# Eiropas Savienības L 78/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.078.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 78 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 17. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.078.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 78

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 17. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 232/2012 (2012. gada 16. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz hinolīna dzeltenā (E 104), saulrieta dzeltenā FCF/oranždzeltenā S (E 110) un kumača 4R, košenila sarkanā A (E 124) izmantošanas nosacījumiem un daudzumiem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 233/2012 (2012. gada 16. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz Dānijas grozītās skrepi slimības valsts kontroles programmas apstiprinājumu (
  1
  ) | 13 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 234/2012 (2012. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 235/2012 (2012. gada 16. marts), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 16 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/155/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 9. marts), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Vācijas | 18 |
| | | 2012/156/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. marts), ar ko no 2013. gada 1. janvāra aptur Kohēzijas fonda saistības Ungārijā | 19 |
| | | 2012/157/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 7. decembris) par kompensācijas atbalstu Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrībai (ELGA) 2008. un 2009. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7260)

   (
  1
  ) | 21 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 232/2012 (2012. gada 16. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz hinolīna dzeltenā (E 104), saulrieta dzeltenā FCF/oranždzeltenā S (E 110) un kumača 4R, košenila sarkanā A (E 124) izmantošanas nosacījumiem un daudzumiem (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 233/2012 (2012. gada 16. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz Dānijas grozītās skrepi slimības valsts kontroles programmas apstiprinājumu (
  1
  )

1

13

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 234/2012 (2012. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 235/2012 (2012. gada 16. marts), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

16

LĒMUMI

2012/155/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 9. marts), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Vācijas

18

2012/156/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. marts), ar ko no 2013. gada 1. janvāra aptur Kohēzijas fonda saistības Ungārijā

19

2012/157/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 7. decembris) par kompensācijas atbalstu Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrībai (ELGA) 2008. un 2009. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7260)

   (
  1
  )

ELGA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7260)

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 232/2012

(2012. gada 16. marts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz hinolīna dzeltenā (E 104), saulrieta dzeltenā FCF/oranždzeltenā S (E 110) un kumača 4R, košenila sarkanā A (E 124) izmantošanas nosacījumiem un daudzumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Eiropas Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un šo pārtikas piedevu izmantošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Eiropas Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un šo pārtikas piedevu izmantošanas nosacījumi.

| (2) | Hinolīna dzeltenais (E 104), saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S (E 110) un kumačs 4R, košenila sarkanais A (E 124) ir pārtikas krāsvielas, ko patlaban atļauts izmantot un kas iekļautas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma sarakstā. Pašreizējā atļaujā ir ņemtas vērā pieļaujamās diennakts devas (PDD), ko 1983. gadā noteikusi Pārtikas zinātniskā komiteja (PZK) (2). |
| --- | --- |

(2)

Hinolīna dzeltenais (E 104), saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S (E 110) un kumačs 4R, košenila sarkanais A (E 124) ir pārtikas krāsvielas, ko patlaban atļauts izmantot un kas iekļautas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma sarakstā. Pašreizējā atļaujā ir ņemtas vērā pieļaujamās diennakts devas (PDD), ko 1983. gadā noteikusi Pārtikas zinātniskā komiteja (PZK) (2).

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) 2009. gada 23. septembrī sniedza atzinumu (3) saistībā ar hinolīna dzeltenā (E 104) kā pārtikas piedevas drošuma atkārtotu novērtējumu. Minētajā atzinumā Iestāde iesaka pazemināt attiecīgās pārtikas krāsvielas PDD no 10 mg/kg ķermeņa svara diennaktī uz 0,5 mg/kg ķermeņa svara diennaktī. Turklāt Iestāde uzskata, ka detalizētās iedarbības aplēses (Tier 2 un Tier 3) kopumā diezgan lielā mērā pārsniedz pārskatīto PDD, kas ir 0,5 mg/kg ķermeņa svara diennaktī. Tāpēc ir lietderīgi grozīt hinolīna dzeltenā (E 104) izmantošanas nosacījums un daudzumus, lai nodrošinātu, ka Iestādes ieteiktā jaunā PDD netiek pārsniegta. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) 2009. gada 23. septembrī sniedza atzinumu (3) saistībā ar hinolīna dzeltenā (E 104) kā pārtikas piedevas drošuma atkārtotu novērtējumu. Minētajā atzinumā Iestāde iesaka pazemināt attiecīgās pārtikas krāsvielas PDD no 10 mg/kg ķermeņa svara diennaktī uz 0,5 mg/kg ķermeņa svara diennaktī. Turklāt Iestāde uzskata, ka detalizētās iedarbības aplēses (Tier 2 un Tier 3) kopumā diezgan lielā mērā pārsniedz pārskatīto PDD, kas ir 0,5 mg/kg ķermeņa svara diennaktī. Tāpēc ir lietderīgi grozīt hinolīna dzeltenā (E 104) izmantošanas nosacījums un daudzumus, lai nodrošinātu, ka Iestādes ieteiktā jaunā PDD netiek pārsniegta.

| (4) | Iestāde 2009. gada 27. septembrī sniedza atzinumu (4) saistībā ar saulrieta dzeltenā FCF/oranždzeltenā S (E 110) kā pārtikas piedevas drošuma atkārtotu novērtējumu. Minētajā atzinumā Iestāde iesaka pazemināt saulrieta dzeltenā FCF/oranždzeltenā S (E 110) PDD no 2,5 uz 1 mg/kg ķermeņa svara diennaktī. Turklāt Iestāde uzskata, ka detalizētās iedarbības aplēses (Tier 3) kopumā diezgan lielā mērā pārsniedz pārskatīto pagaidu PDD, kas ir 1 mg/kg ķermeņa svara diennaktī bērniem augsta patēriņa grupā. Tāpēc ir lietderīgi grozīt saulrieta dzeltenā FCF/oranždzeltenā S (E 110) izmantošanas nosacījums un daudzumus, lai nodrošinātu, ka Iestādes ieteiktā jaunā pagaidu PDD netiek pārsniegta. |
| --- | --- |

(4)

Iestāde 2009. gada 27. septembrī sniedza atzinumu (4) saistībā ar saulrieta dzeltenā FCF/oranždzeltenā S (E 110) kā pārtikas piedevas drošuma atkārtotu novērtējumu. Minētajā atzinumā Iestāde iesaka pazemināt saulrieta dzeltenā FCF/oranždzeltenā S (E 110) PDD no 2,5 uz 1 mg/kg ķermeņa svara diennaktī. Turklāt Iestāde uzskata, ka detalizētās iedarbības aplēses (Tier 3) kopumā diezgan lielā mērā pārsniedz pārskatīto pagaidu PDD, kas ir 1 mg/kg ķermeņa svara diennaktī bērniem augsta patēriņa grupā. Tāpēc ir lietderīgi grozīt saulrieta dzeltenā FCF/oranždzeltenā S (E 110) izmantošanas nosacījums un daudzumus, lai nodrošinātu, ka Iestādes ieteiktā jaunā pagaidu PDD netiek pārsniegta.

| (5) | Iestāde 2009. gada 23. septembrī sniedza atzinumu (5) saistībā ar kumača 4R, košenila sarkanā A (E 124) kā pārtikas piedevas drošuma atkārtotu novērtējumu. Minētajā atzinumā Iestāde iesaka pazemināt attiecīgās pārtikas krāsvielas PDD no 4 mg/kg ķermeņa svara diennaktī uz 0,7 mg/kg ķermeņa svara diennaktī. Turklāt Iestāde uzskata, ka detalizētās iedarbības aplēses (Tier 3) kopumā diezgan lielā mērā pārsniedz pārskatīto PDD, kas ir 0,7 mg/kg ķermeņa svara diennaktī bērniem augsta patēriņa grupā. Tāpēc ir lietderīgi grozīt Kumača 4R, košenila sarkanā A (E 124) izmantošanas nosacījums un daudzumus, lai nodrošinātu, ka Iestādes ieteiktā jaunā PDD netiek pārsniegta. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde 2009. gada 23. septembrī sniedza atzinumu (5) saistībā ar kumača 4R, košenila sarkanā A (E 124) kā pārtikas piedevas drošuma atkārtotu novērtējumu. Minētajā atzinumā Iestāde iesaka pazemināt attiecīgās pārtikas krāsvielas PDD no 4 mg/kg ķermeņa svara diennaktī uz 0,7 mg/kg ķermeņa svara diennaktī. Turklāt Iestāde uzskata, ka detalizētās iedarbības aplēses (Tier 3) kopumā diezgan lielā mērā pārsniedz pārskatīto PDD, kas ir 0,7 mg/kg ķermeņa svara diennaktī bērniem augsta patēriņa grupā. Tāpēc ir lietderīgi grozīt Kumača 4R, košenila sarkanā A (E 124) izmantošanas nosacījums un daudzumus, lai nodrošinātu, ka Iestādes ieteiktā jaunā PDD netiek pārsniegta.

| (6) | Šīs vielas ir jāsvītro no II pielikuma C daļas 3. punktā (III grupā) uzskaitīto vielu saraksta. Tomēr būtu jāsaglabā kombinētais maksimālais daudzums, šīs vielas izmantojot kopā ar pārējām III grupas vielām |
| --- | --- |

(6)

Šīs vielas ir jāsvītro no II pielikuma C daļas 3. punktā (III grupā) uzskaitīto vielu saraksta. Tomēr būtu jāsaglabā kombinētais maksimālais daudzums, šīs vielas izmantojot kopā ar pārējām III grupas vielām

| (7) | Lai samazinātu iedarbību zem ieteiktās PDD, būtu jāpārskata maksimālie daudzumi. Konkrēti tie būtu jāsamazina, piemērojot koeficientu, kas ir vienāds ar paredzētās diennakts devas samazinājuma koeficientu. Būtu jāatļauj atsevišķi izņēmumi ar lielākiem daudzumiem dažiem tradicionāliem produktiem, kas būtiski neietekmē iedarbību. Daži noteikumi ir arī svītroti. |
| --- | --- |

(7)

Lai samazinātu iedarbību zem ieteiktās PDD, būtu jāpārskata maksimālie daudzumi. Konkrēti tie būtu jāsamazina, piemērojot koeficientu, kas ir vienāds ar paredzētās diennakts devas samazinājuma koeficientu. Būtu jāatļauj atsevišķi izņēmumi ar lielākiem daudzumiem dažiem tradicionāliem produktiem, kas būtiski neietekmē iedarbību. Daži noteikumi ir arī svītroti.

| (8) | Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Lai pārtikas ražošanas nozarei atvēlētu laiku, kas vajadzīgs, lai pielāgotu ražošanu jaunajiem izmantošanas nosacījumiem un šajā regulā noteiktajiem daudzumiem, ir lietderīgi noteikt pārejas pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Lai pārtikas ražošanas nozarei atvēlētu laiku, kas vajadzīgs, lai pielāgotu ražošanu jaunajiem izmantošanas nosacījumiem un šajā regulā noteiktajiem daudzumiem, ir lietderīgi noteikt pārejas pasākumus.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šo regulu piemēro no 2013. gada 1. jūnija.

Pārtiku, kas satur hinolīna dzelteno (E 104), saulrieta dzelteno FCF/oranždzelteno S (E 110) un kumaču 4R, košenila sarkano A (E 124) un kas likumīgi laista tirgū pirms 2013. gada 1. jūnija, bet neatbilst šīs regulas prasībām, drīkst pārdot, līdz krājumi beidzas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

1

(2)  Pārtikas zinātniskās komitejas ziņojumi, četrpadsmitā sērija, 1983. gads.

2

(3)  Scientific opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient sources added to Food (ANS) on a request from the Commission related to the re-evaluation on the safety of Quinoline Yellow (E 104) when used as a food additive, The EFSA Journal 2009; 7(11):1329.

3

Scientific opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient sources added to Food (ANS) on a request from the Commission related to the re-evaluation on the safety of Quinoline Yellow (E 104) when used as a food additive, The EFSA Journal

(4)  Scientific opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient sources added to Food (ANS) on a request from the Commission related to the re-evaluation on the safety of Sunset Yellow (E 110) as a food additive, The EFSA Journal 2009; 7(11):1330.

4

Scientific opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient sources added to Food (ANS) on a request from the Commission related to the re-evaluation on the safety of Sunset Yellow (E 110) as a food additive, The EFSA Journal

(5)  Scientific opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient sources added to Food (ANS) on a request from the Commission related to the re-evaluation on the safety of Ponceau 4R as a food additive, The EFSA Journal 2009; 7(11):1328.

5

Scientific opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient sources added to Food (ANS) on a request from the Commission related to the re-evaluation on the safety of Ponceau 4R as a food additive, The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza šādi:

| 1) | C daļas 3. punktā svītro šādas rindas:






  “E 104 | Hinolīna dzeltenais” |
| --- | --- | --- |
| “E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S” |
| “E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A” |

1)

C daļas 3. punktā svītro šādas rindas:

“E 104

Hinolīna dzeltenais”

“E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S”

“E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A”

| 2) | E daļu groza šādi:






  a) | 03., 05.2., 05.3., 05.4., 07.2. un 14.1.4. kategorijā 25. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(25) | Katras krāsvielas – E 122 un E 155 – daudzums nedrīkst pārsniegt 50 mg/kg vai mg/l”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

E daļu groza šādi:

a)

03., 05.2., 05.3., 05.4., 07.2. un 14.1.4. kategorijā 25. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(25)

Katras krāsvielas – E 122 un E 155 – daudzums nedrīkst pārsniegt 50 mg/kg vai mg/l”;

| b) | 1.7.5. kategorijā 33. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(33) | Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 100, E 102, E 120, E 122, E 160e un E 161b kombinācijā”; |
| --- | --- | --- |

b)

1.7.5. kategorijā 33. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(33)

Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 100, E 102, E 120, E 122, E 160e un E 161b kombinācijā”;

| c) | 04.2.1., 04.2.2., 04.2.3. un 04.2.4.1. kategorijā 34. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(34) | Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 120, E 122, E 129, E 131 un E 133 kombinācijā”; |
| --- | --- | --- |

c)

04.2.1., 04.2.2., 04.2.3. un 04.2.4.1. kategorijā 34. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(34)

Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 120, E 122, E 129, E 131 un E 133 kombinācijā”;

| d) | 04.2.5.2. un 04.2.5.3. kategorijā 31. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(31) | Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 120, E 142, E 160d un E 161b kombinācijā”; |
| --- | --- | --- |

d)

04.2.5.2. un 04.2.5.3. kategorijā 31. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(31)

Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 120, E 142, E 160d un E 161b kombinācijā”;

| e) | 9.2. kategorijā 35., 36. un 37. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādām:






  “(35) | Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 102, E 120, E 122, E 142, E 151, E 160e, E 161b kombinācijā”; |
| --- | --- | --- |

e)

9.2. kategorijā 35., 36. un 37. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādām:

“(35)

Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 102, E 120, E 122, E 142, E 151, E 160e, E 161b kombinācijā”;

| “(36) | Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 102, E 120, E 122, E 129, E 142, E 151, E 160e, E 161b kombinācijā”; |
| --- | --- |

“(36)

Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 102, E 120, E 122, E 129, E 142, E 151, E 160e, E 161b kombinācijā”;

| “(37) | Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 102, E 120, E 151, E 160e kombinācijā”; |
| --- | --- |

“(37)

Maksimālais daudzums atsevišķi vai E 102, E 120, E 151, E 160e kombinācijā”;

| f) | norādītajās pārtikas kategorijās numurētā secībā pievieno šādus ierakstus par E 104, E 110, E 124:










  Kategorijas numurs | E numurs | Nosaukums | Maksimālais daudzums
  (attiecīgi mg/l vai mg/kg) | Zemsvītras piezīmes | Ierobežojumi/izņēmumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “01.4. | Aromatizēti raudzēti piena produkti, tostarp termiski apstrādāti produkti |
| E 104 | Hinolīna dzeltenais | 10 | (61) | |
| E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 5 | (61) | |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 5 | (61) | |
| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |

f)

norādītajās pārtikas kategorijās numurētā secībā pievieno šādus ierakstus par E 104, E 110, E 124:

Kategorijas numurs

E numurs

Nosaukums

Maksimālais daudzums

(attiecīgi mg/l vai mg/kg)

Zemsvītras piezīmes

Ierobežojumi/izņēmumi

“01.4.

Aromatizēti raudzēti piena produkti, tostarp termiski apstrādāti produkti

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

5

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

5

(61)

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

01.6.3.

Citi krējuma veidi

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

Tikai aromatizētā krējumā

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

5

(61)

Tikai aromatizētā krējumā

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

5

(61)

Tikai aromatizētā krējumā

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

01.7.3.

Ēdama siera miza

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(62)

| (62) | E 104 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(62)

E 104 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

04.2.4.1.

Augļu un dārzeņu izstrādājumi, izņemot kompotu

E 104

Hinolīna dzeltenais

30

(61)

Tikai mostarda di frutta

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

35

(61)

Tikai mostarda di frutta

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

20

(61)

Tikai mostarda di frutta

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

05.2.

Citi konditorejas izstrādājumi, tostarp elpu atsvaidzinoši mikrosaldumi

E 104

Hinolīna dzeltenais

30

(61)

Izņemot cukurotus augļus un dārzeņus; tradicionālos ar cukuru pārklātos konditorejas izstrādājumos uz riekstu vai kakao bāzes, mandeļu formas vai pamatprodukta formas, kas parasti garāki par 2 cm, ko parasti patērē svinīgos pasākumos, t. i., kāzās, vakarēdienā utt.

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

35

(61)

Izņemot cukurotus augļus un dārzeņus; tradicionālos ar cukuru pārklātos konditorejas izstrādājumos uz riekstu vai kakao bāzes, mandeļu formas vai pamatprodukta formas, kas parasti garāki par 2 cm, ko parasti patērē svinīgos pasākumos, t. i., kāzās, vakarēdienā utt.

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

20

(61)

Izņemot cukurotus augļus un dārzeņus; tradicionālos ar cukuru pārklātos konditorejas izstrādājumos uz riekstu vai kakao bāzes, mandeļu formas vai pamatprodukta formas, kas parasti garāki par 2 cm, ko parasti patērē svinīgos pasākumos, t. i., kāzās, vakarēdienā utt.

E 104

Hinolīna dzeltenais

30

(61)

Tikai cukurotos augļos un dārzeņos

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

Tikai cukurotos augļos un dārzeņos

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

Tikai cukurotos augļos un dārzeņos

E 104

Hinolīna dzeltenais

300

(61)

Tikai tradicionālos ar cukuru pārklātos konditorejas izstrādājumos uz riekstu vai kakao bāzes, mandeļu formas vai pamatprodukta formas, parasti garāki par 2 cm, ko parasti patērē svinīgos pasākumos, t. i., kāzās, vakarēdienā utt.

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

50

(61)

Tikai tradicionālos ar cukuru pārklātos konditorejas izstrādājumos uz riekstu vai kakao bāzes, mandeļu formas vai pamatprodukta formas, kas parasti garāki par 2 cm, ko parasti patērē svinīgos pasākumos, t. i., kāzās, vakarēdienā utt.

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

50

(61)

Tikai tradicionālos ar cukuru pārklātos konditorejas izstrādājumos uz riekstu vai kakao bāzes, mandeļu formas vai pamatprodukta formas, kas parasti garāki par 2 cm, ko parasti patērē svinīgos pasākumos, t. i., kāzās, vakarēdienā utt.

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

05.3.

Košļājamā gumija

E 104

Hinolīna dzeltenais

30

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

05.4.

Rotājumi, glazūras un pildījumi, izņemot uz augļiem bāzētus pildījumus, uz kuriem attiecas 4.2.4. kategorija

E 104

Hinolīna dzeltenais

50

(61)

Tikai rotājumos, glazūrās un mērcēs, izņemot pildījumus

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

35

(61)

Tikai rotājumos, glazūrās un mērcēs, izņemot pildījumus

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

55

(61)

Tikai rotājumos, glazūrās un mērcēs, izņemot pildījumus

E 104

Hinolīna dzeltenais

50

(61)

Tikai pildījumos

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

35

(61)

Tikai pildījumos

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

55

(61)

Tikai pildījumos

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

06.6.

Mīklas

E 104

Hinolīna dzeltenais

50

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

35

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

55

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

08.2.3.

Gaļai paredzēti apvalki, pārklājumi un rotājumi

E 104

Hinolīna dzeltenais

50

(61)

Tikai rotājumos un apvalkos, izņemot ēdamus pasturmas apvalkus

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

35

(61)

Tikai rotājumos un apvalkos, izņemot ēdamus pasturmas apvalkus

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

55

(61)

Tikai rotājumos un apvalkos, izņemot ēdamus pasturmas apvalkus

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(62)

Tikai ēdamos apvalkos

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

| (62) | E 104 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(62)

E 104 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

09.2.

Pārstrādātas zivis un zivsaimniecības produkti, tostarp gliemji un vēžveidīgie

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

200

(63)

Tikai laša aizstājējos uz Theragra chalcogramma un Pollachius virens bāzes

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

200

(63)

Tikai laša aizstājējos uz Theragra chalcogramma un Pollachius virens bāzes

| (63) | E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(63)

E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

09.3.

Zivju ikri

E 104

Hinolīna dzeltenais

200

(61)

Izņemot storu ikrus (kaviāru)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

200

(61)

Izņemot storu ikrus (kaviāru)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

200

(61)

Izņemot storu ikrus (kaviāru)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

12.2.2.

Pikantās garšvielas (seasonings) un garšu pastiprinošas garšvielas (condiments)

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(62)

Tikai pikantajās garšvielās (seasonings), piemēram, karija pulverī, tandoori

| (62) | E 104 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(62)

E 104 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

12.4.

Sinepes

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

50

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

35

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

12.6.

Mērces

E 104

Hinolīna dzeltenais

20

(64)

Tostarp marinādēs (pickles), maisījumos (relishes), pikantās mērcēs (chutney) un mikspiklos (piccalilli); izņemot mērces uz tomātu bāzes

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

30

(64)

Tikai marinādēs (pickles) un mikspiklos (piccalilli)

| (64) | E 104, E 110 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(64)

E 104, E 110 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

12.9.

Proteīna produkti, izņemot 1.8. kategorijas produktus

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

Tikai gaļas un zivju analogos uz dārzeņu proteīnu bāzes

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

20

(61)

Tikai gaļas un zivju analogos uz dārzeņu proteīnu bāzes

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

Tikai gaļas un zivju analogos uz dārzeņu proteīnu bāzes

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

13.2.

Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika, kā noteikts Direktīvā 1999/21/EK (izņemot 13.1.5. pārtikas kategorijas produktus)

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

13.3.

Diētiskā pārtika svara kontrolei, kas paredzēta kopējās diennakts pārtikas devas vai individuālās maltītes aizstāšanai (kopējā diennakts uztura deva vai daļa no tās)

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

14.1.4.

Aromatizēti dzērieni

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

Izņemot šokolādes pienu un iesala produktus

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

20

(61)

Izņemot šokolādes pienu un iesala produktus

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

Izņemot šokolādes pienu un iesala produktus

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

14.2.3.

Sidrs un bumbieru vīns

E 104

Hinolīna dzeltenais

25

(64)

Izņemot cidre bouché

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(64)

Izņemot cidre bouché

| (64) | E 104, E 110 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(64)

E 104, E 110 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

14.2.4.

Augļu vīns un made wine

E 104

Hinolīna dzeltenais

20

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

1

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

14.2.7.1.

Aromatizēti vīni

E 104

Hinolīna dzeltenais

50

(61)

Izņemot americano, bitter vino

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

50

(61)

Izņemot americano, bitter vino

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

50

(61)

Izņemot americano, bitter vino

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

14.2.7.2.

Aromatizēti vīnu saturoši dzērieni

E 104

Hinolīna dzeltenais

50

(61)

Izņemot bitter soda, sangria, claria, zurra

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

50

(61)

Izņemot bitter soda, sangria, claria, zurra

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

50

(61)

Izņemot bitter soda, sangria, claria, zurra

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

14.2.7.3.

Aromatizēti vīnu saturoši kokteiļi

E 104

Hinolīna dzeltenais

50

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

50

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

50

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

14.2.8.

Citi alkoholiskie dzērieni, tostarp alkoholisko un nealkoholisko dzērienu maisījumi un alkoholiskie dzērieni, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola

E 104

Hinolīna dzeltenais

180

(61)

Tikai alkoholiskajos dzērienos, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

100

(61)

Tikai alkoholiskajos dzērienos, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

170

(61)

Tikai alkoholiskajos dzērienos, kas satur ne vairāk kā 15 % alkohola

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

16.

Deserti, izņemot 1., 3. un 4. kategorijas produktus

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

5

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

17.1.

Uztura bagātinātāji cietā veidā, tostarp kapsulās, tabletēs un citos līdzīgos veidos, izņemot košļājamos veidus

E 104

Hinolīna dzeltenais

35

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

35

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

17.2.

Uztura bagātinātāji šķidrā veidā

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu. |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.

17.3.

Uztura bagātinātāji sīrupa vai košļājamā veidā

E 104

Hinolīna dzeltenais

10

(61)

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

10

(61)

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

10

(61)

| (61) | E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.” |
| --- | --- |

(61)

E 104, E 110, E 124 un III grupas krāsvielu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo daudzumu, kas norādīts attiecībā uz III grupu.”

| g) | 08.2.1. kategoriju groza šādi:






  i) | ierakstu attiecībā uz E 110 aizstāj ar šādu: | “E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 15 | | Tikai sobrasada” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

08.2.1. kategoriju groza šādi:

i)

ierakstu attiecībā uz E 110 aizstāj ar šādu:

“E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

15

Tikai sobrasada”

| ii) | ierakstu attiecībā uz E 124 aizstāj ar šādu: | “E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 50 | | Tikai chorizo desā/salchichon” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstu attiecībā uz E 124 aizstāj ar šādu:

“E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

50

Tikai chorizo desā/salchichon”

| h) | 14.2.7.1. kategoriju groza šādi:






  i) | ierakstus attiecībā uz E 104 un E 110 aizstāj ar šādiem: | “E 104 | Hinolīna dzeltenais | 50 | (26) (27) | Tikai americano, bitter vino |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 50 | (27) | Tikai bitter vino” |

h)

14.2.7.1. kategoriju groza šādi:

i)

ierakstus attiecībā uz E 104 un E 110 aizstāj ar šādiem:

“E 104

Hinolīna dzeltenais

50

(26) (27)

Tikai americano, bitter vino

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

50

(27)

Tikai bitter vino”

| ii) | ierakstu attiecībā uz E 124 aizstāj ar šādu: | “E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 50 | (26) (27) | Tikai americano, bitter vino” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstu attiecībā uz E 124 aizstāj ar šādu:

“E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

50

(26) (27)

Tikai americano, bitter vino”

| i) | 14.2.7.2. kategoriju groza šādi:






  i) | ierakstus attiecībā uz E 104 un E 110 aizstāj ar šādiem: | “E 104 | Hinolīna dzeltenais | 50 | (28) | Tikai bitter soda |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 50 | (28) | Tikai bitter soda” |

i)

14.2.7.2. kategoriju groza šādi:

i)

ierakstus attiecībā uz E 104 un E 110 aizstāj ar šādiem:

“E 104

Hinolīna dzeltenais

50

(28)

Tikai bitter soda

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

50

(28)

Tikai bitter soda”

| ii) | ierakstu attiecībā uz E 124 aizstāj ar šādu: | “E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 50 | (28) | Tikai bitter soda” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstu attiecībā uz E 124 aizstāj ar šādu:

“E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

50

(28)

Tikai bitter soda”

| j) | norādītajās pārtikas kategorijās svītro šādus ierakstus par E 104, E 110, E 124:










  “01.7.5. | Pārstrādāts siers |
| --- | --- | --- |
| E 104 | Hinolīna dzeltenais | 100 | (33) | Tikai aromatizētā pārstrādātā sierā |
| E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 100 | (33) | Tikai aromatizētā pārstrādātā sierā |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 100 | (33) | Tikai aromatizētā pārstrādātā sierā |
| 04.2.1. | Žāvēti augļi un dārzeņi |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 200 | (34) | Tikai sarkano augļu prezervos |
| 04.2.2. | Augļi un dārzeņi etiķī, eļļā vai sālsūdenī |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 200 | (34) | Tikai sarkano augļu prezervos |
| 04.2.3. | Augļu vai dārzeņu konservi bundžās, burkās vai līdzīgos traukos |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 200 | (34) | Tikai sarkano augļu prezervos |
| 04.2.4.1. | Augļu un dārzeņu izstrādājumi, izņemot kompotu |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 200 | (34) | Tikai sarkano augļu prezervos |
| 04.2.5.2. | Džemi, želejas, marmelādes un saldināts kastaņu biezenis, kā noteikts Direktīvā 2001/113/EK |
| E 104 | Hinolīna dzeltenais | 100 | (31) | Izņemot kastaņu biezeni |
| E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 100 | (31) | Izņemot kastaņu biezeni |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 100 | (31) | Izņemot kastaņu biezeni |
| 04.2.5.3. | Citas līdzīgas augļu vai dārzeņu pastas |
| E 104 | Hinolīna dzeltenais | 100 | (31) | Izņemot crème de pruneaux |
| E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 100 | (31) | Izņemot crème de pruneaux |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 100 | (31) | Izņemot crème de pruneaux |
| 08.2.1. | Pārstrādāta gaļa, kas nav termiski apstrādāta |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 200 | | Tikai sobrasada |
| 09.2. | Pārstrādātas zivis un zivsaimniecības produkti, tostarp gliemji un vēžveidīgie |
| E 104 | Hinolīna dzeltenais | 100 | (35) | Tikai zivju pastētē un vēžveidīgo pastētē |
| E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 100 | (35) | Tikai zivju pastētē un vēžveidīgo pastētē |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 100 | (35) | Tikai zivju pastētē un vēžveidīgo pastētē |
| E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 250 | (36) | Tikai vārīšanai sagatavotos vēžveidīgajos |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 250 | (36) | Tikai vārīšanai sagatavotos vēžveidīgajos |
| E 110 | Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S | 100 | (37) | Tikai kūpinātās zivīs |
| E 124 | Kumačs 4R, košenila sarkanais A | 100 | (37) | Tikai kūpinātās zivīs” |

j)

norādītajās pārtikas kategorijās svītro šādus ierakstus par E 104, E 110, E 124:

“01.7.5.

Pārstrādāts siers

E 104

Hinolīna dzeltenais

100

(33)

Tikai aromatizētā pārstrādātā sierā

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

100

(33)

Tikai aromatizētā pārstrādātā sierā

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

100

(33)

Tikai aromatizētā pārstrādātā sierā

04.2.1.

Žāvēti augļi un dārzeņi

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

200

(34)

Tikai sarkano augļu prezervos

04.2.2.

Augļi un dārzeņi etiķī, eļļā vai sālsūdenī

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

200

(34)

Tikai sarkano augļu prezervos

04.2.3.

Augļu vai dārzeņu konservi bundžās, burkās vai līdzīgos traukos

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

200

(34)

Tikai sarkano augļu prezervos

04.2.4.1.

Augļu un dārzeņu izstrādājumi, izņemot kompotu

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

200

(34)

Tikai sarkano augļu prezervos

04.2.5.2.

Džemi, želejas, marmelādes un saldināts kastaņu biezenis, kā noteikts Direktīvā 2001/113/EK

E 104

Hinolīna dzeltenais

100

(31)

Izņemot kastaņu biezeni

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

100

(31)

Izņemot kastaņu biezeni

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

100

(31)

Izņemot kastaņu biezeni

04.2.5.3.

Citas līdzīgas augļu vai dārzeņu pastas

E 104

Hinolīna dzeltenais

100

(31)

Izņemot crème de pruneaux

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

100

(31)

Izņemot crème de pruneaux

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

100

(31)

Izņemot crème de pruneaux

08.2.1.

Pārstrādāta gaļa, kas nav termiski apstrādāta

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

200

Tikai sobrasada

09.2.

Pārstrādātas zivis un zivsaimniecības produkti, tostarp gliemji un vēžveidīgie

E 104

Hinolīna dzeltenais

100

(35)

Tikai zivju pastētē un vēžveidīgo pastētē

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

100

(35)

Tikai zivju pastētē un vēžveidīgo pastētē

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

100

(35)

Tikai zivju pastētē un vēžveidīgo pastētē

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

250

(36)

Tikai vārīšanai sagatavotos vēžveidīgajos

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

250

(36)

Tikai vārīšanai sagatavotos vēžveidīgajos

E 110

Saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S

100

(37)

Tikai kūpinātās zivīs

E 124

Kumačs 4R, košenila sarkanais A

100

(37)

Tikai kūpinātās zivīs”

---

| 17.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 233/2012

(2012. gada 16. marts),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz Dānijas grozītās skrepi slimības valsts kontroles programmas apstiprinājumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās VIII pielikuma A nodaļas I iedaļas b) punkta iii) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 999/2001 nosaka noteikumus dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Tā paredz, ka dalībvalstu skrepi slimības valsts kontroles programmas var apstiprināt, ja tās atbilst konkrētiem minētajā regulā noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 999/2001 nosaka noteikumus dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Tā paredz, ka dalībvalstu skrepi slimības valsts kontroles programmas var apstiprināt, ja tās atbilst konkrētiem minētajā regulā noteiktiem kritērijiem.

| (2) | Komisijas 2006. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 546/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz skrepi slimības valsts kontroles programmām un papildu garantijām, nosaka dažas atkāpes no Lēmumā 2003/100/EK noteiktajām prasībām un atceļ Regulu (EK) Nr. 1874/2003 (2)
  inter alia tika apstiprināta Dānijas skrepi slimības valsts kontroles programma un noteiktas papildu garantijas attiecībā uz saimniecībām un oficiāliem aitu un kazu pārvietošanas ierobežojumiem konkrētos apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2006. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 546/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz skrepi slimības valsts kontroles programmām un papildu garantijām, nosaka dažas atkāpes no Lēmumā 2003/100/EK noteiktajām prasībām un atceļ Regulu (EK) Nr. 1874/2003 (2)
  inter alia tika apstiprināta Dānijas skrepi slimības valsts kontroles programma un noteiktas papildu garantijas attiecībā uz saimniecībām un oficiāliem aitu un kazu pārvietošanas ierobežojumiem konkrētos apstākļos.

| (3) | Dānija 2011. gada 25. novembrī iesniedza Komisijai apstiprināšanai grozītu skrepi slimības valsts kontroles programmu, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteiktajiem kritērijiem. Kopš 2003. gada visām kritušajām aitām un kazām, kuras vecākas par 18 mēnešiem, Dānijā ir veikta skrepi slimības pārbaude un nav konstatēts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums. Tāpēc Dānijas skrepi slimības valsts kontroles programmas grozījuma mērķis ir samazināt ik gadu veikto pārbaužu skaitu, un tā vietā, lai pārbaudītu visas kritušās aitas un kazas, kuras vecākas par 18 mēnešiem, kā tas tiek darīts šobrīd, izpildīt obligāto pārbaužu minimumu, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001. |
| --- | --- |

(3)

Dānija 2011. gada 25. novembrī iesniedza Komisijai apstiprināšanai grozītu skrepi slimības valsts kontroles programmu, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteiktajiem kritērijiem. Kopš 2003. gada visām kritušajām aitām un kazām, kuras vecākas par 18 mēnešiem, Dānijā ir veikta skrepi slimības pārbaude un nav konstatēts neviens klasiskās skrepi slimības gadījums. Tāpēc Dānijas skrepi slimības valsts kontroles programmas grozījuma mērķis ir samazināt ik gadu veikto pārbaužu skaitu, un tā vietā, lai pārbaudītu visas kritušās aitas un kazas, kuras vecākas par 18 mēnešiem, kā tas tiek darīts šobrīd, izpildīt obligāto pārbaužu minimumu, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001.

| (4) | Ņemot vērā šā brīža labvēlīgo epidemioloģisko situāciju Dānijā, šīs dalībvalsts grozītā skrepi slimības valsts kontroles programma būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā šā brīža labvēlīgo epidemioloģisko situāciju Dānijā, šīs dalībvalsts grozītā skrepi slimības valsts kontroles programma būtu jāapstiprina.

| (5) | Grozītā skrepi slimības valsts kontroles programma neietekmēs tirdzniecību, jo Regulā (EK) Nr. 546/2006 noteiktās papildu garantijas un oficiālie pārvietošanas ierobežojumi paliek nemainīgi. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro nekavējoties. |
| --- | --- |

(5)

Grozītā skrepi slimības valsts kontroles programma neietekmēs tirdzniecību, jo Regulā (EK) Nr. 546/2006 noteiktās papildu garantijas un oficiālie pārvietošanas ierobežojumi paliek nemainīgi. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro nekavējoties.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināta grozītā skrepi slimības valsts kontroles programma, kuru Dānija 2011. gada 25. novembrī iesniedza Komisijai.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 94, 1.4.2006., 28. lpp.

2

---

| 17.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 234/2012

(2012. gada 16. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 51,1 |
| JO | 64,0 |
| MA | 55,9 |
| TN | 72,8 |
| TR | 104,2 |
| ZZ | 69,6 |
| 0707 00 05 | JO | 103,9 |
| TR | 177,4 |
| ZZ | 140,7 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 64,2 |
| TR | 121,2 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 74,2 |
| MA | 62,9 |
| TN | 61,0 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | EG | 69,0 |
| TR | 48,6 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 84,1 |
| CA | 119,9 |
| CL | 105,0 |
| CN | 115,1 |
| MK | 33,9 |
| US | 155,8 |
| UY | 78,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0808 30 90 | AR | 92,0 |
| CL | 134,9 |
| CN | 47,7 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

51,1

JO

64,0

MA

55,9

TN

72,8

TR

104,2

ZZ

69,6

0707 00 05

JO

103,9

TR

177,4

ZZ

140,7

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

64,2

TR

121,2

ZZ

136,8

0805 10 20

EG

51,1

IL

74,2

MA

62,9

TN

61,0

TR

63,2

ZZ

62,5

0805 50 10

EG

69,0

TR

48,6

ZZ

58,8

0808 10 80

AR

89,5

BR

84,1

CA

119,9

CL

105,0

CN

115,1

MK

33,9

US

155,8

UY

78,9

ZA

119,9

ZZ

100,2

0808 30 90

AR

92,0

CL

134,9

CN

47,7

ZA

87,3

ZZ

90,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 17.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 235/2012

(2012. gada 16. marts),

ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 230/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 230/2012 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

| (3) | Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

3

(4)  OV L 77, 16.3.2012., 15. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 17. marta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 12 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,97 | 1,12 |
| 1701 13 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,97 | 1,41 |
| 1701 14 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,97 | 1,41 |
| 1701 91 00 (2) | 51,35 | 2,06 |
| 1701 99 10 (2) | 51,35 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,35 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 12 10 (1)

44,97

0,00

1701 12 90 (1)

44,97

1,12

1701 13 10 (1)

44,97

0,00

1701 13 90 (1)

44,97

1,41

1701 14 10 (1)

44,97

0,00

1701 14 90 (1)

44,97

1,41

1701 91 00 (2)

51,35

2,06

1701 99 10 (2)

51,35

0,00

1701 99 90 (2)

51,35

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 17.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/18

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 9. marts),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Vācijas

(2012/155/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Monika HELBIG kundzes pilnvaru termiņa beigām 2012. gada 31. martā ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Hella DUNGER-LÖPER kundzes iecelšanas par Reģionu komitejas locekli atbrīvosies viena locekļa aizstājēja vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Monika HELBIG kundzes pilnvaru termiņa beigām 2012. gada 31. martā ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Hella DUNGER-LÖPER kundzes iecelšanas par Reģionu komitejas locekli atbrīvosies viena locekļa aizstājēja vieta.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, no 2012. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

| a) | par locekli:






  — | Hella DUNGER-LÖPER kundze, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte |
| --- | --- | --- |

a)

par locekli:

—

Hella DUNGER-LÖPER kundze, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte

un

| b) | par locekļa aizstājēju:






  — | Bernd KRÖMER kungs, Staatssekretär für Inneres bei der Senatsverwaltung für Inneres und Sport des Landes Berlin. |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļa aizstājēju:

—

Bernd KRÖMER kungs, Staatssekretär für Inneres bei der Senatsverwaltung für Inneres und Sport des Landes Berlin.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 9. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

I. AUKEN

---

(1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

1

(2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

2

---

| 17.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/19

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 13. marts),

ar ko no 2013. gada 1. janvāra aptur Kohēzijas fonda saistības Ungārijā

(2012/156/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 (2006. gada 11. jūlijs) par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantā Savienība tiek aicināta izstrādāt un veikt darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, lai veicinātu tās vispārēju harmonisku attīstību. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantā Savienība tiek aicināta izstrādāt un veikt darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, lai veicinātu tās vispārēju harmonisku attīstību.

| (2) | Saskaņā ar LESD 175. pantu dalībvalstīm ir jāīsteno un jākoordinē sava ekonomikas politika tā, lai sasniegtu LESD 174. pantā izvirzītos mērķus. Savienības politikas un rīcības noteikšanā un īstenošanā un iekšējā tirgus ieviešanā ņem vērā LESD 174. pantā izvirzītos mērķus un veicina to sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar LESD 175. pantu dalībvalstīm ir jāīsteno un jākoordinē sava ekonomikas politika tā, lai sasniegtu LESD 174. pantā izvirzītos mērķus. Savienības politikas un rīcības noteikšanā un īstenošanā un iekšējā tirgus ieviešanā ņem vērā LESD 174. pantā izvirzītos mērķus un veicina to sasniegšanu.

| (3) | LESD 121. panta 3. punktā Padome tiek aicināta pārraudzīt ekonomikas attīstību visās dalībvalstīs un visā Savienībā, lai labāk koordinētu dalībvalstu ekonomikas politiku un nodrošinātu stabilu ekonomisko konverģenci, un nodrošinātu ekonomikas politikas atbilsmi dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(3)

LESD 121. panta 3. punktā Padome tiek aicināta pārraudzīt ekonomikas attīstību visās dalībvalstīs un visā Savienībā, lai labāk koordinētu dalībvalstu ekonomikas politiku un nodrošinātu stabilu ekonomisko konverģenci, un nodrošinātu ekonomikas politikas atbilsmi dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm.

| (4) | Saskaņā ar LESD 126. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar LESD 126. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

| (5) | Saskaņā ar LESD 177. pantu Eiropas Parlamentam un Padomei ir jānosaka uzdevumi, prioritāri mērķi un struktūra Kohēzijas fondam, kurš sniedz finansiālu atbalstu tādiem projektiem vides un Eiropas komunikāciju tīklu jomā, kas attiecas uz transporta infrastruktūru. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar LESD 177. pantu Eiropas Parlamentam un Padomei ir jānosaka uzdevumi, prioritāri mērķi un struktūra Kohēzijas fondam, kurš sniedz finansiālu atbalstu tādiem projektiem vides un Eiropas komunikāciju tīklu jomā, kas attiecas uz transporta infrastruktūru.

| (6) | Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotajā 28. protokolā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju dalībvalstis vienojās, ka Kohēzijas fonds Savienībai nodrošinās finanšu ieguldījumus projektiem, kas attiecas uz vidi un Eiropas komunikāciju tīkliem tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopprodukts uz vienu iedzīvotāju nesasniedz 90 % no Savienības vidējā rādītāja un kurām ir programma, lai īstenotu LESD 126. pantā izvirzītos ekonomiskās konverģences nosacījumus. |
| --- | --- |

(6)

Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotajā 28. protokolā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju dalībvalstis vienojās, ka Kohēzijas fonds Savienībai nodrošinās finanšu ieguldījumus projektiem, kas attiecas uz vidi un Eiropas komunikāciju tīkliem tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopprodukts uz vienu iedzīvotāju nesasniedz 90 % no Savienības vidējā rādītāja un kurām ir programma, lai īstenotu LESD 126. pantā izvirzītos ekonomiskās konverģences nosacījumus.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. pantā ir paredzēti nosacījumi, kas piemērojami atbalstam no Kohēzijas fonda, un noteikts, ka Kohēzijas fonda finansiālais atbalsts, kā norādīts LESD 126. pantā (2), atkarīgs no tā, vai nav pieļauts pārmērīgs budžeta deficīts. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. panta 1. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma var pieņemt lēmumu vai nu pilnīgi, vai daļēji apturēt Kohēzijas fonda saistības pret saņēmēju dalībvalsti, ja: i) Padome saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu (3) ir pieņēmusi lēmumu, ka attiecīgajā dalībvalstī pastāv pārmērīgs valsts budžeta deficīts, un ii) Padome saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu (4) ir konstatējusi, ka attiecīgā dalībvalsts nav veikusi efektīvu darbību, reaģējot uz Padomes ieteikumu, kas sniegts atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam (5), lai noteiktajā termiņā novērstu pārmērīgo valsts budžeta deficītu. Šādam saistību apturējumam būtu jāstājas spēkā tā gada 1. janvārī, kas ir pēc apturēšanas lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. pantā ir paredzēti nosacījumi, kas piemērojami atbalstam no Kohēzijas fonda, un noteikts, ka Kohēzijas fonda finansiālais atbalsts, kā norādīts LESD 126. pantā (2), atkarīgs no tā, vai nav pieļauts pārmērīgs budžeta deficīts. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. panta 1. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma var pieņemt lēmumu vai nu pilnīgi, vai daļēji apturēt Kohēzijas fonda saistības pret saņēmēju dalībvalsti, ja: i) Padome saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu (3) ir pieņēmusi lēmumu, ka attiecīgajā dalībvalstī pastāv pārmērīgs valsts budžeta deficīts, un ii) Padome saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu (4) ir konstatējusi, ka attiecīgā dalībvalsts nav veikusi efektīvu darbību, reaģējot uz Padomes ieteikumu, kas sniegts atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam (5), lai noteiktajā termiņā novērstu pārmērīgo valsts budžeta deficītu. Šādam saistību apturējumam būtu jāstājas spēkā tā gada 1. janvārī, kas ir pēc apturēšanas lēmuma pieņemšanas.

| (8) | Padome 2004. gada 5. jūlijā ar Lēmumu 2004/918/EK (6) saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu atzina, ka Ungārijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome pieņēma pirmo ieteikumu 2004. gada 5. jūlijā, otro ieteikumu – 2005. gada 8. martā un trešo ieteikumu – 2006. gada 10. oktobrī, adresētus Ungārijai saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu. Padome 2009. gada 7. jūlijā pieņēma ceturto ieteikumu Ungārijai saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu ("Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikums"), lai, vēlākais, līdz 2011. gadam novērstu pārmērīga budžeta deficīta stāvokli. Konkrēti, Ungārijai tika ieteikts: i) fiskālā stāvokļa pasliktināšanos 2009. gadā ierobežot, nodrošinot pieņemto un izziņoto koriģējošo pasākumu stingru īstenošanu, lai sasniegtu mērķi – 3,9 % no IKP; ii) no 2010. gada rūpīgi īstenot konsolidācijas pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu nepārtrauktu strukturālā deficīta samazināšanu un faktiskā deficīta atkārtotu sarukumu, lielāko uzmanību pievēršot strukturālajiem pasākumiem ar mērķi garantēt publisko finanšu noturīgus uzlabojumus; iii) savlaicīgi formulēt un pieņemt konsolidācijas pasākumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2011. gadam panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu; iv) nodrošināt fiskālo konsolidāciju kopumā par 0,5 % no IKP 2010. un 2011. gadā; un v) nodrošināt, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP tiek noturīgi samazināta. |
| --- | --- |

(8)

Padome 2004. gada 5. jūlijā ar Lēmumu 2004/918/EK (6) saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu atzina, ka Ungārijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome pieņēma pirmo ieteikumu 2004. gada 5. jūlijā, otro ieteikumu – 2005. gada 8. martā un trešo ieteikumu – 2006. gada 10. oktobrī, adresētus Ungārijai saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu. Padome 2009. gada 7. jūlijā pieņēma ceturto ieteikumu Ungārijai saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu ("Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikums"), lai, vēlākais, līdz 2011. gadam novērstu pārmērīga budžeta deficīta stāvokli. Konkrēti, Ungārijai tika ieteikts: i) fiskālā stāvokļa pasliktināšanos 2009. gadā ierobežot, nodrošinot pieņemto un izziņoto koriģējošo pasākumu stingru īstenošanu, lai sasniegtu mērķi – 3,9 % no IKP; ii) no 2010. gada rūpīgi īstenot konsolidācijas pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu nepārtrauktu strukturālā deficīta samazināšanu un faktiskā deficīta atkārtotu sarukumu, lielāko uzmanību pievēršot strukturālajiem pasākumiem ar mērķi garantēt publisko finanšu noturīgus uzlabojumus; iii) savlaicīgi formulēt un pieņemt konsolidācijas pasākumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2011. gadam panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu; iv) nodrošināt fiskālo konsolidāciju kopumā par 0,5 % no IKP 2010. un 2011. gadā; un v) nodrošināt, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP tiek noturīgi samazināta.

| (9) | Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2012. gadā 24. janvārī pieņēma Lēmumu Nr. 2012/139/ES (7), kurā konstatēts, ka pēc Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikuma Ungārija nav veikusi efektīvu rīcību. Lēmumā norādīts, ka, lai gan 2011. gadā Ungārija formāli nav pārsniegusi atsauces lielumu 3 % no IKP, šā sasnieguma pamatā nav strukturālas un ilgtspējīgas korekcijas. Budžeta pārpalikums 2011. gadā balstās uz ievērojamiem vienreizējiem ieņēmumiem vairāk nekā 10 % apjomā no IKP, un to ietekmē strukturālās situācijas kumulatīvs pasliktinājums par 2,75 % no IKP 2010. un 2011. gadā, kas ir pretrunā ieteiktajam fiskālajam uzlabojumam 0,5 % apjomā no IKP. Turklāt, lai gan iestādes paredzējušas 2012. gadā īstenot būtiskus strukturālos pasākumus, strukturālo deficītu samazinot līdz 2,6 % no IKP, 3 % no IKP atsauces lieluma ievērošana atkal ir iespējama, tikai pateicoties vienreizējiem pasākumiem, kuru ietekme ir gandrīz 1 % no IKP. Visbeidzot, sagaidāms, ka 2013. gadā budžeta deficīts (3,25 % no IKP) atkal pārsniegs 3 % no IKP deficīta robežvērtības, pat ņemot vērā papildu pasākumus, kas izziņoti pēc 2011. gada rudens prognozes. Lielāks deficīts 2013. gadā ir saistīts galvenokārt ar to, ka pagaidu vienreizējie pasākumi tiek pakāpeniski likvidēti, kā plānots, bet ne visas plānotās strukturālās reformas ir pietiekami konkretizētas. Kopumā Padome secināja, ka Ungārijas iestāžu reakcija uz Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu ir bijusi nepietiekama. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2012. gadā 24. janvārī pieņēma Lēmumu Nr. 2012/139/ES (7), kurā konstatēts, ka pēc Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikuma Ungārija nav veikusi efektīvu rīcību. Lēmumā norādīts, ka, lai gan 2011. gadā Ungārija formāli nav pārsniegusi atsauces lielumu 3 % no IKP, šā sasnieguma pamatā nav strukturālas un ilgtspējīgas korekcijas. Budžeta pārpalikums 2011. gadā balstās uz ievērojamiem vienreizējiem ieņēmumiem vairāk nekā 10 % apjomā no IKP, un to ietekmē strukturālās situācijas kumulatīvs pasliktinājums par 2,75 % no IKP 2010. un 2011. gadā, kas ir pretrunā ieteiktajam fiskālajam uzlabojumam 0,5 % apjomā no IKP. Turklāt, lai gan iestādes paredzējušas 2012. gadā īstenot būtiskus strukturālos pasākumus, strukturālo deficītu samazinot līdz 2,6 % no IKP, 3 % no IKP atsauces lieluma ievērošana atkal ir iespējama, tikai pateicoties vienreizējiem pasākumiem, kuru ietekme ir gandrīz 1 % no IKP. Visbeidzot, sagaidāms, ka 2013. gadā budžeta deficīts (3,25 % no IKP) atkal pārsniegs 3 % no IKP deficīta robežvērtības, pat ņemot vērā papildu pasākumus, kas izziņoti pēc 2011. gada rudens prognozes. Lielāks deficīts 2013. gadā ir saistīts galvenokārt ar to, ka pagaidu vienreizējie pasākumi tiek pakāpeniski likvidēti, kā plānots, bet ne visas plānotās strukturālās reformas ir pietiekami konkretizētas. Kopumā Padome secināja, ka Ungārijas iestāžu reakcija uz Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu ir bijusi nepietiekama.

| (10) | Tādēļ attiecībā uz Ungāriju ir izpildīti divi nosacījumi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. panta 1. punktā. Tādējādi Padome pēc Komisijas priekšlikuma var vai nu pilnīgi, vai daļēji apturēt Kohēzijas fonda saistības no 2013. gada 1. janvāra. Lēmumam par saistību summu, kas jāaptur, būtu jānodrošina, ka apturējums ir ne tikai iedarbīgs, bet arī samērīgs, turklāt tajā būtu ņemts vērā pašreizējais vispārējais ekonomikas stāvoklis Eiropas Savienībā un Kohēzijas fonda salīdzinošā nozīme attiecīgās dalībvalsts ekonomikai. Tāpēc, ja attiecīgajai dalībvalstij Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. panta 1. punktu piemēro pirmo reizi, ir lietderīgi noteikt, ka summa ir 50 % no kohēzijas fondu piešķīruma 2013. gadam un nepārsniedz maksimālo līmeni 0,5 % no attiecīgās dalībvalsts nominālā IKP, ko prognozējuši Komisijas dienesti. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ attiecībā uz Ungāriju ir izpildīti divi nosacījumi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. panta 1. punktā. Tādējādi Padome pēc Komisijas priekšlikuma var vai nu pilnīgi, vai daļēji apturēt Kohēzijas fonda saistības no 2013. gada 1. janvāra. Lēmumam par saistību summu, kas jāaptur, būtu jānodrošina, ka apturējums ir ne tikai iedarbīgs, bet arī samērīgs, turklāt tajā būtu ņemts vērā pašreizējais vispārējais ekonomikas stāvoklis Eiropas Savienībā un Kohēzijas fonda salīdzinošā nozīme attiecīgās dalībvalsts ekonomikai. Tāpēc, ja attiecīgajai dalībvalstij Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. panta 1. punktu piemēro pirmo reizi, ir lietderīgi noteikt, ka summa ir 50 % no kohēzijas fondu piešķīruma 2013. gadam un nepārsniedz maksimālo līmeni 0,5 % no attiecīgās dalībvalsts nominālā IKP, ko prognozējuši Komisijas dienesti.

| (11) | Ņemot vērā, ka apturējums attiecas tikai uz saistībām, transporta un vides jomas projektu īstenošana vai apturēšanas brīdī jau pieņemto saistību pildīšana netiks skarta, ja bez kavēšanās tiks veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi. Apturot saistības, kas stāsies spēkā nākamajā gadā, esošo projektu īstenošana ilgākā laikposmā netiks ietekmēta, tā iestādēm atvēlot laiku, kas vajadzīgs, lai pieņemtu pasākumus, kuri atjaunotu ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai labvēlīgus makroekonomiskos un fiskālos nosacījumus. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā, ka apturējums attiecas tikai uz saistībām, transporta un vides jomas projektu īstenošana vai apturēšanas brīdī jau pieņemto saistību pildīšana netiks skarta, ja bez kavēšanās tiks veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi. Apturot saistības, kas stāsies spēkā nākamajā gadā, esošo projektu īstenošana ilgākā laikposmā netiks ietekmēta, tā iestādēm atvēlot laiku, kas vajadzīgs, lai pieņemtu pasākumus, kuri atjaunotu ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai labvēlīgus makroekonomiskos un fiskālos nosacījumus.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. panta 2. punktu, ja līdz 2012. gada 22. jūnijam vai vēlākā datumā Padome konstatēs, ka Ungārija ir veikusi vajadzīgo koriģējošo pasākumu, tā bez vilcināšanās nolems atcelt attiecīgo saistību apturēšanu, |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. panta 2. punktu, ja līdz 2012. gada 22. jūnijam vai vēlākā datumā Padome konstatēs, ka Ungārija ir veikusi vajadzīgo koriģējošo pasākumu, tā bez vilcināšanās nolems atcelt attiecīgo saistību apturēšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saistību summu EUR 495 184 000 (pašreizējās cenās), kas no Kohēzijas fonda paredzēta Ungārijai, aptur no 2013. gada 1. janvāra.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Briselē, 2012. gada 13. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

M. VESTAGER

---

(1)  OV L 210, 31.7.2006., 79. lpp.

1

(2)  Aizstāj Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. pantu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. pantā.

2

(3)  Aizstāj EKL 104. panta 6. punktu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. pantā.

3

(4)  Aizstāj EKL 104. panta 8. punktu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. pantā.

4

(5)  Aizstāj EKL 104. panta 7. punktu, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1084/2006 4. pantā.

5

(6)  OV L 389, 30.12.2004., 27. lpp.

6

(7)  OV L 66, 6.3.2012., 6. lpp.

7

---

| 17.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 7. decembris)

par kompensācijas atbalstu Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrībai (ELGA) 2008. un 2009. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7260)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/157/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija no preses bija ieguvusi par kompensācijas maksājumu summu 425 miljonu euro apmērā, ko Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (turpmāk tekstā – “ELGA”) pēc 2009. gada janvāra protestiem Grieķijā bija paredzējusi izmaksāt lielam skaitam lauksaimniecības produktu ražotāju par ieņēmumu zaudējumiem, kurus viņi 2008. gadā piedzīvoja slikto laika apstākļu dēļ, 2009. gada 4. februārī notika divpusēja sanāksme ar Grieķijas iestādēm. Pēc šīs sanāksmes Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā sniedza informāciju par šo pasākumu 2009. gada 9. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija no preses bija ieguvusi par kompensācijas maksājumu summu 425 miljonu euro apmērā, ko Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (turpmāk tekstā – “ELGA”) pēc 2009. gada janvāra protestiem Grieķijā bija paredzējusi izmaksāt lielam skaitam lauksaimniecības produktu ražotāju par ieņēmumu zaudējumiem, kurus viņi 2008. gadā piedzīvoja slikto laika apstākļu dēļ, 2009. gada 4. februārī notika divpusēja sanāksme ar Grieķijas iestādēm. Pēc šīs sanāksmes Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā sniedza informāciju par šo pasākumu 2009. gada 9. februāra vēstulē.

| (2) | 2009. gada 23. februāra vēstulē Komisija pieprasīja papildu informāciju. 2009. gada 20. marta vēstulē Grieķijas iestādes sniedza atbildi Komisijai, ka ELGA ir noslēgusi līgumu par aizņēmumu, lai varētu izmaksāt minētos kompensācijas maksājumus 425 miljonu euro apmērā, kā arī par vēl vienu aizņēmumu 444 miljonu euro apmērā, kura liela daļa paredzēta kompensāciju izmaksai 2008. gadā par zaudējumiem augkopības un lopkopības nozarē, ko arī radījuši ELGA apdrošinātie iemesli. |
| --- | --- |

(2)

2009. gada 23. februāra vēstulē Komisija pieprasīja papildu informāciju. 2009. gada 20. marta vēstulē Grieķijas iestādes sniedza atbildi Komisijai, ka ELGA ir noslēgusi līgumu par aizņēmumu, lai varētu izmaksāt minētos kompensācijas maksājumus 425 miljonu euro apmērā, kā arī par vēl vienu aizņēmumu 444 miljonu euro apmērā, kura liela daļa paredzēta kompensāciju izmaksai 2008. gadā par zaudējumiem augkopības un lopkopības nozarē, ko arī radījuši ELGA apdrošinātie iemesli.

| (3) | Komisijas dienesti pieprasīja papildu informāciju 2009. gada 4. maija vēstulē. Grieķijas iestādes sniedza atbildi 2009. gada 16. jūnija vēstulē. 2009. gada 13. jūlija vēstulē Komisijas dienesti informēja Grieķijas iestādes, ka par 2009. gadu ir reģistrēts kompensācijas pasākums 425 miljonu euro apmērā ar lietas reģistrācijas numuru CP 196/2009 un ka kompensācijas pasākums 444 miljonu euro apmērā, kas izmaksāts 2008. gadā, tajā daļā, kura attiecas uz ELGA apdrošināto iemeslu izraisīto zaudējumu kompensācijām, ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (2) piemērošanai (3), 1. panta f) punkta izpratnē un ir reģistrēts ar numuru NN 39/09. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienesti pieprasīja papildu informāciju 2009. gada 4. maija vēstulē. Grieķijas iestādes sniedza atbildi 2009. gada 16. jūnija vēstulē. 2009. gada 13. jūlija vēstulē Komisijas dienesti informēja Grieķijas iestādes, ka par 2009. gadu ir reģistrēts kompensācijas pasākums 425 miljonu euro apmērā ar lietas reģistrācijas numuru CP 196/2009 un ka kompensācijas pasākums 444 miljonu euro apmērā, kas izmaksāts 2008. gadā, tajā daļā, kura attiecas uz ELGA apdrošināto iemeslu izraisīto zaudējumu kompensācijām, ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (2) piemērošanai (3), 1. panta f) punkta izpratnē un ir reģistrēts ar numuru NN 39/09.

| (4) | Pēc Grieķijas iestāžu 2009. gada 18. augusta atbildes vēstules saņemšanas Komisijas dienesti pieprasīja papildu informāciju, nosūtot 2009. gada 14. septembra vēstuli. Turklāt minētajā vēstulē Komisija informēja Grieķijas iestādes, ka saskaņā ar šo iestāžu sniegto informāciju, no kuras izriet, ka attiecīgajiem lauksaimniekiem par 2009. gadu ir izmaksātas kompensācijas 425 miljonu euro apmērā, arī šīs kompensācijas ir reģistrētas kā nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē, arī ar numuru NN 39/09. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Grieķijas iestāžu 2009. gada 18. augusta atbildes vēstules saņemšanas Komisijas dienesti pieprasīja papildu informāciju, nosūtot 2009. gada 14. septembra vēstuli. Turklāt minētajā vēstulē Komisija informēja Grieķijas iestādes, ka saskaņā ar šo iestāžu sniegto informāciju, no kuras izriet, ka attiecīgajiem lauksaimniekiem par 2009. gadu ir izmaksātas kompensācijas 425 miljonu euro apmērā, arī šīs kompensācijas ir reģistrētas kā nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē, arī ar numuru NN 39/09.

| (5) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 20. martā (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgajiem pasākumiem. Komisija saņēma apsvērumus no trešām personām un nosūtīja tos Grieķijas iestādēm 2010. gada 6. maijā. 2010. gada 21. jūlijā Grieķijas iestādes nosūtīja savas piezīmes par šiem ieinteresēto personu apsvērumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 20. martā (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgajiem pasākumiem. Komisija saņēma apsvērumus no trešām personām un nosūtīja tos Grieķijas iestādēm 2010. gada 6. maijā. 2010. gada 21. jūlijā Grieķijas iestādes nosūtīja savas piezīmes par šiem ieinteresēto personu apsvērumiem.

| (6) | 2010. gada 4. jūnijā, 2010. gada 10. septembrī un 2010. gada 14. septembrī Grieķijas iestādes iesniedza papildu informāciju par attiecīgajiem atbalsta pasākumiem. Komisija pieprasīja papildu informāciju, nosūtot 2010. gada 17. novembra vēstuli. Grieķijas iestādes sniedza atbildi 2011. gada 9. marta vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

2010. gada 4. jūnijā, 2010. gada 10. septembrī un 2010. gada 14. septembrī Grieķijas iestādes iesniedza papildu informāciju par attiecīgajiem atbalsta pasākumiem. Komisija pieprasīja papildu informāciju, nosūtot 2010. gada 17. novembra vēstuli. Grieķijas iestādes sniedza atbildi 2011. gada 9. marta vēstulē.

| (7) | Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 31. martā notika divpusēja sanāksme ar Komisijas dienestiem. Pēc šīs sanāksmes Grieķijas iestādes nosūtīja papildu informāciju – 2011. gada 11. maijā un 2011. gada 12. jūlijā. Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma otra divpusējā sanāksme ar Komisijas dienestiem notika 2011. gada 11. novembrī. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 31. martā notika divpusēja sanāksme ar Komisijas dienestiem. Pēc šīs sanāksmes Grieķijas iestādes nosūtīja papildu informāciju – 2011. gada 11. maijā un 2011. gada 12. jūlijā. Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma otra divpusējā sanāksme ar Komisijas dienestiem notika 2011. gada 11. novembrī.

II.   APRAKSTS

| (8) | Ar Grieķijas likumu 1790/1988 par Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrības izveidi un darbību un citiem noteikumiem (5) (turpmāk tekstā – “likums 1790/1988”) tika nodibināta sabiedriskā labuma organizācija ar nosaukumu “Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (ELGA)”. ELGA ir juridiska persona – privāto tiesību subjekts, kas pilnībā pieder valstij. Saskaņā ar iepriekš minētā likuma 12. pantu tā ir lauksaimniecības ministra uzraudzībā esoša iestāde. ELGA administrē izdevumu pozīcijas, kas iekļautas tās budžetā saskaņā ar ELGA Administratīvās padomes lēmumiem – padomes locekļus amatā ieceļ ar lauksaimniecības ministra lēmumu. ELGA uzdevums jo īpaši ir augkopības un lopkopības produkcijas apdrošināšana un lauku saimniecību augkopības un lopkopības resursu apdrošināšana pret zaudējumiem, ko rada dabas katastrofas. |
| --- | --- |

(8)

Ar Grieķijas likumu 1790/1988 par Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrības izveidi un darbību un citiem noteikumiem (5) (turpmāk tekstā – “likums 1790/1988”) tika nodibināta sabiedriskā labuma organizācija ar nosaukumu “Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (ELGA)”. ELGA ir juridiska persona – privāto tiesību subjekts, kas pilnībā pieder valstij. Saskaņā ar iepriekš minētā likuma 12. pantu tā ir lauksaimniecības ministra uzraudzībā esoša iestāde. ELGA administrē izdevumu pozīcijas, kas iekļautas tās budžetā saskaņā ar ELGA Administratīvās padomes lēmumiem – padomes locekļus amatā ieceļ ar lauksaimniecības ministra lēmumu. ELGA uzdevums jo īpaši ir augkopības un lopkopības produkcijas apdrošināšana un lauku saimniecību augkopības un lopkopības resursu apdrošināšana pret zaudējumiem, ko rada dabas katastrofas.

| (9) | Saskaņā ar likuma 1790/1988 3.a pantu (6)
  ELGA apdrošināšana ir obligāta un tā apdrošina pret dabas katastrofu riskiem un jo īpaši pret plūdiem, vētrām, salu un pārmērīgu aukstumu, sniegu, krusu, augstām temperatūrām un saules starojumu, pārmērīgām lietavām vai lietu ārpus sezonas, sausumu, kultūraugu slimībām, ko izraisa kaitēkļi, patogēni, apkārtējā vide un dzīvnieki, zibens izraisītiem ugunsgrēkiem, zemestrīcēm, jūras radītām katastrofām, augkopības produkcijas zaudējumiem, kurus rada savvaļas dzīvnieki, kā arī pret daudzām liellopu, aitu un kazu slimībām. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar likuma 1790/1988 3.a pantu (6)
  ELGA apdrošināšana ir obligāta un tā apdrošina pret dabas katastrofu riskiem un jo īpaši pret plūdiem, vētrām, salu un pārmērīgu aukstumu, sniegu, krusu, augstām temperatūrām un saules starojumu, pārmērīgām lietavām vai lietu ārpus sezonas, sausumu, kultūraugu slimībām, ko izraisa kaitēkļi, patogēni, apkārtējā vide un dzīvnieki, zibens izraisītiem ugunsgrēkiem, zemestrīcēm, jūras radītām katastrofām, augkopības produkcijas zaudējumiem, kurus rada savvaļas dzīvnieki, kā arī pret daudzām liellopu, aitu un kazu slimībām.

| (10) | Saskaņā ar likuma 1790/1988 5.a pantu (7) lauksaimniecības produktu ražotājiem, kuri izmanto šo apdrošināšanu, ir noteikta īpaša apdrošināšanas iemaksa, ko saņem ELGA, un tā ir raksturota 9. apsvērumā. Šī iemaksa ir uzskatāma par likumdevēja noteiktu maksu, ko iekasē no valsts lauksaimniecības produktu pārdošanas un pirkšanas, un ieņēmumi no tās ir paredzēti ELGA uzturēšanai, kura ir atbildīga par dabas katastrofu radīto zaudējumu novēršanu un kompensēšanu lauku saimniecībām. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar likuma 1790/1988 5.a pantu (7) lauksaimniecības produktu ražotājiem, kuri izmanto šo apdrošināšanu, ir noteikta īpaša apdrošināšanas iemaksa, ko saņem ELGA, un tā ir raksturota 9. apsvērumā. Šī iemaksa ir uzskatāma par likumdevēja noteiktu maksu, ko iekasē no valsts lauksaimniecības produktu pārdošanas un pirkšanas, un ieņēmumi no tās ir paredzēti ELGA uzturēšanai, kura ir atbildīga par dabas katastrofu radīto zaudējumu novēršanu un kompensēšanu lauku saimniecībām.

| (11) | Saskaņā ar likuma 1790/1988 5.a pantu šī īpašā apdrošināšanas iemaksa ir noteikta 3 % apmērā augu izcelsmes produktiem un 0,5 % apmērā dzīvnieku izcelsmes produktiem (8). Minētās iemaksu likmes nosaka kompetentie ministri, pamatojoties uz ELGA lauksaimniecības ministram iesniegto priekšlikumu. ELGA ieņēmumi, kas rodas no šīs īpašās apdrošināšanas iemaksas un ko iekasē iemaksu administrācija, tiek ieskaitīti valsts budžetā kā valsts ieņēmumi, un tos ieraksta īpašā ieņēmumu sadaļā. Šos ieņēmumus iemaksā sabiedrībai ELGA no Lauksaimniecības ministrijas (kas pārdēvēta par Lauku attīstības un pārtikas lietu ministriju) budžeta, veicot finansējuma piesaistes ierakstu (finansējuma summa ik gadu ir vienāda) un ņemot vērā ELGA priekšlikumu šai ministrijai. ELGA nav citas ietekmes uz iemaksu lielumu vai izmaksāto kompensāciju summām. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar likuma 1790/1988 5.a pantu šī īpašā apdrošināšanas iemaksa ir noteikta 3 % apmērā augu izcelsmes produktiem un 0,5 % apmērā dzīvnieku izcelsmes produktiem (8). Minētās iemaksu likmes nosaka kompetentie ministri, pamatojoties uz ELGA lauksaimniecības ministram iesniegto priekšlikumu. ELGA ieņēmumi, kas rodas no šīs īpašās apdrošināšanas iemaksas un ko iekasē iemaksu administrācija, tiek ieskaitīti valsts budžetā kā valsts ieņēmumi, un tos ieraksta īpašā ieņēmumu sadaļā. Šos ieņēmumus iemaksā sabiedrībai ELGA no Lauksaimniecības ministrijas (kas pārdēvēta par Lauku attīstības un pārtikas lietu ministriju) budžeta, veicot finansējuma piesaistes ierakstu (finansējuma summa ik gadu ir vienāda) un ņemot vērā ELGA priekšlikumu šai ministrijai. ELGA nav citas ietekmes uz iemaksu lielumu vai izmaksāto kompensāciju summām.

| (12) | ELGA apdrošināšanai ir pakļautas fiziskas un juridiskas personas, kuras ir lauksaimniecības, lopkopības, putnkopības, biškopības, zivsaimniecības, akvakultūras vai citu līdzīgu uzņēmumu vadītāji vai darbinieki. ELGA ieņēmumus jo īpaši veido ieņēmumi no īpašās apdrošināšanas iemaksas. Turklāt saskaņā ar Likumu 3147/2003 ELGA kompetencē ietilpst arī atbalsta izmaksāšana plānošanas programmu ietvaros, ja rodas ārkārtas vajadzība saistībā ar zaudējumu kompensēšanu augkopības resursiem un pamatkapitālam, kad zaudējumus rada dabas katastrofas, ārkārtas notikumi vai slikti laika apstākļi. Šos atbalsta pasākumus finansē no valsts budžeta vai aizņēmumiem. Šīs programmas attiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, kas apstiprināti ar Komisijas lēmumiem. |
| --- | --- |

(12)

ELGA apdrošināšanai ir pakļautas fiziskas un juridiskas personas, kuras ir lauksaimniecības, lopkopības, putnkopības, biškopības, zivsaimniecības, akvakultūras vai citu līdzīgu uzņēmumu vadītāji vai darbinieki. ELGA ieņēmumus jo īpaši veido ieņēmumi no īpašās apdrošināšanas iemaksas. Turklāt saskaņā ar Likumu 3147/2003 ELGA kompetencē ietilpst arī atbalsta izmaksāšana plānošanas programmu ietvaros, ja rodas ārkārtas vajadzība saistībā ar zaudējumu kompensēšanu augkopības resursiem un pamatkapitālam, kad zaudējumus rada dabas katastrofas, ārkārtas notikumi vai slikti laika apstākļi. Šos atbalsta pasākumus finansē no valsts budžeta vai aizņēmumiem. Šīs programmas attiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, kas apstiprināti ar Komisijas lēmumiem.

| (13) | Ar ekonomikas ministra un lauku attīstības ministra 2009. gada 30. janvāra rīkojumu Nr. 262037 (turpmāk tekstā – “starpministriju rīkojums”) izņēmuma kārtā tika paredzētas kompensācijas 425 miljonu euro apmērā, lai segtu 2008. gadā radušos zaudējumus. Saskaņā ar starpministriju rīkojumu attiecīgās kompensācijas izmaksāja ELGA saistībā ar rīkojumā norādīto dažu augkopības kultūru produkcijas apjoma samazināšanos, kas notika 2008. gada ražas sezonas laikā slikto laika apstākļu dēļ, un proti, sausuma, augstas temperatūras, lietavu, kā arī attiecīgo kultūru entomoloģisko un fitopatoloģisko slimību dēļ. Zaudējumi tika nodarīti tādām kultūrām kā mandeļkoki, ķirši, aprikozes, dažu šķirņu persikiem, plūmes, bumbieres un ābeles, sparģeļi, austrumu tabakas kultūras, kartupeļi, kokvilna, olīvkoki un graudaugi. |
| --- | --- |

(13)

Ar ekonomikas ministra un lauku attīstības ministra 2009. gada 30. janvāra rīkojumu Nr. 262037 (turpmāk tekstā – “starpministriju rīkojums”) izņēmuma kārtā tika paredzētas kompensācijas 425 miljonu euro apmērā, lai segtu 2008. gadā radušos zaudējumus. Saskaņā ar starpministriju rīkojumu attiecīgās kompensācijas izmaksāja ELGA saistībā ar rīkojumā norādīto dažu augkopības kultūru produkcijas apjoma samazināšanos, kas notika 2008. gada ražas sezonas laikā slikto laika apstākļu dēļ, un proti, sausuma, augstas temperatūras, lietavu, kā arī attiecīgo kultūru entomoloģisko un fitopatoloģisko slimību dēļ. Zaudējumi tika nodarīti tādām kultūrām kā mandeļkoki, ķirši, aprikozes, dažu šķirņu persikiem, plūmes, bumbieres un ābeles, sparģeļi, austrumu tabakas kultūras, kartupeļi, kokvilna, olīvkoki un graudaugi.

| (14) | Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju līdz ar produkcijas zudumiem attiecībā uz dažām kultūrām (graudaugiem, kokvilnu), nosakot zaudējumu robežvērtību, tika ņemta vērā arī produkcijas kvalitātes pasliktināšanās. Attiecīgos zudumus vai sliktākas kvalitātes produkciju radīja meteoroloģisko parādību un augu slimību kopīga ietekme, ko izraisīja sliktie laika apstākļi, kādi bija jāpārcieš attiecīgajām kultūrām minētajā gadā. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju līdz ar produkcijas zudumiem attiecībā uz dažām kultūrām (graudaugiem, kokvilnu), nosakot zaudējumu robežvērtību, tika ņemta vērā arī produkcijas kvalitātes pasliktināšanās. Attiecīgos zudumus vai sliktākas kvalitātes produkciju radīja meteoroloģisko parādību un augu slimību kopīga ietekme, ko izraisīja sliktie laika apstākļi, kādi bija jāpārcieš attiecīgajām kultūrām minētajā gadā.

| (15) | Lai izmaksātu šīs kompensācijas, ELGA noslēdza līgumu ar banku par aizņēmumu 425 000 000 euro apmērā. Šis aizņēmums būs jāatmaksā desmit gadu laikā (no 2010. līdz 2019. gadam). Pirmajos trīs gados (no 2010. līdz 2012. gadam) par šo aizņēmumu ir jāmaksā procenti un nodoklis Grieķijas valstij, un šie maksājumi sasniedz 28 513 250 euro gadā, bet turpmākajos septiņos gados (no 2013. līdz 2019. gadam) – procenti, amortizācija un nodoklis Grieķijas valstij, un šī summa 2013. gadā sasniegs 89 227 536 euro, 2014. gadā – 85 087 786 euro, 2015. gadā – 81 025 536 euro, 2016. gadā – 76 963 286 euro, 2017. gadā – 72 901 036 euro, 2018. gadā – 68 838 786 euro un 2019. gadā – 64 776 536 euro. Aizņēmumu ir garantējusi Grieķijas valsts par labu ELGA. |
| --- | --- |

(15)

Lai izmaksātu šīs kompensācijas, ELGA noslēdza līgumu ar banku par aizņēmumu 425 000 000 euro apmērā. Šis aizņēmums būs jāatmaksā desmit gadu laikā (no 2010. līdz 2019. gadam). Pirmajos trīs gados (no 2010. līdz 2012. gadam) par šo aizņēmumu ir jāmaksā procenti un nodoklis Grieķijas valstij, un šie maksājumi sasniedz 28 513 250 euro gadā, bet turpmākajos septiņos gados (no 2013. līdz 2019. gadam) – procenti, amortizācija un nodoklis Grieķijas valstij, un šī summa 2013. gadā sasniegs 89 227 536 euro, 2014. gadā – 85 087 786 euro, 2015. gadā – 81 025 536 euro, 2016. gadā – 76 963 286 euro, 2017. gadā – 72 901 036 euro, 2018. gadā – 68 838 786 euro un 2019. gadā – 64 776 536 euro. Aizņēmumu ir garantējusi Grieķijas valsts par labu ELGA.

| (16) | Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kompensācijas, ko 2008. gadā par apdrošinātajiem zaudējumiem izmaksāja ELGA, sasniedza 386 986 648 euro. Šo summu daļēji sedza apdrošināšanas iemaksas 88 353 000 euro apmērā un daļēji – ieņēmumi, kas gūti no aizņēmuma 444 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kompensācijas, ko 2008. gadā par apdrošinātajiem zaudējumiem izmaksāja ELGA, sasniedza 386 986 648 euro. Šo summu daļēji sedza apdrošināšanas iemaksas 88 353 000 euro apmērā un daļēji – ieņēmumi, kas gūti no aizņēmuma 444 miljonu euro apmērā.

| (17) | ELGA paņēma bankā aizņēmumu 444 000 000 euro apmērā, pamatojoties uz Grieķijas likuma Nr. 3074/2002 13. pantu un Grieķijas likuma Nr. 3147/2003 28. panta 17. punktu. Šis aizņēmums būs jāatmaksā desmit gadu laikā (no 2009. līdz 2018. gadam). Pirmajos trīs gados (no 2009. līdz 2011. gadam) par šo aizņēmumu ir jāmaksā procenti un nodoklis Grieķijas valstij, un šie maksājumi sasniedz 23 709 600 euro gadā, bet turpmākajos septiņos gados (no 2012. līdz 2018. gadam) – procenti, amortizācija un nodoklis Grieķijas valstij, un šī summa 2012. gadā sasniegs 87 138 171 euro, 2013. gadā – 83 789 143 euro, 2014. gadā – 80 395 714 euro, 2015. gadā – 77 002 286 euro, 2016. gadā – 73 608 857 euro, 2017. gadā – 70 215 429 euro un 2018. gadā – 66 822 000 euro. Aizņēmumu ir garantējusi Grieķijas valsts par labu ELGA. |
| --- | --- |

(17)

ELGA paņēma bankā aizņēmumu 444 000 000 euro apmērā, pamatojoties uz Grieķijas likuma Nr. 3074/2002 13. pantu un Grieķijas likuma Nr. 3147/2003 28. panta 17. punktu. Šis aizņēmums būs jāatmaksā desmit gadu laikā (no 2009. līdz 2018. gadam). Pirmajos trīs gados (no 2009. līdz 2011. gadam) par šo aizņēmumu ir jāmaksā procenti un nodoklis Grieķijas valstij, un šie maksājumi sasniedz 23 709 600 euro gadā, bet turpmākajos septiņos gados (no 2012. līdz 2018. gadam) – procenti, amortizācija un nodoklis Grieķijas valstij, un šī summa 2012. gadā sasniegs 87 138 171 euro, 2013. gadā – 83 789 143 euro, 2014. gadā – 80 395 714 euro, 2015. gadā – 77 002 286 euro, 2016. gadā – 73 608 857 euro, 2017. gadā – 70 215 429 euro un 2018. gadā – 66 822 000 euro. Aizņēmumu ir garantējusi Grieķijas valsts par labu ELGA.

| (18) | Cita aizņēmuma daļa 145 366 352 euro apmērā bija paredzēta valsts atbalsta piešķiršanai, kas apstiprināts ar Komisijas lēmumiem ārkārtas vajadzību plānošanas programmu ietvaros attiecībā uz ugunsgrēkiem 2006. un 2007. gadā. Šis lēmums neattiecas uz minēto ELGA ieņēmumu daļu. |
| --- | --- |

(18)

Cita aizņēmuma daļa 145 366 352 euro apmērā bija paredzēta valsts atbalsta piešķiršanai, kas apstiprināts ar Komisijas lēmumiem ārkārtas vajadzību plānošanas programmu ietvaros attiecībā uz ugunsgrēkiem 2006. un 2007. gadā. Šis lēmums neattiecas uz minēto ELGA ieņēmumu daļu.

III.   KOMISIJAS PAUSTĀS ŠAUBAS, UZSĀKOT PĀRBAUDES PROCEDŪRU

1.   Par atbalsta esamību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

| (19) | Pasākumi tiek veikti, izmantojot valsts līdzekļus: Komisija uzskata, ka šajā gadījumā minētais nosacījums ir izpildīts, jo attiecīgie valsts tiesību akti (skatīt 11. apsvērumu) nepārprotami paredz, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ka tie ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(19)

Pasākumi tiek veikti, izmantojot valsts līdzekļus: Komisija uzskata, ka šajā gadījumā minētais nosacījums ir izpildīts, jo attiecīgie valsts tiesību akti (skatīt 11. apsvērumu) nepārprotami paredz, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ka tie ir attiecināmi uz valsti.

| (20) | Papildu informācijā, kas sniegta pirms procedūras uzsākšanas, Grieķijas iestādes norādīja, ka tās plāno palielināt īpašo apdrošināšanas iemaksu procentuālo īpatsvaru, lai palielinātu ELGA ieņēmumus. Tātad par ELGA ieņēmumu palielināšanu sniegtā informācija šajā procedūras posmā neietver precīzus datus, kas ļautu secināt, ka minētā palielināšana būs pietiekama paņemto aizņēmumu atmaksāšanai un kompensāciju piešķiršanai ražotājiem norādītajos gados. Līdz ar to nevar izslēgt, ka attiecīgie pasākumi tiks finansēti arī no citiem valsts līdzekļiem, kas ir ELGA rīcībā. |
| --- | --- |

(20)

Papildu informācijā, kas sniegta pirms procedūras uzsākšanas, Grieķijas iestādes norādīja, ka tās plāno palielināt īpašo apdrošināšanas iemaksu procentuālo īpatsvaru, lai palielinātu ELGA ieņēmumus. Tātad par ELGA ieņēmumu palielināšanu sniegtā informācija šajā procedūras posmā neietver precīzus datus, kas ļautu secināt, ka minētā palielināšana būs pietiekama paņemto aizņēmumu atmaksāšanai un kompensāciju piešķiršanai ražotājiem norādītajos gados. Līdz ar to nevar izslēgt, ka attiecīgie pasākumi tiks finansēti arī no citiem valsts līdzekļiem, kas ir ELGA rīcībā.

| (21) | Pasākumi, kas var ietekmēt tirdzniecību un ierobežo vai var ierobežot konkurenci: kompensācijas, ko ELGA 2008. gadā izmaksāja kā obligātās apdrošināšanas atlīdzības, attiecās uz daudziem Grieķijas augu un dzīvnieku izcelsmes lauksaimniecības produktiem, un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas attiecās uz daudzām augkopības kultūrām (skatīt 13. apsvērumu). Līdz ar to Komisija procedūras uzsākšanas posmā atzina, ka attiecīgās kompensācijas radīja priekšrocības vietējiem ražotājiem salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības ražotājiem, kuri nesaņēma šādu atbalstu. Lauksaimniecības nozare Eiropas Savienības līmenī ir atvērta konkurencei, un tādēļ tā ir jutīga pret jebkādiem pasākumiem, kas veicina ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī. Līdz ar to attiecīgās kompensācijas var ierobežot konkurenci iekšējā tirgū un ietekmēt dalībvalstu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(21)

Pasākumi, kas var ietekmēt tirdzniecību un ierobežo vai var ierobežot konkurenci: kompensācijas, ko ELGA 2008. gadā izmaksāja kā obligātās apdrošināšanas atlīdzības, attiecās uz daudziem Grieķijas augu un dzīvnieku izcelsmes lauksaimniecības produktiem, un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas attiecās uz daudzām augkopības kultūrām (skatīt 13. apsvērumu). Līdz ar to Komisija procedūras uzsākšanas posmā atzina, ka attiecīgās kompensācijas radīja priekšrocības vietējiem ražotājiem salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības ražotājiem, kuri nesaņēma šādu atbalstu. Lauksaimniecības nozare Eiropas Savienības līmenī ir atvērta konkurencei, un tādēļ tā ir jutīga pret jebkādiem pasākumiem, kas veicina ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī. Līdz ar to attiecīgās kompensācijas var ierobežot konkurenci iekšējā tirgū un ietekmēt dalībvalstu tirdzniecību.

| (22) | Pasākumi noteiktu uzņēmumu vai noteiktu produktu atbalstam: attiecībā uz jautājumu par to, vai ELGA maksājumi saistībā ar obligāto apdrošināšanu pret dabas radītiem riskiem radīja selektīvas priekšrocības, Komisija uzskatīja, ka a priori šā pasākuma selektivitāti izraisīja apstāklis, ka ELGA kompensācijas varēja saņemt tikai par ierobežotu loku lauksaimniecības produktu.
  Komisija atzina, ka var piekrist – lauksaimniecības nozares īpatnības un īpašā atkarība no noteiktiem laika apstākļiem, kā arī šīs nozares ievainojamība saskarē ar dabas katastrofām Grieķijā radīja nepieciešamību izveidot valsts sistēmu, kas nodrošinātu minimālo kompensēšanas līmeni, pamatojoties uz solidaritātes principu. Tādā mērā, kādā ELGA izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu tiek finansētas no ieņēmumiem, kurus nodrošina īpašā apdrošināšanas iemaksa, Komisija uzskatīja, ka tās, iespējams, varētu atzīt par tādām, kas saņēmējiem nerada negodīgas priekšrocības.
  Taču šāds pamatojums, kas balstīts uz sistēmas iekšējo loģiku un veidu, nevar attaisnot Grieķijas valsts finansiālos papildu pasākumus attiecīgajā jautājumā (ārpus obligāto iemaksu nodrošinātā finansējuma). Tātad Komisijai pārbaudes procedūras uzsākšanas posmā nav pietiekamu datu, kas ļautu izdarīt līdzīgus secinājumus par šo gadījumu. Jo īpaši Komisijai radās šaubas par to, vai attiecīgie pasākumi tiktu finansēti bez valsts papildu iejaukšanās. |
| --- | --- |

(22)

Pasākumi noteiktu uzņēmumu vai noteiktu produktu atbalstam: attiecībā uz jautājumu par to, vai ELGA maksājumi saistībā ar obligāto apdrošināšanu pret dabas radītiem riskiem radīja selektīvas priekšrocības, Komisija uzskatīja, ka a priori šā pasākuma selektivitāti izraisīja apstāklis, ka ELGA kompensācijas varēja saņemt tikai par ierobežotu loku lauksaimniecības produktu.

Komisija atzina, ka var piekrist – lauksaimniecības nozares īpatnības un īpašā atkarība no noteiktiem laika apstākļiem, kā arī šīs nozares ievainojamība saskarē ar dabas katastrofām Grieķijā radīja nepieciešamību izveidot valsts sistēmu, kas nodrošinātu minimālo kompensēšanas līmeni, pamatojoties uz solidaritātes principu. Tādā mērā, kādā ELGA izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu tiek finansētas no ieņēmumiem, kurus nodrošina īpašā apdrošināšanas iemaksa, Komisija uzskatīja, ka tās, iespējams, varētu atzīt par tādām, kas saņēmējiem nerada negodīgas priekšrocības.

Taču šāds pamatojums, kas balstīts uz sistēmas iekšējo loģiku un veidu, nevar attaisnot Grieķijas valsts finansiālos papildu pasākumus attiecīgajā jautājumā (ārpus obligāto iemaksu nodrošinātā finansējuma). Tātad Komisijai pārbaudes procedūras uzsākšanas posmā nav pietiekamu datu, kas ļautu izdarīt līdzīgus secinājumus par šo gadījumu. Jo īpaši Komisijai radās šaubas par to, vai attiecīgie pasākumi tiktu finansēti bez valsts papildu iejaukšanās.

| (23) | Minēto iemeslu dēļ Komisija procedūras uzsākšanas posmā secināja, ka nav iespējams izslēgt – ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(23)

Minēto iemeslu dēļ Komisija procedūras uzsākšanas posmā secināja, ka nav iespējams izslēgt – ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem.

2.   Pasākumu klasificēšana par nelikumīgiem atbalsta pasākumiem

| (24) | Komisija uzskatīja, ka šis atbalsts ir piešķirts un izmaksāts bez iepriekšēja paziņojuma, tāpēc ir uzskatāms par nelikumīgu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(24)

Komisija uzskatīja, ka šis atbalsts ir piešķirts un izmaksāts bez iepriekšēja paziņojuma, tāpēc ir uzskatāms par nelikumīgu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē.

3.   Atbalsta pasākumu saderības iepriekšējs novērtējums

| (25) | Ņemot vērā Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka attiecīgie pasākumi nav klasificējami kā valsts atbalsts, Komisijas rīcībā procedūras uzsākšanas brīdī nav nepieciešamās informācijas, kas ļautu novērtēt šo atbalsta pasākumu saderību ar tiesību aktu normām, ko piemēroja šā atbalsta piešķiršanas laikā, proti, 2008. un 2009. gadā. Šajā gadījumā ir runa par Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (9) (turpmāk tekstā – “pamatnostādnes”) un jo īpaši to V.B nodaļu, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, lai kompensētu lauksaimnieciskai ražošanai vai tās pamatlīdzekļiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka attiecīgie pasākumi nav klasificējami kā valsts atbalsts, Komisijas rīcībā procedūras uzsākšanas brīdī nav nepieciešamās informācijas, kas ļautu novērtēt šo atbalsta pasākumu saderību ar tiesību aktu normām, ko piemēroja šā atbalsta piešķiršanas laikā, proti, 2008. un 2009. gadā. Šajā gadījumā ir runa par Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (9) (turpmāk tekstā – “pamatnostādnes”) un jo īpaši to V.B nodaļu, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, lai kompensētu lauksaimnieciskai ražošanai vai tās pamatlīdzekļiem nodarīto kaitējumu.

| (26) | Pamatojoties uz sniegto informāciju, tika konstatēts, ka kompensācijas, kas galvenokārt bija paredzētas noteiktām kultūrām, attiecās uz zaudējumiem, kuri sasniedza minimālo robežvērtību 30 %, ņemot vērā produkcijas apjoma zudumus vai dažu produktu veidu kvalitātes pasliktināšanos, kas iestājusies attiecīgā gada laikā un kā cēlonis ir bijusi kopīgā ietekme, ko radīja ne tikai nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības, bet – dažām kultūrām – arī augu slimības. Grieķijas iestāžu nosūtītā informācija neietvēra datus par šo kompensāciju aprēķināšanas metodi. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz sniegto informāciju, tika konstatēts, ka kompensācijas, kas galvenokārt bija paredzētas noteiktām kultūrām, attiecās uz zaudējumiem, kuri sasniedza minimālo robežvērtību 30 %, ņemot vērā produkcijas apjoma zudumus vai dažu produktu veidu kvalitātes pasliktināšanos, kas iestājusies attiecīgā gada laikā un kā cēlonis ir bijusi kopīgā ietekme, ko radīja ne tikai nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības, bet – dažām kultūrām – arī augu slimības. Grieķijas iestāžu nosūtītā informācija neietvēra datus par šo kompensāciju aprēķināšanas metodi.

| (27) | Līdz ar to Komisijai radās šaubas, vai šos atbalsta pasākumus var atzīt par saderīgiem ar pamatnostādņu V.B nodaļu. |
| --- | --- |

(27)

Līdz ar to Komisijai radās šaubas, vai šos atbalsta pasākumus var atzīt par saderīgiem ar pamatnostādņu V.B nodaļu.

IV.   TREŠO PERSONU IESNIEGTIE APSVĒRUMI

| (28) | Ieinteresētās personas, kas iesniedza savus apsvērumus, bija Eiropas lauksaimniecības produktu un lauksaimniecisko pārtikas produktu tirgotāju komiteja, turpmāk tekstā – “CELCAA”, Eiropas graudaugu, lopbarības, olīvkoku augļu, olīveļļas, olīvu, tauku un pārtikas produktu tirdzniecības komiteja, turpmāk tekstā – “COCERAL”, kā arī kāda trešā ieinteresētā persona, kas pieprasīja ievērot konfidencialitāti attiecībā uz tās identitāti. |
| --- | --- |

(28)

Ieinteresētās personas, kas iesniedza savus apsvērumus, bija Eiropas lauksaimniecības produktu un lauksaimniecisko pārtikas produktu tirgotāju komiteja, turpmāk tekstā – “CELCAA”, Eiropas graudaugu, lopbarības, olīvkoku augļu, olīveļļas, olīvu, tauku un pārtikas produktu tirdzniecības komiteja, turpmāk tekstā – “COCERAL”, kā arī kāda trešā ieinteresētā persona, kas pieprasīja ievērot konfidencialitāti attiecībā uz tās identitāti.

| (29) | Attiecībā uz neatkarīgajiem tirgotājiem (trešā ieinteresētā persona) un attiecībā uz CELCAA un COCERAL, kuru mērķis ir neatkarīgo tirgotāju interešu aizsardzība, ieinteresētās personas uzskatīja, ka minētais atbalsts, kas sākotnēji tika piešķirts lauksaimniekiem, faktiski nonāca lauksaimniecības kooperatīvu un to asociāciju rīcībā, kuras – tā kā ir vienīgās, kas izplata lauksaimniecības produktus – līdz ar to konkurē ar neatkarīgajiem tirgotājiem. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz neatkarīgajiem tirgotājiem (trešā ieinteresētā persona) un attiecībā uz CELCAA un COCERAL, kuru mērķis ir neatkarīgo tirgotāju interešu aizsardzība, ieinteresētās personas uzskatīja, ka minētais atbalsts, kas sākotnēji tika piešķirts lauksaimniekiem, faktiski nonāca lauksaimniecības kooperatīvu un to asociāciju rīcībā, kuras – tā kā ir vienīgās, kas izplata lauksaimniecības produktus – līdz ar to konkurē ar neatkarīgajiem tirgotājiem.

| (30) | Kā uzskata ieinteresētās personas, Grieķija nav iesniegusi pierādījumus, kas apliecinātu, ka attiecīgās kompensācijas ir piešķirtas par zaudējumiem, kurus radīja sliktie laika apstākļi. Grieķijas iestādes nav iesniegušas analītisku aprakstu par attiecīgo laika apstākļu veidu, pamatojot meteoroloģisko informāciju, kas iegūta saskaņā ar pamatnostādņu prasībām. |
| --- | --- |

(30)

Kā uzskata ieinteresētās personas, Grieķija nav iesniegusi pierādījumus, kas apliecinātu, ka attiecīgās kompensācijas ir piešķirtas par zaudējumiem, kurus radīja sliktie laika apstākļi. Grieķijas iestādes nav iesniegušas analītisku aprakstu par attiecīgo laika apstākļu veidu, pamatojot meteoroloģisko informāciju, kas iegūta saskaņā ar pamatnostādņu prasībām.

| (31) | Ieinteresētās personas uzskata, ka Grieķijas iestādes nav precizējušas ne aprēķināšanas metodi, kas izmantota šīm kompensācijām, ne arī minimālo robežvērtību zaudējumiem. Turklāt minētās kompensācijas attiecās tikai uz noteiktiem lauksaimniecības produktiem, lai gan arī citu produktu ražotāji, kuri nesaņēma kompensācijas, tāpat bija cietuši zaudējumus savās attiecīgajās nozarēs. |
| --- | --- |

(31)

Ieinteresētās personas uzskata, ka Grieķijas iestādes nav precizējušas ne aprēķināšanas metodi, kas izmantota šīm kompensācijām, ne arī minimālo robežvērtību zaudējumiem. Turklāt minētās kompensācijas attiecās tikai uz noteiktiem lauksaimniecības produktiem, lai gan arī citu produktu ražotāji, kuri nesaņēma kompensācijas, tāpat bija cietuši zaudējumus savās attiecīgajās nozarēs.

| (32) | Ieinteresētās personas arī uzskatīja, ka šo kompensāciju piešķiršana ietekmēja cenu veidošanos gala produkcijai, izraisot cenu pazemināšanos tiem produktiem, kuriem piešķīra kompensācijas. Tādējādi šie atbalsta pasākumi radīja ekonomiskas priekšrocības attiecīgajiem ražotājiem, ļaujot tiem pārdot savu produktu partijas, kuras nebija ietekmējuši nelabvēlīgie laika apstākļi, situācijā, kas ierobežoja konkurenci. No otras puses, privātajiem tirdzniecības aģentiem (piemēram, tirgotājiem, pārtikas miltu malējiem, lopbarības malējiem, putnkopjiem, cūkgaļas audzētājiem utt.) radās grūtības, ko izraisīja lauksaimniecības kooperatīvu un to asociāciju uzspiestā tarifu politika, kuru īstenoja kooperatīvi, kas izmantoja monopolstāvokli. |
| --- | --- |

(32)

Ieinteresētās personas arī uzskatīja, ka šo kompensāciju piešķiršana ietekmēja cenu veidošanos gala produkcijai, izraisot cenu pazemināšanos tiem produktiem, kuriem piešķīra kompensācijas. Tādējādi šie atbalsta pasākumi radīja ekonomiskas priekšrocības attiecīgajiem ražotājiem, ļaujot tiem pārdot savu produktu partijas, kuras nebija ietekmējuši nelabvēlīgie laika apstākļi, situācijā, kas ierobežoja konkurenci. No otras puses, privātajiem tirdzniecības aģentiem (piemēram, tirgotājiem, pārtikas miltu malējiem, lopbarības malējiem, putnkopjiem, cūkgaļas audzētājiem utt.) radās grūtības, ko izraisīja lauksaimniecības kooperatīvu un to asociāciju uzspiestā tarifu politika, kuru īstenoja kooperatīvi, kas izmantoja monopolstāvokli.

| (33) | Turklāt ELGA piedāvātajai apdrošināšanai attiecībā uz riskiem, kam pakļauta lauksaimniecības nozare, bija jāievēro proporcionalitātes un vienlīdzības principi. Pēc ieinteresēto personu domām nav pieņemami, ka ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksāto kompensāciju summas trīs līdz četras reizes pārsniedza attiecīgās apdrošināšanas iemaksu kopsummas par tiem pašiem gadiem. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt ELGA piedāvātajai apdrošināšanai attiecībā uz riskiem, kam pakļauta lauksaimniecības nozare, bija jāievēro proporcionalitātes un vienlīdzības principi. Pēc ieinteresēto personu domām nav pieņemami, ka ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksāto kompensāciju summas trīs līdz četras reizes pārsniedza attiecīgās apdrošināšanas iemaksu kopsummas par tiem pašiem gadiem.

| (34) | Pēc ieinteresēto personu domām ar šo jauno aizņēmumu, par ko noslēgts līgums attiecībā uz 2009. gadu, ELGA ir pārmērīgi “ieķīlājusi” ieņēmumus, kurus tā gūs turpmākajos desmit gados, ņemot arī vērā, ka tai jau bija pienākums atmaksāt aizņēmumu, par ko bija noslēgts līgums attiecībā uz 2008. gadu un kā dēļ ELGA bija avansā “ieķīlājusi” apdrošināšanas iemaksas par turpmākajiem gadiem. Ieinteresētās personas turklāt informēja par vēl diviem papildu aizņēmumiem, ko ELGA bija ņēmusi 2009. gadā, un proti, par aizņēmumu 350 miljonu euro apmērā, ko ELGA aizņēmās no Pirejas bankas, un par aizņēmumu 112 miljonu euro apmērā, ko ELGA aizņēmās no Grieķijas Lauksaimniecības bankas un Grieķijas Valsts bankas. |
| --- | --- |

(34)

Pēc ieinteresēto personu domām ar šo jauno aizņēmumu, par ko noslēgts līgums attiecībā uz 2009. gadu, ELGA ir pārmērīgi “ieķīlājusi” ieņēmumus, kurus tā gūs turpmākajos desmit gados, ņemot arī vērā, ka tai jau bija pienākums atmaksāt aizņēmumu, par ko bija noslēgts līgums attiecībā uz 2008. gadu un kā dēļ ELGA bija avansā “ieķīlājusi” apdrošināšanas iemaksas par turpmākajiem gadiem. Ieinteresētās personas turklāt informēja par vēl diviem papildu aizņēmumiem, ko ELGA bija ņēmusi 2009. gadā, un proti, par aizņēmumu 350 miljonu euro apmērā, ko ELGA aizņēmās no Pirejas bankas, un par aizņēmumu 112 miljonu euro apmērā, ko ELGA aizņēmās no Grieķijas Lauksaimniecības bankas un Grieķijas Valsts bankas.

| (35) | Ieinteresētās personas arī uzskatīja, ka aizņēmums 444 miljonu euro apmērā un aizņēmums 415 miljonu euro apmērā ir uzskatāms par papildu ieņēmumiem attiecībā pret apdrošināšanas iemaksām, kuru maksāšana ir noteikta likumā, paredzot aizņēmumu ņemšanu, par kuriem slēdz līgumus, ko garantē Grieķijas valsts. Līdz ar to šie aizņēmumi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(35)

Ieinteresētās personas arī uzskatīja, ka aizņēmums 444 miljonu euro apmērā un aizņēmums 415 miljonu euro apmērā ir uzskatāms par papildu ieņēmumiem attiecībā pret apdrošināšanas iemaksām, kuru maksāšana ir noteikta likumā, paredzot aizņēmumu ņemšanu, par kuriem slēdz līgumus, ko garantē Grieķijas valsts. Līdz ar to šie aizņēmumi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.

V.   GRIEĶIJAS IESNIEGTIE APSVĒRUMI

1.   Vispārīgi apsvērumi par kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. un 2009. gadā

| (36) | Pēc Grieķijas iestāžu domām kompensācijas atbalsts, ko ELGA izmaksāja 2008. un 2009. gadā, nav uzskatāms par valsts atbalstu.
  Attiecīgās apdrošināšanas sistēmas finansēšana tiek nodrošināta ar īpašām obligātām iemaksām, kuras maksā lauksaimnieki. Ņemot vērā to, ka šo apdrošināšanu regulē sociālās solidaritātes princips, no vienas puses, īpašajām obligātajām iemaksām nav jābūt stingri proporcionālām apdrošinātajam riskam, un, no otras puses, izmaksāto pakalpojumu summai nav jābūt tieši proporcionālai apdrošinātā ieņēmumiem (10). Līdz ar to, pēc Grieķijas iestāžu domām te ir runa par patiesām kompensācijām, kas izmaksātas, lai segtu zaudējumus, ko lauksaimnieciskai ražošanai radījuši sliktie laika apstākļi, saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem attiecībā uz lauksaimniecības apdrošināšanu, ko izmaksā ELGA.
  Turklāt, kā apgalvo Grieķijas iestādes, ELGA ir spējīga noteiktajā termiņā izpildīt savas finansiālās saistības obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros. Šīs ELGA spējas ir nostiprinājusi jauna Likuma Nr. 3877/2010 pieņemšana par lauksaimnieciskās darbības aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu, kas ELGA paredz papildu finansēšanas avotus. Tātad minētais likums lielākajā daļā gadījumu palielina īpašās apdrošināšanas iemaksas (par zaudējumiem augkopības produkcijas ražošanā no 3 % uz 4 % un par zaudējumiem lopkopībā – no 0,50 % uz 0,75 %). Turklāt šis likums paredz brīvprātīgo apdrošināšanu pret zaudējumiem, ko neapdrošina obligātā apdrošināšana, kā arī vispārīgo apdrošināšanu, kur iemaksas par labu ELGA ir jāveic fiziskām personām, kuru pamatnodarbošanās nav lauksaimniecība, un juridiskām personām, kuru darbība lielākoties nav saistīta ar lauksaimniecību kā pamatdarbības veidu. |
| --- | --- |

(36)

Pēc Grieķijas iestāžu domām kompensācijas atbalsts, ko ELGA izmaksāja 2008. un 2009. gadā, nav uzskatāms par valsts atbalstu.

Attiecīgās apdrošināšanas sistēmas finansēšana tiek nodrošināta ar īpašām obligātām iemaksām, kuras maksā lauksaimnieki. Ņemot vērā to, ka šo apdrošināšanu regulē sociālās solidaritātes princips, no vienas puses, īpašajām obligātajām iemaksām nav jābūt stingri proporcionālām apdrošinātajam riskam, un, no otras puses, izmaksāto pakalpojumu summai nav jābūt tieši proporcionālai apdrošinātā ieņēmumiem (10). Līdz ar to, pēc Grieķijas iestāžu domām te ir runa par patiesām kompensācijām, kas izmaksātas, lai segtu zaudējumus, ko lauksaimnieciskai ražošanai radījuši sliktie laika apstākļi, saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem attiecībā uz lauksaimniecības apdrošināšanu, ko izmaksā ELGA.

Turklāt, kā apgalvo Grieķijas iestādes, ELGA ir spējīga noteiktajā termiņā izpildīt savas finansiālās saistības obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros. Šīs ELGA spējas ir nostiprinājusi jauna Likuma Nr. 3877/2010 pieņemšana par lauksaimnieciskās darbības aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu, kas ELGA paredz papildu finansēšanas avotus. Tātad minētais likums lielākajā daļā gadījumu palielina īpašās apdrošināšanas iemaksas (par zaudējumiem augkopības produkcijas ražošanā no 3 % uz 4 % un par zaudējumiem lopkopībā – no 0,50 % uz 0,75 %). Turklāt šis likums paredz brīvprātīgo apdrošināšanu pret zaudējumiem, ko neapdrošina obligātā apdrošināšana, kā arī vispārīgo apdrošināšanu, kur iemaksas par labu ELGA ir jāveic fiziskām personām, kuru pamatnodarbošanās nav lauksaimniecība, un juridiskām personām, kuru darbība lielākoties nav saistīta ar lauksaimniecību kā pamatdarbības veidu.

| (37) | Tomēr pat gadījumā, ja kompensācijas atbalsts būtu uzskatāms par valsts atbalstu, Grieķijas iestādes uzskata, ka tas būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm. Grieķijas iestādes iesniedza Komisijas dienestiem detalizētus datus par katru atbalsta pasākumu, ko ELGA piešķīra 2008. un 2009. gadā, norādot attiecīgā lauksaimnieka vārdu/nosaukumu un nodokļu maksātāja identifikācijas numuru, departamentu, kur atrodas zemesgabals, kultūrauga tipu, kultūrauga mērvienības un izmantoto vienību skaitu, atbalsta summu un atbalsta piešķiršanas datumu, zaudējumu aprakstu un tā līmeni, salīdzinot ar parastās ražošanas rādītājiem. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr pat gadījumā, ja kompensācijas atbalsts būtu uzskatāms par valsts atbalstu, Grieķijas iestādes uzskata, ka tas būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm. Grieķijas iestādes iesniedza Komisijas dienestiem detalizētus datus par katru atbalsta pasākumu, ko ELGA piešķīra 2008. un 2009. gadā, norādot attiecīgā lauksaimnieka vārdu/nosaukumu un nodokļu maksātāja identifikācijas numuru, departamentu, kur atrodas zemesgabals, kultūrauga tipu, kultūrauga mērvienības un izmantoto vienību skaitu, atbalsta summu un atbalsta piešķiršanas datumu, zaudējumu aprakstu un tā līmeni, salīdzinot ar parastās ražošanas rādītājiem.

| (38) | Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 2008. un 2009. gadā par zaudējumiem, kas radās, kad tika iznīcināti vairāk nekā 30 % parastās ražas augkopībā, Grieķijas iestādes lēsa, ka bija izpildīti visi nosacījumi, kas paredzēti pamatnostādņu 124.– 130. punktā, kā arī Komisijas atbrīvojuma regulas – Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu (11), (turpmāk tekstā – “Atbrīvojuma regula”) 11. pantā. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 2008. un 2009. gadā par zaudējumiem, kas radās, kad tika iznīcināti vairāk nekā 30 % parastās ražas augkopībā, Grieķijas iestādes lēsa, ka bija izpildīti visi nosacījumi, kas paredzēti pamatnostādņu 124.– 130. punktā, kā arī Komisijas atbrīvojuma regulas – Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu (11), (turpmāk tekstā – “Atbrīvojuma regula”) 11. pantā.

| (39) | Pēc Grieķijas iestāžu domām, attiecīgais atbalsts tika izmaksāts cietušajiem ražotājiem vai ražotāju organizācijām, kurās šie ražotāji apvienojušies, saskaņā ar pamatnostādnēm un iepriekš minēto Atbrīvojuma regulu. Grieķijas iestādes jo īpaši apliecināja, ka:






  a) | atbalsta summa nevienā gadījumā nepārsniedza ražotāju reālo zaudējumu summu; |
| --- | --- | --- |

(39)

Pēc Grieķijas iestāžu domām, attiecīgais atbalsts tika izmaksāts cietušajiem ražotājiem vai ražotāju organizācijām, kurās šie ražotāji apvienojušies, saskaņā ar pamatnostādnēm un iepriekš minēto Atbrīvojuma regulu. Grieķijas iestādes jo īpaši apliecināja, ka:

a)

atbalsta summa nevienā gadījumā nepārsniedza ražotāju reālo zaudējumu summu;

| b) | attiecībā uz atbalsta intensitāti Grieķijas iestādes apliecināja, ka tika izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Atbrīvojuma regulas 11. panta noteikumos, ņemot vērā, ka ELGA neizmaksāja nevienu kompensāciju, kas pārsniegtu 74,8 % produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, ko izraisīja sliktie laika apstākļi; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz atbalsta intensitāti Grieķijas iestādes apliecināja, ka tika izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Atbrīvojuma regulas 11. panta noteikumos, ņemot vērā, ka ELGA neizmaksāja nevienu kompensāciju, kas pārsniegtu 74,8 % produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, ko izraisīja sliktie laika apstākļi;

| c) | maksimālā zaudējumu summa, par ko varēja saņemt atbalstu, tika samazināta par visām summām, kas saņemtas kā apdrošināšanas atlīdzības, un par izmaksām, kuras netika atbalstītas kā nelabvēlīgu meteoroloģisko parādību radītas izmaksas; |
| --- | --- |

c)

maksimālā zaudējumu summa, par ko varēja saņemt atbalstu, tika samazināta par visām summām, kas saņemtas kā apdrošināšanas atlīdzības, un par izmaksām, kuras netika atbalstītas kā nelabvēlīgu meteoroloģisko parādību radītas izmaksas;

| d) | zaudējumi tika aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī; un |
| --- | --- |

d)

zaudējumi tika aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī; un

| e) | lēmums par šā atbalsta piešķiršanu, kā arī minētā atbalsta izmaksāšana notika attiecīgi trīs gadu laikā pēc zaudējumu rašanās un četru gadu laikā pēc zaudējumu rašanās, kā to paredz Atbrīvojuma regulas 11. panta 10. punkts; |
| --- | --- |

e)

lēmums par šā atbalsta piešķiršanu, kā arī minētā atbalsta izmaksāšana notika attiecīgi trīs gadu laikā pēc zaudējumu rašanās un četru gadu laikā pēc zaudējumu rašanās, kā to paredz Atbrīvojuma regulas 11. panta 10. punkts;

| f) | attiecīgais atbalsts netika apvienots ar citiem valsts atbalsta pasākumiem, ne arī ar finanšu subsīdijām, ko dalībvalstis vai Eiropas Savienība piešķir par tām pašām attaisnotajām izmaksām. Attiecīgie ražotāji nesaņēma atbalstu, lai segtu vienus un tos pašus zaudējumus, pamatojoties uz vairāk nekā vienu tiesību aktu, līdz ar to šis atbalsts tika piešķirts vai nu saskaņā ar pamatnostādnēm, vai saskaņā ar Atbrīvojuma regulu, vai saskaņā ar Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1535/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē (12) (turpmāk tekstā – “de minimis regula”), vai saskaņā ar Komisijas 2009. gada 22. janvāra paziņojumu “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (turpmāk tekstā – “paziņojums par Kopienas pagaidu shēmu”) (13). |
| --- | --- |

f)

attiecīgais atbalsts netika apvienots ar citiem valsts atbalsta pasākumiem, ne arī ar finanšu subsīdijām, ko dalībvalstis vai Eiropas Savienība piešķir par tām pašām attaisnotajām izmaksām. Attiecīgie ražotāji nesaņēma atbalstu, lai segtu vienus un tos pašus zaudējumus, pamatojoties uz vairāk nekā vienu tiesību aktu, līdz ar to šis atbalsts tika piešķirts vai nu saskaņā ar pamatnostādnēm, vai saskaņā ar Atbrīvojuma regulu, vai saskaņā ar Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1535/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē (12) (turpmāk tekstā – “de minimis regula”), vai saskaņā ar Komisijas 2009. gada 22. janvāra paziņojumu “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (turpmāk tekstā – “paziņojums par Kopienas pagaidu shēmu”) (13).

| (40) | Attiecībā uz parastā produkcijas apjoma aprēķināšanas metodi Grieķijas iestādes sniedza informāciju par izmantoto metodi un apliecināja, ka ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti pamatnostādņu 128. punktā, saskaņā ar kuru citas metodes izmantošanas gadījumā tai ir jābūt reprezentatīvai un to nedrīkst balstīt uz neparasti augstiem ražas rādītājiem. Proti, slikto laika apstākļu radīto zaudējumu novērtēšanu atsevišķo saimniecību līmenī veica agronomi, novērtējot situāciju uz vietas, kā to paredz noteikumi par ELGA veikto apdrošināšanu. Veicot kontroli uz vietas, agronoms-vērtētājs izmēra zemesgabala lielumu ar visiem piemērotajiem līdzekļiem (mērlente, zemesgabalu identifikācijas kartes, ĢPS ierīces) un koku audzēšanas gadījumā saskaita kokus. Pēc tam agronoms novērtē zemesgabala iespējamo ražību, ņemot vērā izmantotos audzēšanas paņēmienus (jo īpaši stādīšanas blīvumu, atzarošanas sistēmu koku audzēšanā, agrīnās kultūras, kuras audzē zem plēves, un irigācijas sistēmu), audzēto sugu daudzveidību, iepriekš audzēto kultūru viengadīgo kultūru gadījumā, audzēšanas vadību (jo īpaši mēslošanu un cīņu pret kaitēkļiem), augsnes produktivitāti un konkrētā ražas gada iespējamās īpatnības (piemēram, sausumu un problēmas ar augļu aizmešanos). Visbeidzot, novērtē gaidāmo kaitējuma līmeni zemesgabala ražībai. Kad ir noteikts kaitējuma līmenis, dažādās zemesgabala vietās paņem paraugus, ņemot vērā gaidāmās ražas kvantitatīvos zudumus, kvalitātes pasliktināšanos, ko izraisa kaitējums, audzēšanas vadību pēc kaitējuma atklāšanās (piemēram, augu papildu nosegšanu, papildu ravēšanu un bojāto augļu aizvākšanu). |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz parastā produkcijas apjoma aprēķināšanas metodi Grieķijas iestādes sniedza informāciju par izmantoto metodi un apliecināja, ka ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti pamatnostādņu 128. punktā, saskaņā ar kuru citas metodes izmantošanas gadījumā tai ir jābūt reprezentatīvai un to nedrīkst balstīt uz neparasti augstiem ražas rādītājiem. Proti, slikto laika apstākļu radīto zaudējumu novērtēšanu atsevišķo saimniecību līmenī veica agronomi, novērtējot situāciju uz vietas, kā to paredz noteikumi par ELGA veikto apdrošināšanu. Veicot kontroli uz vietas, agronoms-vērtētājs izmēra zemesgabala lielumu ar visiem piemērotajiem līdzekļiem (mērlente, zemesgabalu identifikācijas kartes, ĢPS ierīces) un koku audzēšanas gadījumā saskaita kokus. Pēc tam agronoms novērtē zemesgabala iespējamo ražību, ņemot vērā izmantotos audzēšanas paņēmienus (jo īpaši stādīšanas blīvumu, atzarošanas sistēmu koku audzēšanā, agrīnās kultūras, kuras audzē zem plēves, un irigācijas sistēmu), audzēto sugu daudzveidību, iepriekš audzēto kultūru viengadīgo kultūru gadījumā, audzēšanas vadību (jo īpaši mēslošanu un cīņu pret kaitēkļiem), augsnes produktivitāti un konkrētā ražas gada iespējamās īpatnības (piemēram, sausumu un problēmas ar augļu aizmešanos). Visbeidzot, novērtē gaidāmo kaitējuma līmeni zemesgabala ražībai. Kad ir noteikts kaitējuma līmenis, dažādās zemesgabala vietās paņem paraugus, ņemot vērā gaidāmās ražas kvantitatīvos zudumus, kvalitātes pasliktināšanos, ko izraisa kaitējums, audzēšanas vadību pēc kaitējuma atklāšanās (piemēram, augu papildu nosegšanu, papildu ravēšanu un bojāto augļu aizvākšanu).

2.   Īpaši apsvērumi par kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. gadā

| (41) | No visa atbalsta, ko ELGA piešķīra 2008. gadā, un proti, no 386 986 648 euro, ražotājiem tika izmaksātas kompensācijas 373 257 465,71 euro apmērā, lai segtu zaudējumus augkopībā, ko radīja sliktie laika apstākļi. Attiecībā uz šo atbalstu ELGA piemēroja augkopības produkcijas apdrošināšanas noteikumu 6. pantu par kompensācijām lauksaimniecības produktu ražotājiem, lai segtu zaudējumus, ko rada slikti laika apstākļi, kā paredzēts valsts Likumā Nr. 1790/1988, ar ko izveido ELGA apdrošināšanas sistēmu. |
| --- | --- |

(41)

No visa atbalsta, ko ELGA piešķīra 2008. gadā, un proti, no 386 986 648 euro, ražotājiem tika izmaksātas kompensācijas 373 257 465,71 euro apmērā, lai segtu zaudējumus augkopībā, ko radīja sliktie laika apstākļi. Attiecībā uz šo atbalstu ELGA piemēroja augkopības produkcijas apdrošināšanas noteikumu 6. pantu par kompensācijām lauksaimniecības produktu ražotājiem, lai segtu zaudējumus, ko rada slikti laika apstākļi, kā paredzēts valsts Likumā Nr. 1790/1988, ar ko izveido ELGA apdrošināšanas sistēmu.

| (42) | Par šo atbalstu Grieķija iesniedza meteoroloģisko informāciju, kas raksturo sliktos laika apstākļus, kādi tika novēroti 2007./2008. gada sezonas laikā. Šīs nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības oficiāli atzina valsts iestādes. Jo īpaši tie raksturo karstuma vilni, kas tika novērots 2007. gada jūnija un jūlija beigās visā valstī, stiprās lietavas vairākos valsts reģionos 2007. gada oktobrī, kā arī sausos un siltos katabatiskos vējus, ko tajos pašos mēnešos novēroja Krētā, vētras un krusu 2008. gada augusta sākumā dažos kontinentālās Grieķijas ziemeļrietumu un centrālajos departamentos un vētras, kas augusta beigās piemeklēja tādus reģionus kā Magnēziju, Viotiju, Atikas austrumdaļa un Eibojas un Krētas salas.
  Jo īpaši minētās kompensācijas tika piešķirtas par zaudējumiem, kas pārsniedza šādu līmeni, salīdzinot ar parasto ražošanas līmeni (14):








  Minimālais zaudējumu līmenis (%), salīdzinot ar parasto ražošanu | Kompensāciju kopsumma
  (euro) | Lauksaimniecības zemesgabalu skaits, kur radušies zaudējumi | Procentuālais īpatsvars no kompensāciju kopsummas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20–29 | 26 063 999,19 | 101 162 | 6,98 |
| 30–100 | 347 193 466,52 | 565 244 | 93,02 |
| Kopā | 373 257 465,71 | 666 406 | 100 |

(42)

Par šo atbalstu Grieķija iesniedza meteoroloģisko informāciju, kas raksturo sliktos laika apstākļus, kādi tika novēroti 2007./2008. gada sezonas laikā. Šīs nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības oficiāli atzina valsts iestādes. Jo īpaši tie raksturo karstuma vilni, kas tika novērots 2007. gada jūnija un jūlija beigās visā valstī, stiprās lietavas vairākos valsts reģionos 2007. gada oktobrī, kā arī sausos un siltos katabatiskos vējus, ko tajos pašos mēnešos novēroja Krētā, vētras un krusu 2008. gada augusta sākumā dažos kontinentālās Grieķijas ziemeļrietumu un centrālajos departamentos un vētras, kas augusta beigās piemeklēja tādus reģionus kā Magnēziju, Viotiju, Atikas austrumdaļa un Eibojas un Krētas salas.

Jo īpaši minētās kompensācijas tika piešķirtas par zaudējumiem, kas pārsniedza šādu līmeni, salīdzinot ar parasto ražošanas līmeni (14):

Minimālais zaudējumu līmenis (%), salīdzinot ar parasto ražošanu

Kompensāciju kopsumma

(euro)

Lauksaimniecības zemesgabalu skaits, kur radušies zaudējumi

Procentuālais īpatsvars no kompensāciju kopsummas

20–29

26 063 999,19

101 162

6,98

30–100

347 193 466,52

565 244

93,02

Kopā

373 257 465,71

666 406

100

Turklāt ELGA piešķīra papildu kompensācijas 2 472 785,97 euro apmērā tiem ražotājiem, kuri 2007./2008. gada sezonas vienā gadā slikto laika apstākļu dēļ bija cietuši zaudējumus vairākas reizes pēc kārtas attiecībā vienu un to pašu augkopības produkciju. Attiecībā uz šo kompensāciju kopsummas 6,98 % zaudējumu līmenis bija robežās no 20 % līdz 30 % no parastā ražošanas līmeņa, un attiecībā uz 93,02 % minētās kopsummas zaudējumi sasniedza vairāk nekā 30 % no parastā ražošanas līmeņa.

| (43) | Turklāt tajā atbalstā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2008. gadā, bija iekļauti arī šādi atbalsta maksājumi:






  a) | atbalsts 7 338 119,74 euro apmērā par zaudējumiem, kas radās dzīvnieku resursiem. No šā atbalsta summa 1 860 279,67 euro apmērā bija paredzēta dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai, ko radīja sliktie laika apstākļi, summa 3 188 825,78 euro apmērā atbilda zaudējumiem, ko radīja dzīvnieku slimības vai kaites, un summa 2 289 014,29 euro apmērā atbilda zaudējumiem, ko radīja cits kaitējums (piemēram, savvaļas dzīvnieku, lāču, vilku un klaiņojošu suņu uzbrukumi). Šo atbalstu Grieķijas iestādes uzskatīja par patiesām kompensācijām, kuras izmaksāja obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros un kas nebija valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē; |
| --- | --- | --- |

(43)

Turklāt tajā atbalstā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2008. gadā, bija iekļauti arī šādi atbalsta maksājumi:

a)

atbalsts 7 338 119,74 euro apmērā par zaudējumiem, kas radās dzīvnieku resursiem. No šā atbalsta summa 1 860 279,67 euro apmērā bija paredzēta dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai, ko radīja sliktie laika apstākļi, summa 3 188 825,78 euro apmērā atbilda zaudējumiem, ko radīja dzīvnieku slimības vai kaites, un summa 2 289 014,29 euro apmērā atbilda zaudējumiem, ko radīja cits kaitējums (piemēram, savvaļas dzīvnieku, lāču, vilku un klaiņojošu suņu uzbrukumi). Šo atbalstu Grieķijas iestādes uzskatīja par patiesām kompensācijām, kuras izmaksāja obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros un kas nebija valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē;

| b) | atbalsts 114 374,86 euro apmērā par zaudējumiem, kurus augkopības produkcijai nodarīja lāči. Šis atbalsts tika piešķirts Kopienas programmas LIFE ietvaros, lai aizsargātu brūnos lāčus Grieķijā. Atbalsta intensitāte bija 100 %; un |
| --- | --- |

b)

atbalsts 114 374,86 euro apmērā par zaudējumiem, kurus augkopības produkcijai nodarīja lāči. Šis atbalsts tika piešķirts Kopienas programmas LIFE ietvaros, lai aizsargātu brūnos lāčus Grieķijā. Atbalsta intensitāte bija 100 %; un

| c) | atbalsts 3 803 901,72 euro apmērā par korekcijas darbībām, lai novērstu neuzmanības kļūdas novērtējuma ziņojumos attiecībā uz zaudējumiem augkopības produkcijai un dzīvnieku resursiem. Šīs kļūdas, kuras atklāja pēc atbalsta izmaksāšanas lauksaimniekiem, bija ELGA parāds attiecīgajiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

c)

atbalsts 3 803 901,72 euro apmērā par korekcijas darbībām, lai novērstu neuzmanības kļūdas novērtējuma ziņojumos attiecībā uz zaudējumiem augkopības produkcijai un dzīvnieku resursiem. Šīs kļūdas, kuras atklāja pēc atbalsta izmaksāšanas lauksaimniekiem, bija ELGA parāds attiecīgajiem saņēmējiem.

3.   Īpaši apsvērumi par kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā

| (44) | Attiecībā uz kompensācijām, kas izmaksātas 2009. gadā, pamatojoties uz starpministriju 2009. gada 30. janvāra rīkojumu, un proti, 415 019 452 euro apmērā, turpmākajā tabulā ir norādīti attiecīgie produkti, laika apstākļi, kas radīja zaudējumus, un sniegts šā kaitējuma apraksts.








  Lauksaimniecības produkts | Kompensāciju kopsumma
  (EUR) | Sliktie laika apstākļi | Radītā kaitējuma apraksts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mandeles
  Ķirši
  Aprikozes (Bebekou šķirne)
  Āboli
  Plūmes
  Bumbieres |

(44)

Attiecībā uz kompensācijām, kas izmaksātas 2009. gadā, pamatojoties uz starpministriju 2009. gada 30. janvāra rīkojumu, un proti, 415 019 452 euro apmērā, turpmākajā tabulā ir norādīti attiecīgie produkti, laika apstākļi, kas radīja zaudējumus, un sniegts šā kaitējuma apraksts.

Lauksaimniecības produkts

Kompensāciju kopsumma

(EUR)

Sliktie laika apstākļi

Radītā kaitējuma apraksts

1.

Mandeles

Ķirši

Aprikozes (Bebekou šķirne)

Āboli

Plūmes

Bumbieres

56 580 555

(par visiem produktiem)

Augsta temperatūra un karstuma viļņi

Silta un sausa ziema

Ilgstošs sausums

Pēkšņas temperatūras maiņas

Augstās temperatūras un karstuma viļņi 2007. gada vasarā negatīvi ietekmēja minēto produktu ražošanu un jo īpaši pumpuru veidošanos augļu kultūrām. Ilgstošais sausums 2007. gadā un pēkšņās temperatūras svārstības izraisīja produkcijas samazināšanos. Turklāt siltās un sausās ziemas dēļ vairākām koku kultūrām nebija pietiekami ilgs atpūtas periods.

| 2. | Persiki |
| --- | --- |

2.

Persiki

10 970 348

Tādi paši laika apstākļi, kā norādīts 1. punktā

Tāds pats radītais kaitējums, kā norādīts 1. punktā

| 3. | Sparģeļi |
| --- | --- |

3.

Sparģeļi

6 751 747

Silta un sausa ziema

Zema temperatūra

Siltā un sausā ziema 2007.–2008. gadā veicināja kataboliskos procesus sparģeļos un izraisīja uzkrāto barības vielu zudumus. Šie apstākļi izraisīja turpmākās sparģeļu ražas pēkšņu samazinājumu. Ražošanu, kas jau tāpat samazinājās vasarā, ietekmēja arī zemās temperatūras 2008. gada februārī, aizkavējot augšanu. Tas izraisīja sparģeļu ražas papildu samazinājumu Grieķijā 2008. gadā.

| 4. | Austrumu tabaka |
| --- | --- |

4.

Austrumu tabaka

13 817 834

Augsta temperatūra un karstuma viļņi

Sausums.

Augstā temperatūra un karstuma viļņi 2007. gada vasarā kopā ar sausumu apgrūtināja kukaiņu invāzijas un vīrusa apkarošanu, ko izraisīja trips, un samazināja tabakas produkcijas apjomus visā valstī.

| 5. | Vasaras kartupeļi |
| --- | --- |

5.

Vasaras kartupeļi

7 220 996

Augsta temperatūra

Augstā temperatūra 2006. un 2008. gada vasarā apgrūtināja entomoloģisko un fitopatoloģisko invāziju apkarošanu vasaras kartupeļu kultūrai vairākos Grieķijas departamentos.

| 6. | Kokvilna |
| --- | --- |

6.

Kokvilna

109 564 462

Ilgstošs sausums

Karsta vasara

Auksts rudens

Lietavas

Ilgstošais sausums ieraisīja ūdens krājumu samazināšanos. Karstā vasara, kam sekoja auksts rudens, kā arī pārmērīgās lietavas 2008. gada septembra beigās izraisīja kokvilnas produkcijas kvalitātes pazemināšanos un iznīkšanu visā valstī.

| 7. | Olīvas |
| --- | --- |

7.

Olīvas

72 026 112

Sausums

Sals

Lietavas

Ilgstošais sausums, sals 2008. gada februārī, kas iestājās pēc maigās ziemas, augstās temperatūras un pārmērīgās lietavas olīvu ziedēšanas laikā radīja būtisku olīvu ražas samazinājumu visā valstī.

| 8. | Graudaugi (kukurūza, mīkstie kvieši, mieži, auzas, rudzi, rīsi) |
| --- | --- |

8.

Graudaugi (kukurūza, mīkstie kvieši, mieži, auzas, rudzi, rīsi)

138 087 394

Lietavas

Temperatūras svārstības

Lietavas un temperatūras svārstības 2008. gada pavasarī un rudenī izraisīja graudaugu produkcijas bojāšanos un atviegloja fitopatoloģisko invāziju attīstību. Kvalitātes pazemināšanos izraisīja arī nepieciešamo barības vielu trūkums (olbaltumvielas, lipeklis) slikto laika apstākļu dēļ.

Kopā

415 019 448

| (45) | Pēc Grieķijas iestāžu domām no šīm kompensācijām 415 019 452 euro apmērā atbalsts 27 614 905 euro apmērā, kas izmaksāts 871 ražotājam, ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un pamatnostādņu izpratnē. |
| --- | --- |

(45)

Pēc Grieķijas iestāžu domām no šīm kompensācijām 415 019 452 euro apmērā atbalsts 27 614 905 euro apmērā, kas izmaksāts 871 ražotājam, ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un pamatnostādņu izpratnē.

| (46) | Pārējā atbalsta summa – 387 404 547 euro – tika izmaksāta 784 408 ražotājiem. Pēc Grieķijas iestāžu domām, šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Atbrīvojuma regulas izpratnē.
  Kā uzskata Grieķijas iestādes, šis atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Atbrīvojuma regulas 11. pantā. Proti:






  a) | atbalsta bruto intensitāte nepārsniedza 80 % produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, ko radīja sliktie laika apstākļi; |
| --- | --- | --- |

(46)

Pārējā atbalsta summa – 387 404 547 euro – tika izmaksāta 784 408 ražotājiem. Pēc Grieķijas iestāžu domām, šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Atbrīvojuma regulas izpratnē.

Kā uzskata Grieķijas iestādes, šis atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Atbrīvojuma regulas 11. pantā. Proti:

a)

atbalsta bruto intensitāte nepārsniedza 80 % produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, ko radīja sliktie laika apstākļi;

| b) | zaudējumi tika aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī; |
| --- | --- |

b)

zaudējumi tika aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī;

| c) | zaudējumu summā nav iekļauti izdevumi, kas netika realizēti slikto laika apstākļu dēļ, un ražotāji nesaņēma kompensācijas no citām apdrošināšanas sabiedrībām; |
| --- | --- |

c)

zaudējumu summā nav iekļauti izdevumi, kas netika realizēti slikto laika apstākļu dēļ, un ražotāji nesaņēma kompensācijas no citām apdrošināšanas sabiedrībām;

| d) | attiecīgās kompensācijas tika izmaksātas tieši lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

d)

attiecīgās kompensācijas tika izmaksātas tieši lauksaimniekiem;

| e) | lēmums par šā atbalsta piešķiršanu tika pieņemts, kā arī minētā atbalsta izmaksāšana notika attiecīgi trīs gadu laikā pēc zaudējumu rašanās un četru gadu laikā pēc zaudējumu rašanās; |
| --- | --- |

e)

lēmums par šā atbalsta piešķiršanu tika pieņemts, kā arī minētā atbalsta izmaksāšana notika attiecīgi trīs gadu laikā pēc zaudējumu rašanās un četru gadu laikā pēc zaudējumu rašanās;

| f) | parastā ražošanas līmeņa aprēķināšanas metode bija tā metode, kas raksturota 42. apsvērumā attiecībā uz 2008. gadā piešķirto atbalstu. |
| --- | --- |

f)

parastā ražošanas līmeņa aprēķināšanas metode bija tā metode, kas raksturota 42. apsvērumā attiecībā uz 2008. gadā piešķirto atbalstu.

| (47) | Turklāt Grieķijas iestādes uzskata, ka pat gadījumā, ja šo atbalstu nevarētu atzīt par patiesām kompensācijām (skatīt 36. apsvērumu) vai par saderīgu ar Atbrīvojuma regulu (skatīt 46. apsvērumu), tas ir uzskatāms par atbilstīgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam un paziņojamam par pagaidu shēmu.
  Šā atbalsta piešķiršana atviegloja iesaistīto lauksaimnieku piekļuvi finansējumam. Tātad minētās kompensācijas nodrošināja primārās ražošanas finansiālo likviditāti Grieķijā – vienīgajā nozarē, kuru Grieķijas valsts varēja atbalstīt šajos pirmajos ekonomikas krīzes mēnešos, lai novērstu apdraudējumu citām Grieķijas ekonomikas nozarēm. Tomēr šis atbalsts netika piešķirts bez precīzu kritēriju piemērošanas. Gluži pretēji, tas tika piešķirts tikai gadījumos, kad reālas ekonomikas problēmas skāra tieši lauksaimniecības produktu ražošanu un konkrētāk – gadījumos, kad lauksaimniecisko ražošanu ietekmēja problēmas, kas saistītas ar sliktiem laika apstākļiem (skatīt 44. apsvērumu). Lielākajā daļā no šā atbalsta robežvērtības attiecībā uz problēmas intensitāti un pakāpi katram ražotājam nebija noteiktas, un mērķis bija atbalstīt Grieķijas ekonomiku lauksaimniecības nozarē kopumā. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt Grieķijas iestādes uzskata, ka pat gadījumā, ja šo atbalstu nevarētu atzīt par patiesām kompensācijām (skatīt 36. apsvērumu) vai par saderīgu ar Atbrīvojuma regulu (skatīt 46. apsvērumu), tas ir uzskatāms par atbilstīgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam un paziņojamam par pagaidu shēmu.

Šā atbalsta piešķiršana atviegloja iesaistīto lauksaimnieku piekļuvi finansējumam. Tātad minētās kompensācijas nodrošināja primārās ražošanas finansiālo likviditāti Grieķijā – vienīgajā nozarē, kuru Grieķijas valsts varēja atbalstīt šajos pirmajos ekonomikas krīzes mēnešos, lai novērstu apdraudējumu citām Grieķijas ekonomikas nozarēm. Tomēr šis atbalsts netika piešķirts bez precīzu kritēriju piemērošanas. Gluži pretēji, tas tika piešķirts tikai gadījumos, kad reālas ekonomikas problēmas skāra tieši lauksaimniecības produktu ražošanu un konkrētāk – gadījumos, kad lauksaimniecisko ražošanu ietekmēja problēmas, kas saistītas ar sliktiem laika apstākļiem (skatīt 44. apsvērumu). Lielākajā daļā no šā atbalsta robežvērtības attiecībā uz problēmas intensitāti un pakāpi katram ražotājam nebija noteiktas, un mērķis bija atbalstīt Grieķijas ekonomiku lauksaimniecības nozarē kopumā.

| (48) | Turklāt saskaņā ar paziņojuma 7. punkta a) apakšpunktu Komisija piemēro nepaziņotiem atbalsta pasākumiem (15) minēto paziņojumu, ja atbalsts ir piešķirts pēc 2008. gada 17. decembra. Līdz ar to Grieķijas iestādes uzskata, ka minētā paziņojuma 7. punkta a) apakšpunkts ir piemērojams attiecīgiem nepaziņotiem atbalsta pasākumiem, ņemot vērā to, ka tie tika piešķirti ražotājiem pēc 2008. gada 17. decembra. |
| --- | --- |

(48)

Turklāt saskaņā ar paziņojuma 7. punkta a) apakšpunktu Komisija piemēro nepaziņotiem atbalsta pasākumiem (15) minēto paziņojumu, ja atbalsts ir piešķirts pēc 2008. gada 17. decembra. Līdz ar to Grieķijas iestādes uzskata, ka minētā paziņojuma 7. punkta a) apakšpunkts ir piemērojams attiecīgiem nepaziņotiem atbalsta pasākumiem, ņemot vērā to, ka tie tika piešķirti ražotājiem pēc 2008. gada 17. decembra.

| (49) | Grieķijas iestādes vērtē, ka šis atbalsts, kas piešķirts ar starpministriju 2009. gada 30. janvāra rīkojumu, bija paredzēts ārkārtas gadījumiem un atbilst visiem nosacījumiem, kas iekļauti paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punktā. Proti:






  a) | atbalsts tika sniegts sistēmiskā veidā, ņemot vērā to, ka tam pamatā bija iepriekš minētais starpministriju rīkojums; |
| --- | --- | --- |

(49)

Grieķijas iestādes vērtē, ka šis atbalsts, kas piešķirts ar starpministriju 2009. gada 30. janvāra rīkojumu, bija paredzēts ārkārtas gadījumiem un atbilst visiem nosacījumiem, kas iekļauti paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punktā. Proti:

a)

atbalsts tika sniegts sistēmiskā veidā, ņemot vērā to, ka tam pamatā bija iepriekš minētais starpministriju rīkojums;

| b) | atbalsts tika sniegts uzņēmumiem, kuri nebija nonākuši grūtībās 2008. gada 1. jūlijā, saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturizācijai. Grieķijas iestādes apliecināja, ka šis atbalsts tika piešķirts tikai fiziskām personām un ka Grieķijas tiesību akti tās lielākoties atbrīvo no pienākuma iesniegt nodokļu deklarācijas, ņemot vērā to, ka viņu gada ienākumi ir mazāki par 12 000 euro. Visiem ražotājiem, kuri saņēma minētās kompensācijas, bija vēl nepabeigti darījumi ar bankām, un šā atbalsta maksājumi tika ieskaitīti viņu bankas kontos. Grieķijas iestādes apliecināja, ka šie ražotāji bija maksātspējīgi un viņiem bija iespēja saņemt pietiekamu bankas finansējumu. Līdz ar to šie ražotāji nebija nonākuši grūtībās laikā, kad tika izmaksāts minētais atbalsts; |
| --- | --- |

b)

atbalsts tika sniegts uzņēmumiem, kuri nebija nonākuši grūtībās 2008. gada 1. jūlijā, saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturizācijai. Grieķijas iestādes apliecināja, ka šis atbalsts tika piešķirts tikai fiziskām personām un ka Grieķijas tiesību akti tās lielākoties atbrīvo no pienākuma iesniegt nodokļu deklarācijas, ņemot vērā to, ka viņu gada ienākumi ir mazāki par 12 000 euro. Visiem ražotājiem, kuri saņēma minētās kompensācijas, bija vēl nepabeigti darījumi ar bankām, un šā atbalsta maksājumi tika ieskaitīti viņu bankas kontos. Grieķijas iestādes apliecināja, ka šie ražotāji bija maksātspējīgi un viņiem bija iespēja saņemt pietiekamu bankas finansējumu. Līdz ar to šie ražotāji nebija nonākuši grūtībās laikā, kad tika izmaksāts minētais atbalsts;

| c) | atbalsta sistēmu nepiemēroja uzņēmumiem, kas darbojas zvejniecības nozarē; |
| --- | --- |

c)

atbalsta sistēmu nepiemēroja uzņēmumiem, kas darbojas zvejniecības nozarē;

| d) | šis atbalsts nebija atbalsts eksportam, un tas nedeva priekšrocības iekšzemes produktiem, salīdzinot ar importētajiem produktiem; |
| --- | --- |

d)

šis atbalsts nebija atbalsts eksportam, un tas nedeva priekšrocības iekšzemes produktiem, salīdzinot ar importētajiem produktiem;

| e) | tas tika piešķirts 2009. gadā, tātad pirms 2010. gada 31. decembra, kā to paredz paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punkta f) apakšpunkts; un |
| --- | --- |

e)

tas tika piešķirts 2009. gadā, tātad pirms 2010. gada 31. decembra, kā to paredz paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punkta f) apakšpunkts; un

| f) | atbalsta summa vienam lauksaimniekam iekļāvās robežās no 7 501 euro līdz 15 000 euro. |
| --- | --- |

f)

atbalsta summa vienam lauksaimniekam iekļāvās robežās no 7 501 euro līdz 15 000 euro.

| (50) | Saskaņā ar paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punkta g) apakšpunktu, kas tika grozīts 2009. gada oktobrī, attiecīgie atbalsta pasākumi, ko saņem katrs iesaistītais lauksaimnieks, nedrīkst pārsniegt atbalsta kopsummu, ko šis lauksaimnieks saņēmis laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, ievērojot 15 000 euro augšējo robežu. Pēc Grieķijas iestāžu domām, apstāklis, ka ELGA no attiecīgajiem lauksaimniekiem papīra dokumenta vai elektroniskā veidā nebija saņēmusi deklarācijas par citiem de minimis atbalsta pasākumiem un par atbalstu, kas saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu saņemts kārtējā finanšu gadā, bija tikai formalitāte. Tādējādi šīs formalitātes trūkums nedrīkst būt par iemeslu secinājumam, ka nosacījums, kurš paredzēts Kopienas pagaidu shēmas 4.2.2. punkta g) apakšpunktā, kas tika grozīts 2009. gada oktobrī, nebūtu ievērots, jo īpaši tādēļ, ka – kā to var pierādīt ELGA mehanografiskā sistēma – Grieķija laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nebija piešķīrusi de minimis atbalstu ražotājiem lauksaimniecības produktu primārās ražošanas nozarē vai atbalstu saskaņā ar paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punkta g) apakšpunktu, kas tika grozīts 2009. gada oktobrī, attiecīgie atbalsta pasākumi, ko saņem katrs iesaistītais lauksaimnieks, nedrīkst pārsniegt atbalsta kopsummu, ko šis lauksaimnieks saņēmis laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, ievērojot 15 000 euro augšējo robežu. Pēc Grieķijas iestāžu domām, apstāklis, ka ELGA no attiecīgajiem lauksaimniekiem papīra dokumenta vai elektroniskā veidā nebija saņēmusi deklarācijas par citiem de minimis atbalsta pasākumiem un par atbalstu, kas saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu saņemts kārtējā finanšu gadā, bija tikai formalitāte. Tādējādi šīs formalitātes trūkums nedrīkst būt par iemeslu secinājumam, ka nosacījums, kurš paredzēts Kopienas pagaidu shēmas 4.2.2. punkta g) apakšpunktā, kas tika grozīts 2009. gada oktobrī, nebūtu ievērots, jo īpaši tādēļ, ka – kā to var pierādīt ELGA mehanografiskā sistēma – Grieķija laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nebija piešķīrusi de minimis atbalstu ražotājiem lauksaimniecības produktu primārās ražošanas nozarē vai atbalstu saskaņā ar paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu.

| (51) | Jebkurā gadījumā, pēc Grieķijas iestāžu domām, no minētās summas 387 404 547 euro apmērā atbalstu 75 382 500 euro apmērā var saistīt ar de minimis regulas piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(51)

Jebkurā gadījumā, pēc Grieķijas iestāžu domām, no minētās summas 387 404 547 euro apmērā atbalstu 75 382 500 euro apmērā var saistīt ar de minimis regulas piemērošanas jomu.

| (52) | Grieķijas iestādes vērtē, ka iepriekš minētais atbalsts 75 382 500 euro apmērā atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007 par de minimis atbalstu. Proti:






  a) | saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1535/2007 3. panta 2. punktu attiecībā uz iepriekš minēto atbalstu iesaistītie lauksaimnieki nav saņēmuši kompensācijas, kas pārsniegtu summu 7 500 euro apmērā uz vienu lauksaimnieku laika posmā no 2008. līdz 2010. finanšu gadam; |
| --- | --- | --- |

(52)

Grieķijas iestādes vērtē, ka iepriekš minētais atbalsts 75 382 500 euro apmērā atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007 par de minimis atbalstu. Proti:

a)

saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1535/2007 3. panta 2. punktu attiecībā uz iepriekš minēto atbalstu iesaistītie lauksaimnieki nav saņēmuši kompensācijas, kas pārsniegtu summu 7 500 euro apmērā uz vienu lauksaimnieku laika posmā no 2008. līdz 2010. finanšu gadam;

| b) | de minimis atbalsta kopējā summa, ko Grieķija piešķīrusi lauksaimniecības uzņēmumiem trīs finanšu gadu laikā, nepārsniedz summu 75 382 500 euro apmērā, proti, kopējo maksimālo summu Grieķijai, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1535/2007 3. panta 3. punktā un pielikumā. |
| --- | --- |

b)

de minimis atbalsta kopējā summa, ko Grieķija piešķīrusi lauksaimniecības uzņēmumiem trīs finanšu gadu laikā, nepārsniedz summu 75 382 500 euro apmērā, proti, kopējo maksimālo summu Grieķijai, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1535/2007 3. panta 3. punktā un pielikumā.

4.   Piezīmes par trešo personu apsvērumiem

| (53) | Grieķija uzstāja, ka ieinteresētās personas nav iesniegušas pierādījumus, kas apliecinātu, ka šīs kompensācijas būtu ietekmējušas to dalībnieku pozīcijas iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(53)

Grieķija uzstāja, ka ieinteresētās personas nav iesniegušas pierādījumus, kas apliecinātu, ka šīs kompensācijas būtu ietekmējušas to dalībnieku pozīcijas iekšējā tirgū.

| (54) | Attiecībā uz piezīmi, ka nav iesniegts slikto laika apstākļu veida apraksts, Grieķijas iestādes uzsvēra, ka šādu aprakstu nav nepieciešams iekļaut starpministriju rīkojumā par kompensācijām un ka tā vietā drīzāk būtu nepieciešams pierādīt, no vienas puses, ka bija radušies slikti laika apstākļi, un, no otras puses, ka radītais kaitējums sasniedza minimālo robežu 30 % apmērā, salīdzinot ar parasto ražošanas līmeni. Turklāt Grieķija apsvērumu iesniegšanas gaitā norādīja, ka ir iesniegusi Komisijas dienestiem analītiskus datus par minētajiem laika apstākļiem, lai pamatotu attiecīgo meteoroloģisko informāciju. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz piezīmi, ka nav iesniegts slikto laika apstākļu veida apraksts, Grieķijas iestādes uzsvēra, ka šādu aprakstu nav nepieciešams iekļaut starpministriju rīkojumā par kompensācijām un ka tā vietā drīzāk būtu nepieciešams pierādīt, no vienas puses, ka bija radušies slikti laika apstākļi, un, no otras puses, ka radītais kaitējums sasniedza minimālo robežu 30 % apmērā, salīdzinot ar parasto ražošanas līmeni. Turklāt Grieķija apsvērumu iesniegšanas gaitā norādīja, ka ir iesniegusi Komisijas dienestiem analītiskus datus par minētajiem laika apstākļiem, lai pamatotu attiecīgo meteoroloģisko informāciju.

| (55) | Attiecībā uz piezīmi, ka Grieķija nav norādījusi aprēķināšanas metodi, kas izmantota minēto kompensāciju aprēķiniem, un zaudējumu minimālo robežvērtību, Grieķijas iestādes atbildēja, ka apsvērumu iesniegšanas Komisijai laikā tā ir sniegusi detalizētu informāciju abos šajos jautājumos. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz piezīmi, ka Grieķija nav norādījusi aprēķināšanas metodi, kas izmantota minēto kompensāciju aprēķiniem, un zaudējumu minimālo robežvērtību, Grieķijas iestādes atbildēja, ka apsvērumu iesniegšanas Komisijai laikā tā ir sniegusi detalizētu informāciju abos šajos jautājumos.

| (56) | Pēc Grieķijas iestāžu domām, minēto kompensāciju piešķiršana neietekmēja gala patērētājus, ņemot vērā to, ka attiecīgo lauksaimniecības produktu cenu pazemināšanās neizraisīja mazumtirdzniecības cenu pazemināšanos. Lai pamatotu šādu viedokli, Grieķijas iestādes iesniedza rakstus no Grieķijas preses izdevumiem, kuros bija norādīts, ka vairāku lauksaimniecības produktu mazumtirdzniecības cenas, tostarp šajā lietā iesaistītiem produktiem, saglabājās augstā līmenī, kaut arī šo lauksaimniecības produktu vairumtirdzniecības cenas pazeminājās. |
| --- | --- |

(56)

Pēc Grieķijas iestāžu domām, minēto kompensāciju piešķiršana neietekmēja gala patērētājus, ņemot vērā to, ka attiecīgo lauksaimniecības produktu cenu pazemināšanās neizraisīja mazumtirdzniecības cenu pazemināšanos. Lai pamatotu šādu viedokli, Grieķijas iestādes iesniedza rakstus no Grieķijas preses izdevumiem, kuros bija norādīts, ka vairāku lauksaimniecības produktu mazumtirdzniecības cenas, tostarp šajā lietā iesaistītiem produktiem, saglabājās augstā līmenī, kaut arī šo lauksaimniecības produktu vairumtirdzniecības cenas pazeminājās.

VI.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

1.   Valsts atbalsta esamība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē

| (57) | Līguma 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija uzskata, ka iepriekš minētie nosacījumi šā atbalsta gadījumā ir izpildīti. |
| --- | --- |

(57)

Līguma 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija uzskata, ka iepriekš minētie nosacījumi šā atbalsta gadījumā ir izpildīti.

| (58) | Pasākumi, kas veikti, izmantojot valsts līdzekļus
  Kā izriet no Tiesas prakses 2003. gada 22. marta spriedumā lietā C-355/00, Freskot AE pret Elliniko Dimosio
   (16) (turpmāk tekstā – “Freskot lieta”), šis nosacījums minētajā gadījumā ir izpildīts, ņemot vērā to, ka attiecīgie valsts tiesību akti nepārprotami paredz, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ir saistāmi ar valsti Tiesas prakses izpratnē (17).
  Tāpat kā Freskot lietā, arī šajā gadījumā no likuma 1790/1988 5.a panta (skatīt arī 11. apsvērumu) un citiem noteikumiem, kas ir spēkā Grieķijas pašreizējā tiesību sistēmā, izriet, ka ELGA ieņēmumus, kurus gūst no īpašās iemaksas, pieņem šo iemaksu administrācija, un tie tiek ieskaitīti valsts budžetā kā valsts ieņēmumi un tad piešķirti ELGA, iekļaujot tos Lauksaimniecības ministrijas budžetā (tā ir pārdēvēta par Lauku attīstības un pārtikas lietu ministriju). Līdz ar to ar faktu, ka šīs iemaksas tiek reģistrētas kā valsts ieņēmumi, pietiek, lai atzītu, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem.
  Turklāt saskaņā ar likuma 1790/1998 (18) 2. pantu ELGA ar lauksaimniecības ministra lēmumu var izmaksāt saņēmējiem atbalstu vai kompensācijas, izmantojot līdzekļu pārskaitījumu no valsts budžeta vai aizņēmumus, par kuriem ELGA slēdz līgumus ar Grieķijas valsts garantijām, un Grieķijas valstij uzņemoties šo aizņēmumu atmaksāšanas pienākumus.
  Tātad no Tiesas prakses izriet, ka priekšrocības, ko valsts piešķir tieši vai ar valsts vai privātas struktūras starpniecību un ko šī valsts ir izveidojusi vai iedibinājusi, ir uzskatāmas par valsts resursiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (19). Līdz ar to šajā gadījumā divi aizņēmumi, par ko ELGA noslēgusi līgumus, lai izmaksātu kompensācijas 2008. un 2009. gadā, un ko garantējusi Grieķijas valsts (skatīt 15. un 17. apsvērumu), ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ņemot vērā to, ka tie ietilpst ELGA līdzekļos un tā ir juridiska persona – privāto tiesību subjekts, kas pilnībā pieder valstij un ir lauksaimniecības ministra uzraudzībā (skatīt arī 8. apsvērumu). |
| --- | --- |

(58)

Pasākumi, kas veikti, izmantojot valsts līdzekļus

Kā izriet no Tiesas prakses 2003. gada 22. marta spriedumā lietā C-355/00, Freskot AE pret Elliniko Dimosio
   (16) (turpmāk tekstā – “Freskot lieta”), šis nosacījums minētajā gadījumā ir izpildīts, ņemot vērā to, ka attiecīgie valsts tiesību akti nepārprotami paredz, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ir saistāmi ar valsti Tiesas prakses izpratnē (17).

Tāpat kā Freskot lietā, arī šajā gadījumā no likuma 1790/1988 5.a panta (skatīt arī 11. apsvērumu) un citiem noteikumiem, kas ir spēkā Grieķijas pašreizējā tiesību sistēmā, izriet, ka ELGA ieņēmumus, kurus gūst no īpašās iemaksas, pieņem šo iemaksu administrācija, un tie tiek ieskaitīti valsts budžetā kā valsts ieņēmumi un tad piešķirti ELGA, iekļaujot tos Lauksaimniecības ministrijas budžetā (tā ir pārdēvēta par Lauku attīstības un pārtikas lietu ministriju). Līdz ar to ar faktu, ka šīs iemaksas tiek reģistrētas kā valsts ieņēmumi, pietiek, lai atzītu, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem.

Turklāt saskaņā ar likuma 1790/1998 (18) 2. pantu ELGA ar lauksaimniecības ministra lēmumu var izmaksāt saņēmējiem atbalstu vai kompensācijas, izmantojot līdzekļu pārskaitījumu no valsts budžeta vai aizņēmumus, par kuriem ELGA slēdz līgumus ar Grieķijas valsts garantijām, un Grieķijas valstij uzņemoties šo aizņēmumu atmaksāšanas pienākumus.

Tātad no Tiesas prakses izriet, ka priekšrocības, ko valsts piešķir tieši vai ar valsts vai privātas struktūras starpniecību un ko šī valsts ir izveidojusi vai iedibinājusi, ir uzskatāmas par valsts resursiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (19). Līdz ar to šajā gadījumā divi aizņēmumi, par ko ELGA noslēgusi līgumus, lai izmaksātu kompensācijas 2008. un 2009. gadā, un ko garantējusi Grieķijas valsts (skatīt 15. un 17. apsvērumu), ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ņemot vērā to, ka tie ietilpst ELGA līdzekļos un tā ir juridiska persona – privāto tiesību subjekts, kas pilnībā pieder valstij un ir lauksaimniecības ministra uzraudzībā (skatīt arī 8. apsvērumu).

| (59) | Pasākumi, kas var ietekmēt tirdzniecību un ierobežo vai var ierobežot konkurenci
  Komisija atzīst, ka attiecīgās kompensācijas radīja priekšrocības iekšzemes ražotājiem salīdzinājumā ar citiem Kopienas ražotājiem, kuri nesaņēma šādu atbalstu. Lauksaimniecības nozare Eiropas Savienības līmenī ir atvērta konkurencei (20), un tādēļ tā ir jutīga pret jebkādiem pasākumiem, kas veicina ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī (21). Līdz ar to attiecīgās kompensācijas apdraud konkurenci, radot tās izkropļojumus iekšējā tirgū, un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(59)

Pasākumi, kas var ietekmēt tirdzniecību un ierobežo vai var ierobežot konkurenci

Komisija atzīst, ka attiecīgās kompensācijas radīja priekšrocības iekšzemes ražotājiem salīdzinājumā ar citiem Kopienas ražotājiem, kuri nesaņēma šādu atbalstu. Lauksaimniecības nozare Eiropas Savienības līmenī ir atvērta konkurencei (20), un tādēļ tā ir jutīga pret jebkādiem pasākumiem, kas veicina ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī (21). Līdz ar to attiecīgās kompensācijas apdraud konkurenci, radot tās izkropļojumus iekšējā tirgū, un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (60) | Pasākumi noteiktu uzņēmumu vai noteiktu produktu atbalstam
  Saskaņā ar Tiesas praksi (22) par atbalstu ir uzskatāmi pasākumi, kas dažādos veidos atvieglo maksājumus, kuri parastos apstākļos apgrūtinātu uzņēmuma budžetu, un kas tādēļ, nebūdami dotācijas vārda stingrā nozīmē, ir līdzīgi atbalstam un rada tādu pašu ietekmi.
  Spriedumā Freskot lietā Tiesa secināja, ka uzņēmuma jēdziens Līguma 102. panta izpratnē neparedz tādu struktūru kā ELGA attiecībā uz tās darbībām, veicot obligāto apdrošināšanu pret dabas katastrofām (skatīt šā sprieduma 79. un 88. punktu).
  Attiecīgā obligātās apdrošināšanas sistēma faktiski pilda sociālās politikas funkcijas ar mērķi nodrošināt atbilstošu apdrošināšanu visām lauku saimniecībām, tostarp tām, kurām ir lielāki riski ciest zaudējumus dabas katastrofās (skatīt šā sprieduma 66. un 67. punktu). Apdrošināšanas iemaksas ir jāveic par visiem lauksaimniecības produktiem pēc vienotas likmes neatkarīgi no riskiem, kas reāli apdraud ražotāju (pamatojoties uz solidaritātes principu). ELGA atrodas valsts uzraudzībā gan attiecībā uz iemaksu summu, kas nodrošina ieņēmumus, gan attiecībā uz kompensāciju likmi, kuras lielumu nosaka kompetentie ministri.
  Kā Tiesa atzina 2002. gada 22. janvāra spriedumā lietā C-218/00, Cisal/INAIL
   (23), ELGA apdrošināšanas sistēmā ietilpst divi būtiski elementi, proti, ka kompensāciju un iemaksu summas ir nodotas valsts uzraudzībā un šai apdrošināšanai raksturīgā obligātā līdzdalība ir nepieciešama, lai nodrošinātu finansiālo līdzsvaru, tāpat kā solidaritātes principa izmantošana, un tas nozīmē, ka apdrošinātajam izmaksātās kompensācijas nav proporcionālas viņa veiktajām iemaksām.
  Atšķirībā no apstākļiem lietā Cisal/INAIL, sabiedrības ELGA apdrošināšanas pakalpojumu saņēmēji tomēr ir uzņēmumi, kas veic saimniecisko darbību. Ar to faktu vien, ka ELGA pati neveic saimniecisko darbību, nepietiek, lai varētu uzskatīt, ka apdrošināšanas pakalpojumu saņēmēji, kuriem šī struktūra veic izmaksas, nav uzņēmumi Līguma izpratnē un potenciāli nav valsts atbalsta saņēmēji (skatīt Freskot sprieduma 80. punktu).
  Jautājumā par ekonomiskajām priekšrocībām Tiesa vienkārši norādīja Freskot sprieduma 84. punktā, ka: “Šādos apstākļos ir jāsniedz atbilde uz jautājumu, lai uzzinātu, no vienas puses, vai un – attiecīgā gadījumā – kādā mērā, ja nav obligātās apdrošināšanas, Grieķijas lauku saimniecībām būtu jāapdrošinās un kā tās faktiski varēja apdrošināties privātās apdrošināšanas sabiedrībās vai izmantot citus līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstošu aizsardzību pret sekām, ko šīm saimniecībām rada dabas katastrofas, un, no otras puses, kādā mērā viņu veiktās iemaksas atbilst ELGA sniegto obligātās apdrošināšanas pakalpojumu reālajām ekonomiskajām izmaksām, ja šīs izmaksas tomēr ir iespējams aprēķināt”. Nākamajā punktā Tiesa tomēr atzīst, ka: “Tiesas rīcībā nav faktu un tiesisku argumentu, lai sniegtu atbildi uz uzdoto jautājumu par iespējamo valsts atbalsta klasifikāciju ELGA sniegtajiem pakalpojumiem attiecībā uz obligātās apdrošināšanas sistēmu pret dabas katastrofām”. Tomēr sprieduma 87. punktā Freskot lietā Tiesa uzsver, ka: “... tai nav faktu un tiesisku argumentu, lai sniegtu atbildi uz uzdoto jautājumu par iespējamo valsts atbalsta klasifikāciju ELGA sniegtajiem pakalpojumiem attiecībā uz obligātās apdrošināšanas sistēmu pret dabas katastrofām ...”. |
| --- | --- |

(60)

Pasākumi noteiktu uzņēmumu vai noteiktu produktu atbalstam

Saskaņā ar Tiesas praksi (22) par atbalstu ir uzskatāmi pasākumi, kas dažādos veidos atvieglo maksājumus, kuri parastos apstākļos apgrūtinātu uzņēmuma budžetu, un kas tādēļ, nebūdami dotācijas vārda stingrā nozīmē, ir līdzīgi atbalstam un rada tādu pašu ietekmi.

Spriedumā Freskot lietā Tiesa secināja, ka uzņēmuma jēdziens Līguma 102. panta izpratnē neparedz tādu struktūru kā ELGA attiecībā uz tās darbībām, veicot obligāto apdrošināšanu pret dabas katastrofām (skatīt šā sprieduma 79. un 88. punktu).

Attiecīgā obligātās apdrošināšanas sistēma faktiski pilda sociālās politikas funkcijas ar mērķi nodrošināt atbilstošu apdrošināšanu visām lauku saimniecībām, tostarp tām, kurām ir lielāki riski ciest zaudējumus dabas katastrofās (skatīt šā sprieduma 66. un 67. punktu). Apdrošināšanas iemaksas ir jāveic par visiem lauksaimniecības produktiem pēc vienotas likmes neatkarīgi no riskiem, kas reāli apdraud ražotāju (pamatojoties uz solidaritātes principu). ELGA atrodas valsts uzraudzībā gan attiecībā uz iemaksu summu, kas nodrošina ieņēmumus, gan attiecībā uz kompensāciju likmi, kuras lielumu nosaka kompetentie ministri.

Kā Tiesa atzina 2002. gada 22. janvāra spriedumā lietā C-218/00, Cisal/INAIL
   (23), ELGA apdrošināšanas sistēmā ietilpst divi būtiski elementi, proti, ka kompensāciju un iemaksu summas ir nodotas valsts uzraudzībā un šai apdrošināšanai raksturīgā obligātā līdzdalība ir nepieciešama, lai nodrošinātu finansiālo līdzsvaru, tāpat kā solidaritātes principa izmantošana, un tas nozīmē, ka apdrošinātajam izmaksātās kompensācijas nav proporcionālas viņa veiktajām iemaksām.

Atšķirībā no apstākļiem lietā Cisal/INAIL, sabiedrības ELGA apdrošināšanas pakalpojumu saņēmēji tomēr ir uzņēmumi, kas veic saimniecisko darbību. Ar to faktu vien, ka ELGA pati neveic saimniecisko darbību, nepietiek, lai varētu uzskatīt, ka apdrošināšanas pakalpojumu saņēmēji, kuriem šī struktūra veic izmaksas, nav uzņēmumi Līguma izpratnē un potenciāli nav valsts atbalsta saņēmēji (skatīt Freskot sprieduma 80. punktu).

Jautājumā par ekonomiskajām priekšrocībām Tiesa vienkārši norādīja Freskot sprieduma 84. punktā, ka: “Šādos apstākļos ir jāsniedz atbilde uz jautājumu, lai uzzinātu, no vienas puses, vai un – attiecīgā gadījumā – kādā mērā, ja nav obligātās apdrošināšanas, Grieķijas lauku saimniecībām būtu jāapdrošinās un kā tās faktiski varēja apdrošināties privātās apdrošināšanas sabiedrībās vai izmantot citus līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstošu aizsardzību pret sekām, ko šīm saimniecībām rada dabas katastrofas, un, no otras puses, kādā mērā viņu veiktās iemaksas atbilst ELGA sniegto obligātās apdrošināšanas pakalpojumu reālajām ekonomiskajām izmaksām, ja šīs izmaksas tomēr ir iespējams aprēķināt”. Nākamajā punktā Tiesa tomēr atzīst, ka: “Tiesas rīcībā nav faktu un tiesisku argumentu, lai sniegtu atbildi uz uzdoto jautājumu par iespējamo valsts atbalsta klasifikāciju ELGA sniegtajiem pakalpojumiem attiecībā uz obligātās apdrošināšanas sistēmu pret dabas katastrofām”. Tomēr sprieduma 87. punktā Freskot lietā Tiesa uzsver, ka: “... tai nav faktu un tiesisku argumentu, lai sniegtu atbildi uz uzdoto jautājumu par iespējamo valsts atbalsta klasifikāciju ELGA sniegtajiem pakalpojumiem attiecībā uz obligātās apdrošināšanas sistēmu pret dabas katastrofām ...”.

| (61) | Tiesas prakse liecina, ka ne ar pasākuma sociālo būtību (24), ne ar faktu, ka to pilnībā vai daļēji finansē valsts iestāžu noteiktās iemaksas un pieņem attiecīgi uzņēmumi (25), nepietiek, lai izslēgtu šo pasākumu no atbalsta klasifikācijas Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, kurā valsts iejaukšanās pasākumi netiek nošķirti pēc to cēloņiem vai mērķiem, bet tiek definēti pēc to ietekmes (26).
  Kompensācijas, ko ELGA 2008. gadā izmaksāja kā obligātās apdrošināšanas atlīdzības, attiecās uz noteiktiem Grieķijas augu un dzīvnieku izcelsmes lauksaimniecības produktiem, un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas attiecās uz noteiktām augkopības kultūrām. No tā izriet, ka ELGA vietējiem lauksaimniecības produktu ražotājiem izmaksātās kompensācijas var radīt šiem ražotājiem selektīvas finansiālas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības ražotājiem, kuri nesaņem šādu atbalstu.
  Turklāt gadījumos, kad risks attiecībā uz dabas katastrofu radītiem zaudējumiem ir paaugstināts, var šaubīties, vai lauku saimniecības varētu apdrošināties pie privāta apdrošinātāja ar līdzīgiem noteikumiem. Līdz ar to Komisija uzskata, ka šādos apstākļos ELGA minētajā apdrošināšanas sistēmā izmaksātās kompensācijas rada saņēmējiem selektīvas finansiālas priekšrocības. |
| --- | --- |

(61)

Tiesas prakse liecina, ka ne ar pasākuma sociālo būtību (24), ne ar faktu, ka to pilnībā vai daļēji finansē valsts iestāžu noteiktās iemaksas un pieņem attiecīgi uzņēmumi (25), nepietiek, lai izslēgtu šo pasākumu no atbalsta klasifikācijas Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, kurā valsts iejaukšanās pasākumi netiek nošķirti pēc to cēloņiem vai mērķiem, bet tiek definēti pēc to ietekmes (26).

Kompensācijas, ko ELGA 2008. gadā izmaksāja kā obligātās apdrošināšanas atlīdzības, attiecās uz noteiktiem Grieķijas augu un dzīvnieku izcelsmes lauksaimniecības produktiem, un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas attiecās uz noteiktām augkopības kultūrām. No tā izriet, ka ELGA vietējiem lauksaimniecības produktu ražotājiem izmaksātās kompensācijas var radīt šiem ražotājiem selektīvas finansiālas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības ražotājiem, kuri nesaņem šādu atbalstu.

Turklāt gadījumos, kad risks attiecībā uz dabas katastrofu radītiem zaudējumiem ir paaugstināts, var šaubīties, vai lauku saimniecības varētu apdrošināties pie privāta apdrošinātāja ar līdzīgiem noteikumiem. Līdz ar to Komisija uzskata, ka šādos apstākļos ELGA minētajā apdrošināšanas sistēmā izmaksātās kompensācijas rada saņēmējiem selektīvas finansiālas priekšrocības.

| (62) | Ņemot vērā Tiesas spriedumu Freskot lietā (skatīt 86. punktu), var tomēr uzdot jautājumu, vai šo atbalsta pasākumu nevarētu pamatot ar minētās sistēmas būtību vai vispārējo ekonomiju, un to pierādīt ir attiecīgās dalībvalsts pienākums (27). Jāpārbauda, vai lauksaimniecības nozares īpatnības un īpašā atkarība no noteiktiem laika apstākļiem, kā arī šīs nozares jutīgums saskarē ar dabas katastrofām Grieķijā, varēja radīt nepieciešamību izveidot valsts sistēmu, kas nodrošinātu minimālo kompensēšanas līmeni, pamatojoties uz solidaritātes principu. Tomēr pasākumu, kas ir vispārīgās (para-)fiskālās sistēmas piemērošanas izņēmums, var pamatot ar šīs sistēmas būtību un vispārējo ekonomiju, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka minētais pasākums tiešā veidā izriet no šīs sistēmas pamatprincipiem. No vienas puses, ir jānošķir konkrētajai sistēmai izvirzītie mērķi, kas ir tās ārējie mērķi, un, no otras puses, sistēmai pašai iekšēji raksturīgie mehānismi, kas nepieciešami minēto mērķu īstenošanai (28).
  Tā kā atklājas, ka ELGA finansējums neveidojas tikai no parafiskālām iemaksām, bet arī no tiešām valsts iemaksām, šādu pamatojumu, kas balstīts uz ražotāju solidaritāti, nevar piemērot, un tāpēc visa šī sistēma ir jāatzīst par kopumā selektīvu.
  Tātad šajā gadījumā kompensācijas, kas tika izmaksātas ražotājiem 2008. gadā, proti, 386 986 648 euro, galvenokārt netika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, jo šīs iemaksas veidoja tikai 88 353 000 euro. Šajā gadījumā apdrošinātajiem ražotājiem izmaksātais atbalsts vairs nav uzskatāms par tādu, kas finansēts tikai no iemaksām (29). |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā Tiesas spriedumu Freskot lietā (skatīt 86. punktu), var tomēr uzdot jautājumu, vai šo atbalsta pasākumu nevarētu pamatot ar minētās sistēmas būtību vai vispārējo ekonomiju, un to pierādīt ir attiecīgās dalībvalsts pienākums (27). Jāpārbauda, vai lauksaimniecības nozares īpatnības un īpašā atkarība no noteiktiem laika apstākļiem, kā arī šīs nozares jutīgums saskarē ar dabas katastrofām Grieķijā, varēja radīt nepieciešamību izveidot valsts sistēmu, kas nodrošinātu minimālo kompensēšanas līmeni, pamatojoties uz solidaritātes principu. Tomēr pasākumu, kas ir vispārīgās (para-)fiskālās sistēmas piemērošanas izņēmums, var pamatot ar šīs sistēmas būtību un vispārējo ekonomiju, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka minētais pasākums tiešā veidā izriet no šīs sistēmas pamatprincipiem. No vienas puses, ir jānošķir konkrētajai sistēmai izvirzītie mērķi, kas ir tās ārējie mērķi, un, no otras puses, sistēmai pašai iekšēji raksturīgie mehānismi, kas nepieciešami minēto mērķu īstenošanai (28).

Tā kā atklājas, ka ELGA finansējums neveidojas tikai no parafiskālām iemaksām, bet arī no tiešām valsts iemaksām, šādu pamatojumu, kas balstīts uz ražotāju solidaritāti, nevar piemērot, un tāpēc visa šī sistēma ir jāatzīst par kopumā selektīvu.

Tātad šajā gadījumā kompensācijas, kas tika izmaksātas ražotājiem 2008. gadā, proti, 386 986 648 euro, galvenokārt netika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, jo šīs iemaksas veidoja tikai 88 353 000 euro. Šajā gadījumā apdrošinātajiem ražotājiem izmaksātais atbalsts vairs nav uzskatāms par tādu, kas finansēts tikai no iemaksām (29).

| (63) | Attiecībā uz kompensācijām, kas izmaksātas 2009. gadā, proti, 415 019 452 euro, Komisija atzina, ka tās netika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, kuru summa 2009. gadā sasniedza 57 015 388 euro. Šīs kompensācijas bija paredzētas 2009. gada 30. janvāra starpministriju rīkojumā kā ārkārtas apdrošināšanas atlīdzība, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un tās neietilpa kompensācijās, kuras ELGA bija jāizmaksā ražotājiem 2009. gadā, lai novērstu kaitējumu obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros. Līdz ar to Komisija nevar pieņemt Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka arī šīs kompensācijas būtu uzskatāmas par patiesām kompensācijām. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz kompensācijām, kas izmaksātas 2009. gadā, proti, 415 019 452 euro, Komisija atzina, ka tās netika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, kuru summa 2009. gadā sasniedza 57 015 388 euro. Šīs kompensācijas bija paredzētas 2009. gada 30. janvāra starpministriju rīkojumā kā ārkārtas apdrošināšanas atlīdzība, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un tās neietilpa kompensācijās, kuras ELGA bija jāizmaksā ražotājiem 2009. gadā, lai novērstu kaitējumu obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros. Līdz ar to Komisija nevar pieņemt Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka arī šīs kompensācijas būtu uzskatāmas par patiesām kompensācijām.

| (64) | Lai lauksaimniecības produktu ražotājiem varētu izmaksāt šīs palielinātās kompensācijas, ELGA bija jāņem divi aizņēmumi, kas būs jāatmaksā desmit gadu laikā (skatīt 16. un 17. apsvērumu). Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegtajiem datiem par ikgadējo procentu un amortizācijas maksājumu dinamiku attiecībā uz šiem diviem aizņēmumiem, jāatzīst, ka ELGA nebūs spējīga atmaksāt šos ikgadējos maksājumus desmit gadu laikā tikai no ražotāju veiktajām īpašajām apdrošināšanas iemaksām, jo vairāk tāpēc, ka šīs iemaksas būs jāizmanto kompensāciju izmaksai par zaudējumiem, kas radīsies šajos nākamajos gados. |
| --- | --- |

(64)

Lai lauksaimniecības produktu ražotājiem varētu izmaksāt šīs palielinātās kompensācijas, ELGA bija jāņem divi aizņēmumi, kas būs jāatmaksā desmit gadu laikā (skatīt 16. un 17. apsvērumu). Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegtajiem datiem par ikgadējo procentu un amortizācijas maksājumu dinamiku attiecībā uz šiem diviem aizņēmumiem, jāatzīst, ka ELGA nebūs spējīga atmaksāt šos ikgadējos maksājumus desmit gadu laikā tikai no ražotāju veiktajām īpašajām apdrošināšanas iemaksām, jo vairāk tāpēc, ka šīs iemaksas būs jāizmanto kompensāciju izmaksai par zaudējumiem, kas radīsies šajos nākamajos gados.

| (65) | Sniedzot papildu informāciju, Grieķijas iestādes norādīja, ka ir pieņemts jauns Likums 3877/2010 par lauksaimnieciskās darbības aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu, lai palielinātu ELGA ieņēmumus.
  Komisija uzskata, ka minētais likums nākotnē var sekmēt ELGA darbības sanāciju. Tātad ELGA ieņēmumu palielināšana nākotnē neļauj secināt, ka minētā palielināšana būs pietiekama paņemto aizņēmumu atmaksāšanai un kompensāciju piešķiršanai ražotājiem norādītajos gados.
  Turklāt ar aizņēmumu, par ko ELGA noslēdza līgumu attiecībā uz 2009. gadu, tā ir pārmērīgi apgrūtinājusi ieņēmumus, ko tā saņems turpmākajos desmit gados, ņemot vērā to, ka tai jau ir pienākums atmaksāt aizņēmumu, par ko bija noslēgts līgums attiecībā uz 2008. gadu un kā dēļ ELGA bija avansā ieķīlājusi apdrošināšanas iemaksas par turpmākajiem gadiem. Kā informēja ieinteresētās personas (skatīt 34. un 35. apsvērumu), šo problēmu var tikai padziļināt vēl divi papildu aizņēmumi, ko ELGA paņēma 2009. gadā. Līdz ar to nevar izslēgt, ka attiecīgie pasākumi tiks finansēti arī no citiem valsts resursiem, kas pieejami ELGA. |
| --- | --- |

(65)

Sniedzot papildu informāciju, Grieķijas iestādes norādīja, ka ir pieņemts jauns Likums 3877/2010 par lauksaimnieciskās darbības aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu, lai palielinātu ELGA ieņēmumus.

Komisija uzskata, ka minētais likums nākotnē var sekmēt ELGA darbības sanāciju. Tātad ELGA ieņēmumu palielināšana nākotnē neļauj secināt, ka minētā palielināšana būs pietiekama paņemto aizņēmumu atmaksāšanai un kompensāciju piešķiršanai ražotājiem norādītajos gados.

Turklāt ar aizņēmumu, par ko ELGA noslēdza līgumu attiecībā uz 2009. gadu, tā ir pārmērīgi apgrūtinājusi ieņēmumus, ko tā saņems turpmākajos desmit gados, ņemot vērā to, ka tai jau ir pienākums atmaksāt aizņēmumu, par ko bija noslēgts līgums attiecībā uz 2008. gadu un kā dēļ ELGA bija avansā ieķīlājusi apdrošināšanas iemaksas par turpmākajiem gadiem. Kā informēja ieinteresētās personas (skatīt 34. un 35. apsvērumu), šo problēmu var tikai padziļināt vēl divi papildu aizņēmumi, ko ELGA paņēma 2009. gadā. Līdz ar to nevar izslēgt, ka attiecīgie pasākumi tiks finansēti arī no citiem valsts resursiem, kas pieejami ELGA.

| (66) | Jebkurā gadījumā nešķiet, ka atbalsta sistēmas veikto diferenciāciju starp uzņēmumiem, kas atrodas faktiski un juridiski salīdzināmā situācijā, varētu pamatot ar attiecīgās sistēmas solidaritātes mērķiem, skatot tos kontekstā ar Grieķijas tiesību aktiem par dabas katastrofu radītu zaudējumu kompensēšanu. Tādēļ, pirmkārt, citās nozarēs, uz kurām attiecas pašreizējā sistēma, līdzīgi vai salīdzināmi riski ir uzņēmumu pašu atbildība, un, otrkārt, ir acīmredzams, ka pašas lauksaimniecības nozares iekšienē, ko apdrošina šī sistēma, daži ražotāji vienmēr būs vairāk pakļauti noteiktiem riskiem nekā citi (sava ražošanas veida vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ), un no tā izriet, ka izmaksāto atbalstu vienmēr pārsvarā saņems dažas ražotāju kategorijas uz citu rēķina. |
| --- | --- |

(66)

Jebkurā gadījumā nešķiet, ka atbalsta sistēmas veikto diferenciāciju starp uzņēmumiem, kas atrodas faktiski un juridiski salīdzināmā situācijā, varētu pamatot ar attiecīgās sistēmas solidaritātes mērķiem, skatot tos kontekstā ar Grieķijas tiesību aktiem par dabas katastrofu radītu zaudējumu kompensēšanu. Tādēļ, pirmkārt, citās nozarēs, uz kurām attiecas pašreizējā sistēma, līdzīgi vai salīdzināmi riski ir uzņēmumu pašu atbildība, un, otrkārt, ir acīmredzams, ka pašas lauksaimniecības nozares iekšienē, ko apdrošina šī sistēma, daži ražotāji vienmēr būs vairāk pakļauti noteiktiem riskiem nekā citi (sava ražošanas veida vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ), un no tā izriet, ka izmaksāto atbalstu vienmēr pārsvarā saņems dažas ražotāju kategorijas uz citu rēķina.

| (67) | Minēto iemeslu dēļ Komisija secināja, ka ELGA 2008. un 2009. gadā lauksaimniecības produktu ražotājiem izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(67)

Minēto iemeslu dēļ Komisija secināja, ka ELGA 2008. un 2009. gadā lauksaimniecības produktu ražotājiem izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem.

| (68) | Tādēļ ir jāpārbauda, vai ir iespējams saskaņot izņēmumu ar vispārīgo principu par valsts atbalsta aizliegumu, ko paredz Līguma 107. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(68)

Tādēļ ir jāpārbauda, vai ir iespējams saskaņot izņēmumu ar vispārīgo principu par valsts atbalsta aizliegumu, ko paredz Līguma 107. panta 1. punkts.

2.   Pasākumu klasificēšana par nelikumīgiem atbalsta pasākumiem

| (69) | Ņemot vērā to, ka šis atbalsts ir piešķirts un izmaksāts bez iepriekšēja paziņojuma, tas ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā to, ka šis atbalsts ir piešķirts un izmaksāts bez iepriekšēja paziņojuma, tas ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē.

3.   Atbalsta pasākumu saderīguma novērtējums saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (70) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas paredzēts konkrētu darbību vai konkrētu tautsaimniecības reģionu attīstības veicināšanai, ja šis atbalsts neizmaina tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas paredzēts konkrētu darbību vai konkrētu tautsaimniecības reģionu attīstības veicināšanai, ja šis atbalsts neizmaina tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

| (71) | Lai varētu izmantot šo izņēmumu, attiecīgajiem atbalsta pasākumiem ir jāatbilst tiesību aktu noteikumiem, kurus piemēro atbalsta piešķiršanas brīdī, proti, 2008. un 2009. gadā. Šajā gadījumā tās ir Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā un jo īpaši to V.B nodaļa, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, lai kompensētu lauksaimnieciskai ražošanai vai lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem nodarīto kaitējumu, un konkrēti – V.B.3. punkta noteikumi, kas paredz atbalstu lauksaimnieku zaudējumu kompensēšanai, kurus radīja sliktie laika apstākļi, kā arī Atbrīvojuma regulas 11. pants.
  Jāpiebilst, ka pamatnostādņu V.B.4. punkta noteikumi, kuri attiecas uz atbalstu dzīvnieku un augu slimību apkarošanai, ir jāpiemēro dažiem produktiem, kuriem 2009. gadā tika piešķirts atbalsts ražotājiem (austrumu tabakai un vasaras kartupeļiem). Tomēr, tā kā Grieķijas iestādes ir pierādījušas – šo produktu slimības ir izraisījuši sliktie laika apstākļi (skatīt arī 44. apsvērumu) saskaņā ar pamatnostādņu V.B.4. punkta 31. zemsvītras piezīmi, Komisija novērtēja šo atbalsta pasākumu atbilstību V.B.3. apakšpunkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(71)

Lai varētu izmantot šo izņēmumu, attiecīgajiem atbalsta pasākumiem ir jāatbilst tiesību aktu noteikumiem, kurus piemēro atbalsta piešķiršanas brīdī, proti, 2008. un 2009. gadā. Šajā gadījumā tās ir Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā un jo īpaši to V.B nodaļa, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, lai kompensētu lauksaimnieciskai ražošanai vai lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem nodarīto kaitējumu, un konkrēti – V.B.3. punkta noteikumi, kas paredz atbalstu lauksaimnieku zaudējumu kompensēšanai, kurus radīja sliktie laika apstākļi, kā arī Atbrīvojuma regulas 11. pants.

Jāpiebilst, ka pamatnostādņu V.B.4. punkta noteikumi, kuri attiecas uz atbalstu dzīvnieku un augu slimību apkarošanai, ir jāpiemēro dažiem produktiem, kuriem 2009. gadā tika piešķirts atbalsts ražotājiem (austrumu tabakai un vasaras kartupeļiem). Tomēr, tā kā Grieķijas iestādes ir pierādījušas – šo produktu slimības ir izraisījuši sliktie laika apstākļi (skatīt arī 44. apsvērumu) saskaņā ar pamatnostādņu V.B.4. punkta 31. zemsvītras piezīmi, Komisija novērtēja šo atbalsta pasākumu atbilstību V.B.3. apakšpunkta noteikumiem.

| (72) | Pamatnostādņu iepriekš minētajos noteikumos paredzētie nosacījumi, kurus piemēro šim gadījumam, ir uzskaitīti turpmāk:






  a) | saskaņā ar pamatnostādņu 125. punktu meteoroloģiskās parādības, piemēram, salu, krusu, lietavas vai sausumu, proti, tās parādības, kas bija iestājušās šajā gadījumā un radīja kaitējumu noteiktiem lauksaimniecības produktiem Grieķijā 2008. un 2009. gadā, var pielīdzināt dabas katastrofām, kad zaudējumu līmenis ir sasniedzis noteiktu robežvērtību, salīdzinot ar parasto ražošanu. Šo pielīdzināto notikumu kompensēšana sekmē lauksaimniecības nozares attīstību, un tā ir jāapstiprina, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
  Tātad, lai slikto laika apstākļu radīto zaudējumu kompensēšanai varētu piešķirt atbalstu, šiem zaudējumiem ir jāsasniedz 30 % no ieinteresētās personas gada vidējā ražošanas līmeņa trīs iepriekšējo gadu laikā vai no trīs gadu vidējā rādītāja piecos iepriekšējos gados, izslēdzot augstāko un zemāko gada vērtību. Saskaņā ar pamatnostādņu 128. punktu Komisija var atzīt citas parastā ražošanas līmeņa aprēķina metodes, tostarp reģiona atsauces vērtības, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir reprezentatīvas un nav balstītas uz neparasti augstiem ražas datiem; |
| --- | --- | --- |

(72)

Pamatnostādņu iepriekš minētajos noteikumos paredzētie nosacījumi, kurus piemēro šim gadījumam, ir uzskaitīti turpmāk:

a)

saskaņā ar pamatnostādņu 125. punktu meteoroloģiskās parādības, piemēram, salu, krusu, lietavas vai sausumu, proti, tās parādības, kas bija iestājušās šajā gadījumā un radīja kaitējumu noteiktiem lauksaimniecības produktiem Grieķijā 2008. un 2009. gadā, var pielīdzināt dabas katastrofām, kad zaudējumu līmenis ir sasniedzis noteiktu robežvērtību, salīdzinot ar parasto ražošanu. Šo pielīdzināto notikumu kompensēšana sekmē lauksaimniecības nozares attīstību, un tā ir jāapstiprina, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Tātad, lai slikto laika apstākļu radīto zaudējumu kompensēšanai varētu piešķirt atbalstu, šiem zaudējumiem ir jāsasniedz 30 % no ieinteresētās personas gada vidējā ražošanas līmeņa trīs iepriekšējo gadu laikā vai no trīs gadu vidējā rādītāja piecos iepriekšējos gados, izslēdzot augstāko un zemāko gada vērtību. Saskaņā ar pamatnostādņu 128. punktu Komisija var atzīt citas parastā ražošanas līmeņa aprēķina metodes, tostarp reģiona atsauces vērtības, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir reprezentatīvas un nav balstītas uz neparasti augstiem ražas datiem;

| b) | atbalsta pasākumu paziņojumos ir jāiekļauj meteoroloģiskā informācija, kas pamato šos pasākumus. Turklāt nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības var pielīdzināt tikai dabas katastrofām, ko oficiāli atzinušas valsts iestādes; |
| --- | --- |

b)

atbalsta pasākumu paziņojumos ir jāiekļauj meteoroloģiskā informācija, kas pamato šos pasākumus. Turklāt nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības var pielīdzināt tikai dabas katastrofām, ko oficiāli atzinušas valsts iestādes;

| c) | atbalsta bruto intensitāte nedrīkst pārsniegt 80 % (90 % nelabvēlīgajās zonās vai tajās zonās, kas paredzētas Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (30) 36. panta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punktā un ko dalībvalstis norobežojušas saskaņā ar minētās regulas 50. un 94. pantu) no produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, kas aprēķināts šādā veidā:






  i) | gada laikā saražotā daudzuma vai pēc nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības pārpalikušā daudzuma reizinājuma ar vidējo pārdošanas cenu, kas aprēķināta minētā gada laikā, rezultāts,
  kas atņemts no: |
| --- | --- | --- |

c)

atbalsta bruto intensitāte nedrīkst pārsniegt 80 % (90 % nelabvēlīgajās zonās vai tajās zonās, kas paredzētas Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (30) 36. panta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punktā un ko dalībvalstis norobežojušas saskaņā ar minētās regulas 50. un 94. pantu) no produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, kas aprēķināts šādā veidā:

i)

gada laikā saražotā daudzuma vai pēc nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības pārpalikušā daudzuma reizinājuma ar vidējo pārdošanas cenu, kas aprēķināta minētā gada laikā, rezultāts,

kas atņemts no:

| ii) | vidējā gada laikā saražotā daudzuma trīs iepriekšējos gados (vai trīs gadu vidējā rādītāja piecos iepriekšējos gados, izslēdzot augstāko un zemāko gada vērtību) reizinājuma ar aprēķināto vidējo pārdošanas cenu rezultāta. |
| --- | --- |

ii)

vidējā gada laikā saražotā daudzuma trīs iepriekšējos gados (vai trīs gadu vidējā rādītāja piecos iepriekšējos gados, izslēdzot augstāko un zemāko gada vērtību) reizinājuma ar aprēķināto vidējo pārdošanas cenu rezultāta.

Summu, kas pieejama kā atbalsts, var palielināt, pieskaitot citas izmaksas, kuras lauksaimnieks īpaši pamato ar faktu, ka raža nav izaugusi kādas nelabvēlīgas meteoroloģiskās parādības dēļ;

| d) | maksimālā zaudējumu summa, par ko var saņemt atbalstu, ir jāsamazina par visām summām, kas saņemtas kā apdrošināšanas atlīdzības, un par izmaksām, kuras netiek atbalstītas kā nelabvēlīgu meteoroloģisko parādību radītas izmaksas; |
| --- | --- |

d)

maksimālā zaudējumu summa, par ko var saņemt atbalstu, ir jāsamazina par visām summām, kas saņemtas kā apdrošināšanas atlīdzības, un par izmaksām, kuras netiek atbalstītas kā nelabvēlīgu meteoroloģisko parādību radītas izmaksas;

| e) | zaudējumi jāaprēķina atsevišķu saimniecību līmenī, bet Komisija var piekrist vidējo rādītāju izmantošanai, ar nosacījumu, ka tie ir reprezentatīvi un neparedz ievērojamu papildu kompensāciju kādam atsevišķam saņēmējam; |
| --- | --- |

e)

zaudējumi jāaprēķina atsevišķu saimniecību līmenī, bet Komisija var piekrist vidējo rādītāju izmantošanai, ar nosacījumu, ka tie ir reprezentatīvi un neparedz ievērojamu papildu kompensāciju kādam atsevišķam saņēmējam;

| f) | saņēmējam jebkurā gadījumā vienmēr ir jāsedz daļa no savām izmaksām (pamatnostādņu 125. punkta d) apakšpunkts); |
| --- | --- |

f)

saņēmējam jebkurā gadījumā vienmēr ir jāsedz daļa no savām izmaksām (pamatnostādņu 125. punkta d) apakšpunkts);

| g) | šī sistēma ir jāievieš trīs gadu laikā, un atbalsts ir jāizmaksā četru gadu laikā pēc izdevumu vai zaudējumu rašanās. |
| --- | --- |

g)

šī sistēma ir jāievieš trīs gadu laikā, un atbalsts ir jāizmaksā četru gadu laikā pēc izdevumu vai zaudējumu rašanās.

| (73) | Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 373 257 465,71 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, kurus radīja sliktie laika apstākļi, Komisija atzīst, ka tas lielākoties, proti, attiecībā uz summu 347 193 466,52 euro apmērā (skatīt 42. apsvērumu), atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kas minēti 72. apsvērumā. Par atbalstu 2 472 785,97 euro apmērā turpmāko zaudējumu segšanai attiecībā uz to pašu augkopības produkciju jāteic, ka arī tas lielākoties, proti, attiecībā uz summu 2 300 185,51 euro apmērā, atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kas minēti 72. apsvērumā. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 373 257 465,71 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, kurus radīja sliktie laika apstākļi, Komisija atzīst, ka tas lielākoties, proti, attiecībā uz summu 347 193 466,52 euro apmērā (skatīt 42. apsvērumu), atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kas minēti 72. apsvērumā. Par atbalstu 2 472 785,97 euro apmērā turpmāko zaudējumu segšanai attiecībā uz to pašu augkopības produkciju jāteic, ka arī tas lielākoties, proti, attiecībā uz summu 2 300 185,51 euro apmērā, atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kas minēti 72. apsvērumā.

| (74) | Kā liecina 42. apsvērumā iekļautā tabula, jo īpaši labi izpildīts ir nosacījums, kas izskatīts 72. apsvēruma a) punktā, proti, zaudējumu robežvērtība sasniedz 30 % parastā ražošanas līmeņa attiecībā uz kompensācijas atbalstu 347 193 466,52 euro apmērā. Izvērtējot atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai, attiecībā uz 93,02 % šā atbalsta kopsummas, proti, 2 300 185,51 euro, ir izpildīts nosacījums par zaudējumu līmeni, kad ir iznīcināti vairāk nekā 30 % parastā ražošanas līmeņa, un līdz ar to ir izpildīta arī prasība, kas minēta 72. apsvēruma a) punktā. |
| --- | --- |

(74)

Kā liecina 42. apsvērumā iekļautā tabula, jo īpaši labi izpildīts ir nosacījums, kas izskatīts 72. apsvēruma a) punktā, proti, zaudējumu robežvērtība sasniedz 30 % parastā ražošanas līmeņa attiecībā uz kompensācijas atbalstu 347 193 466,52 euro apmērā. Izvērtējot atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai, attiecībā uz 93,02 % šā atbalsta kopsummas, proti, 2 300 185,51 euro, ir izpildīts nosacījums par zaudējumu līmeni, kad ir iznīcināti vairāk nekā 30 % parastā ražošanas līmeņa, un līdz ar to ir izpildīta arī prasība, kas minēta 72. apsvēruma a) punktā.

| (75) | Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegto informāciju (skatīt 39. apsvērumu), attiecīgā kompensācijas atbalsta bruto intensitāte salīdzinājumā ar produkta pārdošanas ieņēmumu samazināšanos atbilst robežvērtībai, kas noteikta Atbrīvojuma regulas 11. pantā (skatīt 72. apsvēruma c) punktu). Tomēr šīs intensitātes aprēķini neatbilst vidējam daudzumam, kas saražots trīs iepriekšējo gadu laikā (vai trīs gadu vidējam rādītājam) saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 2. pantu, ņemot vērā to, ka šim kompensācijas atbalstam ir piemērota cita metode parastā ražošanas līmeņa aprēķināšanai (skatīt 40. apsvērumā aprēķina metodes aprakstu). |
| --- | --- |

(75)

Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegto informāciju (skatīt 39. apsvērumu), attiecīgā kompensācijas atbalsta bruto intensitāte salīdzinājumā ar produkta pārdošanas ieņēmumu samazināšanos atbilst robežvērtībai, kas noteikta Atbrīvojuma regulas 11. pantā (skatīt 72. apsvēruma c) punktu). Tomēr šīs intensitātes aprēķini neatbilst vidējam daudzumam, kas saražots trīs iepriekšējo gadu laikā (vai trīs gadu vidējam rādītājam) saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 2. pantu, ņemot vērā to, ka šim kompensācijas atbalstam ir piemērota cita metode parastā ražošanas līmeņa aprēķināšanai (skatīt 40. apsvērumā aprēķina metodes aprakstu).

| (76) | Saskaņā ar pamatnostādņu 128. punktu Komisija var atzīt citas aprēķina metodes, kas paredzētas Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktā, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir reprezentatīvas un nav balstītas uz neparasti augstiem ražas datiem. Pēc šajā gadījumā izmantotās aprēķina metodes apraksta analīzes Komisija uzskata, ka šī metode atbilst iepriekš minētajam pamatnostādņu noteikumam un, ņemot vērā šā atbalsta intensitāti, nav riska, ka par zaudējumiem tiks izmaksāta pārmērīga kompensācija. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar pamatnostādņu 128. punktu Komisija var atzīt citas aprēķina metodes, kas paredzētas Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktā, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir reprezentatīvas un nav balstītas uz neparasti augstiem ražas datiem. Pēc šajā gadījumā izmantotās aprēķina metodes apraksta analīzes Komisija uzskata, ka šī metode atbilst iepriekš minētajam pamatnostādņu noteikumam un, ņemot vērā šā atbalsta intensitāti, nav riska, ka par zaudējumiem tiks izmaksāta pārmērīga kompensācija.

| (77) | Komisija arī atzīst, ka Grieķijas iesniegtie meteoroloģiskie dati par notikumiem, kas iestājās 2007./2008. gada sezonas laikā, pierāda tādu klimatisku apstākļu esamību, kas var pamatot attiecīgo kompensāciju piešķiršanu. |
| --- | --- |

(77)

Komisija arī atzīst, ka Grieķijas iesniegtie meteoroloģiskie dati par notikumiem, kas iestājās 2007./2008. gada sezonas laikā, pierāda tādu klimatisku apstākļu esamību, kas var pamatot attiecīgo kompensāciju piešķiršanu.

| (78) | Turklāt saskaņā ar informāciju, kas sniegta par šo atbalstu (skatīt 39. apsvērumu), tas ir samazināts par summām, kuras iespējams saņemt no apdrošināšanas sabiedrībām, un par izmaksām, kuras neatbilst zaudējumus radījušā notikuma prasītajai būtībai. Turklāt zaudējumi ir aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī. Visbeidzot, ir ievēroti atbalsta izmaksāšanas termiņi pēc zaudējumu rašanās, kas paredzēti 72. apsvēruma g) punktā. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt saskaņā ar informāciju, kas sniegta par šo atbalstu (skatīt 39. apsvērumu), tas ir samazināts par summām, kuras iespējams saņemt no apdrošināšanas sabiedrībām, un par izmaksām, kuras neatbilst zaudējumus radījušā notikuma prasītajai būtībai. Turklāt zaudējumi ir aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī. Visbeidzot, ir ievēroti atbalsta izmaksāšanas termiņi pēc zaudējumu rašanās, kas paredzēti 72. apsvēruma g) punktā.

| (79) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija var secināt, ka kompensācijas atbalsts 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem 2008. gadā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un kur 2 300 185,51 euro attiecās uz atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai par to pašu augkopības produkciju, atbilst noteikumiem, kas paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un līdz ar to ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija var secināt, ka kompensācijas atbalsts 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem 2008. gadā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un kur 2 300 185,51 euro attiecās uz atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai par to pašu augkopības produkciju, atbilst noteikumiem, kas paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un līdz ar to ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (80) | Tātad, kā liecina tabula 42. apsvērumā, kompensācijas atbalsts 26 063 999,19 euro apmērā, ko ELGA piešķīra lauksaimniecības produktu ražotājiem 2008. gadā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, neatbilst Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punkta noteikumam par zaudējumu robežvērtību salīdzinājumā ar parasto ražošanu. Komisija atzīst, ka šis kompensācijas atbalsts nav saderīgs ar visiem nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz to nevar attiecināt izņēmumu, kas paredzēts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(80)

Tātad, kā liecina tabula 42. apsvērumā, kompensācijas atbalsts 26 063 999,19 euro apmērā, ko ELGA piešķīra lauksaimniecības produktu ražotājiem 2008. gadā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, neatbilst Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punkta noteikumam par zaudējumu robežvērtību salīdzinājumā ar parasto ražošanu. Komisija atzīst, ka šis kompensācijas atbalsts nav saderīgs ar visiem nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz to nevar attiecināt izņēmumu, kas paredzēts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

| (81) | Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 7 338 119,74 euro apmērā, ko ELGA 2008. gadā piešķīra lauksaimniekiem, lai segtu dzīvnieku resursu zaudējumus, no 43. apsvēruma izriet, ka saskaņā ar Grieķijas iestāžu datiem šis atbalsts, kas izmaksāts īpašās obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros, nav uzskatāms par valsts atbalstu. Lai gan minētās iestādes šādi secināja par visu kompensācijas atbalstu, ko ELGA piešķīra 2008. un 2009. gadā, tas attiecas tikai uz atbalstu, par kuru nav sniegta papildu informācija, lai šo atbalstu varētu klasificēt kā saderīgu ar pamatnostādnēm. Šā iemesla dēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz to nevar attiecināt izņēmumu, kas paredzēts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.
  Jebkurā gadījumā Komisija vēlas uzsvērt, ka attiecīgā dalībvalsts, lai izpildītu pienākumu sadarboties ar Komisiju, ir atbildīga par visas tās informācijas iesniegšanu, kas šai iestādei ļautu pārliecināties par to, vai ir izpildīti nosacījumi pieprasītā izņēmuma saņemšanai (31). Šajā gadījumā Grieķijas iestādes nekad nav atsaukušās uz pamatnostādnēm un nav iesniegušas nevienu dokumentu, kas Komisijai ļautu pārbaudīt datus saistībā ar šīm pamatnostādnēm, un tas viss – neatkarīgi no Komisijas norādēm, kas sniegtas lēmuma par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu 21. punktā. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 7 338 119,74 euro apmērā, ko ELGA 2008. gadā piešķīra lauksaimniekiem, lai segtu dzīvnieku resursu zaudējumus, no 43. apsvēruma izriet, ka saskaņā ar Grieķijas iestāžu datiem šis atbalsts, kas izmaksāts īpašās obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros, nav uzskatāms par valsts atbalstu. Lai gan minētās iestādes šādi secināja par visu kompensācijas atbalstu, ko ELGA piešķīra 2008. un 2009. gadā, tas attiecas tikai uz atbalstu, par kuru nav sniegta papildu informācija, lai šo atbalstu varētu klasificēt kā saderīgu ar pamatnostādnēm. Šā iemesla dēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz to nevar attiecināt izņēmumu, kas paredzēts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

Jebkurā gadījumā Komisija vēlas uzsvērt, ka attiecīgā dalībvalsts, lai izpildītu pienākumu sadarboties ar Komisiju, ir atbildīga par visas tās informācijas iesniegšanu, kas šai iestādei ļautu pārliecināties par to, vai ir izpildīti nosacījumi pieprasītā izņēmuma saņemšanai (31). Šajā gadījumā Grieķijas iestādes nekad nav atsaukušās uz pamatnostādnēm un nav iesniegušas nevienu dokumentu, kas Komisijai ļautu pārbaudīt datus saistībā ar šīm pamatnostādnēm, un tas viss – neatkarīgi no Komisijas norādēm, kas sniegtas lēmuma par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu 21. punktā.

| (82) | Attiecībā uz atbalstu 114 374,86 euro apmērā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, kurus radījuši lāči, uz šo atbalstu neattiecas pamatnostādņu V sadaļas noteikumi par riska un krīzes pārvaldību. Saskaņā ar pamatnostādņu 23. punktu attiecībā uz atbalsta pasākumiem, uz kuriem neattiecas pamatnostādnes, Komisija katrā atsevišķā gadījumā veic pārbaudi un neapstiprina šāda veida pasākumus, ja vien to radītā pozitīvā ietekme uz nozares attīstību nekompensē lielāko daļu risku jautājumā par izraisītajiem konkurences izkropļojumiem.
  Saskaņā ar pamatnostādņu 113. punktu, kurā ir runa par valsts atbalsta atļaušanu riska pārvaldībai, ir jānodrošina minimālās ražotāju iemaksas pieprasīšana par zaudējumiem, lai mazinātu konkurences izkropļojumu risku un veicinātu arī citu risku mazināšanos. Tātad šajā gadījumā piešķirtā atbalsta intensitāte bija 100 % un, pēc Komisijas domām, nebija nekādas ražotāju līdzdalības zaudējumu segšanā, un tas varēja izraisīt konkurences izkropļojumu riskus. Minētā iemesla dēļ Komisija uzskata, ka šajā gadījumā bija jāpieprasa ražotāju minimālā līdzdalība 20 % apmērā. Līdz ar to šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai par 80 % atbalsta intensitātes, proti, par 91 500 euro. Pretēji tam, attiecībā uz pārējo summu, kas atbilst 20 % atbalsta intensitātes, minētais atbalsts nav uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz atbalstu 114 374,86 euro apmērā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, kurus radījuši lāči, uz šo atbalstu neattiecas pamatnostādņu V sadaļas noteikumi par riska un krīzes pārvaldību. Saskaņā ar pamatnostādņu 23. punktu attiecībā uz atbalsta pasākumiem, uz kuriem neattiecas pamatnostādnes, Komisija katrā atsevišķā gadījumā veic pārbaudi un neapstiprina šāda veida pasākumus, ja vien to radītā pozitīvā ietekme uz nozares attīstību nekompensē lielāko daļu risku jautājumā par izraisītajiem konkurences izkropļojumiem.

Saskaņā ar pamatnostādņu 113. punktu, kurā ir runa par valsts atbalsta atļaušanu riska pārvaldībai, ir jānodrošina minimālās ražotāju iemaksas pieprasīšana par zaudējumiem, lai mazinātu konkurences izkropļojumu risku un veicinātu arī citu risku mazināšanos. Tātad šajā gadījumā piešķirtā atbalsta intensitāte bija 100 % un, pēc Komisijas domām, nebija nekādas ražotāju līdzdalības zaudējumu segšanā, un tas varēja izraisīt konkurences izkropļojumu riskus. Minētā iemesla dēļ Komisija uzskata, ka šajā gadījumā bija jāpieprasa ražotāju minimālā līdzdalība 20 % apmērā. Līdz ar to šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai par 80 % atbalsta intensitātes, proti, par 91 500 euro. Pretēji tam, attiecībā uz pārējo summu, kas atbilst 20 % atbalsta intensitātes, minētais atbalsts nav uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (83) | Attiecībā uz atbalstu korekcijas darbībām pēc administratīvām neuzmanības kļūdām novērtējuma ziņojumos par atbalstu augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai Grieķija nav iesniegusi neko citu, kā vien šā atbalsta kopsummu, proti, norādījusi summu – 3 803 901,72 euro. Tādējādi korekcijas darbību summas saistībā ar kompensācijas atbalstu par augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumiem, kā arī par augkopības produkcijai lāču nodarītajiem zaudējumiem (skatīt 41., 42. un 43. apsvērumu) nav precizētas tajā papildu informācijā, kuru Grieķijas iestādes nosūtījušas Komisijai. Tā kā šīs korekcijas darbības attiecās uz administratīvajām kļūdām, kuras radīja ELGA parādus attiecīgā atbalsta saņēmējiem, Komisija secināja, ka šo korekcijas atbalstu varēja iekļaut minētajā kompensācijas atbalstā. Tomēr, tā kā Komisija par saderīgu ir atzinusi tikai kompensācijas atbalstu par augkopības produkcijas zaudējumiem 349 666 252,49 euro apmērā (skatīt 75. apsvērumu), Komisija secināja, ka tikai tās korekcijas darbības, kuras attiecas uz minēto kompensācijas atbalstu, ir uzskatāmas par atbalstu, kas izpilda pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā iekļautos nosacījumus, un tikai tās drīkst saņemt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz atbalstu korekcijas darbībām pēc administratīvām neuzmanības kļūdām novērtējuma ziņojumos par atbalstu augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai Grieķija nav iesniegusi neko citu, kā vien šā atbalsta kopsummu, proti, norādījusi summu – 3 803 901,72 euro. Tādējādi korekcijas darbību summas saistībā ar kompensācijas atbalstu par augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumiem, kā arī par augkopības produkcijai lāču nodarītajiem zaudējumiem (skatīt 41., 42. un 43. apsvērumu) nav precizētas tajā papildu informācijā, kuru Grieķijas iestādes nosūtījušas Komisijai. Tā kā šīs korekcijas darbības attiecās uz administratīvajām kļūdām, kuras radīja ELGA parādus attiecīgā atbalsta saņēmējiem, Komisija secināja, ka šo korekcijas atbalstu varēja iekļaut minētajā kompensācijas atbalstā. Tomēr, tā kā Komisija par saderīgu ir atzinusi tikai kompensācijas atbalstu par augkopības produkcijas zaudējumiem 349 666 252,49 euro apmērā (skatīt 75. apsvērumu), Komisija secināja, ka tikai tās korekcijas darbības, kuras attiecas uz minēto kompensācijas atbalstu, ir uzskatāmas par atbalstu, kas izpilda pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā iekļautos nosacījumus, un tikai tās drīkst saņemt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu.

| (84) | No kompensācijas atbalsta 415 019 452 euro apmērā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2009. gadā, atbalsts 27 614 905 euro apmērā atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kā izklāstīts 73. apsvērumā. |
| --- | --- |

(84)

No kompensācijas atbalsta 415 019 452 euro apmērā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2009. gadā, atbalsts 27 614 905 euro apmērā atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kā izklāstīts 73. apsvērumā.

| (85) | Pamatojoties uz detalizētiem datiem, kurus Grieķijas iestādes iesniedza par katru kompensācijas atbalstu, ko ELGA izmaksāja 2009. gadā (skatīt 37. apsvērumu), Komisija varēja konstatēt, ka nosacījums, kas minēts 73. apsvēruma a) punktā, proti, ka zaudējumu robežvērtībai ir jāsasniedz 30 % parastā ražošanas līmeņa, ir izpildīts attiecībā uz kompensācijas atbalstu 27 614 905 euro apmērā. |
| --- | --- |

(85)

Pamatojoties uz detalizētiem datiem, kurus Grieķijas iestādes iesniedza par katru kompensācijas atbalstu, ko ELGA izmaksāja 2009. gadā (skatīt 37. apsvērumu), Komisija varēja konstatēt, ka nosacījums, kas minēts 73. apsvēruma a) punktā, proti, ka zaudējumu robežvērtībai ir jāsasniedz 30 % parastā ražošanas līmeņa, ir izpildīts attiecībā uz kompensācijas atbalstu 27 614 905 euro apmērā.

| (86) | Saskaņā ar 76.–79. apsvērumu attiecībā uz atbalsta daļu, ko ELGA piešķīra 2008. gadā, tādus pašus secinājumus var izdarīt arī par atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā 27 614 905 euro apmērā, un proti, ka arī šis atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā izklāstītajos noteikumos. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar 76.–79. apsvērumu attiecībā uz atbalsta daļu, ko ELGA piešķīra 2008. gadā, tādus pašus secinājumus var izdarīt arī par atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā 27 614 905 euro apmērā, un proti, ka arī šis atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā izklāstītajos noteikumos.

| (87) | Proti, attiecīgā atbalsta intensitāte, aprēķināšanas metode, kas izmantota šajā gadījumā, meteoroloģiskie dati, kas attiecas uz notikumiem 2008.–2009. gada sezonas laikā (skatīt tabulu 44. apsvērumā), pārmērīgas kompensācijas nepieļaušana par zaudējumiem, kā arī atbalsta izmaksāšanas termiņi laikā pēc zaudējumu rašanās – viss atbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā. |
| --- | --- |

(87)

Proti, attiecīgā atbalsta intensitāte, aprēķināšanas metode, kas izmantota šajā gadījumā, meteoroloģiskie dati, kas attiecas uz notikumiem 2008.–2009. gada sezonas laikā (skatīt tabulu 44. apsvērumā), pārmērīgas kompensācijas nepieļaušana par zaudējumiem, kā arī atbalsta izmaksāšanas termiņi laikā pēc zaudējumu rašanās – viss atbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā.

| (88) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija atzīst, ka atbalsts 27 614 905 euro apmērā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2009. gadā, ir uzskatāms par saderīgu ar pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā izklāstītajiem noteikumiem. Tādēļ tam var piešķirt atkāpi, kas paredzēta Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(88)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija atzīst, ka atbalsts 27 614 905 euro apmērā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2009. gadā, ir uzskatāms par saderīgu ar pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā izklāstītajiem noteikumiem. Tādēļ tam var piešķirt atkāpi, kas paredzēta Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

| (89) | Attiecībā uz pārējo šā atbalsta summu 387 404 547 euro apmērā Komisija konstatē, pretēji Grieķijas iestāžu uzskatam (skatīt 46. apsvērumu), ka tā nav uzskatāma par saderīgu ar Atbrīvojuma regulas 11. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz pārējo šā atbalsta summu 387 404 547 euro apmērā Komisija konstatē, pretēji Grieķijas iestāžu uzskatam (skatīt 46. apsvērumu), ka tā nav uzskatāma par saderīgu ar Atbrīvojuma regulas 11. panta nosacījumiem.

| (90) | Pamatojoties uz detalizēto informāciju, ko Grieķija sniedza par katru atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā, no tās izriet, ka šajā gadījumā nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības neatbilst tādu nelabvēlīgu meteoroloģisku parādību, kuras var pielīdzināt dabas katastrofām, definīcijai, kas paredzēta Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktā, ņemot vērā to, ka attiecīgie sliktie laika apstākļi iznīcināja mazāk nekā 30 % attiecīgo lauksaimnieku parastā produkcijas apjoma. Turklāt parastā ražošana šajā gadījumā netika definēta saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktu (32), un līdz ar to attiecīgā atbalsta intensitāte netika noteikta saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 11. panta 2. punktā paredzēto aprēķināšanas kārtību. |
| --- | --- |

(90)

Pamatojoties uz detalizēto informāciju, ko Grieķija sniedza par katru atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā, no tās izriet, ka šajā gadījumā nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības neatbilst tādu nelabvēlīgu meteoroloģisku parādību, kuras var pielīdzināt dabas katastrofām, definīcijai, kas paredzēta Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktā, ņemot vērā to, ka attiecīgie sliktie laika apstākļi iznīcināja mazāk nekā 30 % attiecīgo lauksaimnieku parastā produkcijas apjoma. Turklāt parastā ražošana šajā gadījumā netika definēta saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktu (32), un līdz ar to attiecīgā atbalsta intensitāte netika noteikta saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 11. panta 2. punktā paredzēto aprēķināšanas kārtību.

| (91) | Turklāt Grieķijas iestādes uzskatīja, ka attiecīgais atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, lai to varētu atzīt par atbilstīgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam un paziņojumam par Kopienas pagaidu shēmu (skatīt 47.–50. apsvērumu). |
| --- | --- |

(91)

Turklāt Grieķijas iestādes uzskatīja, ka attiecīgais atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, lai to varētu atzīt par atbilstīgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam un paziņojumam par Kopienas pagaidu shēmu (skatīt 47.–50. apsvērumu).

| (92) | Komisija attiecībā uz šiem nepaziņotajiem atbalsta pasākumiem uzskata, ka atbalstam, kas piešķirts 2009. gadā, nevar tieši piemērot Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā to, ka Komisija pieņēma šo paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu, kas piemērojams no 2008. gada 17. decembra, balstoties uz minēto noteikumu. Paziņojuma 4.2.2. punkta h) apakšpunkts nepārprotami izslēdz no šā paziņojuma piemērošanas jomas uzņēmumus, kas specializējas primārajā lauksaimnieciskajā ražošanā. Saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi valsts atbalsta specifiskajā jomā Komisijai ir saistoši tās pieņemtie pamatnoteikumi un paziņojumi, ciktāl tie nav pretrunā Līguma normām (33). Līdz ar to pagaidu shēmas 4.2.2. punkta h) apakšpunkta pieņemšanas brīdī rēķinoties ar to, ka atbalsta sistēmu (jāatceras, ka tā bija paredzēta, lai veicinātu piekļuvi finansējumam finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos) nepiemēros uzņēmumiem, kuri darbojas primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā, Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā būtiskos konkurences izkropļojumus, kas varēja rasties šajā nozarē, šādi atbalsta pasākumi nebūs nepieciešami vai proporcionāli Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta izpratnē līdz pat brīdim, kad stāsies spēkā šai nozarei pieņemtie noteikumi un konkrētās robežvērtības (34). Pēc Komisijas domām, paziņojumu, kāds tas bija spēkā attiecīgajā brīdī, piemēroja šā atbalsta piešķiršanai, sākot no 2008. gada 17. decembra un līdz 2009. gada 27. oktobrim.
  Pamatnostādnes, ko piemēroja brīdī, kad piešķīra attiecīgo atbalstu, bija Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā. Tātad, kā izriet no 91. apsvēruma, šajā gadījumā sliktie laika apstākļi bija iznīcinājuši mazāk nekā 30 % attiecīgo lauksaimnieku parastā produkcijas apjoma. Līdz ar to pamatnostādnēs izklāstītie noteikumi nav uzskatāmi par izpildītiem attiecībā uz šo kompensācijas atbalstu. |
| --- | --- |

(92)

Komisija attiecībā uz šiem nepaziņotajiem atbalsta pasākumiem uzskata, ka atbalstam, kas piešķirts 2009. gadā, nevar tieši piemērot Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā to, ka Komisija pieņēma šo paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu, kas piemērojams no 2008. gada 17. decembra, balstoties uz minēto noteikumu. Paziņojuma 4.2.2. punkta h) apakšpunkts nepārprotami izslēdz no šā paziņojuma piemērošanas jomas uzņēmumus, kas specializējas primārajā lauksaimnieciskajā ražošanā. Saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi valsts atbalsta specifiskajā jomā Komisijai ir saistoši tās pieņemtie pamatnoteikumi un paziņojumi, ciktāl tie nav pretrunā Līguma normām (33). Līdz ar to pagaidu shēmas 4.2.2. punkta h) apakšpunkta pieņemšanas brīdī rēķinoties ar to, ka atbalsta sistēmu (jāatceras, ka tā bija paredzēta, lai veicinātu piekļuvi finansējumam finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos) nepiemēros uzņēmumiem, kuri darbojas primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā, Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā būtiskos konkurences izkropļojumus, kas varēja rasties šajā nozarē, šādi atbalsta pasākumi nebūs nepieciešami vai proporcionāli Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta izpratnē līdz pat brīdim, kad stāsies spēkā šai nozarei pieņemtie noteikumi un konkrētās robežvērtības (34). Pēc Komisijas domām, paziņojumu, kāds tas bija spēkā attiecīgajā brīdī, piemēroja šā atbalsta piešķiršanai, sākot no 2008. gada 17. decembra un līdz 2009. gada 27. oktobrim.

Pamatnostādnes, ko piemēroja brīdī, kad piešķīra attiecīgo atbalstu, bija Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā. Tātad, kā izriet no 91. apsvēruma, šajā gadījumā sliktie laika apstākļi bija iznīcinājuši mazāk nekā 30 % attiecīgo lauksaimnieku parastā produkcijas apjoma. Līdz ar to pamatnostādnēs izklāstītie noteikumi nav uzskatāmi par izpildītiem attiecībā uz šo kompensācijas atbalstu.

| (93) | Saskaņā ar 48. apsvērumu Grieķijas iestādes uzskatīja, ka paziņojuma 7. punkta a) apakšpunktu piemēro šiem nepaziņotajiem atbalsta pasākumiem, ņemot vērā to, ka tie piešķirti ražotājiem pēc 2008. gada 17. decembra.
  Tāpēc Komisija uzskata, ka iespēju deklarēt atbalsta pasākumus lauksaimniecības nozarē, kas saderīgi ar paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu, var attiecināt tikai uz to atbalstu lauksaimniecības nozarē, kas piešķirts, sākot no 2009. gada 28. oktobra, proti, no datuma, kad stājās spēkā grozījums paziņojumā par Kopienas pagaidu shēmu, kas paredzēja ierobežotu saderīga atbalsta summu uzņēmumiem, kuri darbojas primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar 48. apsvērumu Grieķijas iestādes uzskatīja, ka paziņojuma 7. punkta a) apakšpunktu piemēro šiem nepaziņotajiem atbalsta pasākumiem, ņemot vērā to, ka tie piešķirti ražotājiem pēc 2008. gada 17. decembra.

Tāpēc Komisija uzskata, ka iespēju deklarēt atbalsta pasākumus lauksaimniecības nozarē, kas saderīgi ar paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu, var attiecināt tikai uz to atbalstu lauksaimniecības nozarē, kas piešķirts, sākot no 2009. gada 28. oktobra, proti, no datuma, kad stājās spēkā grozījums paziņojumā par Kopienas pagaidu shēmu, kas paredzēja ierobežotu saderīga atbalsta summu uzņēmumiem, kuri darbojas primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā.

| (94) | Šajā gadījumā saskaņā ar detalizētiem datiem, kurus Grieķijas iestādes sniegušas par katru atbalstu, ko ELGA piešķīra 2009. gadā, var secināt, ka gandrīz viss attiecīgais atbalsts lauksaimniecības produktu ražotājiem ir piešķirts datumos pirms iepriekš minētā 2009. gada 28. oktobra datuma. Tāpat lielākā daļa šā atbalsta ir piešķirta laikā no 2009. gada marta līdz 2009. gada jūlijam, bet pārējais atbalsts ir sniegts 2009. gada septembrī. |
| --- | --- |

(94)

Šajā gadījumā saskaņā ar detalizētiem datiem, kurus Grieķijas iestādes sniegušas par katru atbalstu, ko ELGA piešķīra 2009. gadā, var secināt, ka gandrīz viss attiecīgais atbalsts lauksaimniecības produktu ražotājiem ir piešķirts datumos pirms iepriekš minētā 2009. gada 28. oktobra datuma. Tāpat lielākā daļa šā atbalsta ir piešķirta laikā no 2009. gada marta līdz 2009. gada jūlijam, bet pārējais atbalsts ir sniegts 2009. gada septembrī.

| (95) | Komisija secina, ka šis atbalsts neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti paziņojumā, un tāpēc uz to nevar attiecināt Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikto izņēmumu. |
| --- | --- |

(95)

Komisija secina, ka šis atbalsts neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti paziņojumā, un tāpēc uz to nevar attiecināt Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikto izņēmumu.

| (96) | Tomēr Komisija atzīst, ka attiecībā uz atbalstu, kuru ELGA piešķīra lauksaimniecības produktu ražotājiem datumos, kas bija vēlāki par iepriekš minēto 2009. gada 28. oktobra datumu (ļoti nelielu daļu šā atbalsta piešķīra 2009. gada decembrī un 2010. gada novembrī), var piemērot grozījumus, kas paziņojumā izdarīti attiecībā uz lauksaimniecības nozari. |
| --- | --- |

(96)

Tomēr Komisija atzīst, ka attiecībā uz atbalstu, kuru ELGA piešķīra lauksaimniecības produktu ražotājiem datumos, kas bija vēlāki par iepriekš minēto 2009. gada 28. oktobra datumu (ļoti nelielu daļu šā atbalsta piešķīra 2009. gada decembrī un 2010. gada novembrī), var piemērot grozījumus, kas paziņojumā izdarīti attiecībā uz lauksaimniecības nozari.

| (97) | Attiecīgais atbalsts atbilst nosacījumiem, kas paredzēti paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punktā. Tomēr nosacījums, kas paredzēts minētā paziņojuma 4.2.2. punkta g) apakšpunktā, nav ievērots, jo ELGA nesaņēma no attiecīgajiem lauksaimniekiem deklarāciju par citiem de minimis atbalsta pasākumiem un par atbalsta pasākumiem saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu, ko viņi saņēmuši kārtējā finanšu gada laikā. Tāpēc Komisija atzīst par pieņemamu Grieķijas iestāžu argumentu, saskaņā ar kuru šajā gadījumā minēto prasību var uzskatīt tikai par formalitāti, ņemot vērā to, ka Grieķija laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nav piešķīrusi lauksaimniecības uzņēmumiem de minimis atbalstu vai atbalstu, pamatojoties uz paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu. Komisija līdz ar to secina, ka atbalsta pasākumi, kuriem piemēro paziņojumu, atbilst minētā paziņojuma 4.2.2. punkta nosacījumiem, un uz tiem var attiecināt izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(97)

Attiecīgais atbalsts atbilst nosacījumiem, kas paredzēti paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punktā. Tomēr nosacījums, kas paredzēts minētā paziņojuma 4.2.2. punkta g) apakšpunktā, nav ievērots, jo ELGA nesaņēma no attiecīgajiem lauksaimniekiem deklarāciju par citiem de minimis atbalsta pasākumiem un par atbalsta pasākumiem saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu, ko viņi saņēmuši kārtējā finanšu gada laikā. Tāpēc Komisija atzīst par pieņemamu Grieķijas iestāžu argumentu, saskaņā ar kuru šajā gadījumā minēto prasību var uzskatīt tikai par formalitāti, ņemot vērā to, ka Grieķija laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nav piešķīrusi lauksaimniecības uzņēmumiem de minimis atbalstu vai atbalstu, pamatojoties uz paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu. Komisija līdz ar to secina, ka atbalsta pasākumi, kuriem piemēro paziņojumu, atbilst minētā paziņojuma 4.2.2. punkta nosacījumiem, un uz tiem var attiecināt izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| (98) | Turklāt Komisija uzskata, ka nav izslēgts, ka daļa minētā atbalsta 75 382 500 euro apmērā atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007 (skatīt 51. un 52. apsvērumu). |
| --- | --- |

(98)

Turklāt Komisija uzskata, ka nav izslēgts, ka daļa minētā atbalsta 75 382 500 euro apmērā atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007 (skatīt 51. un 52. apsvērumu).

VII.   SECINĀJUMI

| (99) | Kompensācijas, kuras ELGA 2008. gadā izmaksāja ražotājiem, proti, 386 986 648 euro, tikai daļēji tika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, ko maksāja lauksaimnieki, ņemot vērā to, ka šīs iemaksas 2008. gadā nepārsniedza 88 353 000 euro. Attiecībā uz 2009. gadā izmaksātajām kompensācijām, proti, 415 019 452 euro, tās netika finansētas ar īpašo obligāto iemaksu starpniecību. |
| --- | --- |

(99)

Kompensācijas, kuras ELGA 2008. gadā izmaksāja ražotājiem, proti, 386 986 648 euro, tikai daļēji tika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, ko maksāja lauksaimnieki, ņemot vērā to, ka šīs iemaksas 2008. gadā nepārsniedza 88 353 000 euro. Attiecībā uz 2009. gadā izmaksātajām kompensācijām, proti, 415 019 452 euro, tās netika finansētas ar īpašo obligāto iemaksu starpniecību.

| (100) | Attiecībā uz diviem aizņēmumiem, ko ELGA vajadzēja ņemt, lai varētu izmaksāt minētās kompensācijas ražotājiem, jāsecina, ka, izmantojot ražotāju veiktās īpašās apdrošināšanas iemaksas, ELGA nebūs spējīga atmaksāt ikgadējos procentu maksājumus un amortizāciju desmit gadu laikā – laika posmā, kas paredzēts šo aizņēmumu atmaksāšanai, jo vairāk tādēļ, ka no šīm iemaksām būs jāizmaksā kompensācijas par zaudējumiem, kas radīsies minēto gadu laikā. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz diviem aizņēmumiem, ko ELGA vajadzēja ņemt, lai varētu izmaksāt minētās kompensācijas ražotājiem, jāsecina, ka, izmantojot ražotāju veiktās īpašās apdrošināšanas iemaksas, ELGA nebūs spējīga atmaksāt ikgadējos procentu maksājumus un amortizāciju desmit gadu laikā – laika posmā, kas paredzēts šo aizņēmumu atmaksāšanai, jo vairāk tādēļ, ka no šīm iemaksām būs jāizmaksā kompensācijas par zaudējumiem, kas radīsies minēto gadu laikā.

| (101) | No visa iepriekš teiktā izriet, ka kompensācijas, ko ELGA izmaksāja 2008. un 2009. gadā saskaņā ar obligātās apdrošināšanas sistēmu, nevar uzskatīt par tādām, kas finansētas tikai no ražotāju veiktajiem maksājumiem kā īpašām apdrošināšanas iemaksām. Minētā iemesla dēļ Komisija secina, ka ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(101)

No visa iepriekš teiktā izriet, ka kompensācijas, ko ELGA izmaksāja 2008. un 2009. gadā saskaņā ar obligātās apdrošināšanas sistēmu, nevar uzskatīt par tādām, kas finansētas tikai no ražotāju veiktajiem maksājumiem kā īpašām apdrošināšanas iemaksām. Minētā iemesla dēļ Komisija secina, ka ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem.

| (102) | Komisija konstatē, ka Grieķijas Republika ir sniegusi minēto atbalstu, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(102)

Komisija konstatē, ka Grieķijas Republika ir sniegusi minēto atbalstu, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu.

| (103) | Attiecībā uz kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. gadā saskaņā ar īpašo obligātās apdrošināšanas sistēmu, Komisija:






  a) | secina attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un no kā summa 2 300 185,51 euro apmērā attiecās uz atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai tai pašai augkopības produkcijai – Komisija uzskata, ka minētais atbalsts izpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc tas ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē; |
| --- | --- | --- |

(103)

Attiecībā uz kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. gadā saskaņā ar īpašo obligātās apdrošināšanas sistēmu, Komisija:

a)

secina attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un no kā summa 2 300 185,51 euro apmērā attiecās uz atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai tai pašai augkopības produkcijai – Komisija uzskata, ka minētais atbalsts izpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc tas ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē;

| b) | uzskata, ka valsts atbalsts 33 402 118,93 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem noteiktu augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai, neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

b)

uzskata, ka valsts atbalsts 33 402 118,93 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem noteiktu augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai, neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu;

| c) | uzskata, ka valsts atbalsts 114 374,86 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem lāču radīto augkopības produkcijas zaudējumu segšanai, var radīt konkurences izkropļojumu riskus un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

c)

uzskata, ka valsts atbalsts 114 374,86 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem lāču radīto augkopības produkcijas zaudējumu segšanai, var radīt konkurences izkropļojumu riskus un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu;

| d) | uzskata, ka no valsts atbalsta 3 803 901,72 euro apmērā, kas piešķirts korekcijas darbībām pēc kļūdu atklāšanas novērtējuma ziņojumos, tikai tās korekcijas darbības, kas attiecas uz kompensācijas atbalstu 349 493 652,03 euro apmērā par augkopības produkcijas zaudējumiem, kā arī korekcijas darbības, kas attiecas uz kompensācijas atbalstu 91 500 euro apmērā par augkopības produkcijas zaudējumiem, kurus radījuši lāči, atbilst pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā iekļautajiem nosacījumiem, un tāpēc uz tām var attiecināt izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Turpretim citi valsts atbalsta pasākumi, kas piešķirti korekcijas darbībām, neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz tiem nevar attiecināt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto izņēmumu. |
| --- | --- |

d)

uzskata, ka no valsts atbalsta 3 803 901,72 euro apmērā, kas piešķirts korekcijas darbībām pēc kļūdu atklāšanas novērtējuma ziņojumos, tikai tās korekcijas darbības, kas attiecas uz kompensācijas atbalstu 349 493 652,03 euro apmērā par augkopības produkcijas zaudējumiem, kā arī korekcijas darbības, kas attiecas uz kompensācijas atbalstu 91 500 euro apmērā par augkopības produkcijas zaudējumiem, kurus radījuši lāči, atbilst pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā iekļautajiem nosacījumiem, un tāpēc uz tām var attiecināt izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Turpretim citi valsts atbalsta pasākumi, kas piešķirti korekcijas darbībām, neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz tiem nevar attiecināt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto izņēmumu.

| (104) | Attiecībā uz kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā saskaņā ar starpministriju rīkojumu, Komisija:






  a) | secina attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu 27 614 905 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus – Komisija uzskata, ka minētais atbalsts izpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc tas ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē; |
| --- | --- | --- |

(104)

Attiecībā uz kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā saskaņā ar starpministriju rīkojumu, Komisija:

a)

secina attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu 27 614 905 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus – Komisija uzskata, ka minētais atbalsts izpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc tas ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē;

| b) | secina, ka attiecībā uz valsts atbalstu 387 404 547 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus:






  — | atbalsts, kas tika piešķirts datumos pirms 2009. gada 28. oktobra (35), t. i., datuma, kad stājās spēkā paziņojuma grozījums, kas tajā iekļāva lauksaimniecības uzņēmumus, neatbilst nosacījumiem, kuri paredzēti šajā paziņojumā, pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis secinājums neskar atbalstu, kas piešķiršanas brīdī atbilda visiem nosacījumiem, kuri paredzēti piemērojamajā de minimis regulā, |
| --- | --- | --- |

b)

secina, ka attiecībā uz valsts atbalstu 387 404 547 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus:

—

atbalsts, kas tika piešķirts datumos pirms 2009. gada 28. oktobra (35), t. i., datuma, kad stājās spēkā paziņojuma grozījums, kas tajā iekļāva lauksaimniecības uzņēmumus, neatbilst nosacījumiem, kuri paredzēti šajā paziņojumā, pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis secinājums neskar atbalstu, kas piešķiršanas brīdī atbilda visiem nosacījumiem, kuri paredzēti piemērojamajā de minimis regulā,

| — | attiecībā uz tiem atbalsta pasākumiem, kuri piešķirti pēc 2009. gada 28. oktobra, Komisija secina, ka tie izpilda visus nosacījumus, kuri paredzēti paziņojumā, un tāpēc ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz tiem atbalsta pasākumiem, kuri piešķirti pēc 2009. gada 28. oktobra, Komisija secina, ka tie izpilda visus nosacījumus, kuri paredzēti paziņojumā, un tāpēc ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Kompensācijas, ko Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (turpmāk tekstā – “ELGA”) 2008. un 2009. gadā izmaksājusi lauksaimniecības produktu ražotājiem, ir valsts atbalsts.

2.   Kompensācijas atbalsts, kas piešķirts 2008. gadā saskaņā ar īpašās obligātās apdrošināšanas sistēmu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu attiecībā uz atbalstu 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem augkopības produkcijas zaudējumu segšanai, kā arī attiecībā uz atbalstu, kas saistīts ar lāču radīto augkopības produkcijas zaudējumu segšanu 91 500 euro apmērā, un korekcijas darbībām, kas veiktas saistībā ar iepriekš minēto atbalstu. Kompensācijas atbalsts, kas atbilst pārējai summai un izmaksāts 2008. gadā saskaņā ar īpašo apdrošināšanas sistēmu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

3.   Kompensācijas atbalsts 27 614 905 euro apmērā, kas piešķirts 2009. gadā saskaņā ar starpministriju rīkojumu Nr. 262037, kuru 2009. gada 30. janvārī izdeva ekonomikas ministrs un lauku attīstības ministrs, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

Kompensācijas atbalsts 387 404 547 euro apmērā, kas piešķirts ražotājiem datumos pirms 2009. gada 28. oktobra, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis secinājums neskar atbalstu, kas piešķiršanas brīdī atbilda visiem nosacījumiem, kuri paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007.

2. pants

1.   Grieķija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu no saņēmējiem nesaderīgo atbalstu, kas minēts 1. pantā un jau ir nelikumīgi nodots viņu rīcībā.

2.   Atgūstamajā atbalstā ir iekļauti procenti, kurus aprēķina, sākot ar dienu, kad atbalsts nodots saņēmēju rīcībā, līdz atbalsta atmaksāšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina no saliktās bāzes summas saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (36) V nodaļā.

4.   Atgūšana notiek nekavējoties atbilstīgi valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, ar nosacījumu, ka tās pieļauj tūlītēju un efektīvu šā lēmuma izpildi.

3. pants

Lēmuma 1. panta 2. un 3. punktā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva. Grieķija nodrošina šā lēmuma izpildi četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Grieķija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma plus atgūšanas procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmējiem; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma plus atgūšanas procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmējiem;

| b) | šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu detalizēts apraksts; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu detalizēts apraksts;

| c) | dokumenti, kuri pierāda, ka saņēmēji ir brīdināti par atbalsta atmaksāšanu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kuri pierāda, ka saņēmēji ir brīdināti par atbalsta atmaksāšanu.

2.   Grieķija informē Komisiju par to, kā tiek īstenoti valsts pasākumi, kas pieņemti, lai īstenotu šo lēmumu līdz 1. panta 2. un 3. punktā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai.

3.   Pēc 1. punktā minētajiem diviem mēnešiem Grieķija pēc Komisijas pieprasījuma iesniedz ziņojumu par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Šajā ziņojumā norāda arī detalizētu informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, ko atbalsta saņēmēji jau ir atmaksājuši.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV C 72, 20.3.2010., 12. lpp.

1

(2)  Vēlāk – EK līguma 87. un 88. pants. No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants tika attiecīgi aizstāts ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu.

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

3

(4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  1988. gada 20. jūnijaFEK A’ 134.

5

FEK A’

(6)  Iekļauts ar Likuma 2945/2001 5. pantu un grozīts ar Likuma 3698/2008 9. pantu.

6

(7)  Iekļauts ar Likumu 2040/1992 (FEK A' 70).

7

FEK A'

(8)  Grozījums izdarīts ar Likuma 2538/1997 53. panta 1. punktu.

8

(9)  OV C 319, 27.12.2006., 1. lpp.

9

(10)  Šajā jautājumā skatīt ģenerāladvokāta Stix-Hackl secinājumus, kas izteikti 2002. gada 14. novembrī lietā C-355/00, Freskot/Elliniko Dimosio, 2003. krājums, 5263. lpp., 68. punkts.

10

Stix-Hackl

Freskot/Elliniko Dimosio

(11)  OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.

11

(12)  OV L 337, 21.12.2007., 35. lpp.

12

(13)  OV C 16, 22.1.2009., 1. lpp. Paziņojums pēdējo reizi tika grozīts 2009. gada oktobrī (OV C 261, 31.10.2009.).

13

(14)  Augkopības produkcijas apdrošināšanas noteikumu 6. pants (Kopīgais ministru 1998. gada 30. septembra Lēmums Nr. 15711), kas paredz kaitējuma minimālo robežu 20 % apmērā no parastā ražošanas līmeņa, lai radītos zaudējumus varētu segt ELGA.

14

ELGA

(15)  Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par noteikumiem, kurus piemēro nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.).

15

(16)  Krājums 2003, I-05263. lpp., 81. punkts.

16

(17)  Jo īpaši skatīt Tiesas 2002. gada 16. maija spriedumu lietā Francija/Komisija, kas iekļauts spriedumā C-482/99, Francija/Komisija, krājums 2002, I-4397. lpp., 24. punkts.

17

(18)  Pants grozīts ar Likuma 3074/2002 13. pantu.

18

(19)  Skatīt Tiesas 2001. gada 13. marta spriedumu lietā C-379/98, PreussenElektra AG, krājums 2001, I-02099. lpp., 58. punkts. Skatīt arī Tiesas 1985. gada 30. janvāra spriedumu lietā 290/83, Komisija/Francijas Republika, krājums 1985, 439. lpp., 14. punkts.

19

PreussenElektra AG

(20)  Saskaņā ar Tiesas praksi viena atsevišķa uzņēmuma konkurētspējas uzlabošana, saņemot valsts atbalstu, kopumā ir uzskatāma par pierādījumu, ka tiek ierobežota konkurence ar citiem uzņēmumiem, kuri nav saņēmuši līdzīgu atbalstu (Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedums lietā C-730/97, Philip Morris/Komisija, krājums 1980, 2671. lpp., izdevums grieķu valodā 1980-III, 13. lpp., 11. un 12. punkts).

20

Philip Morris

(21)  Kopienas iekšējā tirdzniecība ar augkopības produktiem 2008. gadā ES-27 valstīs sasniedza 11 043 000 tonnas attiecībā uz importu un 10 799 000 tonnas attiecībā uz eksportu; augļiem tās bija 13 494 000 tonnas (imports) un 13 227 000 tonnas (eksports), tostarp citrusaugļiem 4 236 000 tonnas (imports) un 4 322 000 tonnas (eksports); kartupeļiem 6 130 000 tonnas (imports) un 5 760 000 tonnas (eksports); olīveļļai 777 000 tonnas (imports) un 724 000 tonnas (eksports); pienam un citiem piena produktiem 12 326 000 tonnas (imports) un 13 130 000 tonnas (eksports); aitu un kazu gaļai, tostarp dzīviem dzīvniekiem, pēc kautsvara 235 000 tonnas (imports) un 275 000 tonnas (eksports); mājputnu gaļai, tostarp dzīviem putniem, pēc kautsvara 3 346 000 tonnas (imports) un 3 806 000 tonnas (eksports).

21

(22)  Jo īpaši skatīt Tiesas 1998. gada 1. decembra spriedumu “Ecotrade” lietā C-200/97, krājums 1999, I-A-00019. lpp., 37. punkts, un Tiesas 1999. gada 17. jūnija spriedumu lietā Beļģija/Komisija, lieta C-75/97, krājums 1999, I-03671. lpp., 23. punkts.

22

(23)  Krājums 2002, I -717. lpp., 44. punkts.

23

(24)  Skatīt šajā jautājumā Tiesas 1999. gada 17. jūnija spriedumu lietā C-75/97, Beļģijas Karaliste/Komisija, krājums 1999, I-03671. lpp., 25. punkts.

24

(25)  Skatīt šajā jautājumā Tiesas 1977. gada 22. marta spriedumu lietā C-78/76, Steinike & Weinlig/Vācijas Federatīvā Republika, krājums 1977, 00595. lpp., izdevums grieķu valodā 171. lpp., 22. punkts.

25

Steinike & Weinlig

(26)  Skatīt šajā jautājumā Tiesas 1996. gada 2. februāra spriedumu lietā C-56/93, Beļģija/Komisija, krājums 1996, I-273. lpp., 79. punkts, vai Tiesas 1996. gada 26. septembra spriedumu lietā C-241/94, Francija/Komisija, krājums 1996, I-4551. lpp., 20. punkts.

26

(27)  Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedums lietā C-159/01, Nīderlande/Komisija, I-04461. lpp., 43. punkts.

27

(28)  Tiesas 2006. gada 6. septembra spriedums lietā C-88/03, Portugāle/Komisija, krājums 2006, I-07115. lpp., 81. punkts.

28

(29)  Skatīt šajā jautājumā ģenerāladvokāta Stix-Hackl secinājumus Freskot lietā, 77. punkts.

29

Stix-Hackl

Freskot

(30)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

30

(31)  Pirmās instances tiesas 2005. gada 15. jūnija spriedums, Sardīnijas autonomais reģions/Komisija, lieta T-171/02, Krāj. II-2123. lpp., 129. punkts.

31

(32)  Iespēja izmantot citu parastās ražošanas aprēķināšanas metodi ir paredzēta tikai pamatnostādnēs (128. punkts).

32

(33)  Proti, skatīt Tiesas 2000. gada 5. oktobra spriedumu lietā Vācija/Komisija, kas iekļauts spriedumā C-288/96, krājums 2000, I-8237. lpp.

33

(34)  Komisijas paziņojums, ar ko groza valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (OV C 261, 31.10.2009., 2. lpp.), stājās spēkā 2009. gada 28. oktobrī.

34

(35)  Datums, kurā stājās spēkā grozījums paziņojumā par Kopienas pagaidu shēmu, lai iekļautu šajā shēmā uzņēmumus, kuri darbojas primārajā lauksaimnieciskajā ražošanā.

35

(36)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

36

---