# Uradni list L 462/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 462 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6428. december 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 462

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6428. december 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2021/2317 z dne 11. novembra 2021 o dodelitvi ribolovnih možnosti na podlagi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/2318 z dne 21. decembra 2021 o zaprtju ribolova na sleda v norveških vodah severno od 62° S in ribolovnem območju okrog Jan Mayen za plovila, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije | 12 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2319 z dne 21. decembra 2021 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo na ravni Unije (Terre Tollesi/Tullum (ZOP)) | 15 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU, Euratom) 2021/2320 z dne 22. decembra 2021 o spremembi Poslovnika Sveta | 17 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2021/2317 z dne 11. novembra 2021 o dodelitvi ribolovnih možnosti na podlagi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov

10

*

Uredba Komisije (EU) 2021/2318 z dne 21. decembra 2021 o zaprtju ribolova na sleda v norveških vodah severno od 62° S in ribolovnem območju okrog Jan Mayen za plovila, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije

12

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2319 z dne 21. decembra 2021 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo na ravni Unije (Terre Tollesi/Tullum (ZOP))

15

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU, Euratom) 2021/2320 z dne 22. decembra 2021 o spremembi Poslovnika Sveta

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 28.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 462/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 462/1

---

SKLEP (EU) 2021/2316 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. decembra 2021

o evropskem letu mladih (2022)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165(4) in 166(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 165(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je cilj dejavnosti Unije med drugim spodbujanje participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 165(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je cilj dejavnosti Unije med drugim spodbujanje participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi.

| (2) | 27 voditeljev držav ali vlad se je 16. septembra 2016 v Načrtu iz Bratislave zavezalo „zagotavljanju boljših priložnosti za mlade“, zlasti s podporo Unije za države članice v boju proti brezposelnosti mladih in okrepljenimi programi Unije za mlade. |
| --- | --- |

(2)

27 voditeljev držav ali vlad se je 16. septembra 2016 v Načrtu iz Bratislave zavezalo „zagotavljanju boljših priložnosti za mlade“, zlasti s podporo Unije za države članice v boju proti brezposelnosti mladih in okrepljenimi programi Unije za mlade.

| (3) | Voditelji 27 držav članic ter Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Komisije so se v Rimski izjavi z dne 25. marca 2017 zavezali prizadevanju za Unijo, „v kateri bodo mladi deležni najboljše izobrazbe in usposabljanja ter bodo lahko študirali in našli zaposlitev po vsej celini“. |
| --- | --- |

(3)

Voditelji 27 držav članic ter Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Komisije so se v Rimski izjavi z dne 25. marca 2017 zavezali prizadevanju za Unijo, „v kateri bodo mladi deležni najboljše izobrazbe in usposabljanja ter bodo lahko študirali in našli zaposlitev po vsej celini“.

| (4) | Strategija Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027, ki temelji na resoluciji Sveta z dne 26. novembra 2018 (3), priznava, da mladi sami oblikujejo svoja življenja, prispevajo k pozitivnim spremembam v družbi in bogatijo ambicije Unije. Priznava tudi, da lahko mladinska politika pomaga ustvariti prostor, v katerem imajo mladi možnost, da izkoristijo priložnosti in se poistovetijo z vrednotami Unije. Pretekla evropska leta, kot so evropsko leto železnic 2021, evropsko leto kulturne dediščine 2018, evropsko leto državljanov 2013–2014 in evropsko leto prostovoljstva 2011, so prinesla dragocene izkušnje, ki bi morale biti podlaga za prihodnja prizadevanja za vključevanje in opolnomočenje mladih pri oblikovanju njihove in evropske prihodnosti. |
| --- | --- |

(4)

Strategija Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027, ki temelji na resoluciji Sveta z dne 26. novembra 2018 (3), priznava, da mladi sami oblikujejo svoja življenja, prispevajo k pozitivnim spremembam v družbi in bogatijo ambicije Unije. Priznava tudi, da lahko mladinska politika pomaga ustvariti prostor, v katerem imajo mladi možnost, da izkoristijo priložnosti in se poistovetijo z vrednotami Unije. Pretekla evropska leta, kot so evropsko leto železnic 2021, evropsko leto kulturne dediščine 2018, evropsko leto državljanov 2013–2014 in evropsko leto prostovoljstva 2011, so prinesla dragocene izkušnje, ki bi morale biti podlaga za prihodnja prizadevanja za vključevanje in opolnomočenje mladih pri oblikovanju njihove in evropske prihodnosti.

| (5) | Instrument NextGenerationEU, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4), zagotavlja pospešitev zelenega in digitalnega prehoda ter nudi možnost, da iz pandemije COVID-19 skupaj izstopimo močnejši. Instrument NextGenerationEU ponovno odpira perspektive s številnimi možnostmi za mlade, ki vključujejo kakovostna delovna mesta in prilagajanje družbenim spremembam. Cilj Unije je, da bi bili mladi povsem vključeni v uvajanje instrumenta NextGenerationEU, kar bi okrepilo njihovo vlogo v zelenem in digitalnem prehodu. |
| --- | --- |

(5)

Instrument NextGenerationEU, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4), zagotavlja pospešitev zelenega in digitalnega prehoda ter nudi možnost, da iz pandemije COVID-19 skupaj izstopimo močnejši. Instrument NextGenerationEU ponovno odpira perspektive s številnimi možnostmi za mlade, ki vključujejo kakovostna delovna mesta in prilagajanje družbenim spremembam. Cilj Unije je, da bi bili mladi povsem vključeni v uvajanje instrumenta NextGenerationEU, kar bi okrepilo njihovo vlogo v zelenem in digitalnem prehodu.

| (6) | Predsednik Komisije je 15. septembra 2021 v govoru o stanju v Uniji napovedal, da bo Komisija leto 2022 predlagala za evropsko leto mladih (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto). Predsednik Komisije je poudaril, da pri mladih črpa navdih za oblikovanje prihodnosti Evrope, in dodal, da, „če želimo oblikovati Unijo po meri mladih, jim je treba tudi omogočiti, da sooblikujejo prihodnost Evrope“. Evropa potrebuje vizijo, zanimanje in participacijo vseh mladih, da bi zgradila boljšo prihodnost, in mora mladim zagotoviti priložnosti, da bo ta prihodnost bolj zelena, digitalna in vključujoča. Zato je predsednik predlagal „leto, posvečeno hvaležnosti mladim, ki so toliko žrtvovali za druge“. |
| --- | --- |

(6)

Predsednik Komisije je 15. septembra 2021 v govoru o stanju v Uniji napovedal, da bo Komisija leto 2022 predlagala za evropsko leto mladih (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto). Predsednik Komisije je poudaril, da pri mladih črpa navdih za oblikovanje prihodnosti Evrope, in dodal, da, „če želimo oblikovati Unijo po meri mladih, jim je treba tudi omogočiti, da sooblikujejo prihodnost Evrope“. Evropa potrebuje vizijo, zanimanje in participacijo vseh mladih, da bi zgradila boljšo prihodnost, in mora mladim zagotoviti priložnosti, da bo ta prihodnost bolj zelena, digitalna in vključujoča. Zato je predsednik predlagal „leto, posvečeno hvaležnosti mladim, ki so toliko žrtvovali za druge“.

| (7) | Evropsko leto bi moralo spodbuditi razmislek o prihodnosti mladih in njihovi dejavni participaciji pri gradnji evropske prihodnosti. Zato bi bilo treba politike za mlade vključiti v vse ustrezne politike Unije. |
| --- | --- |

(7)

Evropsko leto bi moralo spodbuditi razmislek o prihodnosti mladih in njihovi dejavni participaciji pri gradnji evropske prihodnosti. Zato bi bilo treba politike za mlade vključiti v vse ustrezne politike Unije.

| (8) | Aktivna participacija mladih v demokratičnih procesih je ključnega pomena za sedanjost in prihodnost Evrope in njenih demokratičnih družb. V skladu s sklepi Sveta z dne 1. decembra 2020 o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (5) in z dne 21. junija 2021 o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (6), s sporočilom Komisije z dne 3. decembra 2020 o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo in resolucijo Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2015 o reformi evropske volilne zakonodaje (7) je zato cilj evropskega leta okrepiti aktivno sodelovanje mladih v demokratičnem življenju v Evropi, tudi s podpiranjem aktivnosti participacije za mlade iz različnih okolij v procesih, kot je Konferenca o prihodnosti Evrope, s spodbujanjem državljanskega udejstvovanja in prostovoljskih pobud z namenom ozaveščanja o skupnih vrednotah Unije in temeljnih pravicah ter evropski zgodovini in kulturi, s povezovanjem mladih in nosilcev odločanja na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije in s prispevanjem k procesu evropskega povezovanja. |
| --- | --- |

(8)

Aktivna participacija mladih v demokratičnih procesih je ključnega pomena za sedanjost in prihodnost Evrope in njenih demokratičnih družb. V skladu s sklepi Sveta z dne 1. decembra 2020 o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (5) in z dne 21. junija 2021 o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (6), s sporočilom Komisije z dne 3. decembra 2020 o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo in resolucijo Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2015 o reformi evropske volilne zakonodaje (7) je zato cilj evropskega leta okrepiti aktivno sodelovanje mladih v demokratičnem življenju v Evropi, tudi s podpiranjem aktivnosti participacije za mlade iz različnih okolij v procesih, kot je Konferenca o prihodnosti Evrope, s spodbujanjem državljanskega udejstvovanja in prostovoljskih pobud z namenom ozaveščanja o skupnih vrednotah Unije in temeljnih pravicah ter evropski zgodovini in kulturi, s povezovanjem mladih in nosilcev odločanja na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije in s prispevanjem k procesu evropskega povezovanja.

| (9) | Resolucija Združenih narodov z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030) priznava ključno vlogo mladih kot nosilcev sprememb na mednarodnem prizorišču in navaja, da je treba mlade podpreti, „da bi njihove neskončne zmogljivosti za aktivizem usmerili v oblikovanje boljšega sveta“. Evropsko leto je konkreten prispevek k Agendi 2030, ki poudarja, da so „otroci, mlade ženske in mladi moški ključni nosilci sprememb“, in bi moralo zagotoviti nov zagon pri izvajanju Agende 2030, pot k trajnostnemu razvoju ter zmogljivost mladih, da oblikujejo sedanjost in prihodnost – ne le Unije, temveč tudi partnerskih držav Unije in našega planeta kot celote. |
| --- | --- |

(9)

Resolucija Združenih narodov z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030) priznava ključno vlogo mladih kot nosilcev sprememb na mednarodnem prizorišču in navaja, da je treba mlade podpreti, „da bi njihove neskončne zmogljivosti za aktivizem usmerili v oblikovanje boljšega sveta“. Evropsko leto je konkreten prispevek k Agendi 2030, ki poudarja, da so „otroci, mlade ženske in mladi moški ključni nosilci sprememb“, in bi moralo zagotoviti nov zagon pri izvajanju Agende 2030, pot k trajnostnemu razvoju ter zmogljivost mladih, da oblikujejo sedanjost in prihodnost – ne le Unije, temveč tudi partnerskih držav Unije in našega planeta kot celote.

| (10) | V skladu s sklepi Sveta z dne 5. junija 2020 o mladih v zunanjem delovanju, v katerih je poudarjen prispevek mladih generacij k izgradnji močnejših, bolj legitimnih, miroljubnih in demokratičnih družb, bi moralo evropsko leto prispevati k večji participaciji mladih v zunanjem delovanju Unije na vseh področjih politike, ustvariti nove priložnosti za izobraževanje, učenje in izmenjave, razviti partnerstva in dialog med mladimi iz Unije in partnerskih držav, vključno z vzhodnim partnerstvom, Zahodnim Balkanom in južnim sosedstvom, izkoristiti obstoječe platforme za dialog in partnerstva mladih, kot sta vozlišče Afriške in Evropske unije za mladinsko sodelovanje in posvetovalna skupina Unije za mlade Youth Sounding Board, ter povečati vlogo udejstvovanja mladih v ukrepih strateškega komuniciranja in javne diplomacije. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s sklepi Sveta z dne 5. junija 2020 o mladih v zunanjem delovanju, v katerih je poudarjen prispevek mladih generacij k izgradnji močnejših, bolj legitimnih, miroljubnih in demokratičnih družb, bi moralo evropsko leto prispevati k večji participaciji mladih v zunanjem delovanju Unije na vseh področjih politike, ustvariti nove priložnosti za izobraževanje, učenje in izmenjave, razviti partnerstva in dialog med mladimi iz Unije in partnerskih držav, vključno z vzhodnim partnerstvom, Zahodnim Balkanom in južnim sosedstvom, izkoristiti obstoječe platforme za dialog in partnerstva mladih, kot sta vozlišče Afriške in Evropske unije za mladinsko sodelovanje in posvetovalna skupina Unije za mlade Youth Sounding Board, ter povečati vlogo udejstvovanja mladih v ukrepih strateškega komuniciranja in javne diplomacije.

| (11) | Evropski cilji mladih, ki so sestavni del strategije Evropske unije za mlade 2019–2027 in ki so jih razvili mladi v korist mladih v okviru mladinskega dialoga EU, pričajo, da si mnogi mladi Evropejci želijo imeti besedo pri oblikovanju usmeritev za prihodnji razvoj Unije. |
| --- | --- |

(11)

Evropski cilji mladih, ki so sestavni del strategije Evropske unije za mlade 2019–2027 in ki so jih razvili mladi v korist mladih v okviru mladinskega dialoga EU, pričajo, da si mnogi mladi Evropejci želijo imeti besedo pri oblikovanju usmeritev za prihodnji razvoj Unije.

| (12) | Evropsko leto bi moralo spodbuditi uspešno izvajanje načela 1 evropskega stebra socialnih pravic (8), ki določa, da ima vsakdo „pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja“. Evropsko leto bi zato moralo pripomoči k doseganju vidnega napredka pri vzpostavitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, katerega cilj je spodbuditi mlade k osebni, socialni in poklicni izpolnitvi ter podpirati državljansko vzgojo z vzpostavitvijo pravega evropskega učnega prostora in odstranitvijo ovir za samodejno vzajemno priznavanje diplom, kvalifikacij in obdobij izobraževanja v Uniji. Evropsko leto bi moralo upoštevati socialni položaj in dobrobit mladih. Evropsko leto bi moralo prispevati k uspešnemu izvajanju načela 3 evropskega stebra socialnih pravic, v katerem je poudarjeno, da „ima vsakdo pravico do enakega obravnavanja in enakih možnosti v zvezi z zaposlitvijo, socialno zaščito, izobraževanjem ter dostopom do blaga in storitev, ki so na voljo javnosti“. |
| --- | --- |

(12)

Evropsko leto bi moralo spodbuditi uspešno izvajanje načela 1 evropskega stebra socialnih pravic (8), ki določa, da ima vsakdo „pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja“. Evropsko leto bi zato moralo pripomoči k doseganju vidnega napredka pri vzpostavitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, katerega cilj je spodbuditi mlade k osebni, socialni in poklicni izpolnitvi ter podpirati državljansko vzgojo z vzpostavitvijo pravega evropskega učnega prostora in odstranitvijo ovir za samodejno vzajemno priznavanje diplom, kvalifikacij in obdobij izobraževanja v Uniji. Evropsko leto bi moralo upoštevati socialni položaj in dobrobit mladih. Evropsko leto bi moralo prispevati k uspešnemu izvajanju načela 3 evropskega stebra socialnih pravic, v katerem je poudarjeno, da „ima vsakdo pravico do enakega obravnavanja in enakih možnosti v zvezi z zaposlitvijo, socialno zaščito, izobraževanjem ter dostopom do blaga in storitev, ki so na voljo javnosti“.

| (13) | Evropsko leto bi moralo podpirati prizadevanja Unije za povečanje zaposlitvenih možnosti za mlade, kot del načrta za okrevanje po pandemiji COVID-19, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (9), v kateri je poudarjeno, da so ukrepi omejitve gibanja povzročili nenadno motnjo formalnega in neformalnega izobraževanja, pa tudi priložnostnega učenja, pripravništev, praktičnih usposabljanj, vajeništev in zaposlitev mladih, ter so vplivali na njihov dohodek, možnosti zaslužka in dobrobit, tudi na zdravje, zlasti duševno. Evropski parlament je v tej resoluciji in v svoji resoluciji z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (10) obsodil prakso neplačanega praktičnega usposabljanja, kadar ni povezano s pridobitvijo izobraževalnih kvalifikacij, saj gre pri tem za izkoriščanje mladih delavcev in kršenje njihovih pravic. V svoji resoluciji z dne 17. decembra 2020 je Evropski parlament pozval Komisijo, naj predloži pravni okvir za učinkovito in izvršljivo prepoved neplačanega praktičnega usposabljanja, pripravništva in vajeništva. |
| --- | --- |

(13)

Evropsko leto bi moralo podpirati prizadevanja Unije za povečanje zaposlitvenih možnosti za mlade, kot del načrta za okrevanje po pandemiji COVID-19, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (9), v kateri je poudarjeno, da so ukrepi omejitve gibanja povzročili nenadno motnjo formalnega in neformalnega izobraževanja, pa tudi priložnostnega učenja, pripravništev, praktičnih usposabljanj, vajeništev in zaposlitev mladih, ter so vplivali na njihov dohodek, možnosti zaslužka in dobrobit, tudi na zdravje, zlasti duševno. Evropski parlament je v tej resoluciji in v svoji resoluciji z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (10) obsodil prakso neplačanega praktičnega usposabljanja, kadar ni povezano s pridobitvijo izobraževalnih kvalifikacij, saj gre pri tem za izkoriščanje mladih delavcev in kršenje njihovih pravic. V svoji resoluciji z dne 17. decembra 2020 je Evropski parlament pozval Komisijo, naj predloži pravni okvir za učinkovito in izvršljivo prepoved neplačanega praktičnega usposabljanja, pripravništva in vajeništva.

| (14) | Evropsko leto bi moralo dodatno spodbuditi oblikovanje kakovostnih zaposlitvenih možnosti za mlade na podlagi pobude za podporo zaposlovanju mladih, tudi s Priporočilom Sveta z dne 30. oktobra 2020 o okrepljenem jamstvu za mlade (11) in novo pobudo ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve), ki jo je predlagala Komisija in naj bi se izvajala v okviru Evropskega socialnega sklada plus, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Pobuda ALMA bi morala biti program čezmejne mobilnosti mladih za prikrajšane ljudi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali ne usposabljajo. |
| --- | --- |

(14)

Evropsko leto bi moralo dodatno spodbuditi oblikovanje kakovostnih zaposlitvenih možnosti za mlade na podlagi pobude za podporo zaposlovanju mladih, tudi s Priporočilom Sveta z dne 30. oktobra 2020 o okrepljenem jamstvu za mlade (11) in novo pobudo ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve), ki jo je predlagala Komisija in naj bi se izvajala v okviru Evropskega socialnega sklada plus, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Pobuda ALMA bi morala biti program čezmejne mobilnosti mladih za prikrajšane ljudi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali ne usposabljajo.

| (15) | Evropsko leto bi moralo prispevati k priznavanju mladinskega dela ter ciljem resolucije Sveta z dne 1. decembra 2020 o okviru za vzpostavitev evropske agende za mladinsko delo (13) (v nadaljnjem besedilu: evropska agenda za mladinsko delo) in bonskega procesa ter tako prispevati h krepitvi struktur mladinskega dela, da bi postale vzdržne in odpornejše v vseh delih Unije, ter čezmejnega sodelovanja. Evropsko leto bi moralo tudi spodbuditi potrjevanje kompetenc, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem, tudi prek mladinskega dela, hkrati pa priznati visoko vrednost učenja v mladinskem delu, poleg formalnega izobraževanja, ter potrebo po okrepitvi partnerstva med mladinskim delom in formalnim izobraževanjem. |
| --- | --- |

(15)

Evropsko leto bi moralo prispevati k priznavanju mladinskega dela ter ciljem resolucije Sveta z dne 1. decembra 2020 o okviru za vzpostavitev evropske agende za mladinsko delo (13) (v nadaljnjem besedilu: evropska agenda za mladinsko delo) in bonskega procesa ter tako prispevati h krepitvi struktur mladinskega dela, da bi postale vzdržne in odpornejše v vseh delih Unije, ter čezmejnega sodelovanja. Evropsko leto bi moralo tudi spodbuditi potrjevanje kompetenc, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem, tudi prek mladinskega dela, hkrati pa priznati visoko vrednost učenja v mladinskem delu, poleg formalnega izobraževanja, ter potrebo po okrepitvi partnerstva med mladinskim delom in formalnim izobraževanjem.

| (16) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (14) poudaril, da pandemija COVID-19 še posebej hudo vpliva na mlade, ki se ne izobražujejo, niso zaposleni ali se ne usposabljajo, in izpostavil, da se je treba spopasti s težavami, s katerimi se soočajo mladi iz ranljivih skupin, tudi mladi invalidi. V resoluciji tudi ugotavlja, da se brezposelnost in revščina mladih od začetka pandemije COVID-19 nenehno povečujeta, ter poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje katastrofalnih učinkov na zaposlovanje mladih. Poleg tega opozarja na vlogo prostovoljstva pri razvoju življenjskih in delovnih spretnosti za mlade ter meni, da bi lahko program Evropska solidarnostna enota, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta (15), pomagal mladim, da svoje možnosti razširijo preko lokalnega okolja. |
| --- | --- |

(16)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (14) poudaril, da pandemija COVID-19 še posebej hudo vpliva na mlade, ki se ne izobražujejo, niso zaposleni ali se ne usposabljajo, in izpostavil, da se je treba spopasti s težavami, s katerimi se soočajo mladi iz ranljivih skupin, tudi mladi invalidi. V resoluciji tudi ugotavlja, da se brezposelnost in revščina mladih od začetka pandemije COVID-19 nenehno povečujeta, ter poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje katastrofalnih učinkov na zaposlovanje mladih. Poleg tega opozarja na vlogo prostovoljstva pri razvoju življenjskih in delovnih spretnosti za mlade ter meni, da bi lahko program Evropska solidarnostna enota, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta (15), pomagal mladim, da svoje možnosti razširijo preko lokalnega okolja.

| (17) | Pandemija COVID-19 je pustila globoke socialne in ekonomske posledice v naši družbi kot celoti in je povzročila doslej največji porast težav z duševnim zdravjem, zlasti med mladimi. Zato bi moralo evropsko leto spodbujati razpravo in razvoj trajnostnih rešitev, vključno s preventivnimi ukrepi, da bi pripomogli k reševanju teh izzivov. |
| --- | --- |

(17)

Pandemija COVID-19 je pustila globoke socialne in ekonomske posledice v naši družbi kot celoti in je povzročila doslej največji porast težav z duševnim zdravjem, zlasti med mladimi. Zato bi moralo evropsko leto spodbujati razpravo in razvoj trajnostnih rešitev, vključno s preventivnimi ukrepi, da bi pripomogli k reševanju teh izzivov.

| (18) | Evropsko leto bi moralo podpirati uveljavljanje evropske agende za mladinsko delo ter sklepov Sveta z dne 5. junija 2019 o mladih in prihodnosti dela (16), z dne 10. decembra 2019 o digitalnem mladinskem delu (17) in z dne 7. decembra 2017 o pametnem mladinskem delu (18). |
| --- | --- |

(18)

Evropsko leto bi moralo podpirati uveljavljanje evropske agende za mladinsko delo ter sklepov Sveta z dne 5. junija 2019 o mladih in prihodnosti dela (16), z dne 10. decembra 2019 o digitalnem mladinskem delu (17) in z dne 7. decembra 2017 o pametnem mladinskem delu (18).

| (19) | Evropsko leto bi moralo odražati pomen reševanja podnebnih in naravnih kriz v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (19) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), ter za doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj in Evropskega soglasja o razvoju, zato bi moralo evropsko leto prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov in ukrepov, povezanih z naravo, ter k pravičnemu in vključujočemu izvajanju ciljev, določenih v sporočilu Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor, misijam Obzorja Evropa, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (20), ter svežnju „Pripravljeni na 55“, opredeljenemu v sporočilu Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti, zlasti s spodbujanjem mladih k oblikovanju lastnih pobud in ustvarjalnih zamisli za doseganje teh ciljev z namenom priznavanja ustvarjalnega in inovativnega potenciala in sposobnosti mladih. |
| --- | --- |

(19)

Evropsko leto bi moralo odražati pomen reševanja podnebnih in naravnih kriz v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (19) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), ter za doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj in Evropskega soglasja o razvoju, zato bi moralo evropsko leto prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov in ukrepov, povezanih z naravo, ter k pravičnemu in vključujočemu izvajanju ciljev, določenih v sporočilu Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor, misijam Obzorja Evropa, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (20), ter svežnju „Pripravljeni na 55“, opredeljenemu v sporočilu Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti, zlasti s spodbujanjem mladih k oblikovanju lastnih pobud in ustvarjalnih zamisli za doseganje teh ciljev z namenom priznavanja ustvarjalnega in inovativnega potenciala in sposobnosti mladih.

| (20) | Evropsko leto bi moralo dati dodaten zagon uresničevanju Resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter Evropsko solidarnostno enoto (21), v kateri je poudaril, da je Erasmus+ zaradi podpore za formalno in neformalno izobraževanje, učenje in usposabljanje ter aktivnosti participacije mladih bistvenega pomena za ozaveščanje Evropejcev, zlasti mladih generacij, in spodbujanje, da si dejavno in na podlagi informacij oblikujejo stališče o trajnostnosti in relevantnih politikah ter postanejo angažirani in ozaveščeni državljani. V navedeni resoluciji je Evropski parlament poudaril tudi pomembno vlogo, ki jo imajo pri tem mladinske organizacije in organizacije civilne družbe, in sicer z izmenjavami najboljših praks in izvajanjem projektov, s katerimi se mlajše generacije ozaveščajo o trajnostnosti. |
| --- | --- |

(20)

Evropsko leto bi moralo dati dodaten zagon uresničevanju Resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter Evropsko solidarnostno enoto (21), v kateri je poudaril, da je Erasmus+ zaradi podpore za formalno in neformalno izobraževanje, učenje in usposabljanje ter aktivnosti participacije mladih bistvenega pomena za ozaveščanje Evropejcev, zlasti mladih generacij, in spodbujanje, da si dejavno in na podlagi informacij oblikujejo stališče o trajnostnosti in relevantnih politikah ter postanejo angažirani in ozaveščeni državljani. V navedeni resoluciji je Evropski parlament poudaril tudi pomembno vlogo, ki jo imajo pri tem mladinske organizacije in organizacije civilne družbe, in sicer z izmenjavami najboljših praks in izvajanjem projektov, s katerimi se mlajše generacije ozaveščajo o trajnostnosti.

| (21) | Evropsko leto bi moralo temeljiti na evropskih prireditvah in pobudah, kot so Evropski mladinski dogodek, evropski teden mladih, evropska prestolnica mladih, evropska prestolnica kulture, dan Evrope in dnevi evropske dediščine ter kampanja Sveta Evrope „Mladi za demokracijo, demokracija za mlade“, ter z njimi iskati sinergije. |
| --- | --- |

(21)

Evropsko leto bi moralo temeljiti na evropskih prireditvah in pobudah, kot so Evropski mladinski dogodek, evropski teden mladih, evropska prestolnica mladih, evropska prestolnica kulture, dan Evrope in dnevi evropske dediščine ter kampanja Sveta Evrope „Mladi za demokracijo, demokracija za mlade“, ter z njimi iskati sinergije.

| (22) | Predsednik Komisije je v govoru o stanju v Uniji poudaril, da „Evropa potrebuje vse svoje mlade“. Uresničevanje ciljev evropskega leta bi moralo potekati na povsem vključujoč način in bi moralo dejavno spodbujati participacijo mladih iz različnih okolij, mladih z manj priložnostmi in mladih iz najbolj oddaljenih regij, v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/1877 (22). |
| --- | --- |

(22)

Predsednik Komisije je v govoru o stanju v Uniji poudaril, da „Evropa potrebuje vse svoje mlade“. Uresničevanje ciljev evropskega leta bi moralo potekati na povsem vključujoč način in bi moralo dejavno spodbujati participacijo mladih iz različnih okolij, mladih z manj priložnostmi in mladih iz najbolj oddaljenih regij, v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/1877 (22).

| (23) | Pomembno je, da se z evropskim letom poveča tudi zanimanje mladih za demokratično življenje in volilni proces, zlasti na ravni Unije, ter njihova dejavna participacija pri tem. Raziskava Eurobarometra po volitvah v Evropski parlament leta 2019 je pokazala, da je bila volilna udeležba na volitvah v Evropski parlament 2019 med mladimi precej višja (42 %) kot na volitvah v Evropski parlament leta 2014 (28 %). Volilno udeležbo med mladimi bi bilo treba še naprej spodbujati. |
| --- | --- |

(23)

Pomembno je, da se z evropskim letom poveča tudi zanimanje mladih za demokratično življenje in volilni proces, zlasti na ravni Unije, ter njihova dejavna participacija pri tem. Raziskava Eurobarometra po volitvah v Evropski parlament leta 2019 je pokazala, da je bila volilna udeležba na volitvah v Evropski parlament 2019 med mladimi precej višja (42 %) kot na volitvah v Evropski parlament leta 2014 (28 %). Volilno udeležbo med mladimi bi bilo treba še naprej spodbujati.

| (24) | Evropsko leto temelji na načelih Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Evropsko leto si prek ukrepov in dejavnosti zlasti prizadeva zagotoviti polno enakost spolov ter nediskriminacijo na podlagi spola, rase, etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ter spodbujati uporabo Listine. Strategija EU o otrokovih pravicah, opredeljena v Sporočilu Komisije z dne 24. marca 2021 z naslovom Strategija EU o otrokovih pravicah, in evropsko jamstvo za otroke, vzpostavljeno s Priporočilom Sveta (EU) 2021/1004 (23), določata nov standard za udeležbo otrok in najstnikov ter otroke in mlade priznavata kot aktivne državljane in nosilce sprememb. |
| --- | --- |

(24)

Evropsko leto temelji na načelih Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Evropsko leto si prek ukrepov in dejavnosti zlasti prizadeva zagotoviti polno enakost spolov ter nediskriminacijo na podlagi spola, rase, etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ter spodbujati uporabo Listine. Strategija EU o otrokovih pravicah, opredeljena v Sporočilu Komisije z dne 24. marca 2021 z naslovom Strategija EU o otrokovih pravicah, in evropsko jamstvo za otroke, vzpostavljeno s Priporočilom Sveta (EU) 2021/1004 (23), določata nov standard za udeležbo otrok in najstnikov ter otroke in mlade priznavata kot aktivne državljane in nosilce sprememb.

| (25) | Za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja evropskega leta bi moralo evropsko leto čim bolje izkoristiti že obstoječe izvedbene mehanizme. Da bi čim bolje izkoristili dodano vrednost evropskega leta in dosegli dodaten pozitiven učinek na mlade, bi si bilo treba prizadevati za sinergije in dopolnjevanje zlasti med evropskim letom in programi Unije, vključno s programi mednarodnih razsežnosti, posebej namenjenimi mladim, ter programi, ki niso čeznacionalni ali mednarodni, zlasti programi v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem, športom, kulturo in mediji, mladimi in njihovim zdravjem, vključno z duševnim zdravjem, ter solidarnostjo, prostovoljstvom, zaposlovanjem in socialnim vključevanjem, raziskavami in inovacijami, industrijo in podjetništvom, digitalno politiko, kmetijstvom in razvojem podeželja, kadar imajo ti programi poudarek na mladih kmetih, okoljem in podnebjem, kohezijsko politiko, migracijami, varnostjo ter mednarodnim sodelovanjem in razvojem. Treba bi si bilo prizadevati za sinergije in dopolnjevanje med evropskim letom in dejavnostmi držav članic. Treba bi bilo še naprej razvijati sinergije in dopolnjevanje med takimi programi Unije in dejavnostmi držav članic. |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja evropskega leta bi moralo evropsko leto čim bolje izkoristiti že obstoječe izvedbene mehanizme. Da bi čim bolje izkoristili dodano vrednost evropskega leta in dosegli dodaten pozitiven učinek na mlade, bi si bilo treba prizadevati za sinergije in dopolnjevanje zlasti med evropskim letom in programi Unije, vključno s programi mednarodnih razsežnosti, posebej namenjenimi mladim, ter programi, ki niso čeznacionalni ali mednarodni, zlasti programi v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem, športom, kulturo in mediji, mladimi in njihovim zdravjem, vključno z duševnim zdravjem, ter solidarnostjo, prostovoljstvom, zaposlovanjem in socialnim vključevanjem, raziskavami in inovacijami, industrijo in podjetništvom, digitalno politiko, kmetijstvom in razvojem podeželja, kadar imajo ti programi poudarek na mladih kmetih, okoljem in podnebjem, kohezijsko politiko, migracijami, varnostjo ter mednarodnim sodelovanjem in razvojem. Treba bi si bilo prizadevati za sinergije in dopolnjevanje med evropskim letom in dejavnostmi držav članic. Treba bi bilo še naprej razvijati sinergije in dopolnjevanje med takimi programi Unije in dejavnostmi držav članic.

| (26) | Z ustvarjanjem okolja za sočasno spodbujanje ciljev evropskega leta na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni je mogoče doseči večjo sinergijo in boljšo uporabo virov. Komisija bi morala v zvezi s tem zagotoviti pravočasne informacije Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter organom in združenjem, ki se ukvarjajo z mladimi na ravni Unije, ter tesno sodelovati z njimi. Da bi imele dejavnosti, razvite v okviru evropskega leta, evropsko razsežnost, je pomembno spodbujati države članice k medsebojnemu sodelovanju. |
| --- | --- |

(26)

Z ustvarjanjem okolja za sočasno spodbujanje ciljev evropskega leta na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni je mogoče doseči večjo sinergijo in boljšo uporabo virov. Komisija bi morala v zvezi s tem zagotoviti pravočasne informacije Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter organom in združenjem, ki se ukvarjajo z mladimi na ravni Unije, ter tesno sodelovati z njimi. Da bi imele dejavnosti, razvite v okviru evropskega leta, evropsko razsežnost, je pomembno spodbujati države članice k medsebojnemu sodelovanju.

| (27) | Usklajevanje evropskega leta na ravni Unije bi moralo omogočiti soustvarjanje. Komisija bi morala organizirati skupna ali ločena srečanja z deležniki in predstavniki organizacij ali organov na področju mladine ter nacionalnimi koordinatorji, da bi pomagali sooblikovati in izvajati evropsko leto na ravni Unije. Na teh srečanjih ter pri vzpostavljanju stikov z različnimi deležniki ter predstavniki organizacij ali organov na področju mladine, bi moral imeti ključno vlogo koordinator EU za mlade. |
| --- | --- |

(27)

Usklajevanje evropskega leta na ravni Unije bi moralo omogočiti soustvarjanje. Komisija bi morala organizirati skupna ali ločena srečanja z deležniki in predstavniki organizacij ali organov na področju mladine ter nacionalnimi koordinatorji, da bi pomagali sooblikovati in izvajati evropsko leto na ravni Unije. Na teh srečanjih ter pri vzpostavljanju stikov z različnimi deležniki ter predstavniki organizacij ali organov na področju mladine, bi moral imeti ključno vlogo koordinator EU za mlade.

| (28) | Poudarek evropskega leta bi moral biti tudi na ukrepih in dejavnostih z morebitno evropsko dodano vrednostjo. Evropsko dodano vrednost je treba razumeti široko, prikaže pa se na različne načine, denimo z ukrepi ali dejavnostmi s čeznacionalno razsežnostjo, zlasti s sodelovanjem, katerega cilj je doseči trajnosten sistemski učinek ali prispevati k evropski identiteti mladih, njihovi ozaveščenosti o vrednotah Unije in temeljnih pravicah, vključno z enakostjo spolov, in poistovetenju z njimi ter njihovi zmožnosti sodelovanja v predstavniški in participativni demokraciji Unije. |
| --- | --- |

(28)

Poudarek evropskega leta bi moral biti tudi na ukrepih in dejavnostih z morebitno evropsko dodano vrednostjo. Evropsko dodano vrednost je treba razumeti široko, prikaže pa se na različne načine, denimo z ukrepi ali dejavnostmi s čeznacionalno razsežnostjo, zlasti s sodelovanjem, katerega cilj je doseči trajnosten sistemski učinek ali prispevati k evropski identiteti mladih, njihovi ozaveščenosti o vrednotah Unije in temeljnih pravicah, vključno z enakostjo spolov, in poistovetenju z njimi ter njihovi zmožnosti sodelovanja v predstavniški in participativni demokraciji Unije.

| (29) | Evropsko leto bi moralo spodbujati razširjanje dobre prakse, izvajanje študij in raziskav ter zbiranje podatkov, statističnih podatkov in drugih kvalitativnih ali kvantitativnih informacij o položaju mladih v Uniji, tudi o posledicah pandemije COVID-19, z uporabo virov, kot so mladinski wiki, poročilo EU o mladih in indeks napredka mladih. |
| --- | --- |

(29)

Evropsko leto bi moralo spodbujati razširjanje dobre prakse, izvajanje študij in raziskav ter zbiranje podatkov, statističnih podatkov in drugih kvalitativnih ali kvantitativnih informacij o položaju mladih v Uniji, tudi o posledicah pandemije COVID-19, z uporabo virov, kot so mladinski wiki, poročilo EU o mladih in indeks napredka mladih.

| (30) | Na ravni Unije bi bilo treba potrebna finančna sredstva za izvajanje tega sklepa določiti v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Najmanjši operativni proračun za izvajanje tega sklepa bi moral biti osem milijonov EUR. Dodatno finančno podporo evropskemu letu bi morali, v kolikor imajo razpoložljiva sredstva in v skladu z veljavnimi pravili, nameniti ustrezni programi in instrumenti Unije. Financiranje evropskega leta ne bi smelo škoditi financiranju drugih projektov v sedanjih programih Unije in bi moralo biti usmerjeno v zagotavljanje trajne zapuščine evropskega leta, tudi po letu 2022. Financiranje navedene zapuščine bi moralo biti opredeljeno v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, brez poseganja v pooblastila proračunskega organa in v skladu s členom 314 PDEU. |
| --- | --- |

(30)

Na ravni Unije bi bilo treba potrebna finančna sredstva za izvajanje tega sklepa določiti v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Najmanjši operativni proračun za izvajanje tega sklepa bi moral biti osem milijonov EUR. Dodatno finančno podporo evropskemu letu bi morali, v kolikor imajo razpoložljiva sredstva in v skladu z veljavnimi pravili, nameniti ustrezni programi in instrumenti Unije. Financiranje evropskega leta ne bi smelo škoditi financiranju drugih projektov v sedanjih programih Unije in bi moralo biti usmerjeno v zagotavljanje trajne zapuščine evropskega leta, tudi po letu 2022. Financiranje navedene zapuščine bi moralo biti opredeljeno v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, brez poseganja v pooblastila proračunskega organa in v skladu s členom 314 PDEU.

| (31) | Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(31)

Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (32) | Glede na vpliv pandemije COVID-19 na mlade ter posledično nujno potrebo po izpolnitvi cilja evropskega leta, da se po pandemiji poklonimo mladim, jih podpremo in vključimo, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(32)

Glede na vpliv pandemije COVID-19 na mlade ter posledično nujno potrebo po izpolnitvi cilja evropskega leta, da se po pandemiji poklonimo mladim, jih podpremo in vključimo, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (33) | Zaradi posledic pandemije COVID-19 je za zagotovitev hitrega izvajanja evropskega leta potrebna pravočasna uporaba tega sklepa. Ta sklep bi moral nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in bi se moral uporabljati od 1. januarja 2022 – |
| --- | --- |

(33)

Zaradi posledic pandemije COVID-19 je za zagotovitev hitrega izvajanja evropskega leta potrebna pravočasna uporaba tega sklepa. Ta sklep bi moral nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in bi se moral uporabljati od 1. januarja 2022 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

Leto 2022 se razglasi za „evropsko leto mladih 2022“ (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto).

Člen 2

Cilji

V skladu s cilji strategije Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027 in evropskimi cilji mladih, kakor so opredeljeni v Strategiji Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027 in v Prilogi 3 k Strategiji, ki z medsektorskim pristopom poskušajo zagotoviti, da se v političnih ukrepih na vseh ravneh ustrezno upoštevajo interesi in potrebe mladih, je splošni cilj evropskega leta okrepiti prizadevanja Unije, držav članic ter regionalnih in lokalnih organov, skupaj z akterji civilne družbe, da se po pandemiji COVID-19 opolnomoči mlade, se jim pokloni, se jih podpre in vključi, tudi tiste z manj priložnostmi, da bi dosegli dolgoročni pozitivni učinek za mlade. Cilj evropskega leta je zlasti:

| (a) | obnoviti pozitivne obete za mlade in se pri tem zlasti osredotočiti na negativne učinke, ki jih je zanje imela pandemija COVID-19, obenem pa poudariti, kako zeleni prehod, digitalni prehod ter druge politike Unije prinašajo priložnosti za mlade in za družbo na splošno, pri čemer se bo opiralo na ukrepe, vizije in spoznanja mladih, da bi se dodatno okrepil in poživil skupni evropski projekt, prisluhnilo mladim ob upoštevanju njihovih potreb in pomislekov, ter mlade podpreti pri oblikovanju konkretnih in vključujočih priložnosti in rezultatov, pri čemer je treba čim bolje izkoristiti instrumente Unije; |
| --- | --- |

(a)

obnoviti pozitivne obete za mlade in se pri tem zlasti osredotočiti na negativne učinke, ki jih je zanje imela pandemija COVID-19, obenem pa poudariti, kako zeleni prehod, digitalni prehod ter druge politike Unije prinašajo priložnosti za mlade in za družbo na splošno, pri čemer se bo opiralo na ukrepe, vizije in spoznanja mladih, da bi se dodatno okrepil in poživil skupni evropski projekt, prisluhnilo mladim ob upoštevanju njihovih potreb in pomislekov, ter mlade podpreti pri oblikovanju konkretnih in vključujočih priložnosti in rezultatov, pri čemer je treba čim bolje izkoristiti instrumente Unije;

| (b) | opolnomočiti in podpreti mlade, tudi prek mladinskega dela, zlasti tiste z manj priložnostmi, mlade iz prikrajšanih in raznolikih okolij, mlade iz ranljivih in marginaliziranih skupin, mlade s podeželskih, oddaljenih, obrobnih in manj razvitih območij, ter mlade iz najbolj oddaljenih regij, da pridobijo ustrezno znanje in kompetence ter tako postanejo aktivni in prizadevni državljani in nosilci sprememb v duhu evropskega občutka pripadnosti, vključno z dodatnimi prizadevanji za krepitev zmogljivosti na področju participacije mladih in državljanskega udejstvovanja med mladimi in med vsemi deležniki, ki zastopajo njihove interese, ter s sodelovanjem mladih iz različnih okolij v ključnih posvetovalnih procesih, kot sta Konferenca o prihodnosti Evrope in proces mladinskega dialoga EU; |
| --- | --- |

(b)

opolnomočiti in podpreti mlade, tudi prek mladinskega dela, zlasti tiste z manj priložnostmi, mlade iz prikrajšanih in raznolikih okolij, mlade iz ranljivih in marginaliziranih skupin, mlade s podeželskih, oddaljenih, obrobnih in manj razvitih območij, ter mlade iz najbolj oddaljenih regij, da pridobijo ustrezno znanje in kompetence ter tako postanejo aktivni in prizadevni državljani in nosilci sprememb v duhu evropskega občutka pripadnosti, vključno z dodatnimi prizadevanji za krepitev zmogljivosti na področju participacije mladih in državljanskega udejstvovanja med mladimi in med vsemi deležniki, ki zastopajo njihove interese, ter s sodelovanjem mladih iz različnih okolij v ključnih posvetovalnih procesih, kot sta Konferenca o prihodnosti Evrope in proces mladinskega dialoga EU;

| (c) | podpirati mlade, da bi bolje razumeli, in dejavno spodbujati različne priložnosti, ki so jim na voljo in izhajajo iz javnih politik na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi se podprl njihov osebni, socialni, ekonomski in poklicni razvoj v zelenem, digitalnem in vključujočem svetu, obenem pa skušati odpraviti preostale ovire, ki so temu napoti; |
| --- | --- |

(c)

podpirati mlade, da bi bolje razumeli, in dejavno spodbujati različne priložnosti, ki so jim na voljo in izhajajo iz javnih politik na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi se podprl njihov osebni, socialni, ekonomski in poklicni razvoj v zelenem, digitalnem in vključujočem svetu, obenem pa skušati odpraviti preostale ovire, ki so temu napoti;

| (d) | mladinsko politiko vključevati v vsa ustrezna področja politik Unije v skladu s strategijo Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027, da bi se spodbudilo vključevanje mladinske perspektive v oblikovanje politik na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(d)

mladinsko politiko vključevati v vsa ustrezna področja politik Unije v skladu s strategijo Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027, da bi se spodbudilo vključevanje mladinske perspektive v oblikovanje politik na vseh ravneh.

Člen 3

Vrste ukrepov

1.   Ukrepi, ki jih je treba sprejeti za doseganje ciljev iz člena 2, vključujejo naslednje dejavnosti na ravni Unije ter na podlagi obstoječih možnosti na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni oziroma v partnerskih državah, kadar je to ustrezno, v povezavi s cilji evropskega leta:

| (a) | konference, prireditve, kulturne ali drugačne, in pobude politik, namenjene mladim, za spodbujanje vključujoče in dostopne razprave o izzivih, tudi o vplivu pandemije COVID-19, s katerimi se soočajo mladi, vključno z mladimi z manj priložnostmi in iz ranljivih skupin, na primer, kar zadeva njihov socialni položaj, dostop do izobraževanja in usposabljanja ter delovne pogoje, ter o ukrepih, ki jih lahko sprejmejo deležniki na različnih ravneh; |
| --- | --- |

(a)

konference, prireditve, kulturne ali drugačne, in pobude politik, namenjene mladim, za spodbujanje vključujoče in dostopne razprave o izzivih, tudi o vplivu pandemije COVID-19, s katerimi se soočajo mladi, vključno z mladimi z manj priložnostmi in iz ranljivih skupin, na primer, kar zadeva njihov socialni položaj, dostop do izobraževanja in usposabljanja ter delovne pogoje, ter o ukrepih, ki jih lahko sprejmejo deležniki na različnih ravneh;

| (b) | spodbujanje participacije mladih in krepitev uporabe obstoječih in novih inovativnih orodij, kanalov in programov, ki vsem mladim omogočajo, da dosežejo oblikovalce politik, z opredelitvijo, zbiranjem in izmenjavo izkušenj in dobrih praks, ter ozaveščanje oblikovalcev politik o teh orodjih, kanalih in programih; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje participacije mladih in krepitev uporabe obstoječih in novih inovativnih orodij, kanalov in programov, ki vsem mladim omogočajo, da dosežejo oblikovalce politik, z opredelitvijo, zbiranjem in izmenjavo izkušenj in dobrih praks, ter ozaveščanje oblikovalcev politik o teh orodjih, kanalih in programih;

| (c) | zbiranje zamisli z uporabo participativnih metod za soustvarjanje in skupno izvajanje evropskega leta; |
| --- | --- |

(c)

zbiranje zamisli z uporabo participativnih metod za soustvarjanje in skupno izvajanje evropskega leta;

| (d) | kampanje obveščanja, izobraževanja in ozaveščanja za širjenje vrednot, kot so spoštovanje, enakost, pravičnost, solidarnost, prostovoljstvo, občutek pripadnosti, varnosti, slišanosti in spoštovanja, da bi mlade spodbudili, naj dejavno prispevajo h gradnji bolj vključujoče, zelene in digitalne družbe; |
| --- | --- |

(d)

kampanje obveščanja, izobraževanja in ozaveščanja za širjenje vrednot, kot so spoštovanje, enakost, pravičnost, solidarnost, prostovoljstvo, občutek pripadnosti, varnosti, slišanosti in spoštovanja, da bi mlade spodbudili, naj dejavno prispevajo h gradnji bolj vključujoče, zelene in digitalne družbe;

| (e) | oblikovanje prostorov in orodij za izmenjave v zvezi s spreminjanjem izzivov v priložnosti ter zamisli v dejanja v podjetniškem duhu ob hkratnem spodbujanju ustvarjalnosti, skupnosti in sodelovanja; |
| --- | --- |

(e)

oblikovanje prostorov in orodij za izmenjave v zvezi s spreminjanjem izzivov v priložnosti ter zamisli v dejanja v podjetniškem duhu ob hkratnem spodbujanju ustvarjalnosti, skupnosti in sodelovanja;

| (f) | izvajanje študij in raziskav o položaju mladih v Uniji, pri čemer se posebna pozornost nameni posledicam pandemije COVID-19, s pripravo in uporabo usklajenih evropskih statističnih podatkov in drugih relevantnih podatkov na ravni Unije ter spodbujanjem in razširjanjem teh rezultatov na evropski, nacionalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

(f)

izvajanje študij in raziskav o položaju mladih v Uniji, pri čemer se posebna pozornost nameni posledicam pandemije COVID-19, s pripravo in uporabo usklajenih evropskih statističnih podatkov in drugih relevantnih podatkov na ravni Unije ter spodbujanjem in razširjanjem teh rezultatov na evropski, nacionalni ali regionalni ravni;

| (g) | spodbujanje programov, možnosti financiranja, projektov, ukrepov in mrež, ki so pomembni za mlade, tudi v družbenih medijih in spletnih skupnostih. |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje programov, možnosti financiranja, projektov, ukrepov in mrež, ki so pomembni za mlade, tudi v družbenih medijih in spletnih skupnostih.

2.   Komisija in države članice lahko opredelijo druge dejavnosti, ki bi lahko prispevale k uresničevanju ciljev evropskega leta, ter dovolijo, da se sklicevanja na evropsko leto uporabljajo kot oznaka pri promociji navedenih dejavnosti, če prispevajo k uresničevanju navedenih ciljev. Tudi institucije in organi Unije ter države članice lahko opredelijo takšne druge dejavnosti in jih predlagajo Komisiji.

Člen 4

Usklajevanje na nacionalni ravni

Za organizacijo sodelovanja pri evropskem letu na nacionalni ravni so odgovorne države članice. Države članice v ta namen imenujejo nacionalne koordinatorje. Nacionalni koordinatorji zagotovijo usklajevanje ustreznih dejavnosti na nacionalni ravni. Zagotovijo tudi, da so mladi, mladinske organizacije in organizacije civilne družbe, vključno z nacionalnimi mladinskimi sveti, kadar obstajajo, in drugi pomembnejši deležniki dejavno vključeni v soustvarjanje, izvajanje in pregledovanje izvajanja dejavnosti evropskega leta na nacionalni ravni ter da se pri tem aktivno udejstvujejo.

Člen 5

Usklajevanje na ravni Unije

1.   Komisija sklicuje srečanja nacionalnih koordinatorjev za usklajevanje izvajanja evropskega leta. Ta srečanja služijo tudi kot priložnost za izmenjavo informacij o izvajanju evropskega leta na ravni Unije in na nacionalni ravni. Predstavniki Evropskega parlamenta se lahko teh srečanj udeležijo kot opazovalci in prispevajo k njim.

2.   Usklajevanje evropskega leta na ravni Unije poteka na podlagi prečnega pristopa, da bi se ustvarile sinergije med različnimi programi in pobudami Unije, ki so pomembni za mlade, ter se ustrezno upošteva na nacionalni ravni.

3.   Komisija sklicuje srečanja deležnikov in predstavnikov organizacij ali organov, ki se ukvarjajo z mladimi, vključno z Evropskim mladinskim forumom in drugimi mladinskimi organizacijami, da bi pomagali sooblikovati in izvajati evropsko leto na ravni Unije.

Člen 6

Sodelovanje na mednarodni ravni

Komisija za namene evropskega leta po potrebi sodeluje z mednarodnimi partnerji in pristojnimi mednarodnimi organizacijami, hkrati pa zagotavlja prepoznavnost sodelovanja Unije. Komisija zlasti zagotovi sodelovanje s Svetom Evrope, tudi prek mladinskega partnerstva med EU in Svetom Evrope in z vzpostavitvijo čvrstih povezav s kampanjo Sveta Evrope „Mladi za demokracijo, demokracija za mlade“, ter z mednarodnimi mladinskimi mrežami in organizacijami.

Člen 7

Spremljanje in vrednotenje

Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij do 31. decembra 2023 predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in splošni oceni ukrepov iz tega sklepa. To poročilo vključuje ideje za nadaljnja skupna prizadevanja za mlade, da bi ustvarili trajno zapuščino za evropsko leto.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2022.

V Bruslju, 22. decembra 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D.M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

A. LOGAR

---

(1)  Mnenje z dne 8. decembra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. decembra 2021.

2

(3)  
  UL C 456, 18.12.2018, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

4

(5)  
  UL C 415, 1.12.2020, str. 16.

5

(6)  
  UL C 241, 21.6.2021, str. 3.

6

(7)  
  UL C 366, 27.10.2017, str. 7.

7

(8)  
  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

8

(9)  
  UL C 395, 29.9.2021, str. 101.

9

(10)  
  UL C 445, 29.10.2021, str. 75.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (UL C 372, 4.11.2020, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

12

(13)  
  UL C 415, 1.12.2020, str. 1.

13

(14)  
  UL C 465, 17.11.2021, str. 82.

14

(15)  Uredba (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota ter razveljavitvi uredb (EU) 2018/1475 in (EU) št. 375/2014 (UL L 202, 8.6.2021, str. 32).

15

(16)  
  UL C 189, 5.6.2019, str. 28.

16

(17)  
  UL C 414, 10.12.2019, str. 2.

17

(18)  
  UL C 418, 7.12.2017, str. 2.

18

(19)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

20

(21)  
  UL C 385, 22.9.2021, str. 2.

21

(22)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1877 z dne 22. oktobra 2021 o okviru ukrepov za vključevanje programov Erasmus+ in Evropska solidarnostna enota za obdobje 2021–2027 (UL L 378, 26.10.2021, str. 15).

22

(23)  Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (UL L 223, 22.6.2021, str. 14).

23

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 28.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 462/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 462/10

---

UREDBA SVETA (EU) 2021/2317

z dne 11. novembra 2021

o dodelitvi ribolovnih možnosti na podlagi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je bil sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2017/418 (2) in je začel veljati 10. maja 2017. Protokol o izvajanju Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: sedanji Protokol) se je začasno uporabljal od 14. oktobra 2016 (3). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je bil sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2017/418 (2) in je začel veljati 10. maja 2017. Protokol o izvajanju Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: sedanji Protokol) se je začasno uporabljal od 14. oktobra 2016 (3).

| (2) | Sedanji Protokol je bil podaljšan za eno leto in preneha veljati 13. novembra 2021 (4). |
| --- | --- |

(2)

Sedanji Protokol je bil podaljšan za eno leto in preneha veljati 13. novembra 2021 (4).

| (3) | Svet je 7. julija 2020 Komisijo pooblastil, da z vlado Cookovih otokov začne pogajanja za sklenitev novega protokola o izvajanju Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Protokol). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 7. julija 2020 Komisijo pooblastil, da z vlado Cookovih otokov začne pogajanja za sklenitev novega protokola o izvajanju Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

| (4) | Kot rezultat teh pogajanj je bil Protokol parafiran 28. julija 2021. |
| --- | --- |

(4)

Kot rezultat teh pogajanj je bil Protokol parafiran 28. julija 2021.

| (5) | Svet je 11. novembra 2021, sprejel Sklep (EU) 2021/2317 (5) o podpisu in začasni uporabi Protokola. |
| --- | --- |

(5)

Svet je 11. novembra 2021, sprejel Sklep (EU) 2021/2317 (5) o podpisu in začasni uporabi Protokola.

| (6) | Ribolovne možnosti iz Protokola bi bilo treba državam članicam dodeliti za celotno obdobje njegove uporabe. |
| --- | --- |

(6)

Ribolovne možnosti iz Protokola bi bilo treba državam članicam dodeliti za celotno obdobje njegove uporabe.

| (7) | Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej glede na gospodarski pomen ribolovnih dejavnosti Unije na ribolovnih območjih Cookovih otokov in glede na potrebo po preprečitvi prekinitve teh dejavnosti po izteku sedanjega protokola. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej glede na gospodarski pomen ribolovnih dejavnosti Unije na ribolovnih območjih Cookovih otokov in glede na potrebo po preprečitvi prekinitve teh dejavnosti po izteku sedanjega protokola.

| (8) | Protokol se bo začasno uporabljal od datuma njegovega podpisa, da se zagotovijo ribolovne dejavnosti plovil Unije. To uredbo bi bilo zato treba uporabljati od istega datuma – |
| --- | --- |

(8)

Protokol se bo začasno uporabljal od datuma njegovega podpisa, da se zagotovijo ribolovne dejavnosti plovil Unije. To uredbo bi bilo zato treba uporabljati od istega datuma –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ribolovne možnosti, določene na podlagi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov, se državam članicam dodelijo na naslednji način:

plovila za ribolov tuna s potegalko:

| — | Španija: 3 plovila, |
| --- | --- |

—

Španija: 3 plovila,

| — | Francija: 1 plovilo. |
| --- | --- |

—

Francija: 1 plovilo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 17. decembra 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. novembra 2021

Za Svet

predsednik

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  
  UL L 131, 20.5.2016, str. 3.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2017/418 z dne 28. februarja 2017 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov ter njegovega protokola o izvajanju (UL L 64, 10.3.2017, str. 1).

2

(3)  
  UL L 289, 25.10.2016, str. 1.

3

(4)  
  UL L 395, 25.11.2020, str. 1.

4

(5)  Sklep Sveta (EU) 2021/2317 z dne 11. novembra 2021 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (UL L 463, 28.12.2021, str. 1).

5

---

| 28.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 462/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 462/12

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2318

z dne 21. decembra 2021

o zaprtju ribolova na sleda v norveških vodah severno od 62° S in ribolovnem območju okrog Jan Mayen za plovila, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2021/92 (2) določa kvote za leto 2021. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2021/92 (2) določa kvote za leto 2021.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža sleda v norveških vodah severno od 62° S in ribolovnem območju okrog Jan Mayen s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2021. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža sleda v norveških vodah severno od 62° S in ribolovnem območju okrog Jan Mayen s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2021.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež sleda v norveških vodah severno od 62° S in ribolovnem območju okrog Jan Mayen iz Priloge, ki je bila za leto 2021 dodeljena državam članicam Evropske unije, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz člena 1 s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2021/92 z dne 28. januarja 2021 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 31, 29.1.2021, str. 31).

2

---

PRILOGA

| Št. | 20/TQ92 |
| --- | --- |
| Država članica | Evropska unija (vse države članice) |
| Stalež | HER/*2AJMN |
| Vrsta | sled (Clupea harengus) |
| Cona | norveške vode severno od 62° S in ribolovno območje okrog Jan Mayen |
| Datum zaprtja | 30. november 2021 ob 00.00 UTC |

Št.

20/TQ92

Država članica

Evropska unija (vse države članice)

Stalež

HER/*2AJMN

Vrsta

sled (Clupea harengus)

Cona

norveške vode severno od 62° S in ribolovno območje okrog Jan Mayen

Datum zaprtja

30. november 2021 ob 00.00 UTC

---

| 28.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 462/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 462/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2319

z dne 21. decembra 2021

o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo na ravni Unije („Terre Tollesi“/„Tullum“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vlogami za zaščito označb porekla, geografskih označb in tradicionalnih izrazov v vinskem sektorju, postopkom ugovora, omejitvami uporabe, spremembami specifikacij proizvoda, preklicem zaščite ter označevanjem in predstavitvijo (1) ter zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je proučila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda na ravni Unije za zaščiteno označbo porekla „Terre Tollesi“/„Tullum“, ki jo je Italija vložila v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) v povezavi s členom 15 Delegirane uredbe (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je proučila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda na ravni Unije za zaščiteno označbo porekla „Terre Tollesi“/„Tullum“, ki jo je Italija vložila v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) v povezavi s členom 15 Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

| (2) | Komisija je vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda na ravni Unije objavila v Uradnem listu Evropske unije (3), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda na ravni Unije objavila v Uradnem listu Evropske unije (3), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (3) | Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (4) | Spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 v povezavi s členom 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/33 – |
| --- | --- |

(4)

Spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 v povezavi s členom 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/33 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Terre Tollesi“/„Tullum“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

2

(3)  
  UL C 396, 30.9.2021, str. 15.

3

---

SKLEPI

| 28.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 462/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 462/17

---

SKLEP SVETA (EU, Euratom) 2021/2320

z dne 22. decembra 2021

o spremembi Poslovnika Sveta

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 240(3) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kadar Svet sprejema akt s kvalificirano večino, je treba preveriti, ali države članice, ki tvorijo to kvalificirano večino, predstavljajo najmanj 65 % prebivalstva Unije. |
| --- | --- |

(1)

Kadar Svet sprejema akt s kvalificirano večino, je treba preveriti, ali države članice, ki tvorijo to kvalificirano večino, predstavljajo najmanj 65 % prebivalstva Unije.

| (2) | Ta odstotni delež se izračuna v skladu s številom prebivalstva, navedenim v Prilogi III k Poslovniku Sveta (v nadaljnjem besedilu: Poslovnik) (1). |
| --- | --- |

(2)

Ta odstotni delež se izračuna v skladu s številom prebivalstva, navedenim v Prilogi III k Poslovniku Sveta (v nadaljnjem besedilu: Poslovnik) (1).

| (3) | V členu 11(6) Poslovnika je določeno, da Svet z začetkom veljavnosti od 1. januarja vsakega leta v skladu s podatki, ki so na dan 30. septembra predhodnega leta na voljo Statističnemu uradu Evropske unije, spremeni številke iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(3)

V členu 11(6) Poslovnika je določeno, da Svet z začetkom veljavnosti od 1. januarja vsakega leta v skladu s podatki, ki so na dan 30. septembra predhodnega leta na voljo Statističnemu uradu Evropske unije, spremeni številke iz navedene priloge.

| (4) | Poslovnik bi bilo zato treba ustrezno spremeniti za leto 2022. |
| --- | --- |

(4)

Poslovnik bi bilo zato treba ustrezno spremeniti za leto 2022.

| (5) | V skladu s členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo se člen 240 Pogodbe o delovanju Evropske unije uporablja za Evropsko skupnost za atomsko energijo – |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo se člen 240 Pogodbe o delovanju Evropske unije uporablja za Evropsko skupnost za atomsko energijo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga III k Poslovniku se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA III

Podatki o številu prebivalstva Unije in o številu prebivalstva posameznih držav članic za izvajanje določb glede glasovanja s kvalificirano večino v Svetu

| Država članica | Prebivalstvo | Delež glede na prebivalstvo Unije (%) |
| --- | --- | --- |
| Nemčija | 83 120 520 | 18,57 |
| Francija | 67 439 614 | 15,07 |
| Italija | 59 862 348 | 13,38 |
| Španija | 47 394 223 | 10,59 |
| Poljska | 37 840 001 | 8,45 |
| Romunija | 19 186 201 | 4,29 |
| Nizozemska | 17 617 840 | 3,94 |
| Belgija | 11 566 041 | 2,58 |
| Grčija | 10 682 547 | 2,39 |
| Češka | 10 574 153 | 2,36 |
| Švedska | 10 370 000 | 2,32 |
| Portugalska | 10 298 252 | 2,30 |
| Madžarska | 9 730 772 | 2,17 |
| Avstrija | 8 926 000 | 1,99 |
| Bolgarija | 6 916 548 | 1,55 |
| Danska | 5 833 883 | 1,30 |
| Finska | 5 527 493 | 1,24 |
| Slovaška | 5 459 781 | 1,22 |
| Irska | 5 006 324 | 1,12 |
| Hrvaška | 4 036 355 | 0,90 |
| Litva | 2 795 680 | 0,62 |
| Slovenija | 2 108 977 | 0,47 |
| Latvija | 1 893 223 | 0,42 |
| Estonija | 1 330 068 | 0,30 |
| Ciper | 896 000 | 0,20 |
| Luksemburg | 633 347 | 0,14 |
| Malta | 516 100 | 0,12 |
| EU 27 | 447 562 291 | |
| Prag (65 %) | 290 915 489 | |

Država članica

Prebivalstvo

Delež glede na prebivalstvo Unije (%)

Nemčija

83 120 520

18,57

Francija

67 439 614

15,07

Italija

59 862 348

13,38

Španija

47 394 223

10,59

Poljska

37 840 001

8,45

Romunija

19 186 201

4,29

Nizozemska

17 617 840

3,94

Belgija

11 566 041

2,58

Grčija

10 682 547

2,39

Češka

10 574 153

2,36

Švedska

10 370 000

2,32

Portugalska

10 298 252

2,30

Madžarska

9 730 772

2,17

Avstrija

8 926 000

1,99

Bolgarija

6 916 548

1,55

Danska

5 833 883

1,30

Finska

5 527 493

1,24

Slovaška

5 459 781

1,22

Irska

5 006 324

1,12

Hrvaška

4 036 355

0,90

Litva

2 795 680

0,62

Slovenija

2 108 977

0,47

Latvija

1 893 223

0,42

Estonija

1 330 068

0,30

Ciper

896 000

0,20

Luksemburg

633 347

0,14

Malta

516 100

0,12

EU 27

447 562 291

Prag (65 %)

290 915 489

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

V Bruslju, 22. decembra 2021

Za Svet

predsednik

G. DOVŽAN

---

(1)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).

1

---