# Uradni list L 356/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 356 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 648. oktober 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 356

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 648. oktober 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/1767 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/1767 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1768 z dne 23. junija 2021 o spremembi prilog I, II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu zaradi njene prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  ) | 8 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1769 z dne 5. oktobra 2021 o zaprtju ribolova na orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10 in 11 za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 18 metrov in manjša od 24 metrov | 24 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1770 z dne 5. oktobra 2021 o zaprtju ribolova na orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10 in 11 za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 12 metrov in manjša od 18 metrov | 27 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1771 z dne 7. oktobra 2021 o spremembi Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede listov redkve (
  1
  ) | 30 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1768 z dne 23. junija 2021 o spremembi prilog I, II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu zaradi njene prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  )

1

8

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1769 z dne 5. oktobra 2021 o zaprtju ribolova na orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10 in 11 za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 18 metrov in manjša od 24 metrov

24

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1770 z dne 5. oktobra 2021 o zaprtju ribolova na orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10 in 11 za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 12 metrov in manjša od 18 metrov

27

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1771 z dne 7. oktobra 2021 o spremembi Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede listov redkve (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 8.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 356/1

---

UREDBA (EU) 2021/1767 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. oktobra 2021

o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija in njene države članice so pogodbenice Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) (3), pri čemer ima vsaka svoje lastne pa tudi skupne odgovornosti in obveznosti na podlagi navedene konvencije. |
| --- | --- |

(1)

Unija in njene države članice so pogodbenice Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) (3), pri čemer ima vsaka svoje lastne pa tudi skupne odgovornosti in obveznosti na podlagi navedene konvencije.

| (2) | Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila sprejeta, da bi prispevala k izvajanju obveznosti, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, z določitvijo pravil o njeni uporabi v institucijah in organih Unije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila sprejeta, da bi prispevala k izvajanju obveznosti, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, z določitvijo pravil o njeni uporabi v institucijah in organih Unije.

| (3) | Komisija se je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru zavezala, da bo proučila, ali bi bilo treba revidirati Uredbo (ES) št. 1367/2006, da bi se izboljšal dostop do upravnega in sodnega nadzora na ravni Unije za državljane in okoljske nevladne organizacije, ki imajo določene pomisleke glede združljivosti upravnih aktov, ki vplivajo na okolje, z okoljskim pravom. Komisija se je prav tako zavezala, da bo sprejela ukrepe za izboljšanje dostopa državljanov in nevladnih organizacij do pravnega varstva pred nacionalnimi sodišči v vseh državah članicah. V ta namen je 14. oktobra 2020 objavila sporočilo o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v EU in njenih državah članicah, v katerem je potrdila, da je „dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, tako prek Sodišča Evropske unije kot tudi nacionalnih sodišč kot rednih sodišč EU, pomemben podporni ukrep za pomoč pri zagotavljanju prehoda na podlagi evropskega zelenega dogovora in način za krepitev vloge, ki jo civilna družba lahko ima kot varuh v demokratičnem prostoru“. |
| --- | --- |

(3)

Komisija se je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru zavezala, da bo proučila, ali bi bilo treba revidirati Uredbo (ES) št. 1367/2006, da bi se izboljšal dostop do upravnega in sodnega nadzora na ravni Unije za državljane in okoljske nevladne organizacije, ki imajo določene pomisleke glede združljivosti upravnih aktov, ki vplivajo na okolje, z okoljskim pravom. Komisija se je prav tako zavezala, da bo sprejela ukrepe za izboljšanje dostopa državljanov in nevladnih organizacij do pravnega varstva pred nacionalnimi sodišči v vseh državah članicah. V ta namen je 14. oktobra 2020 objavila sporočilo o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v EU in njenih državah članicah, v katerem je potrdila, da je „dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, tako prek Sodišča Evropske unije kot tudi nacionalnih sodišč kot rednih sodišč EU, pomemben podporni ukrep za pomoč pri zagotavljanju prehoda na podlagi evropskega zelenega dogovora in način za krepitev vloge, ki jo civilna družba lahko ima kot varuh v demokratičnem prostoru“.

| (4) | Brez poseganja v pristojnost Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) za porazdelitev stroškov sodni postopki na podlagi Uredbe (ES) št. 1367/2006, v skladu s členom 9(4) Aarhuške konvencije, ne smejo biti pretirano dragi. V skladu s tem si bodo institucije in organi Unije prizadevali, da bodo stroški, ki bodo v teh postopkih nastali in bodo posledično zanje zahtevali povračilo, razumni. |
| --- | --- |

(4)

Brez poseganja v pristojnost Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) za porazdelitev stroškov sodni postopki na podlagi Uredbe (ES) št. 1367/2006, v skladu s členom 9(4) Aarhuške konvencije, ne smejo biti pretirano dragi. V skladu s tem si bodo institucije in organi Unije prizadevali, da bodo stroški, ki bodo v teh postopkih nastali in bodo posledično zanje zahtevali povračilo, razumni.

| (5) | Ob upoštevanju določb člena 9(3) in (4) Aarhuške konvencije ter ugotovitev in mnenja Odbora za skladnost z Aarhuško konvencijo v zadevi ACCC/C/2008/32 bi bilo treba pravo Unije uskladiti z določbami Aarhuške konvencije o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na način, ki je združljiv s temeljnimi načeli prava Unije in njenim sistemom sodne revizije. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju določb člena 9(3) in (4) Aarhuške konvencije ter ugotovitev in mnenja Odbora za skladnost z Aarhuško konvencijo v zadevi ACCC/C/2008/32 bi bilo treba pravo Unije uskladiti z določbami Aarhuške konvencije o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na način, ki je združljiv s temeljnimi načeli prava Unije in njenim sistemom sodne revizije.

| (6) | Svet je s Sklepom (EU) 2018/881 (5) zahteval študijo o možnostih Unije za obravnavanje ugotovitev Odbora za skladnost z Aarhuško konvencijo v zadevi ACCC/C/2008/32, študiji pa naj bi, če bo to ustrezno, sledil še predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 1367/2006. Poleg tega je Evropski parlament zahteval spremembo Uredbe (ES) št. 1367/2006 v svojih resolucijah z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (6) in z dne 16. novembra 2017 o pregledu izvajanja okoljske politike EU (7) ter z dne 15. januarja 2020 o Evropskem zelenem dogovoru (8). |
| --- | --- |

(6)

Svet je s Sklepom (EU) 2018/881 (5) zahteval študijo o možnostih Unije za obravnavanje ugotovitev Odbora za skladnost z Aarhuško konvencijo v zadevi ACCC/C/2008/32, študiji pa naj bi, če bo to ustrezno, sledil še predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 1367/2006. Poleg tega je Evropski parlament zahteval spremembo Uredbe (ES) št. 1367/2006 v svojih resolucijah z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (6) in z dne 16. novembra 2017 o pregledu izvajanja okoljske politike EU (7) ter z dne 15. januarja 2020 o Evropskem zelenem dogovoru (8).

| (7) | Člen 9(3) Aarhuške konvencije določa, da mora vsaka pogodbenica v okviru svojega nacionalnega prava zagotoviti, da imajo člani javnosti, kadar izpolnjujejo merila iz nacionalnega prava, dostop do sodnih ali drugih revizijskih postopkov za izpodbijanje materialne in postopkovne zakonitosti katere koli odločitve, akta ali opustitve, ki je v nasprotju z določbami njenega nacionalnega prava v zvezi z okoljem. Postopek upravne revizije, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, dopolnjuje splošni sistem Unije sodnih revizij, ta pa članom javnosti omogoča, da upravne akte preverja z neposrednim sodnim izpodbijanjem na ravni Unije, in sicer na podlagi člena 263, četrti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s členom 267 PDEU pa tudi prek nacionalnih sodišč. Bistven element navedenega sistema je pravica in obveznost nacionalnih sodišč, da na podlagi člena 267 PDEU pri Sodišču vložijo zahtevo za predhodno odločanje. Na podlagi člena 267 PDEU, kot ga razlaga Sodišče, so nacionalna sodišča držav članic kot redna sodišča po pravu EU bistven sestavni del sistema sodnega varstva Unije (9). |
| --- | --- |

(7)

Člen 9(3) Aarhuške konvencije določa, da mora vsaka pogodbenica v okviru svojega nacionalnega prava zagotoviti, da imajo člani javnosti, kadar izpolnjujejo merila iz nacionalnega prava, dostop do sodnih ali drugih revizijskih postopkov za izpodbijanje materialne in postopkovne zakonitosti katere koli odločitve, akta ali opustitve, ki je v nasprotju z določbami njenega nacionalnega prava v zvezi z okoljem. Postopek upravne revizije, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, dopolnjuje splošni sistem Unije sodnih revizij, ta pa članom javnosti omogoča, da upravne akte preverja z neposrednim sodnim izpodbijanjem na ravni Unije, in sicer na podlagi člena 263, četrti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s členom 267 PDEU pa tudi prek nacionalnih sodišč. Bistven element navedenega sistema je pravica in obveznost nacionalnih sodišč, da na podlagi člena 267 PDEU pri Sodišču vložijo zahtevo za predhodno odločanje. Na podlagi člena 267 PDEU, kot ga razlaga Sodišče, so nacionalna sodišča držav članic kot redna sodišča po pravu EU bistven sestavni del sistema sodnega varstva Unije (9).

| (8) | Omejitev notranje revizije, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, na posamične upravne akte je glavni razlog za nedopustnost zahtev okoljskih nevladnih organizacij za notranjo revizijo na podlagi člena 10 navedene uredbe vključno glede upravnih aktov s širšim področjem uporabe. Zato je treba področje uporabe postopka notranje revizije iz navedene uredbe razširiti, da bo vključevalo tudi splošne nezakonodajne akte. |
| --- | --- |

(8)

Omejitev notranje revizije, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, na posamične upravne akte je glavni razlog za nedopustnost zahtev okoljskih nevladnih organizacij za notranjo revizijo na podlagi člena 10 navedene uredbe vključno glede upravnih aktov s širšim področjem uporabe. Zato je treba področje uporabe postopka notranje revizije iz navedene uredbe razširiti, da bo vključevalo tudi splošne nezakonodajne akte.

| (9) | Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006 zajema akte, sprejete na podlagi okoljskega prava. Nasprotno pa člen 9(3) Aarhuške konvencije zajema izpodbijanje aktov ali opustitev, ki so „v nasprotju“ s pravom v zvezi z okoljem. Zato je treba pojasniti, da bi bilo treba izvesti notranjo revizijo in preveriti, ali je upravni akt v nasprotju z okoljskim pravom. |
| --- | --- |

(9)

Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006 zajema akte, sprejete na podlagi okoljskega prava. Nasprotno pa člen 9(3) Aarhuške konvencije zajema izpodbijanje aktov ali opustitev, ki so „v nasprotju“ s pravom v zvezi z okoljem. Zato je treba pojasniti, da bi bilo treba izvesti notranjo revizijo in preveriti, ali je upravni akt v nasprotju z okoljskim pravom.

| (10) | Pri ocenjevanju, ali upravni akt vsebuje določbe, ki bi lahko bile zaradi svojih učinkov v nasprotju z okoljskim pravom, je treba proučiti, ali bi lahko te določbe negativno vplivale na uresničevanje ciljev okoljske politike Unije iz člena 191 PDEU. Kadar je tako, bi moral postopek notranje revizije zajeti tudi akte, ki so bili sprejeti pri izvajanju drugih politik poleg okoljske politike Unije. |
| --- | --- |

(10)

Pri ocenjevanju, ali upravni akt vsebuje določbe, ki bi lahko bile zaradi svojih učinkov v nasprotju z okoljskim pravom, je treba proučiti, ali bi lahko te določbe negativno vplivale na uresničevanje ciljev okoljske politike Unije iz člena 191 PDEU. Kadar je tako, bi moral postopek notranje revizije zajeti tudi akte, ki so bili sprejeti pri izvajanju drugih politik poleg okoljske politike Unije.

| (11) | Na podlagi člena 263 PDEU, kot ga razlaga Sodišče, se šteje, da ima akt zunanje učinke in je zato lahko predmet zahteve za revizijo, če je njegov namen doseči pravni učinek za tretje osebe. Pripravljalnih aktov, priporočil, mnenj in drugih nezavezujočih aktov, ki v skladu s sodno prakso Sodišča nimajo pravnega učinka za tretje osebe in zato zanje ne velja, da imajo zunanje učinke, zato ne bi smeli šteti za upravne akte na podlagi Uredbe (ES) št. 1367/2006 (10). |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi člena 263 PDEU, kot ga razlaga Sodišče, se šteje, da ima akt zunanje učinke in je zato lahko predmet zahteve za revizijo, če je njegov namen doseči pravni učinek za tretje osebe. Pripravljalnih aktov, priporočil, mnenj in drugih nezavezujočih aktov, ki v skladu s sodno prakso Sodišča nimajo pravnega učinka za tretje osebe in zato zanje ne velja, da imajo zunanje učinke, zato ne bi smeli šteti za upravne akte na podlagi Uredbe (ES) št. 1367/2006 (10).

| (12) | Za zagotovitev pravne doslednosti se šteje, da ima akt pravne učinke in je zato lahko predmet zahteve za revizijo v skladu s členom 263 PDEU, kot ga razlaga Sodišče (11). Če se šteje, da ima akt pravne učinke, pomeni, da se lahko zanj zahteva revizija ne glede na obliko, saj se njegova narava obravnava z vidika njegovih učinkov, cilja in njegove vsebine (12). |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev pravne doslednosti se šteje, da ima akt pravne učinke in je zato lahko predmet zahteve za revizijo v skladu s členom 263 PDEU, kot ga razlaga Sodišče (11). Če se šteje, da ima akt pravne učinke, pomeni, da se lahko zanj zahteva revizija ne glede na obliko, saj se njegova narava obravnava z vidika njegovih učinkov, cilja in njegove vsebine (12).

| (13) | Da bi bilo dovolj časa za izvedbo ustreznega postopka revizije, je primerno podaljšati roke, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, za zahtevo upravne revizije in roke, ki jih imajo institucije in organi Unije za odgovor na tovrstne zahteve. |
| --- | --- |

(13)

Da bi bilo dovolj časa za izvedbo ustreznega postopka revizije, je primerno podaljšati roke, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, za zahtevo upravne revizije in roke, ki jih imajo institucije in organi Unije za odgovor na tovrstne zahteve.

| (14) | V skladu s sodno prakso Sodišča (13) morajo okoljske nevladne organizacije ali drugi člani javnosti, ki zahtevajo notranjo revizijo upravnega akta, za pojasnitev razlogov za zahtevo za revizijo navesti dejanske elemente ali tehtne pravne trditve, na podlagi katerih bi bil mogoč verjeten, in sicer resen dvom. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s sodno prakso Sodišča (13) morajo okoljske nevladne organizacije ali drugi člani javnosti, ki zahtevajo notranjo revizijo upravnega akta, za pojasnitev razlogov za zahtevo za revizijo navesti dejanske elemente ali tehtne pravne trditve, na podlagi katerih bi bil mogoč verjeten, in sicer resen dvom.

| (15) | Področje uporabe revizijskih postopkov na podlagi Uredbe (ES) št. 1367/2006 bi moralo zajemati tako materialno kot postopkovno zakonitost izpodbijanega akta. V skladu s sodno prakso Sodišča postopki na podlagi člena 263, četrti odstavek, PDEU in člena 12 Uredbe (ES) št. 1367/2006 ne morejo temeljiti na razlogih ali na dokazih, ki niso navedeni v zahtevi za revizijo, saj bi bil v nasprotnem primeru odveč namen zahteve iz člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1367/2006 glede navedbe razlogov za revizijo v zahtevi, spremenil pa bi se tudi predmet postopka, sproženega z zahtevo (14). |
| --- | --- |

(15)

Področje uporabe revizijskih postopkov na podlagi Uredbe (ES) št. 1367/2006 bi moralo zajemati tako materialno kot postopkovno zakonitost izpodbijanega akta. V skladu s sodno prakso Sodišča postopki na podlagi člena 263, četrti odstavek, PDEU in člena 12 Uredbe (ES) št. 1367/2006 ne morejo temeljiti na razlogih ali na dokazih, ki niso navedeni v zahtevi za revizijo, saj bi bil v nasprotnem primeru odveč namen zahteve iz člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1367/2006 glede navedbe razlogov za revizijo v zahtevi, spremenil pa bi se tudi predmet postopka, sproženega z zahtevo (14).

| (16) | Akti, ki jih sprejmejo javni organi držav članic, vključno z nacionalnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na ravni držav članic, ki jih zahtevajo nezakonodajni akti, sprejeti na podlagi prava Unije, v skladu s Pogodbama in načelom avtonomije nacionalnih sodišč ne spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006. |
| --- | --- |

(16)

Akti, ki jih sprejmejo javni organi držav članic, vključno z nacionalnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na ravni držav članic, ki jih zahtevajo nezakonodajni akti, sprejeti na podlagi prava Unije, v skladu s Pogodbama in načelom avtonomije nacionalnih sodišč ne spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006.

| (17) | V skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1367/2006, kakor je spremenjena s to uredbo, bi okoljske nevladne organizacije in drugi člani javnosti morali imeti pravico zahtevati notranjo revizijo upravnih aktov in opustitev s strani institucij in organov Unije. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1367/2006, kakor je spremenjena s to uredbo, bi okoljske nevladne organizacije in drugi člani javnosti morali imeti pravico zahtevati notranjo revizijo upravnih aktov in opustitev s strani institucij in organov Unije.

| (18) | Kadar dokazujejo poseg v njihove pravice, bi morali člani javnosti dokazati, da so bile te kršene. To lahko vključuje neupravičeno omejevanje ali oviranje uveljavljanja teh pravic. |
| --- | --- |

(18)

Kadar dokazujejo poseg v njihove pravice, bi morali člani javnosti dokazati, da so bile te kršene. To lahko vključuje neupravičeno omejevanje ali oviranje uveljavljanja teh pravic.

| (19) | Članom javnosti ni treba dokazovati, da se v smislu člena 263, četrti odstavek, PDEU, kot ga razlaga Sodišče (15), akt neposredno in posamično nanaša nanje. Da pa se prepreči, da bi člani javnosti imeli neomejeno pravico zahtevati notranjo revizijo („actio popularis“) – kar se na podlagi Aarhuške konvencije ne zahteva –, bi morali dokazati, da so neposredno prizadeti v primerjavi s širšo javnostjo, na primer zaradi neposredne nevarnosti za njihovo zdravje in varnost ali v primeru, da se posega v pravico, do katere so upravičeni na podlagi zakonodaje Unije, in je do tega prišlo zaradi domnevne kršitve okoljskega prava, v skladu s sodno prakso Sodišča (16). |
| --- | --- |

(19)

Članom javnosti ni treba dokazovati, da se v smislu člena 263, četrti odstavek, PDEU, kot ga razlaga Sodišče (15), akt neposredno in posamično nanaša nanje. Da pa se prepreči, da bi člani javnosti imeli neomejeno pravico zahtevati notranjo revizijo („actio popularis“) – kar se na podlagi Aarhuške konvencije ne zahteva –, bi morali dokazati, da so neposredno prizadeti v primerjavi s širšo javnostjo, na primer zaradi neposredne nevarnosti za njihovo zdravje in varnost ali v primeru, da se posega v pravico, do katere so upravičeni na podlagi zakonodaje Unije, in je do tega prišlo zaradi domnevne kršitve okoljskega prava, v skladu s sodno prakso Sodišča (16).

| (20) | Pri dokazovanju zadostnega javnega interesa bi morali člani javnosti skupaj dokazati, da obstaja javni interes za ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja, varovanje zdravja ljudi, preudarno in razumno rabo naravnih virov ali za boj proti podnebnim spremembam ter da njihovo zahtevo za revizijo podpira zadostno število fizičnih ali pravnih oseb po vsej Uniji, in sicer s fizičnim ali digitalnim zbiranjem podpisov. |
| --- | --- |

(20)

Pri dokazovanju zadostnega javnega interesa bi morali člani javnosti skupaj dokazati, da obstaja javni interes za ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja, varovanje zdravja ljudi, preudarno in razumno rabo naravnih virov ali za boj proti podnebnim spremembam ter da njihovo zahtevo za revizijo podpira zadostno število fizičnih ali pravnih oseb po vsej Uniji, in sicer s fizičnim ali digitalnim zbiranjem podpisov.

| (21) | Da bi bili postopki notranje revizije učinkoviti in zlasti da bi zahteve za revizijo izpolnjevale, kjer je to ustrezno, merila iz Uredbe (ES) št. 1367/2006 ter da bi bili v njih navedena dejstva ali pravni argumenti dovolj tehtni, da bi lahko povzročili resne dvome glede ocene, ki jo je izvedla institucija ali organ Unije (17), bi morala člane javnosti zastopati bodisi okoljska nevladna organizacija, ki izpolnjuje merila iz Uredbe (ES) št. 1367/2006, kakor je spremenjena s to uredbo, bodisi odvetnik, ki je pooblaščen za zastopanje pred sodiščem države članice. |
| --- | --- |

(21)

Da bi bili postopki notranje revizije učinkoviti in zlasti da bi zahteve za revizijo izpolnjevale, kjer je to ustrezno, merila iz Uredbe (ES) št. 1367/2006 ter da bi bili v njih navedena dejstva ali pravni argumenti dovolj tehtni, da bi lahko povzročili resne dvome glede ocene, ki jo je izvedla institucija ali organ Unije (17), bi morala člane javnosti zastopati bodisi okoljska nevladna organizacija, ki izpolnjuje merila iz Uredbe (ES) št. 1367/2006, kakor je spremenjena s to uredbo, bodisi odvetnik, ki je pooblaščen za zastopanje pred sodiščem države članice.

| (22) | Če institucija ali organ Unije prejme več zahtev za revizijo istega akta ali opustitve ter te zahteve združi, da bi jih ocenil v enem samem postopku, bi morala institucija ali organ Unije v svojem odgovoru vsako zahtevo obravnavati ločeno. Zlasti če se katera od teh zahtev iz postopkovnih razlogov šteje za nedopustno ali če je iz materialnih razlogov zavrnjena, to ne bi smelo vplivati na obravnavo drugih zahtev za revizijo, ki se obravnavajo v istem postopku. |
| --- | --- |

(22)

Če institucija ali organ Unije prejme več zahtev za revizijo istega akta ali opustitve ter te zahteve združi, da bi jih ocenil v enem samem postopku, bi morala institucija ali organ Unije v svojem odgovoru vsako zahtevo obravnavati ločeno. Zlasti če se katera od teh zahtev iz postopkovnih razlogov šteje za nedopustno ali če je iz materialnih razlogov zavrnjena, to ne bi smelo vplivati na obravnavo drugih zahtev za revizijo, ki se obravnavajo v istem postopku.

| (23) | Da bi zagotovili, da se zadeve obravnavajo učinkovito, bi si institucije in organi Unije morali prizadevati za dosledno uporabo meril iz člena 11 Uredbe (ES) št. 1367/2006. |
| --- | --- |

(23)

Da bi zagotovili, da se zadeve obravnavajo učinkovito, bi si institucije in organi Unije morali prizadevati za dosledno uporabo meril iz člena 11 Uredbe (ES) št. 1367/2006.

| (24) | Da bi zagotovili pregledno in učinkovito obravnavo zadev, bi bilo treba institucijam in organom Unije omogočiti, da vzpostavijo spletne sisteme za prejemanje zahtev za notranjo revizijo. |
| --- | --- |

(24)

Da bi zagotovili pregledno in učinkovito obravnavo zadev, bi bilo treba institucijam in organom Unije omogočiti, da vzpostavijo spletne sisteme za prejemanje zahtev za notranjo revizijo.

| (25) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve podrobnih pravil o uporabi določb Aarhuške konvencije za institucije in organe Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(25)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve podrobnih pravil o uporabi določb Aarhuške konvencije za institucije in organe Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (26) | S to uredbo se spoštujejo temeljne pravice ter upoštevajo načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti to, da je treba v politike Unije vključiti visoko raven varstva okolja (člen 37), pravico do dobrega upravljanja (člen 41) ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47). Ta uredba prispeva k učinkovitosti sistema Unije za upravno in sodno revizijo ter posledično krepi uporabo členov 37, 41 in 47 Listine in tako prispeva k pravni državi, zapisani v členu 2 PEU. |
| --- | --- |

(26)

S to uredbo se spoštujejo temeljne pravice ter upoštevajo načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti to, da je treba v politike Unije vključiti visoko raven varstva okolja (člen 37), pravico do dobrega upravljanja (člen 41) ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47). Ta uredba prispeva k učinkovitosti sistema Unije za upravno in sodno revizijo ter posledično krepi uporabo členov 37, 41 in 47 Listine in tako prispeva k pravni državi, zapisani v členu 2 PEU.

| (27) | Uredbo (ES) št. 1367/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(27)

Uredbo (ES) št. 1367/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1367/2006 se spremeni:

| (1) | v členu 2(1) se točki (g) in (h) nadomestita z naslednjim:






  „(g) | ‚upravni akt‘ pomeni nezakonodajni akt, ki ga sprejme institucija ali organ Unije in ima pravne in zunanje učinke ter vsebuje določbe, ki so lahko v nasprotju z okoljskim pravom v smislu točke (f) člena 2(1); |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2(1) se točki (g) in (h) nadomestita z naslednjim:

„(g)

‚upravni akt‘ pomeni nezakonodajni akt, ki ga sprejme institucija ali organ Unije in ima pravne in zunanje učinke ter vsebuje določbe, ki so lahko v nasprotju z okoljskim pravom v smislu točke (f) člena 2(1);

| (h) | ‚upravna opustitev‘ pomeni vsako opustitev sprejetja nezakonodajnega akta, ki ima pravne in zunanje učinke, s strani institucije ali organa Unije, pri čemer je ta opustitev lahko v nasprotju z okoljskim pravom v smislu točke (f) člena 2(1).“; |
| --- | --- |

(h)

‚upravna opustitev‘ pomeni vsako opustitev sprejetja nezakonodajnega akta, ki ima pravne in zunanje učinke, s strani institucije ali organa Unije, pri čemer je ta opustitev lahko v nasprotju z okoljskim pravom v smislu točke (f) člena 2(1).“;

| (2) | člen 10 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „1.   Vsaka nevladna organizacija ali drugi člani javnosti, ki izpolnjujejo merila iz člena 11, lahko pri instituciji ali organu Unije, ki je sprejel upravni akt ali ki bi ga bil v primeru domnevne upravne opustitve moral sprejeti, vložijo zahtevo za notranjo revizijo, ker je ta akt ali opustitev v nasprotju z okoljskim pravom v smislu točke (f) člena 2(1).
  Take zahteve se predloži pisno in v roku največ osmih tednov po sprejetju, uradnem obvestilu ali objavi upravnega akta, pri čemer se upošteva poznejši od teh datumov, oziroma v primeru domnevne upravne opustitve osem tednov po dnevu, ko bi upravni akt moral biti sprejet. Zahteva vsebuje razloge za revizijo.


  2.   Institucija ali organ Unije iz odstavka 1 obravnava vse zahteve, razen če je zahteva očitno neutemeljena ali ne vsebuje tehtnih argumentov ali dokazov. V primeru da institucija ali organ Unije prejme več zahtev za revizijo istega upravnega akta ali upravne opustitve, lahko zahteve združi in jih obravnava kot eno. Institucija ali organ Unije svojo utemeljitev poda v pisnem odgovoru čim prej, najpozneje pa v 16 tednih po izteku osemtedenskega roka iz drugega pododstavka odstavka 1.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 10 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Vsaka nevladna organizacija ali drugi člani javnosti, ki izpolnjujejo merila iz člena 11, lahko pri instituciji ali organu Unije, ki je sprejel upravni akt ali ki bi ga bil v primeru domnevne upravne opustitve moral sprejeti, vložijo zahtevo za notranjo revizijo, ker je ta akt ali opustitev v nasprotju z okoljskim pravom v smislu točke (f) člena 2(1).

Take zahteve se predloži pisno in v roku največ osmih tednov po sprejetju, uradnem obvestilu ali objavi upravnega akta, pri čemer se upošteva poznejši od teh datumov, oziroma v primeru domnevne upravne opustitve osem tednov po dnevu, ko bi upravni akt moral biti sprejet. Zahteva vsebuje razloge za revizijo.

2.   Institucija ali organ Unije iz odstavka 1 obravnava vse zahteve, razen če je zahteva očitno neutemeljena ali ne vsebuje tehtnih argumentov ali dokazov. V primeru da institucija ali organ Unije prejme več zahtev za revizijo istega upravnega akta ali upravne opustitve, lahko zahteve združi in jih obravnava kot eno. Institucija ali organ Unije svojo utemeljitev poda v pisnem odgovoru čim prej, najpozneje pa v 16 tednih po izteku osemtedenskega roka iz drugega pododstavka odstavka 1.“;

| (b) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „V vsakem primeru pa institucija ali organ Unije ukrepa v 22 tednih po izteku osemtedenskega roka iz drugega pododstavka odstavka 1.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V vsakem primeru pa institucija ali organ Unije ukrepa v 22 tednih po izteku osemtedenskega roka iz drugega pododstavka odstavka 1.“;

| (3) | člen 11 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:






  „1a. | Zahtevo za notranjo revizijo lahko vložijo tudi drugi člani javnosti, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | člani javnosti dokažejo, da so jim bile okrnjene pravice zaradi domnevne kršitve okoljskega prava Unije in da so bili zaradi nje v primerjavi s širšo javnostjo neposredno prizadeti, ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 11 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.

Zahtevo za notranjo revizijo lahko vložijo tudi drugi člani javnosti, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

člani javnosti dokažejo, da so jim bile okrnjene pravice zaradi domnevne kršitve okoljskega prava Unije in da so bili zaradi nje v primerjavi s širšo javnostjo neposredno prizadeti, ali

| (b) | dokažejo zadosten javni interes in da zahtevo podpira vsaj 4 000 članov javnosti, ki prebivajo ali imajo sedež v vsaj petih državah članicah, pri čemer v vsaki od teh držav članic prebiva vsaj 250 članov javnosti.
  V primerih iz prvega pododstavka člane javnosti zastopa nevladna organizacija, ki izpolnjuje merila iz odstavka 1, ali odvetnik, ki je pooblaščen za zastopanje pred sodiščem države članice. Ta nevladna organizacija ali odvetnik sodeluje z ustrezno institucijo ali organom Unije, da se ugotovi, ali so izpolnjeni kvantitativni pogoji iz točke (b) prvega pododstavka, kjer je to ustrezno, in na zahtevo predloži dodatne dokaze o tem.“; |
| --- | --- |

(b)

dokažejo zadosten javni interes in da zahtevo podpira vsaj 4 000 članov javnosti, ki prebivajo ali imajo sedež v vsaj petih državah članicah, pri čemer v vsaki od teh držav članic prebiva vsaj 250 članov javnosti.

V primerih iz prvega pododstavka člane javnosti zastopa nevladna organizacija, ki izpolnjuje merila iz odstavka 1, ali odvetnik, ki je pooblaščen za zastopanje pred sodiščem države članice. Ta nevladna organizacija ali odvetnik sodeluje z ustrezno institucijo ali organom Unije, da se ugotovi, ali so izpolnjeni kvantitativni pogoji iz točke (b) prvega pododstavka, kjer je to ustrezno, in na zahtevo predloži dodatne dokaze o tem.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | Komisija sprejme predpise, potrebne za zagotovitev, da se merila in pogoji iz odstavka 1 in drugega pododstavka odstavka 1a uporabljajo pregledno in usklajeno.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

Komisija sprejme predpise, potrebne za zagotovitev, da se merila in pogoji iz odstavka 1 in drugega pododstavka odstavka 1a uporabljajo pregledno in usklajeno.“;

| (4) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 11a

  Objava zahtev in končnih odločitev ter spletni sistem za prejemanje zahtev


  1.   Institucije in organi Unije vse zahteve za notranjo revizijo objavijo čim prej po prejemu, vse končne odločitve o teh zahtevah pa čim prej po njihovem sprejetju.


  2.   Institucije in organi Unije lahko vzpostavijo spletne sisteme za prejemanje zahtev za notranjo revizijo in lahko zahtevajo, da se vse zahteve za notranjo revizijo vložijo prek njihovih spletnih sistemov.“; |
| --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 11a

Objava zahtev in končnih odločitev ter spletni sistem za prejemanje zahtev

1.   Institucije in organi Unije vse zahteve za notranjo revizijo objavijo čim prej po prejemu, vse končne odločitve o teh zahtevah pa čim prej po njihovem sprejetju.

2.   Institucije in organi Unije lahko vzpostavijo spletne sisteme za prejemanje zahtev za notranjo revizijo in lahko zahtevajo, da se vse zahteve za notranjo revizijo vložijo prek njihovih spletnih sistemov.“;

| (5) | člen 12(2) se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar institucija ali organ Unije ne ravna v skladu s členom 10(2) ali (3), lahko nevladna organizacija ali drugi člani javnosti, ki vložijo zahtevo za notranjo revizijo na podlagi člena 10, v skladu z ustreznimi določbami PDEU začnejo postopek pred Sodiščem.“; |
| --- | --- |

(5)

člen 12(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar institucija ali organ Unije ne ravna v skladu s členom 10(2) ali (3), lahko nevladna organizacija ali drugi člani javnosti, ki vložijo zahtevo za notranjo revizijo na podlagi člena 10, v skladu z ustreznimi določbami PDEU začnejo postopek pred Sodiščem.“;

| (6) | v celotnem besedilu Uredbe se sklicevanja na določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba o ES) nadomestijo s sklicevanji na ustrezne določbe PDEU in temu ustrezno se besedilo slovnično prilagodi; |
| --- | --- |

(6)

v celotnem besedilu Uredbe se sklicevanja na določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba o ES) nadomestijo s sklicevanji na ustrezne določbe PDEU in temu ustrezno se besedilo slovnično prilagodi;

| (7) | v celotnem besedilu Uredbe, vključno z naslovom, se beseda „Skupnost“ nadomesti z besedo „Unija“ in temu ustrezno se besedilo slovnično prilagodi. |
| --- | --- |

(7)

v celotnem besedilu Uredbe, vključno z naslovom, se beseda „Skupnost“ nadomesti z besedo „Unija“ in temu ustrezno se besedilo slovnično prilagodi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1, točka (3)(a), se uporablja od 29. aprila 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 6. oktobra 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednik

A. LOGAR

---

(1)  
  UL C 123, 9.4.2021, str. 66.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 6. oktobra 2021.

2

(3)  Sklep Sveta 2005/370/ES z dne 17. februarja 2005 o sklenitvi Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, v imenu Evropske skupnosti (UL L 124, 17.5.2005, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

4

(5)  Sklep Sveta (EU) 2018/881 z dne 18. junija 2018 s pozivom Komisiji, da predloži študijo o možnostih Unije pri obravnavi ugotovitev Odbora za skladnost z Aarhuško konvencijo v zadevi ACCC/C/2008/32 in, če je ustrezno glede na rezultate študije, predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 (UL L 155, 19.6.2018, str. 6).

5

(6)  
  UL C 356, 4.10.2018, str. 38.

6

(7)  
  UL C 356, 4.10.2018, str. 84.

7

(8)  
  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

8

(9)  Mnenje Sodišča z dne 8. marca 2011, Vzpostavitev enotnega sistema za reševanje patentnih sporov, 1/09, ECLI:EU:C:2011:123, točka 80.

9

(10)  Sodba Sodišča z dne 3. oktobra 2013 v zadevi Inuit Tapiriit Kanatami in drugi proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, točka 56.

10

Inuit Tapiriit Kanatami in drugi proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije

(11)  Glej sodbo v zadevi C-583/11 P, odstavek 56.

11

(12)  Sodbi Sodišča z dne 10. decembra 1957 v zadevah Usines à tubes de la Sarre proti Visoki oblasti, 1/57 in 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, str. 114; sodba z dne 31. marca 1971 v zadevi Komisija proti Svetu, 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, točka 42; sodba z dne 16. junija 1993 v zadevi Francija proti Komisiji, C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, točka 9; sodba z dne 20. marca 1997 v zadevi Francija proti Komisiji, C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, točka 22; sodba z dne 13. oktobra 2011 v zadevah Deutsche Post AG in Nemčija proti Komisiji, C-463/10 P in C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, točka 36.

12

Usines à tubes de la Sarre proti Visoki oblasti

Komisija proti Svetu

Francija proti Komisiji

Francija proti Komisiji

Deutsche Post AG in Nemčija proti Komisiji

(13)  Sodba Sodišča z dne 12. septembra 2019 v zadevi TestBioTech eV in drugi proti Komisiji, C-82/17 P, ECLI:EU:C:2019:719, točka 69.

13

TestBioTech eV in drugi proti Komisiji

(14)  Glej sodbo v zadevi C-82/17 P, točka 39.

14

(15)  Sodba Sodišča z dne 15. julija 1963 v zadevi Plaumann & Co. proti Komisiji Evropske gospodarske skupnosti, 25/62 , ECLI:EU:C:1963:17.

15

Plaumann & Co. proti Komisiji Evropske gospodarske skupnosti

(16)  Sodbe Sodišča z dne 25. julija 2008, Janecek, C-237/07, ECLI:EU:C:2008:447; z dne 1. junija 2017, Folk, C-529/15, ECLI:EU:C:2017:419, in z dne 3. oktobra 2019, Wasserleitungsverband Nördliches Burgenland in drugi, C-197/18, ECLI:EU:C:2019:824.

16

Janecek

Wasserleitungsverband Nördliches Burgenland in drugi

(17)  Glej sodbo v zadevi C-82/17 P, točka 69.

17

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 8.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 356/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 356/8

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1768

z dne 23. junija 2021

o spremembi prilog I, II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu zaradi njene prilagoditve tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (1) in zlasti člena 42(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sredstvo za gnojenje, ki izpolnjuje zahteve iz prilog I in II k Uredbi (EU) 2019/1009 za ustrezno funkcijsko kategorijo sredstev (v nadaljnjem besedilu: FKS) oziroma kategorijo sestavnih materialov (v nadaljnjem besedilu: KSM), je označeno v skladu s Prilogo III k navedeni uredbi in je uspešno prestalo postopek ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1009, se lahko označi z oznako CE in lahko prosto kroži na notranjem trgu kot sredstvo za gnojenje EU. |
| --- | --- |

(1)

Sredstvo za gnojenje, ki izpolnjuje zahteve iz prilog I in II k Uredbi (EU) 2019/1009 za ustrezno funkcijsko kategorijo sredstev (v nadaljnjem besedilu: FKS) oziroma kategorijo sestavnih materialov (v nadaljnjem besedilu: KSM), je označeno v skladu s Prilogo III k navedeni uredbi in je uspešno prestalo postopek ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1009, se lahko označi z oznako CE in lahko prosto kroži na notranjem trgu kot sredstvo za gnojenje EU.

| (2) | Z Uredbo (EU) 2019/1009 je Komisija pooblaščena, da spremeni njene priloge I (delno), II, III in IV. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (EU) 2019/1009 je Komisija pooblaščena, da spremeni njene priloge I (delno), II, III in IV.

| (3) | Med pripravo na prehod na nova harmonizacijska pravila so države članice in zainteresirani deležniki Komisijo obvestili o potrebi po prilagoditvi nekaterih tehničnih določb v prilogah k Uredbi (EU) 2019/1009. Nekatere od teh sprememb so potrebne za izboljšanje skladnosti z drugimi zakonodajnimi akti Unije, ki bi olajšala dostop do notranjega trga ter prosti pretok varnih in agronomsko učinkovitih sredstev za gnojenje. Nekatere spremembe so potrebne za zagotovitev visoke stopnje zaščite, ki se želi doseči z Uredbo (EU) 2019/1009, s čimer se zagotovi, da sredstva za gnojenje EU, ki imajo dostop do notranjega trga v skladu z navedeno uredbo, ne predstavljajo tveganja za zdravje, varnost ali okolje. Druge spremembe so potrebne, da se preprečijo položaji, v katerih bi bile pomembne kategorije sredstev za gnojenje nenamerno izključene iz harmonizacijskih pravil. Te spremembe bodo zagotovile dostop do notranjega trga za sredstva za gnojenje, ki so agronomsko učinkovita in varna ter s katerimi se že obsežno trguje na trgu. |
| --- | --- |

(3)

Med pripravo na prehod na nova harmonizacijska pravila so države članice in zainteresirani deležniki Komisijo obvestili o potrebi po prilagoditvi nekaterih tehničnih določb v prilogah k Uredbi (EU) 2019/1009. Nekatere od teh sprememb so potrebne za izboljšanje skladnosti z drugimi zakonodajnimi akti Unije, ki bi olajšala dostop do notranjega trga ter prosti pretok varnih in agronomsko učinkovitih sredstev za gnojenje. Nekatere spremembe so potrebne za zagotovitev visoke stopnje zaščite, ki se želi doseči z Uredbo (EU) 2019/1009, s čimer se zagotovi, da sredstva za gnojenje EU, ki imajo dostop do notranjega trga v skladu z navedeno uredbo, ne predstavljajo tveganja za zdravje, varnost ali okolje. Druge spremembe so potrebne, da se preprečijo položaji, v katerih bi bile pomembne kategorije sredstev za gnojenje nenamerno izključene iz harmonizacijskih pravil. Te spremembe bodo zagotovile dostop do notranjega trga za sredstva za gnojenje, ki so agronomsko učinkovita in varna ter s katerimi se že obsežno trguje na trgu.

| (4) | Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila za sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo snov z mejnimi vrednostmi ostankov za živila in krmo, določenimi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 315/93 (2), v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 (3), Uredbi (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ali Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Proizvajalec mora zagotoviti navodila za uporabo, da se zagotovi, da predvidena uporaba sredstva za gnojenje EU ne bo presegla mejnih vrednosti za živila in krmo. Poleg tega mora proizvajalec v tehnično dokumentacijo vključiti rezultate izračunov, ki dokazujejo skladnost s to zahtevo. V razpravah o načinu izvajanja te obveznosti je postalo jasno, da je proizvajalci ne morejo izpolnjevati, kar sredstvom za gnojenje, ki so agronomsko učinkovita in varna ter s katerimi se že obsežno trguje, preprečuje, da bi uspešno prestala postopek ugotavljanja skladnosti in imela dostop do notranjega trga v skladu z Uredbo (EU) 2019/1009. Navedene obveznosti bi bilo zato treba nadomestiti z obveznostmi, ki so bolj sorazmerne in izvedljive z obeh vidikov. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila za sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo snov z mejnimi vrednostmi ostankov za živila in krmo, določenimi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 315/93 (2), v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 (3), Uredbi (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ali Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Proizvajalec mora zagotoviti navodila za uporabo, da se zagotovi, da predvidena uporaba sredstva za gnojenje EU ne bo presegla mejnih vrednosti za živila in krmo. Poleg tega mora proizvajalec v tehnično dokumentacijo vključiti rezultate izračunov, ki dokazujejo skladnost s to zahtevo. V razpravah o načinu izvajanja te obveznosti je postalo jasno, da je proizvajalci ne morejo izpolnjevati, kar sredstvom za gnojenje, ki so agronomsko učinkovita in varna ter s katerimi se že obsežno trguje, preprečuje, da bi uspešno prestala postopek ugotavljanja skladnosti in imela dostop do notranjega trga v skladu z Uredbo (EU) 2019/1009. Navedene obveznosti bi bilo zato treba nadomestiti z obveznostmi, ki so bolj sorazmerne in izvedljive z obeh vidikov.

| (5) | Prvič, preseganje navedenih mejnih vrednosti ali ravni v kmetijskih rastlinah je mogoče preprečiti tako, da se končnemu uporabniku na etiketi zagotovijo pravilne informacije. Posledično bi bilo treba Uredbo (EU) 2019/1009 spremeniti, da se proizvajalcu naloži obveznost obveščanja končnega uporabnika, kadar koli sredstvo za gnojenje EU vsebuje sestavni material, ki, če se da na trg kot živilo ali krma, presega mejne vrednosti ali ravni, določene v Uredbi (ES) št. 470/2009 ali Uredbi (ES) št. 396/2005 v skladu z Uredbo (EGS) št. 315/93 ali v Direktivi 2002/32/ES. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi, zdravja živali in okolja v zvezi s krmnimi dodatki dodati Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 (6). Tako bo končni uporabnik zmožen sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti kmetijskih rastlin s pravili o živilih in krmi. |
| --- | --- |

(5)

Prvič, preseganje navedenih mejnih vrednosti ali ravni v kmetijskih rastlinah je mogoče preprečiti tako, da se končnemu uporabniku na etiketi zagotovijo pravilne informacije. Posledično bi bilo treba Uredbo (EU) 2019/1009 spremeniti, da se proizvajalcu naloži obveznost obveščanja končnega uporabnika, kadar koli sredstvo za gnojenje EU vsebuje sestavni material, ki, če se da na trg kot živilo ali krma, presega mejne vrednosti ali ravni, določene v Uredbi (ES) št. 470/2009 ali Uredbi (ES) št. 396/2005 v skladu z Uredbo (EGS) št. 315/93 ali v Direktivi 2002/32/ES. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi, zdravja živali in okolja v zvezi s krmnimi dodatki dodati Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 (6). Tako bo končni uporabnik zmožen sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti kmetijskih rastlin s pravili o živilih in krmi.

| (6) | Drugič, potrebni so dodatni ukrepi glede nekaterih farmakološko aktivnih snovi, ki so že zajete z Uredbo (ES) št. 470/2009. Pristop bi moral biti drugačen, odvisno od tega, ali gre za dovoljeno snov, ki je navedena v razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (7) in za katero je bila morda določena mejna vrednost ostankov, oziroma ali gre za nedovoljeno snov z referenčno vrednostjo za ukrepe iz Uredbe Komisije (EU) 2019/1871 (8). Ostanki dovoljene snovi so lahko prisotni v sredstvu za gnojenje EU le, če je zadevna snov navedena v razpredelnici 1 Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010. Vendar nedovoljena farmakološko aktivna snov, ki je bolj nevarna za zdravje potrošnika, če je v živilih, prav tako ne sme biti prisotna nad referenčno vrednostjo za ukrepe v sredstvu za gnojenje EU. |
| --- | --- |

(6)

Drugič, potrebni so dodatni ukrepi glede nekaterih farmakološko aktivnih snovi, ki so že zajete z Uredbo (ES) št. 470/2009. Pristop bi moral biti drugačen, odvisno od tega, ali gre za dovoljeno snov, ki je navedena v razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (7) in za katero je bila morda določena mejna vrednost ostankov, oziroma ali gre za nedovoljeno snov z referenčno vrednostjo za ukrepe iz Uredbe Komisije (EU) 2019/1871 (8). Ostanki dovoljene snovi so lahko prisotni v sredstvu za gnojenje EU le, če je zadevna snov navedena v razpredelnici 1 Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010. Vendar nedovoljena farmakološko aktivna snov, ki je bolj nevarna za zdravje potrošnika, če je v živilih, prav tako ne sme biti prisotna nad referenčno vrednostjo za ukrepe v sredstvu za gnojenje EU.

| (7) | Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje tudi aktivne snovi v smislu Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Ker Uredba (EU) 2019/1009 ne zajema fitofarmacevtskih sredstev, bi moralo biti v besedilu navedene uredbe jasno navedeno, da sredstvo za gnojenje EU, ki vsebuje aktivno snov, ne sme imeti fitofarmacevtske funkcije v smislu Uredbe (ES) št. 1107/2009. To pojasnilo je potrebno za zagotovitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 1107/2009, ki bo gospodarskim subjektom in nacionalnim organom olajšala izvajanje harmonizacijskih pravil in tako olajšala tudi dostop do notranjega trga na podlagi Uredbe (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(7)

Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje tudi aktivne snovi v smislu Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Ker Uredba (EU) 2019/1009 ne zajema fitofarmacevtskih sredstev, bi moralo biti v besedilu navedene uredbe jasno navedeno, da sredstvo za gnojenje EU, ki vsebuje aktivno snov, ne sme imeti fitofarmacevtske funkcije v smislu Uredbe (ES) št. 1107/2009. To pojasnilo je potrebno za zagotovitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 1107/2009, ki bo gospodarskim subjektom in nacionalnim organom olajšala izvajanje harmonizacijskih pravil in tako olajšala tudi dostop do notranjega trga na podlagi Uredbe (EU) 2019/1009.

| (8) | Uredba (EU) 2019/1009 vsebuje izčrpen seznam tipologij za enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili ter njihove pripadajoče opise in minimalne koncentracije mikrohranil. Pri gnojilih z mikrohranili v obliki soli je 10 masnih odstotkov gnojila sestavljenih iz vodotopnega mikrohranila. Vendar pa obstajajo gnojila na osnovi karbonatnih ali fosfatnih soli, ki vsebujejo mikrohranila, ki niso vodotopna. To ne vpliva na njihovo delovanje kot gnojil ali vnos hranil v kmetijske rastline. Takšnim gnojilom z mikrohranili v obliki soli bi bilo zato treba omogočiti dostop do notranjega trga z odstranitvijo pogoja glede vodotopnosti. Pri kelatih UVCB (10) so navedeni samo železovi kelati. Vendar so lahko tudi druga mikrohranila kelati UVCB in se lahko počasi sproščajo v rastline. Gnojila s počasnim sproščanjem so koristna pri preprečevanju onesnaževanja s hranili v tleh, tako da počasi sproščajo mikrohranila in s tem povečujejo možnosti, da jih bodo rastline absorbirale. Zato je primerno take nišne proizvode vključiti na področje harmonizacijskih pravil in spodbujati njihov prosti pretok na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (EU) 2019/1009 vsebuje izčrpen seznam tipologij za enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili ter njihove pripadajoče opise in minimalne koncentracije mikrohranil. Pri gnojilih z mikrohranili v obliki soli je 10 masnih odstotkov gnojila sestavljenih iz vodotopnega mikrohranila. Vendar pa obstajajo gnojila na osnovi karbonatnih ali fosfatnih soli, ki vsebujejo mikrohranila, ki niso vodotopna. To ne vpliva na njihovo delovanje kot gnojil ali vnos hranil v kmetijske rastline. Takšnim gnojilom z mikrohranili v obliki soli bi bilo zato treba omogočiti dostop do notranjega trga z odstranitvijo pogoja glede vodotopnosti. Pri kelatih UVCB (10) so navedeni samo železovi kelati. Vendar so lahko tudi druga mikrohranila kelati UVCB in se lahko počasi sproščajo v rastline. Gnojila s počasnim sproščanjem so koristna pri preprečevanju onesnaževanja s hranili v tleh, tako da počasi sproščajo mikrohranila in s tem povečujejo možnosti, da jih bodo rastline absorbirale. Zato je primerno take nišne proizvode vključiti na področje harmonizacijskih pravil in spodbujati njihov prosti pretok na notranjem trgu.

| (9) | Uredba (EU) 2019/1009 določa mejne vrednosti za onesnaževala, vključno z nikljem, v rastnem mediju, ki je sredstvo za gnojenje EU, ki ni zemlja na kraju samem in katerega funkcija je, da v njem rastejo rastline ali gobe. Uredba (EU) 2019/1009 določa harmonizacijska pravila za to vrsto sredstva za gnojenje. Na trgu že obstajajo številne vrste rastnih medijev, ki temeljijo na nacionalnih pravilih in imajo zelo raznolike značilnosti ter bi lahko bili kandidati, da postanejo sredstva za gnojenje EU. Vendar mejna vrednost za nikelj, določena v Uredbi (EU) 2019/1009 za vse vrste rastnih medijev, ustvarja težave za nekatere rastne medije, ki vsebujejo samo sestavine mineralnega izvora. Takšni proizvodi so nišni proizvodi, ki so v skladu z načeli krožnega gospodarstva in že izpolnjujejo merila znaka EU za okolje, določena za rastne medije s Sklepom Komisije (EU) 2015/2099 (11). V navedenem sklepu obstaja razlikovanje med mineralnimi rastnimi mediji in drugimi kategorijami rastnih medijev glede metod določanja vsebnosti onesnaževal, vključno z nikljem. Zato bo za vse rastne medije, razen za mineralne rastne medije, določena skupna vsebnost onesnaževala, medtem ko bo za mineralne rastne medije določena le biološko razpoložljiva vsebnost. To razlikovanje je utemeljeno z dejstvom, da se mineralni rastni mediji praviloma proizvajajo pri visokih temperaturah, kar ustvarja močno kemijsko vez onesnaževal s strukturo mineralnih sestavin, kar omejuje obseg, v katerem so taka onesnaževala biološko razpoložljiva. Vendar Uredba (EU) 2019/1009 ne vsebuje takega razlikovanja. Glede na razpoložljive informacije mineralni rastni mediji, ki so na voljo na trgu, čeprav bi bili v skladu z mejno vrednostjo, določeno za nikelj v Uredbi (EU) 2019/1009, če se določi le biološko razpoložljiva vsebnost onesnaževala, ne morejo biti v skladu z enako mejno vrednostjo, če se določi skupna vsebnost, kot se trenutno zahteva. Zato je pomembno zagotoviti skladnost med zahtevami za označevanje teh proizvodov z oznako CE na podlagi Uredbe (EU) 2019/1009 in uporabo znaka za okolje, da se prepreči neželen položaj, v katerem bi bili proizvodi, varni za okolje in torej opremljeni z znakom za okolje, zunaj področja uporabe harmonizacijskih pravil. Zato bi se morala mejna vrednost za nikelj iz Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1009 uporabljati samo za biološko razpoložljivo vsebnost za mineralne rastne medije. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) 2019/1009 določa mejne vrednosti za onesnaževala, vključno z nikljem, v rastnem mediju, ki je sredstvo za gnojenje EU, ki ni zemlja na kraju samem in katerega funkcija je, da v njem rastejo rastline ali gobe. Uredba (EU) 2019/1009 določa harmonizacijska pravila za to vrsto sredstva za gnojenje. Na trgu že obstajajo številne vrste rastnih medijev, ki temeljijo na nacionalnih pravilih in imajo zelo raznolike značilnosti ter bi lahko bili kandidati, da postanejo sredstva za gnojenje EU. Vendar mejna vrednost za nikelj, določena v Uredbi (EU) 2019/1009 za vse vrste rastnih medijev, ustvarja težave za nekatere rastne medije, ki vsebujejo samo sestavine mineralnega izvora. Takšni proizvodi so nišni proizvodi, ki so v skladu z načeli krožnega gospodarstva in že izpolnjujejo merila znaka EU za okolje, določena za rastne medije s Sklepom Komisije (EU) 2015/2099 (11). V navedenem sklepu obstaja razlikovanje med mineralnimi rastnimi mediji in drugimi kategorijami rastnih medijev glede metod določanja vsebnosti onesnaževal, vključno z nikljem. Zato bo za vse rastne medije, razen za mineralne rastne medije, določena skupna vsebnost onesnaževala, medtem ko bo za mineralne rastne medije določena le biološko razpoložljiva vsebnost. To razlikovanje je utemeljeno z dejstvom, da se mineralni rastni mediji praviloma proizvajajo pri visokih temperaturah, kar ustvarja močno kemijsko vez onesnaževal s strukturo mineralnih sestavin, kar omejuje obseg, v katerem so taka onesnaževala biološko razpoložljiva. Vendar Uredba (EU) 2019/1009 ne vsebuje takega razlikovanja. Glede na razpoložljive informacije mineralni rastni mediji, ki so na voljo na trgu, čeprav bi bili v skladu z mejno vrednostjo, določeno za nikelj v Uredbi (EU) 2019/1009, če se določi le biološko razpoložljiva vsebnost onesnaževala, ne morejo biti v skladu z enako mejno vrednostjo, če se določi skupna vsebnost, kot se trenutno zahteva. Zato je pomembno zagotoviti skladnost med zahtevami za označevanje teh proizvodov z oznako CE na podlagi Uredbe (EU) 2019/1009 in uporabo znaka za okolje, da se prepreči neželen položaj, v katerem bi bili proizvodi, varni za okolje in torej opremljeni z znakom za okolje, zunaj področja uporabe harmonizacijskih pravil. Zato bi se morala mejna vrednost za nikelj iz Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1009 uporabljati samo za biološko razpoložljivo vsebnost za mineralne rastne medije.

| (10) | Kot zaščitni ukrep bi bilo treba navedeno pravilo uporabljati le, če je uporaba teh proizvodov omejena na poklicno vrtnarsko uporabo, zelene strehe ali zelene stene. To bi zagotovilo boljše ravnanje z uporabljenimi rastnimi mediji in višjo stopnjo njihove predelave z resničnimi možnostmi za recikliranje materialov po uporabi. Poleg tega bi moral proizvajalec tudi sodelovati z uporabnikom za zagotovitev varnega odstranjevanja proizvodov, ko niso več v uporabi. Proizvod tudi ne bi smel priti v neposreden stik s tlemi, da ne bi prispeval h kopičenju onesnaževal v njih. |
| --- | --- |

(10)

Kot zaščitni ukrep bi bilo treba navedeno pravilo uporabljati le, če je uporaba teh proizvodov omejena na poklicno vrtnarsko uporabo, zelene strehe ali zelene stene. To bi zagotovilo boljše ravnanje z uporabljenimi rastnimi mediji in višjo stopnjo njihove predelave z resničnimi možnostmi za recikliranje materialov po uporabi. Poleg tega bi moral proizvajalec tudi sodelovati z uporabnikom za zagotovitev varnega odstranjevanja proizvodov, ko niso več v uporabi. Proizvod tudi ne bi smel priti v neposreden stik s tlemi, da ne bi prispeval h kopičenju onesnaževal v njih.

| (11) | Sredstva za gnojenje EU lahko vsebujejo samo sestavne materiale, ki izpolnjujejo zahteve, določene za eno od kategorij sestavnih materialov v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009. Sredstva za gnojenje, zlasti gnojila, pogosto vsebujejo tehnične dodatke na osnovi polimerov, ki so pomembni za zagotovitev njihove učinkovitosti in varne uporabe. Ti dodatki niso zajeti v nobeni od obstoječih kategorij sestavnih materialov. Vendar so gnojila, ki jih vsebujejo, zajeta s harmonizacijskimi pravili iz Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Taki tehnični dodatki so na primer sredstva proti strjevanju, ki preprečujejo nastanek grud, in sredstva proti prašenju, ki preprečujejo emisije prahu iz sredstva za gnojenje med njegovo uporabo. Sredstva proti strjevanju so bistvenega pomena za učinkovito uporabo hranil, saj se brez njih gnojilo ne bi enakomerno razporedilo in bi zato končni uporabnik uporabil več gnojila, da bi to doseglo vse rastline. Sredstva proti prašenju so zelo pomembna tudi za zaščito zdravja uporabnikov. Zato bi bilo treba med sestavne materiale, dovoljene v sredstvih za gnojenje na podlagi Uredbe (EU) 2019/1009, vključiti polimere, ki ne povzročajo nobenih nevarnosti za okolje. To bi zagotovilo, da imajo pomembne kategorije proizvodov z izboljšano agronomsko učinkovitostjo in varnostjo še naprej dostop do notranjega trga. |
| --- | --- |

(11)

Sredstva za gnojenje EU lahko vsebujejo samo sestavne materiale, ki izpolnjujejo zahteve, določene za eno od kategorij sestavnih materialov v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009. Sredstva za gnojenje, zlasti gnojila, pogosto vsebujejo tehnične dodatke na osnovi polimerov, ki so pomembni za zagotovitev njihove učinkovitosti in varne uporabe. Ti dodatki niso zajeti v nobeni od obstoječih kategorij sestavnih materialov. Vendar so gnojila, ki jih vsebujejo, zajeta s harmonizacijskimi pravili iz Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Taki tehnični dodatki so na primer sredstva proti strjevanju, ki preprečujejo nastanek grud, in sredstva proti prašenju, ki preprečujejo emisije prahu iz sredstva za gnojenje med njegovo uporabo. Sredstva proti strjevanju so bistvenega pomena za učinkovito uporabo hranil, saj se brez njih gnojilo ne bi enakomerno razporedilo in bi zato končni uporabnik uporabil več gnojila, da bi to doseglo vse rastline. Sredstva proti prašenju so zelo pomembna tudi za zaščito zdravja uporabnikov. Zato bi bilo treba med sestavne materiale, dovoljene v sredstvih za gnojenje na podlagi Uredbe (EU) 2019/1009, vključiti polimere, ki ne povzročajo nobenih nevarnosti za okolje. To bi zagotovilo, da imajo pomembne kategorije proizvodov z izboljšano agronomsko učinkovitostjo in varnostjo še naprej dostop do notranjega trga.

| (12) | Da bi ugotovili, kateri polimeri ne povzročajo nobenih nevarnostih za okolje, je ustrezno opreti se na znanstvena mnenja Odbora za oceno tveganja (13) in Odbora za socialno-ekonomsko analizo Evropske agencije za kemikalije v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (14) o mikroplastičnih delcih, namerno dodanih vsem vrstam proizvodov za potrošniško ali profesionalno uporabo. |
| --- | --- |

(12)

Da bi ugotovili, kateri polimeri ne povzročajo nobenih nevarnostih za okolje, je ustrezno opreti se na znanstvena mnenja Odbora za oceno tveganja (13) in Odbora za socialno-ekonomsko analizo Evropske agencije za kemikalije v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (14) o mikroplastičnih delcih, namerno dodanih vsem vrstam proizvodov za potrošniško ali profesionalno uporabo.

| (13) | Z vključitvijo teh kategorij polimerov v KSM 1 (snovi in zmesi neobdelanega materiala) in KSM 11 (stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15)) je zagotovljeno tudi, da bodo navedeni polimeri registrirani v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 z dokumentacijo, ki vključuje poročilo o varnosti za njihovo uporabo kot sredstvo za gnojenje. To bi zagotovilo, da bi bila izvedena podrobna ocena kakršnih koli tveganj zaradi uporabe teh dodatkov v sredstvih za gnojenje in da so sredstva za gnojenje, ki jim je bil s to spremembo omogočen dostop do notranjega trga, varna za zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(13)

Z vključitvijo teh kategorij polimerov v KSM 1 (snovi in zmesi neobdelanega materiala) in KSM 11 (stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15)) je zagotovljeno tudi, da bodo navedeni polimeri registrirani v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 z dokumentacijo, ki vključuje poročilo o varnosti za njihovo uporabo kot sredstvo za gnojenje. To bi zagotovilo, da bi bila izvedena podrobna ocena kakršnih koli tveganj zaradi uporabe teh dodatkov v sredstvih za gnojenje in da so sredstva za gnojenje, ki jim je bil s to spremembo omogočen dostop do notranjega trga, varna za zdravje ljudi in okolje.

| (14) | Gnojila z mikrohranili lahko vsebujejo kelatne reagente ali kompleksirajoče reagente, ki so snovi, namenjene povečanju dolgoročne razpoložljivosti mikrohranil za rastline. |
| --- | --- |

(14)

Gnojila z mikrohranili lahko vsebujejo kelatne reagente ali kompleksirajoče reagente, ki so snovi, namenjene povečanju dolgoročne razpoložljivosti mikrohranil za rastline.

| (15) | Uredba (EU) 2019/1009 zahteva, da sredstva za gnojenje, ki vsebujejo kelatne reagente, ostanejo stabilna v standardni Hoaglandovi raztopini pri pH 7 in 8 najmanj tri dni, da se zagotovi, da se mikrohranila počasi sproščajo v rastline. Sestava kmetijskih tal in razlike v vrednostih pH lahko motijo stabilnost teh sredstev. Nov tehnični napredek omogoča oceno morebitnih motenj in določitev razpona vrednosti pH, v katerem so sredstva stabilna za kmetijske namene. Na podlagi zgoraj navedenega je sredstvo lahko stabilno pri vrednostih pH, ki nista pH 7 in 8, in še vedno izpolnjuje svoj namen zagotavljanja dolgoročne razpoložljivosti mikrohranil. Zato bi bilo treba Uredbo (EU) 2019/1009 spremeniti, da se omogoči stabilnost takih sredstev v drugem razponu vrednosti pH. Tako bi se harmonizacijska pravila uporabljala za več sredstev, ki počasi sproščajo mikrohranila v rastline in tako zmanjšujejo izpiranje hranil v tla. Kot dodaten ukrep bi bilo treba na etiketi navesti razpon vrednosti pH, v katerem so sredstva za gnojenje EU stabilna, da se končnim uporabnikom zagotovijo pravilne informacije. |
| --- | --- |

(15)

Uredba (EU) 2019/1009 zahteva, da sredstva za gnojenje, ki vsebujejo kelatne reagente, ostanejo stabilna v standardni Hoaglandovi raztopini pri pH 7 in 8 najmanj tri dni, da se zagotovi, da se mikrohranila počasi sproščajo v rastline. Sestava kmetijskih tal in razlike v vrednostih pH lahko motijo stabilnost teh sredstev. Nov tehnični napredek omogoča oceno morebitnih motenj in določitev razpona vrednosti pH, v katerem so sredstva stabilna za kmetijske namene. Na podlagi zgoraj navedenega je sredstvo lahko stabilno pri vrednostih pH, ki nista pH 7 in 8, in še vedno izpolnjuje svoj namen zagotavljanja dolgoročne razpoložljivosti mikrohranil. Zato bi bilo treba Uredbo (EU) 2019/1009 spremeniti, da se omogoči stabilnost takih sredstev v drugem razponu vrednosti pH. Tako bi se harmonizacijska pravila uporabljala za več sredstev, ki počasi sproščajo mikrohranila v rastline in tako zmanjšujejo izpiranje hranil v tla. Kot dodaten ukrep bi bilo treba na etiketi navesti razpon vrednosti pH, v katerem so sredstva za gnojenje EU stabilna, da se končnim uporabnikom zagotovijo pravilne informacije.

| (16) | Uredba (EU) 2019/1009 zahteva deklaracijo odstotka vsakega mikrohranila, kelatiranega s posameznim kelatnim reagentom, in vsakega mikrohranila, kompleksiranega s posameznim kompleksirajočim reagentom, kot je ustrezno. Proizvodi z mikrohranili lahko vsebujejo mešanico kelatnih reagentov ali kompleksirajočih reagentov ali oboje. V takih primerih se z razpoložljivimi analiznimi metodami ne more določiti natančen odstotek vsakega mikrohranila, kelatiranega ali kompleksiranega s posameznim reagentom. Uredbo (EU) 2019/1009 bi bilo zato treba spremeniti, da se proizvajalcu omogoči izpolnjevanje teh zahtev za označevanje in se mu tako olajša dostop do notranjega trga. |
| --- | --- |

(16)

Uredba (EU) 2019/1009 zahteva deklaracijo odstotka vsakega mikrohranila, kelatiranega s posameznim kelatnim reagentom, in vsakega mikrohranila, kompleksiranega s posameznim kompleksirajočim reagentom, kot je ustrezno. Proizvodi z mikrohranili lahko vsebujejo mešanico kelatnih reagentov ali kompleksirajočih reagentov ali oboje. V takih primerih se z razpoložljivimi analiznimi metodami ne more določiti natančen odstotek vsakega mikrohranila, kelatiranega ali kompleksiranega s posameznim reagentom. Uredbo (EU) 2019/1009 bi bilo zato treba spremeniti, da se proizvajalcu omogoči izpolnjevanje teh zahtev za označevanje in se mu tako olajša dostop do notranjega trga.

| (17) | V nekaterih sredstvih za gnojenje, na primer rastnih medijih, je kot glavna sestavina uporabljena šota. Spodbujanje uporabe drugih možnosti namesto šote je pomembno v boju proti podnebnim spremembam, zlasti za preprečevanje izgube ogljika in emisij toplogrednih plinov ter ohranjanje občutljivih ekosistemov. Za delno nadomestitev šote v rastnih medijih bi se lahko uporabila rastlinska vlakna. Vendar pa je treba za nadgradnjo potenciala neobdelanih rastlinskih vlaken ta preoblikovati v vlakna z drobnejšimi delci, saj se s tem izboljšajo njihova stopnja biološke razgradljivosti, njihova interakcija s hranili in zadrževanje vode. Kondicioniranje surovih rastlinskih vlaken z različnimi fizikalnimi predobdelavami za namene vlaknjenja bi moralo biti vključeno v izčrpen seznam obdelav v KSM 2 (rastline, deli rastlin in rastlinski izvlečki). Kot zaščitni ukrep bi bilo treba metodam obdelave dodati nekatere omejitve, kot sta najvišja temperatura in prepoved dodatkov, razen vode. |
| --- | --- |

(17)

V nekaterih sredstvih za gnojenje, na primer rastnih medijih, je kot glavna sestavina uporabljena šota. Spodbujanje uporabe drugih možnosti namesto šote je pomembno v boju proti podnebnim spremembam, zlasti za preprečevanje izgube ogljika in emisij toplogrednih plinov ter ohranjanje občutljivih ekosistemov. Za delno nadomestitev šote v rastnih medijih bi se lahko uporabila rastlinska vlakna. Vendar pa je treba za nadgradnjo potenciala neobdelanih rastlinskih vlaken ta preoblikovati v vlakna z drobnejšimi delci, saj se s tem izboljšajo njihova stopnja biološke razgradljivosti, njihova interakcija s hranili in zadrževanje vode. Kondicioniranje surovih rastlinskih vlaken z različnimi fizikalnimi predobdelavami za namene vlaknjenja bi moralo biti vključeno v izčrpen seznam obdelav v KSM 2 (rastline, deli rastlin in rastlinski izvlečki). Kot zaščitni ukrep bi bilo treba metodam obdelave dodati nekatere omejitve, kot sta najvišja temperatura in prepoved dodatkov, razen vode.

| (18) | KSM 3 (kompost) in KSM 5 (digestat, razen digestata svežih kmetijskih rastlin) določata izčrpen seznam vhodnih materialov, ki jih je mogoče uporabiti. Navedeni seznam vključuje pridobljene proizvode iz člena 32 Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter živalske stranske proizvode, ki se lahko štejejo za mrtve organizme, če je bila določena končna točka v proizvodni verigi v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(18)

KSM 3 (kompost) in KSM 5 (digestat, razen digestata svežih kmetijskih rastlin) določata izčrpen seznam vhodnih materialov, ki jih je mogoče uporabiti. Navedeni seznam vključuje pridobljene proizvode iz člena 32 Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter živalske stranske proizvode, ki se lahko štejejo za mrtve organizme, če je bila določena končna točka v proizvodni verigi v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) navedene uredbe.

| (19) | Uredba (EU) 2019/1009 prvič določa harmonizacijska pravila za kompost in digestat kot sestavna materiala sredstev za gnojenje EU. Vendar so ti materiali na trgu prisotni v skladu z nacionalnimi pravili. Trenutno se živalski stranski proizvodi, ki jih ni mogoče šteti za mrtve organizme (zlasti nepredelan gnoj), pogosto uporabljajo kot vhodni materiali za kompost in digestat. Tako se ti materiali spremenijo v sredstva za gnojenje s čisto ekonomsko in okoljsko dodano vrednostjo. Uporaba kompostiranih živalskih iztrebkov, vključno s perutninskim gnojem in kompostiranim hlevskim gnojem, pa tudi digestata, ki vsebuje živalske stranske proizvode, prebavljene skupaj s snovmi rastlinskega ali živalskega izvora, je vključena v izčrpen seznam gnojil, dodatkov za izboljšanje tal in hranil, ki so dovoljeni v ekološkemu kmetovanju, v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 889/2008 (17). Zato je primerno omogočiti dostop do notranjega trga za sredstva za gnojenje, ki vsebujejo kompost ali digestat s takimi živalskimi stranskimi proizvodi kot vhodnimi materiali. To bi zagotovilo tudi skladnost z vhodnimi materiali, dovoljenimi v nedavno uvedenih KSM 12 (oborjene fosfatne soli in njihovi derivati), KSM 13 (materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati) ter KSM 14 (materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem). |
| --- | --- |

(19)

Uredba (EU) 2019/1009 prvič določa harmonizacijska pravila za kompost in digestat kot sestavna materiala sredstev za gnojenje EU. Vendar so ti materiali na trgu prisotni v skladu z nacionalnimi pravili. Trenutno se živalski stranski proizvodi, ki jih ni mogoče šteti za mrtve organizme (zlasti nepredelan gnoj), pogosto uporabljajo kot vhodni materiali za kompost in digestat. Tako se ti materiali spremenijo v sredstva za gnojenje s čisto ekonomsko in okoljsko dodano vrednostjo. Uporaba kompostiranih živalskih iztrebkov, vključno s perutninskim gnojem in kompostiranim hlevskim gnojem, pa tudi digestata, ki vsebuje živalske stranske proizvode, prebavljene skupaj s snovmi rastlinskega ali živalskega izvora, je vključena v izčrpen seznam gnojil, dodatkov za izboljšanje tal in hranil, ki so dovoljeni v ekološkemu kmetovanju, v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 889/2008 (17). Zato je primerno omogočiti dostop do notranjega trga za sredstva za gnojenje, ki vsebujejo kompost ali digestat s takimi živalskimi stranskimi proizvodi kot vhodnimi materiali. To bi zagotovilo tudi skladnost z vhodnimi materiali, dovoljenimi v nedavno uvedenih KSM 12 (oborjene fosfatne soli in njihovi derivati), KSM 13 (materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati) ter KSM 14 (materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem).

| (20) | KSM 3 in KSM 5 prav tako iz vhodnih materialov izključujeta žive ali mrtve organizme iz organske frakcije mešanih komunalnih odpadkov iz gospodinjstev. V nasprotju s tem KSM 12, KSM 13 in KSM 14 iz vhodnih materialov izključujejo žive ali mrtve organizme iz materialov iz mešanih komunalnih odpadkov in ne samo odpadkov iz gospodinjstev. Cilj teh določb je spodbujati ločeno zbiranje odpadkov v občinah, tako da se ne ponujajo možnosti za uporabo mešanih odpadkov. Utemeljitev je enaka, če odpadke ustvarjajo gospodinjstva, restavracije ali drugi subjekti v občinah. Nobenega razloga ni, da bi se prepovedala uporaba samo mešanih odpadkov iz gospodinjstev kot vhodnega materiala v kompostu in digestatu. Da bi zagotovili skladen in dosleden pristop k predelavi mešanih komunalnih odpadkov in s tem okrepili varstvo okolja, je treba določbe v KSM 3 in KSM 5 uskladiti z določbami v nedavno uvedenih KSM 12, KSM 13 in KSM 14. |
| --- | --- |

(20)

KSM 3 in KSM 5 prav tako iz vhodnih materialov izključujeta žive ali mrtve organizme iz organske frakcije mešanih komunalnih odpadkov iz gospodinjstev. V nasprotju s tem KSM 12, KSM 13 in KSM 14 iz vhodnih materialov izključujejo žive ali mrtve organizme iz materialov iz mešanih komunalnih odpadkov in ne samo odpadkov iz gospodinjstev. Cilj teh določb je spodbujati ločeno zbiranje odpadkov v občinah, tako da se ne ponujajo možnosti za uporabo mešanih odpadkov. Utemeljitev je enaka, če odpadke ustvarjajo gospodinjstva, restavracije ali drugi subjekti v občinah. Nobenega razloga ni, da bi se prepovedala uporaba samo mešanih odpadkov iz gospodinjstev kot vhodnega materiala v kompostu in digestatu. Da bi zagotovili skladen in dosleden pristop k predelavi mešanih komunalnih odpadkov in s tem okrepili varstvo okolja, je treba določbe v KSM 3 in KSM 5 uskladiti z določbami v nedavno uvedenih KSM 12, KSM 13 in KSM 14.

| (21) | Uredba (EU) 2019/1009 določa obveznost proizvajalca, da na etiketi navede vse sestavine, katerih delež v teži proizvoda znaša več kot 5 %. Vendar bi bilo treba element, za katerega velja meja 5 %, prilagoditi fizikalnim značilnostim zadevnega sredstva za gnojenje, zato bi bilo treba dovoliti deklariranje sestavin, ki predstavljajo 5 % prostornine. Zlasti pri proizvodih, pri katerih je količina navedena s prostornino, je bolje, da se navedejo sestavine, ki predstavljajo 5 % prostornine, saj relativna teža sestavin v teži proizvoda ni vedno znana. To bi olajšalo dostop takšnih proizvodov do notranjega trga. Za sredstvo za gnojenje EU v tekoči obliki je ustrezno označiti sestavine, katerih delež znaša več kot 5 % po teži suhe snovi, saj bi se v nasprotnem primeru lahko zgodilo, da bi bila kot sestavina navedena le voda. To bi zagotovilo dostop proizvodov do notranjega trga v skladu z Uredbo (EU) 2019/1009 le, če so uporabniki pravilno obveščeni o njihovih sestavinah, tako da lahko proizvode varno uporabljajo. |
| --- | --- |

(21)

Uredba (EU) 2019/1009 določa obveznost proizvajalca, da na etiketi navede vse sestavine, katerih delež v teži proizvoda znaša več kot 5 %. Vendar bi bilo treba element, za katerega velja meja 5 %, prilagoditi fizikalnim značilnostim zadevnega sredstva za gnojenje, zato bi bilo treba dovoliti deklariranje sestavin, ki predstavljajo 5 % prostornine. Zlasti pri proizvodih, pri katerih je količina navedena s prostornino, je bolje, da se navedejo sestavine, ki predstavljajo 5 % prostornine, saj relativna teža sestavin v teži proizvoda ni vedno znana. To bi olajšalo dostop takšnih proizvodov do notranjega trga. Za sredstvo za gnojenje EU v tekoči obliki je ustrezno označiti sestavine, katerih delež znaša več kot 5 % po teži suhe snovi, saj bi se v nasprotnem primeru lahko zgodilo, da bi bila kot sestavina navedena le voda. To bi zagotovilo dostop proizvodov do notranjega trga v skladu z Uredbo (EU) 2019/1009 le, če so uporabniki pravilno obveščeni o njihovih sestavinah, tako da lahko proizvode varno uporabljajo.

| (22) | Na etiketi organsko-mineralnega gnojila, trdnega ali tekočega anorganskega gnojila z makrohranili in anorganskega gnojila z mikrohranili morajo biti navedena imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, ki jim sledijo imena njihovih protiionov. V nekaterih primerih je deklarirana raven mikrohranil lahko naravno prisotna v sestavnih materialih sredstev za gnojenje EU. To še zlasti velja za gnojila iz materialov, pridobljenih z izkopom. Glede na njihov naravni izvor zaradi analitičnih ali tehničnih omejitev ni vedno mogoče določiti imen protiionov za ta mikrohranila . Zato bi bilo treba dovoliti deklariranje mikrohranil, ki niso namerno dodana sredstvu za gnojenje EU, četudi ustreznih protiionov ni mogoče določiti. V nasprotnem primeru anorganskih gnojil z mikrohranili iz materialov, pridobljenih z izkopom, ne bi bilo mogoče tržiti v skladu z Uredbo (EU) 2019/1009, saj proizvajalec ni bi mogel izpolniti te zahteve za označevanje. Poleg tega je navedba vsebnosti mikrohranil v organsko-mineralnih in anorganskih gnojilih z makrohranili brez ustreznih protiionov koristna tako za končnega uporabnika, ki bi lahko prilagodil načrt gnojenja ob upoštevanju tudi vsebnosti mikrohranil, kot za okolje, saj bi se lahko izognili prekomernemu gnojenju. Izključitev protiionov z etikete ne vpliva na učinkovitost ali varnost gnojila. |
| --- | --- |

(22)

Na etiketi organsko-mineralnega gnojila, trdnega ali tekočega anorganskega gnojila z makrohranili in anorganskega gnojila z mikrohranili morajo biti navedena imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, ki jim sledijo imena njihovih protiionov. V nekaterih primerih je deklarirana raven mikrohranil lahko naravno prisotna v sestavnih materialih sredstev za gnojenje EU. To še zlasti velja za gnojila iz materialov, pridobljenih z izkopom. Glede na njihov naravni izvor zaradi analitičnih ali tehničnih omejitev ni vedno mogoče določiti imen protiionov za ta mikrohranila . Zato bi bilo treba dovoliti deklariranje mikrohranil, ki niso namerno dodana sredstvu za gnojenje EU, četudi ustreznih protiionov ni mogoče določiti. V nasprotnem primeru anorganskih gnojil z mikrohranili iz materialov, pridobljenih z izkopom, ne bi bilo mogoče tržiti v skladu z Uredbo (EU) 2019/1009, saj proizvajalec ni bi mogel izpolniti te zahteve za označevanje. Poleg tega je navedba vsebnosti mikrohranil v organsko-mineralnih in anorganskih gnojilih z makrohranili brez ustreznih protiionov koristna tako za končnega uporabnika, ki bi lahko prilagodil načrt gnojenja ob upoštevanju tudi vsebnosti mikrohranil, kot za okolje, saj bi se lahko izognili prekomernemu gnojenju. Izključitev protiionov z etikete ne vpliva na učinkovitost ali varnost gnojila.

| (23) | Proizvajalec trdnega anorganskega gnojila z makrohranili mora na etiketi navesti obliko fizične enote s sklicevanjem na eno od štirih različnih oblik, navedenih v Uredbi, in sicer prah, granule, kroglice in peleti. Vendar v nekaterih primerih uporaba samo ene od zgornjih posebnih oblik ni mogoča, saj fizična oblika proizvoda združuje dve od štirih oblik. Da bi se proizvajalcu omogočilo, da izpolni to zahtevo za označevanje, opis fizične enote ne bi smel biti omejen na samo eno mogočo obliko, temveč bi moral omogočati tudi uporabo kombinacije oblik. Opredelitve fizičnih enot bi morale zajemati vse vrste gnojil in ne bi smele omejevati dajanja na trg proizvodov, ki sicer ustrezajo zahtevam iz Uredbe (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(23)

Proizvajalec trdnega anorganskega gnojila z makrohranili mora na etiketi navesti obliko fizične enote s sklicevanjem na eno od štirih različnih oblik, navedenih v Uredbi, in sicer prah, granule, kroglice in peleti. Vendar v nekaterih primerih uporaba samo ene od zgornjih posebnih oblik ni mogoča, saj fizična oblika proizvoda združuje dve od štirih oblik. Da bi se proizvajalcu omogočilo, da izpolni to zahtevo za označevanje, opis fizične enote ne bi smel biti omejen na samo eno mogočo obliko, temveč bi moral omogočati tudi uporabo kombinacije oblik. Opredelitve fizičnih enot bi morale zajemati vse vrste gnojil in ne bi smele omejevati dajanja na trg proizvodov, ki sicer ustrezajo zahtevam iz Uredbe (EU) 2019/1009.

| (24) | Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila v zvezi s toleranco za vsako FKS za različne vrednosti, deklarirane na etiketi. Uredba (EU) 2019/1009 določa negativne tolerance (dejanska vrednost ne sme biti nižja od deklarirane vrednosti, znižane za negativno toleranco) in pozitivne tolerance (kar pomeni, da dejanska vrednost ne sme biti višja od deklarirane vrednosti, povišane za ustrezno toleranco). To je še zlasti pomembno za deklariranje hranil, kjer mora proizvajalec, da bi preprečil nezadostno in prekomerno gnojenje, zagotoviti, da deklarirana vsebnost hranil ni niti pod niti nad deklarirano vrednostjo ob upoštevanju toleranc. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila v zvezi s toleranco za vsako FKS za različne vrednosti, deklarirane na etiketi. Uredba (EU) 2019/1009 določa negativne tolerance (dejanska vrednost ne sme biti nižja od deklarirane vrednosti, znižane za negativno toleranco) in pozitivne tolerance (kar pomeni, da dejanska vrednost ne sme biti višja od deklarirane vrednosti, povišane za ustrezno toleranco). To je še zlasti pomembno za deklariranje hranil, kjer mora proizvajalec, da bi preprečil nezadostno in prekomerno gnojenje, zagotoviti, da deklarirana vsebnost hranil ni niti pod niti nad deklarirano vrednostjo ob upoštevanju toleranc.

| (25) | Nekatere tolerance, določene za anorganska gnojila, so glede na obstoječe tehnične zmogljivosti zelo ozke. To še zlasti velja za deklarirana hranila, kjer je lahko vsebnost hranil v primerjavi s celotnim proizvodom relativno nizka. Nizka vsebnost hranil pomeni, da je tudi odstopanje od njene deklarirane vrednosti majhno, saj je navedeno kot odstotek vsebnosti hranil. Zato bi bilo treba tolerance za nekatere zahteve za anorganska gnojila razširiti, da se zagotovi pravično ravnovesje med tehničnimi zmogljivostmi proizvajalca in potrebo po zagotavljanju pravilnih informacij končnemu uporabniku. |
| --- | --- |

(25)

Nekatere tolerance, določene za anorganska gnojila, so glede na obstoječe tehnične zmogljivosti zelo ozke. To še zlasti velja za deklarirana hranila, kjer je lahko vsebnost hranil v primerjavi s celotnim proizvodom relativno nizka. Nizka vsebnost hranil pomeni, da je tudi odstopanje od njene deklarirane vrednosti majhno, saj je navedeno kot odstotek vsebnosti hranil. Zato bi bilo treba tolerance za nekatere zahteve za anorganska gnojila razširiti, da se zagotovi pravično ravnovesje med tehničnimi zmogljivostmi proizvajalca in potrebo po zagotavljanju pravilnih informacij končnemu uporabniku.

| (26) | Poleg tega bi bilo treba razširiti tudi toleranco v absolutnem smislu za vsebnost organskega ogljika v sredstvu za izboljšanje tal. Sredstva za izboljšanje tal imajo lahko visoko vsebnost organskega ogljika, kar samo po sebi ni problematično, saj organski ogljik dejansko izboljša kakovost tal z obogatitvijo njihove vsebnosti organskih snovi. V takih primerih je dovolitev odstopanja v absolutnem smislu le za eno odstotno točko zelo omejevalno. Zato je primerno dovoliti večje odstopanje v absolutnem smislu, hkrati pa ohraniti obstoječe relativno odstopanje. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega bi bilo treba razširiti tudi toleranco v absolutnem smislu za vsebnost organskega ogljika v sredstvu za izboljšanje tal. Sredstva za izboljšanje tal imajo lahko visoko vsebnost organskega ogljika, kar samo po sebi ni problematično, saj organski ogljik dejansko izboljša kakovost tal z obogatitvijo njihove vsebnosti organskih snovi. V takih primerih je dovolitev odstopanja v absolutnem smislu le za eno odstotno točko zelo omejevalno. Zato je primerno dovoliti večje odstopanje v absolutnem smislu, hkrati pa ohraniti obstoječe relativno odstopanje.

| (27) | Dodati bi bilo treba tolerance za količino rastlinskega biostimulanta in mešanice sredstev za gnojenje, saj morajo biti te informacije navedene na etiketi. Pri mešanici sredstev za gnojenje bi bilo treba razlikovati med mešanico, ki vsebuje dve sredstvi za gnojenje EU in v kateri je mogoče določiti delež vsakega od njiju ter je torej mogoče izračunati povprečje že določenih toleranc za vsako sredstvo, odvisno od njunega deleža v mešanici, in ga uporabiti za celotno mešanico, ter funkcionalno mešanico, v kateri en in isti material uspešno prestane ugotavljanje skladnosti za dve sredstvi za gnojenje EU, ki spadata v dve različni FKS, in ni mogoče objektivno določiti deleža posameznega sredstva v mešanici. V zadnjem primeru bi bilo treba za celotno mešanico uporabiti strožjo toleranco za količino sestavnih FKS. Proizvajalec mora namreč dokazati skladnost z zahtevami posamezne FKS, kar vključuje navedbo količine posamezne FKS v skladu z njeno ustrezno toleranco. Ker v tem primeru vsaka FKS predstavlja 100 % mešanice, mora biti mešanica kot celota v skladu s strožjo toleranco. |
| --- | --- |

(27)

Dodati bi bilo treba tolerance za količino rastlinskega biostimulanta in mešanice sredstev za gnojenje, saj morajo biti te informacije navedene na etiketi. Pri mešanici sredstev za gnojenje bi bilo treba razlikovati med mešanico, ki vsebuje dve sredstvi za gnojenje EU in v kateri je mogoče določiti delež vsakega od njiju ter je torej mogoče izračunati povprečje že določenih toleranc za vsako sredstvo, odvisno od njunega deleža v mešanici, in ga uporabiti za celotno mešanico, ter funkcionalno mešanico, v kateri en in isti material uspešno prestane ugotavljanje skladnosti za dve sredstvi za gnojenje EU, ki spadata v dve različni FKS, in ni mogoče objektivno določiti deleža posameznega sredstva v mešanici. V zadnjem primeru bi bilo treba za celotno mešanico uporabiti strožjo toleranco za količino sestavnih FKS. Proizvajalec mora namreč dokazati skladnost z zahtevami posamezne FKS, kar vključuje navedbo količine posamezne FKS v skladu z njeno ustrezno toleranco. Ker v tem primeru vsaka FKS predstavlja 100 % mešanice, mora biti mešanica kot celota v skladu s strožjo toleranco.

| (28) | V skladu z Uredbo (EU) 2019/1009 obstajajo štirje postopki ugotavljanja skladnosti, ki se uporabljajo za sredstva za gnojenje EU, z različnimi stopnjami kompleksnosti, odvisno od njihovih KSM in FKS: moduli A, A1, B + C in D1. |
| --- | --- |

(28)

V skladu z Uredbo (EU) 2019/1009 obstajajo štirje postopki ugotavljanja skladnosti, ki se uporabljajo za sredstva za gnojenje EU, z različnimi stopnjami kompleksnosti, odvisno od njihovih KSM in FKS: moduli A, A1, B + C in D1.

| (29) | Modul D1 je bil prilagojen, da odraža posebne vidike sredstev za gnojenje EU, pridobljenih iz odpadkov. Proizvajalec lahko uporabi modula B + C pri ocenjevanju skladnosti inhibitorja (FKS 5) ali rastlinskega biostimulanta (FKS 6), ne glede na njune sestavne materiale. Kot nenamerni učinek besedila Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1009 tako nič ne more preprečiti uporabe modulov B + C, niti v primeru ocenjevanja inhibitorja ali rastlinskega biostimulanta, ki vsebuje sestavne materiale, za katere je obvezen strožji modul D1. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje sestavne materiale, pridobljene iz odpadkov, ne glede na njegovo FKS, je primerno uporabiti strog postopek ugotavljanja skladnosti. Da bi zagotovili visoko in dosledno stopnjo zaščite, bi morala biti modula B + C dovoljena za inhibitorje in rastlinske biostimulante le, če ne vsebujejo takšnih sestavnih materialov. |
| --- | --- |

(29)

Modul D1 je bil prilagojen, da odraža posebne vidike sredstev za gnojenje EU, pridobljenih iz odpadkov. Proizvajalec lahko uporabi modula B + C pri ocenjevanju skladnosti inhibitorja (FKS 5) ali rastlinskega biostimulanta (FKS 6), ne glede na njune sestavne materiale. Kot nenamerni učinek besedila Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1009 tako nič ne more preprečiti uporabe modulov B + C, niti v primeru ocenjevanja inhibitorja ali rastlinskega biostimulanta, ki vsebuje sestavne materiale, za katere je obvezen strožji modul D1. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje sestavne materiale, pridobljene iz odpadkov, ne glede na njegovo FKS, je primerno uporabiti strog postopek ugotavljanja skladnosti. Da bi zagotovili visoko in dosledno stopnjo zaščite, bi morala biti modula B + C dovoljena za inhibitorje in rastlinske biostimulante le, če ne vsebujejo takšnih sestavnih materialov.

| (30) | Kadar proizvajalec izvede postopke ugotavljanja skladnosti, mora v tehnični dokumentaciji med drugim navesti informacije o celotnem kromu, kadar ta preseže 200 mg/kg. V Uredbi (EU) 2019/1009 ni navedeno, ali se ta omejitev uporablja za suho snov ali svežo snov. Te obveznosti ni mogoče enotno izpolnjevati po Uniji, če ni jasno, kako bi bilo treba izračunati 200 mg/kg. Pri določanju mejnih vrednosti za onesnaževala, vključno s šestvalentnim kromom (Cr VI), Uredba (EU) 2019/1009 upošteva suho snov. Zato bi bilo treba zaradi doslednosti vsebnost celotnega kroma izračunati glede na suho snov. |
| --- | --- |

(30)

Kadar proizvajalec izvede postopke ugotavljanja skladnosti, mora v tehnični dokumentaciji med drugim navesti informacije o celotnem kromu, kadar ta preseže 200 mg/kg. V Uredbi (EU) 2019/1009 ni navedeno, ali se ta omejitev uporablja za suho snov ali svežo snov. Te obveznosti ni mogoče enotno izpolnjevati po Uniji, če ni jasno, kako bi bilo treba izračunati 200 mg/kg. Pri določanju mejnih vrednosti za onesnaževala, vključno s šestvalentnim kromom (Cr VI), Uredba (EU) 2019/1009 upošteva suho snov. Zato bi bilo treba zaradi doslednosti vsebnost celotnega kroma izračunati glede na suho snov.

| (31) | Posvetovanja o spremembah Uredbe (EU) 2019/1009 so bila opravljena v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje (18) z dne 13. aprila 2016. Opravljeno je bilo posvetovanje s strokovno skupino Komisije za sredstva za gnojenje. |
| --- | --- |

(31)

Posvetovanja o spremembah Uredbe (EU) 2019/1009 so bila opravljena v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje (18) z dne 13. aprila 2016. Opravljeno je bilo posvetovanje s strokovno skupino Komisije za sredstva za gnojenje.

| (32) | Ker se bodo zahteve iz prilog I, II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 uporabljale z učinkom od 16. julija 2022, je treba začetek uporabe te uredbe preložiti na isti datum – |
| --- | --- |

(32)

Ker se bodo zahteve iz prilog I, II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 uporabljale z učinkom od 16. julija 2022, je treba začetek uporabe te uredbe preložiti na isti datum –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| (2) | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(2)

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi;

| (3) | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi; |
| --- | --- |

(3)

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi;

| (4) | Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. julija 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 23. junija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 170, 25.6.2019, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (UL L 37, 13.2.1993, str. 1).

2

(3)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 152, 16.6.2009, str. 11).

4

(5)  Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (UL L 140, 30.5.2002, str. 10).

5

(6)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (UL L 268, 18.10.2003, str. 29).

6

(7)  Uredba Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010, str. 1).

7

(8)  Uredba Komisije (EU) 2019/1871 z dne 7. novembra 2019 o referenčnih vrednostih za ukrepe za nedovoljene farmakološko aktivne snovi, prisotne v živilih živalskega izvora, in razveljavitvi Odločbe 2005/34/ES (UL L 289, 8.11.2019, str. 41).

8

(9)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

9

(10)  UVCB: snov z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksni reakcijski produkti ali biološki materiali.

10

(11)  Sklep Komisije (EU) 2015/2099 z dne 18. novembra 2015 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za rastne substrate, sredstva za izboljšanje tal in mulč (UL L 303, 20.11.2015, str. 75).

11

(12)  Uredba (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (UL L 304, 21.11.2003, str. 1).

12

(13)  RAC ECHA. 2020. „Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally added microplastics“ (Mnenje o dokumentaciji iz Priloge XV za predlog omejitev namerno dodane mikroplastike) (ECHA/RAC/RES-O -0000006790-71-01/F).

13

(14)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

15

(16)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

16

(17)  Uredba Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora (UL L 250, 18.9.2008, str. 1).

17

(18)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

18

---

PRILOGA I

Del II Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | točka 5 se nadomesti z naslednjim:






  „5. | Ostanki farmakološko aktivnih snovi v smislu Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*) so lahko prisotni v sredstvu za gnojenje EU le, če je ta snov:






  — | vključena v razpredelnico 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (**) ali |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.

Ostanki farmakološko aktivnih snovi v smislu Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*) so lahko prisotni v sredstvu za gnojenje EU le, če je ta snov:

—

vključena v razpredelnico 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (**) ali

| — | je bila njena referenčna vrednost za ukrepe določena v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2019/1871 (***) ter so snov ali njeni ostanki v sredstvu za gnojenje EU prisotni na ravni pod to referenčno vrednostjo. |
| --- | --- |

—

je bila njena referenčna vrednost za ukrepe določena v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2019/1871 (***) ter so snov ali njeni ostanki v sredstvu za gnojenje EU prisotni na ravni pod to referenčno vrednostjo.

(*)  Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 152, 16.6.2009, str. 11)."

(**)  Uredba Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010, str. 1)."

(***)  Uredba Komisije (EU) 2019/1871 z dne 7. novembra 2019 o referenčnih vrednostih za ukrepe za nedovoljene farmakološko aktivne snovi, prisotne v živilih živalskega izvora, in razveljavitvi Odločbe 2005/34/ES (UL L 289, 8.11.2019, str. 41).“;"

| (2) | vstavi se naslednja točka 5a:






  „5a. | Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje aktivno snov v smislu člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 le, če to sredstvo za gnojenje EU nima fitofarmacevtske funkcije v smislu člena 2(1) navedene uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

vstavi se naslednja točka 5a:

„5a.

Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje aktivno snov v smislu člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 le, če to sredstvo za gnojenje EU nima fitofarmacevtske funkcije v smislu člena 2(1) navedene uredbe.“;

| (3) | v tabeli v točki 2 FKS 1(C)(II)(a):






  (a) | vrstica v zvezi s tipologijo „Gnojilo z mikrohranili v obliki soli“ se nadomesti z naslednjim:







  „Gnojilo z mikrohranili v obliki soli | Kemično pridobljeno enostavno trdno anorgansko gnojilo z mikrohranili, katerega osnovna sestavina je mineralna v obliki ionske soli | 10 masnih odstotkov gnojila z mikrohranili v obliki soli sestavlja mikrohranilo“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

v tabeli v točki 2 FKS 1(C)(II)(a):

(a)

vrstica v zvezi s tipologijo „Gnojilo z mikrohranili v obliki soli“ se nadomesti z naslednjim:

„Gnojilo z mikrohranili v obliki soli

Kemično pridobljeno enostavno trdno anorgansko gnojilo z mikrohranili, katerega osnovna sestavina je mineralna v obliki ionske soli

10 masnih odstotkov gnojila z mikrohranili v obliki soli sestavlja mikrohranilo“

| (b) | vrstica v zvezi s tipologijo „Železovi kelati UVCB“ se nadomesti z naslednjim:







  „Kelati z mikrohranili UVCB  ((5)) | Vodotopno enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili, v katerem je deklarirano mikrohranilo kemično vezano s kelatnimi reagenti, ki izpolnjujejo zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II | — | 5 masnih odstotkov kelatov z mikrohranili UVCB sestavlja vodotopno mikrohranilo in vsaj 80 % vodotopnega mikrohranila je kelatiranega (kelatna frakcija) in vsaj 50 % vodotopnega mikrohranila je kelatiranega s posebnimi kelatnimi reagenti, ki izpolnjujejo zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vrstica v zvezi s tipologijo „Železovi kelati UVCB“ se nadomesti z naslednjim:

„Kelati z mikrohranili UVCB  ((5))

Vodotopno enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili, v katerem je deklarirano mikrohranilo kemično vezano s kelatnimi reagenti, ki izpolnjujejo zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II

—

5 masnih odstotkov kelatov z mikrohranili UVCB sestavlja vodotopno mikrohranilo in vsaj 80 % vodotopnega mikrohranila je kelatiranega (kelatna frakcija) in vsaj 50 % vodotopnega mikrohranila je kelatiranega s posebnimi kelatnimi reagenti, ki izpolnjujejo zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II

| (4) | v FKS 3(B) se doda naslednja točka 4:






  „4. | Patogeni v anorganskem izboljševalcu tal, ki vsebuje več kot 1 masni odstotek organskega ogljika (Corg), ne smejo presegati mejnih vrednosti, določenih v naslednji tabeli:










  Mikroorganizmi, ki se testirajo | Načrti vzorčenja | Mejna vrednost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Salmonela spp. | 5 | 0 | 0 | odsotnost v 25 g ali 25 ml |
| Escherichia coli ali Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 v 1 g ali 1 ml |

(4)

v FKS 3(B) se doda naslednja točka 4:

„4.

Patogeni v anorganskem izboljševalcu tal, ki vsebuje več kot 1 masni odstotek organskega ogljika (Corg), ne smejo presegati mejnih vrednosti, določenih v naslednji tabeli:

Mikroorganizmi, ki se testirajo

Načrti vzorčenja

Mejna vrednost

n

c

m

M

Salmonela spp.

5

0

0

odsotnost v 25 g ali 25 ml

Escherichia coli ali Enterococcaceae

5

5

0

1 000 v 1 g ali 1 ml

pri čemer je:

| n | = | število vzorcev, ki se testirajo; |
| --- | --- | --- |
| c | = | število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
| m | = | zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
| M | = | najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU.“; |

n

=

število vzorcev, ki se testirajo;

c

=

število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M,

m

=

zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo,

M

=

najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU.“;

| (5) | v FKS 4 se vstavi naslednja točka 2a:






  „2a. | Z odstopanjem od točke 2(d) se mejna vrednost za nikelj (Ni) v rastnem mediju, ki ga v celoti sestavljajo mineralne sestavine in je na voljo za poklicno uporabo v vrtnarstvu, zelene strehe ali zelene stene, uporablja za biološko razpoložljivo vsebnost onesnaževala.“. |
| --- | --- | --- |

(5)

v FKS 4 se vstavi naslednja točka 2a:

„2a.

Z odstopanjem od točke 2(d) se mejna vrednost za nikelj (Ni) v rastnem mediju, ki ga v celoti sestavljajo mineralne sestavine in je na voljo za poklicno uporabo v vrtnarstvu, zelene strehe ali zelene stene, uporablja za biološko razpoložljivo vsebnost onesnaževala.“.

---

(*)  Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 152, 16.6.2009, str. 11).

(**)  Uredba Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010, str. 1).

(***)  Uredba Komisije (EU) 2019/1871 z dne 7. novembra 2019 o referenčnih vrednostih za ukrepe za nedovoljene farmakološko aktivne snovi, prisotne v živilih živalskega izvora, in razveljavitvi Odločbe 2005/34/ES (UL L 289, 8.11.2019, str. 41).“;“

---

((5))  UVCB: snov z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksni reakcijski produkti ali biološki materiali.“;

---

PRILOGA II

Del II Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | KSM 1 se spremeni:






  (a) | točka 1(f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | polimerov, z izjemo:






  — | polimerov, ki so rezultat postopka polimerizacije, ki je potekal v naravi, ne glede na postopek ekstrakcije, s katerim so bili ekstrahirani, in ki niso bili kemijsko spremenjeni v smislu člena 3(40) Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

KSM 1 se spremeni:

(a)

točka 1(f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

polimerov, z izjemo:

—

polimerov, ki so rezultat postopka polimerizacije, ki je potekal v naravi, ne glede na postopek ekstrakcije, s katerim so bili ekstrahirani, in ki niso bili kemijsko spremenjeni v smislu člena 3(40) Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| — | biološko razgradljivih polimerov ali |
| --- | --- |

—

biološko razgradljivih polimerov ali

| — | polimerov s topnostjo v vodi, večjo od 2 g/L, pod naslednjimi pogoji:






  — | temperatura 20 oC; |
| --- | --- | --- |

—

polimerov s topnostjo v vodi, večjo od 2 g/L, pod naslednjimi pogoji:

—

temperatura 20 oC;

| — | pH 7; |
| --- | --- |

—

pH 7;

| — | obremenitev: 10 g/1 000 mL; |
| --- | --- |

—

obremenitev: 10 g/1 000 mL;

| — | testni čas: 24 ur;“; |
| --- | --- |

—

testni čas: 24 ur;“;

| (b) | v točki 3(a) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:

  „Sredstvo za gnojenje EU ostane stabilno najmanj 3 dni v raztopini s kakršno koli vrednostjo pH v razponu, za katerega je navedeno, da zagotavlja sprejemljivo stabilnost.“; |
| --- | --- |

(b)

v točki 3(a) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:

„Sredstvo za gnojenje EU ostane stabilno najmanj 3 dni v raztopini s kakršno koli vrednostjo pH v razponu, za katerega je navedeno, da zagotavlja sprejemljivo stabilnost.“;

| (2) | v KSM 2 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje rastline, dele rastlin ali rastlinske izvlečke, ki so bili predelani izključno z rezanjem, drobljenjem, mletjem, presejanjem, prebiranjem, centrifugiranjem, stiskanjem, sušenjem, obdelavo z zamrzovanjem, sušenjem z zamrzovanjem, ekstrahiranjem z vodo ali superkritičnim CO2 ali vlaknjenjem pri temperaturi do 100 oC in brez dodatkov, razen vode.“; |
| --- | --- |

(2)

v KSM 2 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje rastline, dele rastlin ali rastlinske izvlečke, ki so bili predelani izključno z rezanjem, drobljenjem, mletjem, presejanjem, prebiranjem, centrifugiranjem, stiskanjem, sušenjem, obdelavo z zamrzovanjem, sušenjem z zamrzovanjem, ekstrahiranjem z vodo ali superkritičnim CO2 ali vlaknjenjem pri temperaturi do 100 oC in brez dodatkov, razen vode.“;

| (3) | KSM 3 se spremeni:






  (a) | točka 1(b) se črta; |
| --- | --- | --- |

(3)

KSM 3 se spremeni:

(a)

točka 1(b) se črta;

| (b) | točka 1(c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen:






  (i) | materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 1(c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen:

(i)

materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov;

| (ii) | blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug ter |
| --- | --- |

(ii)

blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug ter

| (iii) | živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;“; |
| --- | --- |

(iii)

živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;“;

| (c) | v točki 1(e) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „(e) | katerega koli materiala iz točk (a) ali (c) ali točke 1a, ki:“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v točki 1(e) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„(e)

katerega koli materiala iz točk (a) ali (c) ali točke 1a, ki:“;

| (d) | vstavi se naslednja točka 1a:






  „1a. | Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje kompost, pridobljen z aerobnim kompostiranjem materialov ali proizvodov iz njih kategorije 2 ali kategorije 3, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) in ukrepov iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1069/2009, sam ali zmešan z vhodnimi materiali iz točke 1, če:






  (a) | je bila končna točka v proizvodni verigi določena v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka 1a:

„1a.

Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje kompost, pridobljen z aerobnim kompostiranjem materialov ali proizvodov iz njih kategorije 2 ali kategorije 3, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) in ukrepov iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1069/2009, sam ali zmešan z vhodnimi materiali iz točke 1, če:

(a)

je bila končna točka v proizvodni verigi določena v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in

| (b) | so izpolnjeni pogoji iz točk 2 in 3.“; |
| --- | --- |

(b)

so izpolnjeni pogoji iz točk 2 in 3.“;

| (e) | točka 2(a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | v katerem so proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 1a jasno ločene od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov, razen tistih iz točk 1 in 1a, ter“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka 2(a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

v katerem so proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 1a jasno ločene od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov, razen tistih iz točk 1 in 1a, ter“;

| (4) | KSM 5 se spremeni:






  (a) | točka 1(b) se črta; |
| --- | --- | --- |

(4)

KSM 5 se spremeni:

(a)

točka 1(b) se črta;

| (b) | točka 1(c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z izločevanjem z vodo, z destilacijo z vodno paro ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen:






  (i) | materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 1(c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z izločevanjem z vodo, z destilacijo z vodno paro ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen:

(i)

materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov;

| (ii) | blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug; |
| --- | --- |

(ii)

blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug;

| (iii) | živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009.“; |
| --- | --- |

(iii)

živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009.“;

| (c) | v točki 1(e) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „(e) | katerega koli materiala iz točk (a) ali (c) ali točke 1a, ki:“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v točki 1(e) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„(e)

katerega koli materiala iz točk (a) ali (c) ali točke 1a, ki:“;

| (d) | vstavi se naslednja točka 1a:






  „1a. | Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje digestat, pridobljen z anaerobno razgradnjo materialov ali proizvodov iz njih kategorije 2 ali kategorije 3, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) in ukrepov iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1069/2009, sam ali zmešan z vhodnimi materiali iz točke 1, če:






  (a) | je bila končna točka v proizvodni verigi določena v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka 1a:

„1a.

Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje digestat, pridobljen z anaerobno razgradnjo materialov ali proizvodov iz njih kategorije 2 ali kategorije 3, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) in ukrepov iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1069/2009, sam ali zmešan z vhodnimi materiali iz točke 1, če:

(a)

je bila končna točka v proizvodni verigi določena v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in

| (b) | so izpolnjeni pogoji iz točk 2 in 3.“; |
| --- | --- |

(b)

so izpolnjeni pogoji iz točk 2 in 3.“;

| (e) | točka 2(a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | v katerem so proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 1a jasno ločene od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov, razen tistih iz točk 1 in 1a, ter“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka 2(a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

v katerem so proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 1a jasno ločene od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov, razen tistih iz točk 1 in 1a, ter“;

| (5) | v KSM 11 se točka 1(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | polimerov, z izjemo:






  — | polimerov, ki so rezultat postopka polimerizacije, ki je potekal v naravi, ne glede na postopek ekstrakcije, s katerim so bili ekstrahirani, in ki niso bili kemijsko spremenjeni v smislu člena 3(40) Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

v KSM 11 se točka 1(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

polimerov, z izjemo:

—

polimerov, ki so rezultat postopka polimerizacije, ki je potekal v naravi, ne glede na postopek ekstrakcije, s katerim so bili ekstrahirani, in ki niso bili kemijsko spremenjeni v smislu člena 3(40) Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| — | biološko razgradljivih polimerov ali |
| --- | --- |

—

biološko razgradljivih polimerov ali

| — | polimerov s topnostjo v vodi, večjo od 2 g/L, pod naslednjimi pogoji:






  — | temperatura 20 oC; |
| --- | --- | --- |

—

polimerov s topnostjo v vodi, večjo od 2 g/L, pod naslednjimi pogoji:

—

temperatura 20 oC;

| — | pH 7; |
| --- | --- |

—

pH 7;

| — | obremenitev: 10 g/1 000 mL; |
| --- | --- |

—

obremenitev: 10 g/1 000 mL;

| — | testni čas: 24 ur;“. |
| --- | --- |

—

testni čas: 24 ur;“.

---

PRILOGA III

Priloga III k Uredbi (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | del I se spremeni:






  (a) | točka 1(h) se nadomesti z naslednjim:






  „(h) | seznam vseh sestavin, katerih delež v teži ali prostornini proizvoda ali v primeru proizvodov v tekoči obliki po teži suhe snovi znaša več kot 5 %, v padajočem vrstnem redu, vključno z oznakami ustreznih KSM, kakor so navedene v delu I Priloge II k tej uredbi. Kadar je sestavina snov ali zmes, se določi v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1272/2008. Naravno prisotne snovi se lahko opredelijo z imeni njihovih mineralov.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

del I se spremeni:

(a)

točka 1(h) se nadomesti z naslednjim:

„(h)

seznam vseh sestavin, katerih delež v teži ali prostornini proizvoda ali v primeru proizvodov v tekoči obliki po teži suhe snovi znaša več kot 5 %, v padajočem vrstnem redu, vključno z oznakami ustreznih KSM, kakor so navedene v delu I Priloge II k tej uredbi. Kadar je sestavina snov ali zmes, se določi v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1272/2008. Naravno prisotne snovi se lahko opredelijo z imeni njihovih mineralov.“;

| (b) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje sestavni material, za katerega bi, če bi bil dan na trg kot živilo ali krma, veljale mejne vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 ali Uredbo (EU) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (*), mejne vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (**), ali mejne vrednosti, določene v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 315/93 (***) ali Direktivo 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (****), in navedeni sestavni material vsebuje snov, ki presega eno ali več ustreznih mejnih vrednosti, se najvišja koncentracija zadevne snovi v sredstvu za gnojenje EU navede skupaj z opozorilom, da se sredstvo za gnojenje EU ne sme uporabljati na način, s katerim bi bila lahko presežena navedena mejna vrednost v živilu ali krmi. |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje sestavni material, za katerega bi, če bi bil dan na trg kot živilo ali krma, veljale mejne vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 ali Uredbo (EU) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (*), mejne vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (**), ali mejne vrednosti, določene v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 315/93 (***) ali Direktivo 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (****), in navedeni sestavni material vsebuje snov, ki presega eno ali več ustreznih mejnih vrednosti, se najvišja koncentracija zadevne snovi v sredstvu za gnojenje EU navede skupaj z opozorilom, da se sredstvo za gnojenje EU ne sme uporabljati na način, s katerim bi bila lahko presežena navedena mejna vrednost v živilu ali krmi.

(*)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (UL L 268, 18.10.2003, str. 29)."

(**)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1)."

(***)  Uredba Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (UL L 37, 13.2.1993, str. 1);"

(****)  Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (UL L 140, 30.5.2002, str. 10).“;"

| (c) | točka 7 se nadomesti z naslednjim:






  „7. | Kadar je sredstvo za gnojenje EU rastni medij, kot je naveden v točki 2a FKS 4 v delu II Priloge I, ali vsebuje polimer, katerega namen je biti vezivo za proizvod, kot je navedeno v točki 1(c) KSM 9 v delu II Priloge II, se uporabniku da navodilo, naj proizvoda ne uporablja v stiku s tlemi in naj v sodelovanju s proizvajalcem poskrbi za varno odstranjevanje proizvoda po koncu uporabe.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.

Kadar je sredstvo za gnojenje EU rastni medij, kot je naveden v točki 2a FKS 4 v delu II Priloge I, ali vsebuje polimer, katerega namen je biti vezivo za proizvod, kot je navedeno v točki 1(c) KSM 9 v delu II Priloge II, se uporabniku da navodilo, naj proizvoda ne uporablja v stiku s tlemi in naj v sodelovanju s proizvajalcem poskrbi za varno odstranjevanje proizvoda po koncu uporabe.“;

| (2) | del II se spremeni:






  (a) | v točki 5 FKS 1(B):






  (i) | podtočka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, zapisani v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

del II se spremeni:

(a)

v točki 5 FKS 1(B):

(i)

podtočka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, zapisani v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana;“;

| (ii) | podtočka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti ali kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti:






  — | naslednji kvalifikator, kot je ustrezno, za imenom in kemijskim simbolom mikrohranila: |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

podtočka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti ali kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti:

—

naslednji kvalifikator, kot je ustrezno, za imenom in kemijskim simbolom mikrohranila:

„kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica]“ / „kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“ / „kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica] in kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“;

| — | količina kelatiranega/kompleksiranega mikrohranila kot masni odstotek;“; |
| --- | --- |

—

količina kelatiranega/kompleksiranega mikrohranila kot masni odstotek;“;

| (iii) | vstavi se naslednja podtočka (ca):






  „(ca) | kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost;“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

vstavi se naslednja podtočka (ca):

„(ca)

kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost;“;

| (iv) | podtočka (d) se črta; |
| --- | --- |

(iv)

podtočka (d) se črta;

| (b) | v FKS 1(C)(I)(a):






  (i) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Oblika fizične enote proizvoda je označena z eno od naslednjih navedb ali kombinacijo dveh ali več naslednjih navedb:






  (a) | granule; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

v FKS 1(C)(I)(a):

(i)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

Oblika fizične enote proizvoda je označena z eno od naslednjih navedb ali kombinacijo dveh ali več naslednjih navedb:

(a)

granule;

| (b) | peleti; |
| --- | --- |

(b)

peleti;

| (c) | prah, če lahko najmanj 90 masnih odstotkov proizvoda prehaja skozi sito z gostoto mreže 1 mm, ali |
| --- | --- |

(c)

prah, če lahko najmanj 90 masnih odstotkov proizvoda prehaja skozi sito z gostoto mreže 1 mm, ali

| (d) | kroglice.“; |
| --- | --- |

(d)

kroglice.“;

| (ii) | v točki 8:






  — | podtočka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, zapisani v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

v točki 8:

—

podtočka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, zapisani v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana;“;

| — | podtočka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti ali kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti:






  — | naslednji kvalifikator, kot je ustrezno, za imenom in kemijskim simbolom mikrohranila: |
| --- | --- | --- | --- |

—

podtočka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti ali kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti:

—

naslednji kvalifikator, kot je ustrezno, za imenom in kemijskim simbolom mikrohranila:

„kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica]“ / „kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“ / „kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica] in kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“;

| — | količina kelatiranega/kompleksiranega mikrohranila kot masni odstotek;“; |
| --- | --- |

—

količina kelatiranega/kompleksiranega mikrohranila kot masni odstotek;“;

| — | vstavi se naslednja podtočka (ca):






  „(ca) | kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost;“; |
| --- | --- | --- |

—

vstavi se naslednja podtočka (ca):

„(ca)

kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost;“;

| — | podtočka (d) se črta; |
| --- | --- |

—

podtočka (d) se črta;

| (c) | v točki 6 FKS 1(C)(I)(b):






  (i) | podtočka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, zapisani v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

v točki 6 FKS 1(C)(I)(b):

(i)

podtočka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, zapisani v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana;“;

| (ii) | podtočka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti ali kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti:






  — | naslednji kvalifikator, kot je ustrezno, za imenom in kemijskim simbolom mikrohranila: |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

podtočka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti ali kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti:

—

naslednji kvalifikator, kot je ustrezno, za imenom in kemijskim simbolom mikrohranila:

„kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica]“ / „kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“ / „kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica] in kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“;

| — | količina kelatiranega/kompleksiranega mikrohranila kot masni odstotek;“; |
| --- | --- |

—

količina kelatiranega/kompleksiranega mikrohranila kot masni odstotek;“;

| (iii) | vstavi se naslednja podtočka (ca):






  „(ca) | kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost;“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

vstavi se naslednja podtočka (ca):

„(ca)

kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost;“;

| (iv) | podtočka (d) se črta; |
| --- | --- |

(iv)

podtočka (d) se črta;

| (d) | v FKS 1(C)(II):






  (i) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Deklarirana mikrohranila v anorganskem gnojilu z mikrohranili so zapisana z imenom in kemijskim simbolom deklariranih mikrohranil v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

v FKS 1(C)(II):

(i)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

Deklarirana mikrohranila v anorganskem gnojilu z mikrohranili so zapisana z imenom in kemijskim simbolom deklariranih mikrohranil v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana.“;

| (ii) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | Kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti in je mogoče vsak kelatni reagent opredeliti in kvantificirati ter kelatira vsaj 1 % vodotopnega mikrohranila ali so deklarirana mikrohranila kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti, se za imenom in kemijskim simbolom mikrohranila dodajo naslednji kvalifikatorji, kot je ustrezno:






  — | „kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica]“ / „kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“ / „kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica] in kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

Kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti in je mogoče vsak kelatni reagent opredeliti in kvantificirati ter kelatira vsaj 1 % vodotopnega mikrohranila ali so deklarirana mikrohranila kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti, se za imenom in kemijskim simbolom mikrohranila dodajo naslednji kvalifikatorji, kot je ustrezno:

—

„kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica]“ / „kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“ / „kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica] in kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“;

| — | količina kelatiranega/kompleksiranega mikrohranila kot masni odstotek;“; |
| --- | --- |

—

količina kelatiranega/kompleksiranega mikrohranila kot masni odstotek;“;

| (iii) | vstavi se naslednja točka 2a:






  „2a. | Kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, se navede razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost.“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

vstavi se naslednja točka 2a:

„2a.

Kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, se navede razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost.“;

| (iv) | točka 3 se črta; |
| --- | --- |

(iv)

točka 3 se črta;

| (3) | del III se spremeni:






  (a) | v FKS 1(C):






  (i) | prva tabela se nadomesti z naslednjim:






  „Oblike deklariranega hranila in drugi deklarirani parametri | Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost makrohranil in druge deklarirane parametre |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Deklarirane oblike dušika (N) | Relativni odmik ±25 % od deklarirane vrednosti do največ 2 odstotni točki v absolutnem smislu |
| Deklarirane oblike fosforjevega pentoksida (P2O5) | Relativni odmik ±25 % od deklarirane vrednosti do največ 2 odstotni točki v absolutnem smislu |
| Deklarirane oblike kalijevega oksida (K2O) | Relativni odmik ±25 % od deklarirane vrednosti do največ 2 odstotni točki v absolutnem smislu |
| Deklarirane oblike dušika (N), fosforjevega pentoksida (P2O5) ali kalijevega oksida (K2O) v dvokomponentnih gnojilih | ±1,5 odstotne točke v absolutnem smislu |
| Deklarirane oblike dušika (N), fosforjevega pentoksida (P2O5) ali kalijevega oksida (K2O) v trokomponentnih gnojilih | ±1,9 odstotne točke v absolutnem smislu |
| Celotni in vodotopni magnezijev oksid (MgO), kalcijev oksid (CaO), žveplov trioksid (SO3) | Relativni odmik –50 in +100 % od deklarirane vsebnosti navedenih hranil do največ –2 in +4 odstotne točke v absolutnem smislu |
| Celotni in vodotopni natrijev oksid (Na2O) | –25 % deklarirane vsebnosti do največ 0,9 odstotne točke v absolutnem smislu +50 % deklarirane vsebnosti do največ 1,8 odstotne točke v absolutnem smislu |
| Granulometrija | Relativni odmik ±20 % od deklariranega odstotka materiala, ki gre skozi sito z določeno gostoto mreže |
| Količina | Relativni odmik ±1 % od deklarirane vrednosti“; |

(3)

del III se spremeni:

(a)

v FKS 1(C):

(i)

prva tabela se nadomesti z naslednjim:

„Oblike deklariranega hranila in drugi deklarirani parametri

Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost makrohranil in druge deklarirane parametre

Deklarirane oblike dušika (N)

Relativni odmik ±25 % od deklarirane vrednosti do največ 2 odstotni točki v absolutnem smislu

Deklarirane oblike fosforjevega pentoksida (P2O5)

Relativni odmik ±25 % od deklarirane vrednosti do največ 2 odstotni točki v absolutnem smislu

Deklarirane oblike kalijevega oksida (K2O)

Relativni odmik ±25 % od deklarirane vrednosti do največ 2 odstotni točki v absolutnem smislu

Deklarirane oblike dušika (N), fosforjevega pentoksida (P2O5) ali kalijevega oksida (K2O) v dvokomponentnih gnojilih

±1,5 odstotne točke v absolutnem smislu

Deklarirane oblike dušika (N), fosforjevega pentoksida (P2O5) ali kalijevega oksida (K2O) v trokomponentnih gnojilih

±1,9 odstotne točke v absolutnem smislu

Celotni in vodotopni magnezijev oksid (MgO), kalcijev oksid (CaO), žveplov trioksid (SO3)

Relativni odmik –50 in +100 % od deklarirane vsebnosti navedenih hranil do največ –2 in +4 odstotne točke v absolutnem smislu

Celotni in vodotopni natrijev oksid (Na2O)

–25 % deklarirane vsebnosti do največ 0,9 odstotne točke v absolutnem smislu +50 % deklarirane vsebnosti do največ 1,8 odstotne točke v absolutnem smislu

Granulometrija

Relativni odmik ±20 % od deklariranega odstotka materiala, ki gre skozi sito z določeno gostoto mreže

Količina

Relativni odmik ±1 % od deklarirane vrednosti“;

| (ii) | druga tabela se nadomesti z naslednjim:






  „Mikrohranilo | Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost oblik mikrohranila |
| --- | --- | --- |
| Koncentracija enaka ali nižja od 2 % | ±50 % od deklarirane vrednosti |
| Koncentracija višja od 2 % in enaka ali nižja od 10 % | ±50 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
| Koncentracija višja od 10 % | ±1,0 odstotne točke v absolutnem smislu“ |

(ii)

druga tabela se nadomesti z naslednjim:

„Mikrohranilo

Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost oblik mikrohranila

Koncentracija enaka ali nižja od 2 %

±50 % od deklarirane vrednosti

Koncentracija višja od 2 % in enaka ali nižja od 10 %

±50 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu

Koncentracija višja od 10 %

±1,0 odstotne točke v absolutnem smislu“

| (b) | v FKS 3 se druga vrstica, ki določa toleranco za organski ogljik, nadomesti z naslednjim:






  „Organski ogljik (Corg): | Relativni odmik ±10 % od deklarirane vrednosti do največ 3,0 odstotne točke v absolutnem smislu“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v FKS 3 se druga vrstica, ki določa toleranco za organski ogljik, nadomesti z naslednjim:

„Organski ogljik (Corg):

Relativni odmik ±10 % od deklarirane vrednosti do največ 3,0 odstotne točke v absolutnem smislu“;

| (c) | naslednji oddelek se vstavi za „FKS 5: INHIBITORJI“:

  „
  FKS 6: RASTLINSKI BIOSTIMULANT

  Količina rastlinskega biostimulanta lahko odstopa za ±5 % od deklarirane vrednosti.“; |
| --- | --- |

(c)

naslednji oddelek se vstavi za „FKS 5: INHIBITORJI“:

„
  FKS 6: RASTLINSKI BIOSTIMULANT

Količina rastlinskega biostimulanta lahko odstopa za ±5 % od deklarirane vrednosti.“;

| (d) | na začetku FKS 7 se vstavi naslednja tabela:






  „Deklarirani parameter | Dovoljena toleranca za deklarirani parameter |
| --- | --- | --- |
| Količina | Toleranca je vsota relativnega deleža vsakega posameznega sestavnega sredstva za gnojenje EU, pomnoženega s toleranco za FKS za to sredstvo za gnojenje. Če ni mogoče določiti deleža posameznega sredstva za gnojenje EU v mešanici sredstev za gnojenje, je toleranca toleranca FKS z najstrožjo vrednostjo tolerance za količino.“ |

(d)

na začetku FKS 7 se vstavi naslednja tabela:

„Deklarirani parameter

Dovoljena toleranca za deklarirani parameter

Količina

Toleranca je vsota relativnega deleža vsakega posameznega sestavnega sredstva za gnojenje EU, pomnoženega s toleranco za FKS za to sredstvo za gnojenje. Če ni mogoče določiti deleža posameznega sredstva za gnojenje EU v mešanici sredstev za gnojenje, je toleranca toleranca FKS z najstrožjo vrednostjo tolerance za količino.“

---

(*)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (UL L 268, 18.10.2003, str. 29).

(**)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(***)  Uredba Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (UL L 37, 13.2.1993, str. 1);

(****)  Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (UL L 140, 30.5.2002, str. 10).“;“

---

PRILOGA IV

Priloga IV k Uredbi (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | v delu I se točka 3.2 nadomesti z naslednjim:






  „3.2 | Modul B, ki mu sledi modul C, se lahko uporablja tudi za mešanico sredstev za gnojenje, kot je opredeljena v FKS 7.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v delu I se točka 3.2 nadomesti z naslednjim:

„3.2

Modul B, ki mu sledi modul C, se lahko uporablja tudi za mešanico sredstev za gnojenje, kot je opredeljena v FKS 7.“;

| (2) | del II se spremeni:






  (a) | v točki 2.2 modula A:






  (i) | podtočka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

del II se spremeni:

(a)

v točki 2.2 modula A:

(i)

podtočka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.;“;

| (ii) | podtočka (j) se nadomesti z naslednjim:






  „(j) | kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje celotni krom (Cr), ki presega 200 mg/kg suhe snovi, informacije o največji količini in točen vir celotnega kroma (Cr).“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

podtočka (j) se nadomesti z naslednjim:

„(j)

kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje celotni krom (Cr), ki presega 200 mg/kg suhe snovi, informacije o največji količini in točen vir celotnega kroma (Cr).“;

| (b) | v modulu A1 se podtočka 2.2(h) nadomesti z naslednjim:






  „(h) | rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.,“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v modulu A1 se podtočka 2.2(h) nadomesti z naslednjim:

„(h)

rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.,“;

| (c) | v točki 2.2 modula B:






  (i) | podtočka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

v točki 2.2 modula B:

(i)

podtočka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.;“;

| (ii) | podtočka (k) se nadomesti z naslednjim:






  „(k) | kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje celotni krom (Cr), ki presega 200 mg/kg suhe snovi, informacije o največji količini in točen vir celotnega kroma (Cr).“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

podtočka (k) se nadomesti z naslednjim:

„(k)

kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje celotni krom (Cr), ki presega 200 mg/kg suhe snovi, informacije o največji količini in točen vir celotnega kroma (Cr).“;

| (d) | v točki 2.2 modula D1:






  (i) | podtočka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

v točki 2.2 modula D1:

(i)

podtočka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.;“;

| (ii) | podtočka (k) se nadomesti z naslednjim:






  „(k) | kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje celotni krom (Cr), ki presega 200 mg/kg suhe snovi, informacije o največji količini in točen vir celotnega kroma (Cr).“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

podtočka (k) se nadomesti z naslednjim:

„(k)

kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje celotni krom (Cr), ki presega 200 mg/kg suhe snovi, informacije o največji količini in točen vir celotnega kroma (Cr).“

---

| 8.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 356/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 356/24

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1769

z dne 5. oktobra 2021

o zaprtju ribolova na orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10 in 11 za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 18 metrov in manjša od 24 metrov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2021/90 (2) določa ribolovne možnosti za leto 2021. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2021/90 (2) določa ribolovne možnosti za leto 2021.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, največji dovoljeni ribolovni napor za orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11 Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ali so v njej registrirana ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 18 metrov in manjša 24 metrov, za leto 2021 velja za doseženega. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, največji dovoljeni ribolovni napor za orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11 Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ali so v njej registrirana ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 18 metrov in manjša 24 metrov, za leto 2021 velja za doseženega.

| (3) | Zato je za navedeno skupino staležev treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeno skupino staležev treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje napora

Največji dovoljeni ribolovni napor, ki je bil za leto 2021 dodeljen Italiji za skupino staležev orjaške rdeče kozice na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11 GFCM in je naveden v Prilogi, velja za doseženega od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za skupino staležev iz člena 1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Italije ali so v njej registrirana ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 18 metrov in manjša od 24 metrov, so prepovedane od datuma iz Priloge. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. oktobra 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2021/90 z dne 28. januarja 2021 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Sredozemskem in Črnem morju (UL L 31, 29.1.2021, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 16/TQ90 |
| --- | --- |
| Država članica | Italija |
| Oznaka skupine ribolovnega napora | EFF2/MED2_TR3 |
| Skupina staležev | Orjaška rdeča kozica na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11 |
| Skupna dolžina zadevnih plovil | ≥ 18 m in < 24 m |
| Datum zaprtja | 15.8.2021 |

Št.

16/TQ90

Država članica

Italija

Oznaka skupine ribolovnega napora

EFF2/MED2_TR3

Skupina staležev

Orjaška rdeča kozica na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11

Skupna dolžina zadevnih plovil

≥ 18 m in < 24 m

Datum zaprtja

15.8.2021

---

| 8.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 356/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 356/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1770

z dne 5. oktobra 2021

o zaprtju ribolova na orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih GFCM 9, 10 in 11 za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 12 metrov in manjša od 18 metrov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2021/90 (2) določa ribolovne možnosti za leto 2021. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2021/90 (2) določa ribolovne možnosti za leto 2021.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, največji dovoljeni ribolovni napor za orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11 Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ali so v njej registrirana ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 12 metrov in manjša 18 metrov, za leto 2021 velja za doseženega. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, največji dovoljeni ribolovni napor za orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11 Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije ali so v njej registrirana ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 12 metrov in manjša 18 metrov, za leto 2021 velja za doseženega.

| (3) | Zato je za navedeno skupino staležev treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeno skupino staležev treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje napora

Največji dovoljeni ribolovni napor, ki je bil za leto 2021 dodeljen Italiji za skupino staležev orjaške rdeče kozice na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11 GFCM in je naveden v Prilogi, velja za doseženega od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za skupino staležev iz člena 1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Italije ali so v njej registrirana ter katerih skupna dolžina je enaka ali večja od 12 metrov in manjša od 18 metrov, so prepovedane od datuma iz Priloge. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. oktobra 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2021/90 z dne 28. januarja 2021 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Sredozemskem in Črnem morju (UL L 31, 29.1.2021, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 15/TQ90 |
| --- | --- |
| Država članica | Italija |
| Oznaka skupine ribolovnega napora | EFF2/MED2_TR2 |
| Skupina staležev | Orjaška rdeča kozica na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11 |
| Skupna dolžina zadevnih plovil | ≥ 12 m in < 18 m |
| Datum zaprtja | 15.8.2021 |

Št.

15/TQ90

Država članica

Italija

Oznaka skupine ribolovnega napora

EFF2/MED2_TR2

Skupina staležev

Orjaška rdeča kozica na geografskih podobmočjih 9, 10 in 11

Skupna dolžina zadevnih plovil

≥ 12 m in < 18 m

Datum zaprtja

15.8.2021

---

| 8.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 356/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 356/30

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1771

z dne 7. oktobra 2021

o spremembi Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede listov redkve

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Proizvodi rastlinskega in živalskega izvora, za katere v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 396/2005 veljajo mejne vrednosti ostankov pesticidov (v nadaljnjem besedilu: MRL), določene z navedeno uredbo, so navedeni v Prilogi I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Proizvodi rastlinskega in živalskega izvora, za katere v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 396/2005 veljajo mejne vrednosti ostankov pesticidov (v nadaljnjem besedilu: MRL), določene z navedeno uredbo, so navedeni v Prilogi I k navedeni uredbi.

| (2) | Z Uredbo Komisije (EU) 2018/62 (2) je bil v del B Priloge I med drugim vključen proizvod „listi redkve“, ki je bil uvrščen pod proizvod „listnati ohrovt“ iz dela A navedene priloge. Tako MRL za listnati ohrovt veljajo tudi za liste redkve. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo Komisije (EU) 2018/62 (2) je bil v del B Priloge I med drugim vključen proizvod „listi redkve“, ki je bil uvrščen pod proizvod „listnati ohrovt“ iz dela A navedene priloge. Tako MRL za listnati ohrovt veljajo tudi za liste redkve.

| (3) | Ker ob sprejetju Uredbe (EU) 2018/62 podatki o preizkusu za ugotavljanje ostankov niso bili na voljo za potrditev, ali bi bila ta razvrstitev ustrezna, je bilo z Uredbo Komisije (EU) 2018/1049 določeno prehodno obdobje (3). Da bi države članice lahko pripravile take podatke, je bila vnesena opomba, povezana s proizvodom „listi redkve“, s katero je bil ta proizvod izvzet iz uporabe MRL za „listnati ohrovt“ do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(3)

Ker ob sprejetju Uredbe (EU) 2018/62 podatki o preizkusu za ugotavljanje ostankov niso bili na voljo za potrditev, ali bi bila ta razvrstitev ustrezna, je bilo z Uredbo Komisije (EU) 2018/1049 določeno prehodno obdobje (3). Da bi države članice lahko pripravile take podatke, je bila vnesena opomba, povezana s proizvodom „listi redkve“, s katero je bil ta proizvod izvzet iz uporabe MRL za „listnati ohrovt“ do 31. decembra 2021.

| (4) | Ker so države članice, ki pripravljajo take podatke, Komisijo pred kratkim obvestile, da pri pripravi podatkov prihaja do zamude, bi bilo treba zadevno prehodno obdobje podaljšati za nadaljnja tri leta, da se omogočita dokončanje preizkusov in njihova ocena. |
| --- | --- |

(4)

Ker so države članice, ki pripravljajo take podatke, Komisijo pred kratkim obvestile, da pri pripravi podatkov prihaja do zamude, bi bilo treba zadevno prehodno obdobje podaljšati za nadaljnja tri leta, da se omogočita dokončanje preizkusov in njihova ocena.

| (5) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V delu B Priloge I k Uredbi (ES) št. 396/2005 se opomba 3 nadomesti z naslednjim:

| „(3) | MRL se za liste redkve uporabljajo od 1. januarja 2025.“. |
| --- | --- |

„(3)

MRL se za liste redkve uporabljajo od 1. januarja 2025.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. oktobra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2018/62 z dne 17. januarja 2018 o nadomestitvi Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 (UL L 18, 23.1.2018, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) 2018/1049 z dne 25. julija 2018 o nadomestitvi Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 (UL L 189, 26.7.2018, str. 9).

3

---