# Jurnalul Oficial L 66/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.066.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 66 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 556 martie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.066.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 66

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 556 martie 2012

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Amendament la Convenția vamală privind transportul internațional de mărfuri sub acoperirea carnetelor TIR [Convenția TIR, 1975] –
  Conform notificării depozitarului ONU C.N.659.2011.TREATIES – 3, următoarele amendamente la Convenția TIR intră în vigoare la 1 ianuarie 2012 pentru toate părțile contractante | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 183/2012 al Comisiei din 5 martie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 4 |
| | | DECIZII |
| | | 2012/139/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 24 ianuarie 2012 de stabilire dacă Ungaria a luat măsuri eficiente ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 | 6 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Amendament la Convenția vamală privind transportul internațional de mărfuri sub acoperirea carnetelor TIR [Convenția TIR, 1975] –
  Conform notificării depozitarului ONU C.N.659.2011.TREATIES – 3, următoarele amendamente la Convenția TIR intră în vigoare la 1 ianuarie 2012 pentru toate părțile contractante

Conform notificării depozitarului ONU C.N.659.2011.TREATIES – 3, următoarele amendamente la Convenția TIR intră în vigoare la 1 ianuarie 2012 pentru toate părțile contractante

1

REGULAMENTE

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 183/2012 al Comisiei din 5 martie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

4

DECIZII

2012/139/UE

*

Decizia Consiliului din 24 ianuarie 2012 de stabilire dacă Ungaria a luat măsuri eficiente ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009

6

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 6.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 66/1

---

Amendament la Convenția vamală privind transportul internațional de mărfuri sub acoperirea carnetelor TIR [Convenția TIR, 1975 (1)]

Conform notificării depozitarului ONU C.N.659.2011.TREATIES – 3, următoarele amendamente la Convenția TIR intră în vigoare la 1 ianuarie 2012 pentru toate părțile contractante

| | În anexa 6, nota explicativă 9.I.1 a):
  se elimină nota explicativă. |
| --- | --- |

În anexa 6, nota explicativă 9.I.1 a):

se elimină nota explicativă.

| | În anexa 9 partea I, titlu:
  la sfârșitul titlului se introduce „ȘI DE A SE CONSTITUI GARANTE”. |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I, titlu:

la sfârșitul titlului se introduce „ȘI DE A SE CONSTITUI GARANTE”.

| | În anexa 9 partea I, subtitlu:
  la sfârșitul subtitlului se șterge „minimale”. |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I, subtitlu:

la sfârșitul subtitlului se șterge „minimale”.

| | În anexa 9 partea I punctul 1, primul rând:
  după „cerințele” se elimină „minimale”. |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I punctul 1, primul rând:

după „cerințele” se elimină „minimale”.

| | În anexa 9 partea I punctul 1 litera (a):
  în loc de: „asociație de reprezentare a intereselor sectorului de transporturi”, se va citi: „asociație înființată pe teritoriul părții contractante în care a fost emisă autorizația”. |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I punctul 1 litera (a):

în loc de: „asociație de reprezentare a intereselor sectorului de transporturi”, se va citi: „asociație înființată pe teritoriul părții contractante în care a fost emisă autorizația”.

| | În anexa 9 partea I punctul 1 litera (b):
  modificarea nu afectează versiunea în limba română. |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I punctul 1 litera (b):

modificarea nu afectează versiunea în limba română.

| | În anexa 9 partea I punctul 1 litera (c):
  litera (c) se elimină. |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I punctul 1 litera (c):

litera (c) se elimină.

| | În anexa 9 partea I punctul 1 literele (d) și (e):
  literele (d) și (e) devin literele (c) și (d). |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I punctul 1 literele (d) și (e):

literele (d) și (e) devin literele (c) și (d).

| | În anexa 9 partea I punctul 1 noua literă (d):
  în locul textului actual se va citi:






  „(d) | întocmirea în scris a unui acord sau a oricărui alt instrument juridic între asociație și autoritățile competente ale părții contractante pe teritoriul căreia este înființată, inclusiv acceptarea de către asociație a îndatoririlor prevăzute la punctul 3 din prezenta parte.” |
| --- | --- | --- |

În anexa 9 partea I punctul 1 noua literă (d):

în locul textului actual se va citi:

„(d)

întocmirea în scris a unui acord sau a oricărui alt instrument juridic între asociație și autoritățile competente ale părții contractante pe teritoriul căreia este înființată, inclusiv acceptarea de către asociație a îndatoririlor prevăzute la punctul 3 din prezenta parte.”

| | În anexa 9 partea I punctul 1 noua literă (d):
  După punctul 1 noua literă (d), se introduce un nou punct 2, cu următorul text:







  „2. | O copie legalizată a acordului scris sau a oricărui alt instrument juridic menționat la punctul 1 litera (d), împreună, dacă este necesar, cu traducerea legalizată în limba engleză, franceză sau rusă, trebuie depusă la Comitetul executiv TIR. Orice modificări efectuate sunt aduse imediat la cunoștința Comitetului executiv TIR.” |
| --- | --- | --- |

În anexa 9 partea I punctul 1 noua literă (d):

După punctul 1 noua literă (d), se introduce un nou punct 2, cu următorul text:

„2.

O copie legalizată a acordului scris sau a oricărui alt instrument juridic menționat la punctul 1 litera (d), împreună, dacă este necesar, cu traducerea legalizată în limba engleză, franceză sau rusă, trebuie depusă la Comitetul executiv TIR. Orice modificări efectuate sunt aduse imediat la cunoștința Comitetului executiv TIR.”

| | În anexa 9 partea I punctul 1 litera (f):
  se înlocuiește textul actual al alineatului (1) litera (f) cu noile puncte 3 și 4, cu următorul text:







  „3. | Asociația are următoarele îndatoriri:






  (i) | să respecte obligațiile prevăzute la articolul 8 din convenție; |
| --- | --- | --- | --- |

În anexa 9 partea I punctul 1 litera (f):

se înlocuiește textul actual al alineatului (1) litera (f) cu noile puncte 3 și 4, cu următorul text:

„3.

Asociația are următoarele îndatoriri:

(i)

să respecte obligațiile prevăzute la articolul 8 din convenție;

| (ii) | să accepte suma minimă pentru fiecare carnet TIR stabilită de partea contractantă și care poate fi cerută asociației, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din convenție; |
| --- | --- |

(ii)

să accepte suma minimă pentru fiecare carnet TIR stabilită de partea contractantă și care poate fi cerută asociației, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din convenție;

| (iii) | să verifice în mod continuu, în special înainte de a solicita autorizarea pentru accesul persoanelor la regimul TIR, îndeplinirea condițiilor și cerințelor minime de către persoanele respective, astfel cum se prevede în partea II a prezentei anexe; |
| --- | --- |

(iii)

să verifice în mod continuu, în special înainte de a solicita autorizarea pentru accesul persoanelor la regimul TIR, îndeplinirea condițiilor și cerințelor minime de către persoanele respective, astfel cum se prevede în partea II a prezentei anexe;

| (iv) | să furnizeze garanția pentru toate obligațiile asumate în țara în care este stabilită, în legătură cu operațiunile acoperite de carnetele TIR emise de asociație și de asociațiile străine afiliate la aceeași organizație internațională la care este ea însăși afiliată; |
| --- | --- |

(iv)

să furnizeze garanția pentru toate obligațiile asumate în țara în care este stabilită, în legătură cu operațiunile acoperite de carnetele TIR emise de asociație și de asociațiile străine afiliate la aceeași organizație internațională la care este ea însăși afiliată;

| (v) | să își asigure obligațiile în mod satisfăcător pentru autoritățile competente ale părților contractante în care este stabilită, asumate în ceea ce privește o societate de asigurări, un fond al asigurătorilor sau o instituție financiară. Asigurarea contractului (contractelor) de garanție financiară trebuie să acopere totalitatea obligațiilor asociației în legătură cu operațiunile acoperite de carnetele TIR emise de aceasta și de asociațiile străine afiliate la aceeași organizație internațională la care este ea însăși afiliată.
  Termenul de notificare a încetării contractului (contractelor) de asigurare sau de garanție financiară nu trebuie să fie mai mic decât termenul de notificare a încetării acordului scris sau a oricărui alt instrument juridic menționat la punctul 1 litera (d). O copie legalizată a contractului (contractelor) de asigurare sau de garanție financiară, precum și a modificărilor ulterioare ale acestora, se depune la Comitetul executiv TIR, inclusiv traducerea legalizată, dacă este cazul, în limba engleză, franceză sau rusă; |
| --- | --- |

(v)

să își asigure obligațiile în mod satisfăcător pentru autoritățile competente ale părților contractante în care este stabilită, asumate în ceea ce privește o societate de asigurări, un fond al asigurătorilor sau o instituție financiară. Asigurarea contractului (contractelor) de garanție financiară trebuie să acopere totalitatea obligațiilor asociației în legătură cu operațiunile acoperite de carnetele TIR emise de aceasta și de asociațiile străine afiliate la aceeași organizație internațională la care este ea însăși afiliată.

Termenul de notificare a încetării contractului (contractelor) de asigurare sau de garanție financiară nu trebuie să fie mai mic decât termenul de notificare a încetării acordului scris sau a oricărui alt instrument juridic menționat la punctul 1 litera (d). O copie legalizată a contractului (contractelor) de asigurare sau de garanție financiară, precum și a modificărilor ulterioare ale acestora, se depune la Comitetul executiv TIR, inclusiv traducerea legalizată, dacă este cazul, în limba engleză, franceză sau rusă;

| (vi) | să comunice anual Comitetului executiv TIR, până la data de 1 martie, prețul fiecărui tip de carnet TIR emis; |
| --- | --- |

(vi)

să comunice anual Comitetului executiv TIR, până la data de 1 martie, prețul fiecărui tip de carnet TIR emis;

| (vii) | să permită autorităților competente să verifice toate evidențele și conturile ținute în legătură cu administrarea regimului TIR; |
| --- | --- |

(vii)

să permită autorităților competente să verifice toate evidențele și conturile ținute în legătură cu administrarea regimului TIR;

| (viii) | să accepte o procedură de soluționare eficientă a dezacordurilor apărute din folosirea incorectă sau frauduloasă a carnetelor TIR, dacă este posibil, fără a apela la instanțele de judecată; |
| --- | --- |

(viii)

să accepte o procedură de soluționare eficientă a dezacordurilor apărute din folosirea incorectă sau frauduloasă a carnetelor TIR, dacă este posibil, fără a apela la instanțele de judecată;

| (ix) | să se conformeze strict deciziilor luate de autoritățile competente ale părții contractante în care este stabilită cu privire la revocarea sau retragerea autorizației în conformitate cu articolul 6 din convenție și cu partea II din prezenta anexă, sau la excluderea de persoane în conformitate cu articolul 38 din convenție; |
| --- | --- |

(ix)

să se conformeze strict deciziilor luate de autoritățile competente ale părții contractante în care este stabilită cu privire la revocarea sau retragerea autorizației în conformitate cu articolul 6 din convenție și cu partea II din prezenta anexă, sau la excluderea de persoane în conformitate cu articolul 38 din convenție;

| (x) | să fie de acord să pună în aplicare în mod corect toate deciziile adoptate de către Comitetul de gestiune și de Comitetul executiv TIR, în măsura în care autoritățile competente ale părților contractante în care este constituită asociația le-au acceptat. |
| --- | --- |

(x)

să fie de acord să pună în aplicare în mod corect toate deciziile adoptate de către Comitetul de gestiune și de Comitetul executiv TIR, în măsura în care autoritățile competente ale părților contractante în care este constituită asociația le-au acceptat.

| 4. | În cazul în care se solicită unei asociații garante, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 11, să plătească sumele menționate la articolul 8 alineatele (1) și (2), aceasta, în conformitate cu acordul scris menționat în nota explicativă 0.6.2bis-1 la articolul 6 alineatul (2 bis), informează organizația internațională cu privire la primirea cererii.” |
| --- | --- |

4.

În cazul în care se solicită unei asociații garante, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 11, să plătească sumele menționate la articolul 8 alineatele (1) și (2), aceasta, în conformitate cu acordul scris menționat în nota explicativă 0.6.2bis-1 la articolul 6 alineatul (2 bis), informează organizația internațională cu privire la primirea cererii.”

| | În anexa 9 partea I punctele 2, 3 și 4:
  se renumerotează actualele puncte 2, 3 și 4 pentru a deveni punctele 5, 6 și 7. |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I punctele 2, 3 și 4:

se renumerotează actualele puncte 2, 3 și 4 pentru a deveni punctele 5, 6 și 7.

| | În anexa 9 partea I noul punct 5:
  în locul textului actual, se va citi:







  „5. | Partea contractantă în care este stabilită asociația revocă autorizația acesteia de a elibera carnete TIR și de a se constitui garantă în caz de nerespectare a acestor condiții și cerințe. În cazul în care o parte contractantă revocă autorizația, decizia intră în vigoare cel mai devreme în trei (3) luni de la data revocării.” |
| --- | --- | --- |

În anexa 9 partea I noul punct 5:

în locul textului actual, se va citi:

„5.

Partea contractantă în care este stabilită asociația revocă autorizația acesteia de a elibera carnete TIR și de a se constitui garantă în caz de nerespectare a acestor condiții și cerințe. În cazul în care o parte contractantă revocă autorizația, decizia intră în vigoare cel mai devreme în trei (3) luni de la data revocării.”

| | În anexa 9 partea I noul punct 6:
  modificarea nu afectează versiunea în limba română. |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I noul punct 6:

modificarea nu afectează versiunea în limba română.

| | În anexa 9 partea I noul punct 7:
  după „cerințele”, se elimină „minime”. |
| --- | --- |

În anexa 9 partea I noul punct 7:

după „cerințele”, se elimină „minime”.

---

(1)  Versiune consolidată publicată în Decizia 2009/477/CE a Consiliului (JO L 165, 26.6.2009, p. 1).

1

---

REGULAMENTE

| 6.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 66/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 66/4

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 183/2012 AL COMISIEI

din 5 martie 2012

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 martie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 157,3 |
| JO | 78,3 |
| MA | 72,8 |
| SN | 207,5 |
| TN | 94,9 |
| TR | 115,5 |
| ZZ | 121,1 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 115,2 |
| TR | 170,7 |
| ZZ | 148,0 |
| 0709 91 00 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 93 10 | MA | 54,1 |
| TR | 137,6 |
| ZZ | 95,9 |
| 0805 10 20 | EG | 54,9 |
| IL | 68,0 |
| MA | 52,6 |
| TN | 52,6 |
| TR | 72,7 |
| ZZ | 60,2 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| TR | 56,9 |
| ZZ | 50,3 |
| 0808 10 80 | CA | 124,8 |
| CL | 96,3 |
| CN | 109,9 |
| MK | 31,8 |
| US | 155,9 |
| ZZ | 103,7 |
| 0808 30 90 | AR | 73,6 |
| CL | 121,0 |
| CN | 44,0 |
| US | 99,0 |
| ZA | 92,3 |
| ZZ | 86,0 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

157,3

JO

78,3

MA

72,8

SN

207,5

TN

94,9

TR

115,5

ZZ

121,1

0707 00 05

EG

158,2

JO

115,2

TR

170,7

ZZ

148,0

0709 91 00

EG

66,7

ZZ

66,7

0709 93 10

MA

54,1

TR

137,6

ZZ

95,9

0805 10 20

EG

54,9

IL

68,0

MA

52,6

TN

52,6

TR

72,7

ZZ

60,2

0805 50 10

BR

43,7

TR

56,9

ZZ

50,3

0808 10 80

CA

124,8

CL

96,3

CN

109,9

MK

31,8

US

155,9

ZZ

103,7

0808 30 90

AR

73,6

CL

121,0

CN

44,0

US

99,0

ZA

92,3

ZZ

86,0

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 6.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 66/6

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 24 ianuarie 2012

de stabilire dacă Ungaria a luat măsuri eficiente ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009

(2012/139/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (8),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (1) din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (1) din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

| (2) | Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul de a avea finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate și creștere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (1), care a fost adoptat cu scopul de a favoriza corectarea rapidă a deficitelor publice excesive. |
| --- | --- |

(2)

Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul de a avea finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate și creștere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (1), care a fost adoptat cu scopul de a favoriza corectarea rapidă a deficitelor publice excesive.

| (3) | Prin Decizia 2004/918/CE (2) adoptată la 5 iulie 2004, Consiliul a decis, la recomandarea Comisiei, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Ungaria a existat un deficit excesiv (3). |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia 2004/918/CE (2) adoptată la 5 iulie 2004, Consiliul a decis, la recomandarea Comisiei, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Ungaria a existat un deficit excesiv (3).

| (4) | La 5 iulie 2004, pe baza unei recomandări din partea Comisiei, Consiliul a recomandat în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE ca autoritățile maghiare să ia măsuri pe termen mediu pentru a reduce deficitul sub 3 % din PIB până în 2008. Prin Decizia 2005/348/CE (4) adoptatăla 18 ianuarie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TCE, Consiliul a stabilit că Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului. |
| --- | --- |

(4)

La 5 iulie 2004, pe baza unei recomandări din partea Comisiei, Consiliul a recomandat în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE ca autoritățile maghiare să ia măsuri pe termen mediu pentru a reduce deficitul sub 3 % din PIB până în 2008. Prin Decizia 2005/348/CE (4) adoptatăla 18 ianuarie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TCE, Consiliul a stabilit că Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului.

| (5) | La 8 martie 2005, la recomandarea Comisiei, Consiliul a adoptat o a doua recomandare în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, confirmând anul 2008 ca termen limită pentru corectarea deficitului excesiv. În urma unei deteriorări substanțiale a perspectivelor bugetare în Ungaria, Consiliul a stabilit, prin Decizia 2005/843/CE (5) adoptată la 8 noiembrie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TEC, că, pentru a doua oară, Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului. |
| --- | --- |

(5)

La 8 martie 2005, la recomandarea Comisiei, Consiliul a adoptat o a doua recomandare în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, confirmând anul 2008 ca termen limită pentru corectarea deficitului excesiv. În urma unei deteriorări substanțiale a perspectivelor bugetare în Ungaria, Consiliul a stabilit, prin Decizia 2005/843/CE (5) adoptată la 8 noiembrie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TEC, că, pentru a doua oară, Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului.

| (6) | În consecință, la 10 octombrie 2006, la recomandarea Comisiei, Consiliul a adoptat o a treia recomandare pentru Ungaria, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE, prin care se amâna termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2009. La 7 iulie 2009, Consiliul, în recomandarea sa adoptată în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, a concluzionat că se poate considera că autoritățile maghiare au întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările din octombrie 2006. În contextul recesiunii puternice survenite pe fondul crizei economice și financiare, în aceeași recomandare, Consiliul a emis o versiune revizuită a celei de a treia recomandări în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE. |
| --- | --- |

(6)

În consecință, la 10 octombrie 2006, la recomandarea Comisiei, Consiliul a adoptat o a treia recomandare pentru Ungaria, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE, prin care se amâna termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2009. La 7 iulie 2009, Consiliul, în recomandarea sa adoptată în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, a concluzionat că se poate considera că autoritățile maghiare au întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările din octombrie 2006. În contextul recesiunii puternice survenite pe fondul crizei economice și financiare, în aceeași recomandare, Consiliul a emis o versiune revizuită a celei de a treia recomandări în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE.

| (7) | Prin Recomandarea din 7 iulie 2009, Consiliul a invitat autoritățile maghiare să pună capăt situației de deficit excesiv până cel târziu în 2011. Între altele, Ungariei i se recomanda (i) să limiteze deteriorarea poziției bugetare în 2009 prin asigurarea unei implementări riguroase a măsurilor de corectare adoptate și anunțate în vederea respectării țintei de 3,9 % din PIB; (ii) începând cu 2010, să implementeze riguros măsurile de consolidare necesare pentru a asigura reducerea continuă a deficitului structural și o nouă reducere a deficitului global, recurgând mai mult la măsuri structurale, pentru a garanta îmbunătățirea durabilă a finanțelor publice; (iii) să se definească și să se adopte în timp util măsurile de consolidare necesare pentru a corecta deficitul excesiv până în 2011; (iv) să asigure un efort bugetar cumulat de 0,5 % din PIB în 2010 și 2011; (v) să se asigure că nivelul datoriei publice brute se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă. |
| --- | --- |

(7)

Prin Recomandarea din 7 iulie 2009, Consiliul a invitat autoritățile maghiare să pună capăt situației de deficit excesiv până cel târziu în 2011. Între altele, Ungariei i se recomanda (i) să limiteze deteriorarea poziției bugetare în 2009 prin asigurarea unei implementări riguroase a măsurilor de corectare adoptate și anunțate în vederea respectării țintei de 3,9 % din PIB; (ii) începând cu 2010, să implementeze riguros măsurile de consolidare necesare pentru a asigura reducerea continuă a deficitului structural și o nouă reducere a deficitului global, recurgând mai mult la măsuri structurale, pentru a garanta îmbunătățirea durabilă a finanțelor publice; (iii) să se definească și să se adopte în timp util măsurile de consolidare necesare pentru a corecta deficitul excesiv până în 2011; (iv) să asigure un efort bugetar cumulat de 0,5 % din PIB în 2010 și 2011; (v) să se asigure că nivelul datoriei publice brute se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă.

| (8) | La 27 ianuarie 2010, Comisia a adoptat o comunicare către Consiliu (6) care concluzionează că, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv, Ungaria a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului din 7 iulie 2009. Comisia a ajuns la această concluzie având în vedere în special măsurile de consolidare de 1,5 % din PIB, vizând îndeplinirea obiectivului de deficit public pentru 2009 de 3,9 % din PIB, reformele structurale în sectorul pensiilor și al asigurărilor sociale, în sprijinul obiectivului de atingere a unui deficit de 3,8 % din PIB pentru 2010, precum și progresele înregistrate în punerea în aplicare a noului cadru bugetar, dar în același timp Comisia a lansat un avertisment cu privire la riscurile considerabile. |
| --- | --- |

(8)

La 27 ianuarie 2010, Comisia a adoptat o comunicare către Consiliu (6) care concluzionează că, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv, Ungaria a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului din 7 iulie 2009. Comisia a ajuns la această concluzie având în vedere în special măsurile de consolidare de 1,5 % din PIB, vizând îndeplinirea obiectivului de deficit public pentru 2009 de 3,9 % din PIB, reformele structurale în sectorul pensiilor și al asigurărilor sociale, în sprijinul obiectivului de atingere a unui deficit de 3,8 % din PIB pentru 2010, precum și progresele înregistrate în punerea în aplicare a noului cadru bugetar, dar în același timp Comisia a lansat un avertisment cu privire la riscurile considerabile.

| (9) | La 15 decembrie 2011, Ungaria a transmis Comisiei și Consiliului raportul său privind măsurile adoptate drept răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, Decembrie 2011 („Raportul intermediar din cadrul PDE din decembrie 2011”). Pe baza, între altele, a raportului intermediar menționat, o evaluare actualizată a măsurilor luate de Ungaria în vederea corectării deficitului excesiv până în 2011, ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009, conduce la următoarele concluzii:






  (a) | în 2010, deficitul bugetar efectiv a depășit ținta cu 0,4 % din PIB, în timp ce creșterea economică a fost mai puternică decât se estimase în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, care au servit drept bază pentru recomandările Consiliului din 7 iulie 2009. În 2011, se estimează (atât de către guvern, cât și în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 – denumite în continuare „previziunile din toamna anului 2011”) că soldul bugetului general va prezenta un excedent, însă numai datorită veniturilor one-off de 9,75 % din PIB aferente transferului activelor sistemelor de pensii private către sistemul de stat și veniturilor de 0,9 % din PIB provenind din taxe sectoriale (în sectorul telecomunicațiilor, sectorul energetic, al comerțului cu amănuntul și în sectorul financiar). În absența măsurilor one-off, deficitul s-ar fi situat la circa 6 % din PIB și ar fi depășit cu mult valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în articolul 1 din Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la tratat. În notificarea transmisă în toamna anului 2011, autoritățile maghiare au estimat un excedent de 3,9 % din PIB. În previziunile din toamna anului 2011 s-a estimat un excedent ceva mai redus (și anume 3,6 % din PIB), pentru că acestea luau în considerare asumarea unei părți din datoria societăților de transport din sectorul public (0,2 % din PIB). Pe baza celor mai recente informații referitoare la încasările one-off înregistrate după termenul limită de realizare a previziunilor din toamna anului 2011, excedentul ar putea fi chiar și mai mic. În ceea ce privește deficitul structural, aceasta s-a deteriorat cu 1,5 % în 2010 și cu 1,25 % în 2011, în total cu 2,75 % din PIB, în ciuda recomandării Consiliului din 7 iulie 2009 de a asigura un efort bugetar cumulat de cel puțin 0,5 % din PIB în acești doi ani, efort bugetar necesar pentru corectarea deficitului într-un mod sustenabil înainte de termenul din 2011. Această deteriorare structurală reflectă faptul că reducerile fiscale de peste 2 % din PIB nu au fost suficient compensate prin măsuri structurale; |
| --- | --- | --- |

(9)

La 15 decembrie 2011, Ungaria a transmis Comisiei și Consiliului raportul său privind măsurile adoptate drept răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, Decembrie 2011 („Raportul intermediar din cadrul PDE din decembrie 2011”). Pe baza, între altele, a raportului intermediar menționat, o evaluare actualizată a măsurilor luate de Ungaria în vederea corectării deficitului excesiv până în 2011, ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009, conduce la următoarele concluzii:

(a)

în 2010, deficitul bugetar efectiv a depășit ținta cu 0,4 % din PIB, în timp ce creșterea economică a fost mai puternică decât se estimase în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, care au servit drept bază pentru recomandările Consiliului din 7 iulie 2009. În 2011, se estimează (atât de către guvern, cât și în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 – denumite în continuare „previziunile din toamna anului 2011”) că soldul bugetului general va prezenta un excedent, însă numai datorită veniturilor one-off de 9,75 % din PIB aferente transferului activelor sistemelor de pensii private către sistemul de stat și veniturilor de 0,9 % din PIB provenind din taxe sectoriale (în sectorul telecomunicațiilor, sectorul energetic, al comerțului cu amănuntul și în sectorul financiar). În absența măsurilor one-off, deficitul s-ar fi situat la circa 6 % din PIB și ar fi depășit cu mult valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în articolul 1 din Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la tratat. În notificarea transmisă în toamna anului 2011, autoritățile maghiare au estimat un excedent de 3,9 % din PIB. În previziunile din toamna anului 2011 s-a estimat un excedent ceva mai redus (și anume 3,6 % din PIB), pentru că acestea luau în considerare asumarea unei părți din datoria societăților de transport din sectorul public (0,2 % din PIB). Pe baza celor mai recente informații referitoare la încasările one-off înregistrate după termenul limită de realizare a previziunilor din toamna anului 2011, excedentul ar putea fi chiar și mai mic. În ceea ce privește deficitul structural, aceasta s-a deteriorat cu 1,5 % în 2010 și cu 1,25 % în 2011, în total cu 2,75 % din PIB, în ciuda recomandării Consiliului din 7 iulie 2009 de a asigura un efort bugetar cumulat de cel puțin 0,5 % din PIB în acești doi ani, efort bugetar necesar pentru corectarea deficitului într-un mod sustenabil înainte de termenul din 2011. Această deteriorare structurală reflectă faptul că reducerile fiscale de peste 2 % din PIB nu au fost suficient compensate prin măsuri structurale;

| (b) | în ceea ce privește anul 2012, proiectul de buget are ca obiectiv un deficit de 2,5 % din PIB, în concordanță cu actualizarea din 2011 a programului de convergență. Pentru a realiza acest obiectiv, propunerea de buget conține o serie de măsuri care se ridică, în total, la aproape 4 % din PIB potrivit autorităților, în paralel cu crearea unei rezerve extraordinare de 0,7 % din PIB. Însă, conform previziunilor din toamna anului 2011, deficitul public pe 2012 va atinge 2,8 % din PIB, iar deficitul structural se va ameliora cu 2,4 % din PIB. În comparație cu proiectul de buget, aceste valori mai ridicate ale deficitului reflectă, printre altele, o proiecție a creșterii economice pentru 2012 mai redusă cu 1 punct procentual, precum și o evaluare mai prudentă a evoluției veniturilor și cheltuielilor. În același timp, proiectul de buget presupune, în conformitate cu legislația în vigoare, că rezerva extraordinară nu va fi utilizată. Cu toate acestea, pragul deficitului de 3 % din PIB se respectă numai datorită unor venituri one-off de aproape 0,9 % din PIB, provenite din taxele sectoriale excepționale menționate anterior; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește anul 2012, proiectul de buget are ca obiectiv un deficit de 2,5 % din PIB, în concordanță cu actualizarea din 2011 a programului de convergență. Pentru a realiza acest obiectiv, propunerea de buget conține o serie de măsuri care se ridică, în total, la aproape 4 % din PIB potrivit autorităților, în paralel cu crearea unei rezerve extraordinare de 0,7 % din PIB. Însă, conform previziunilor din toamna anului 2011, deficitul public pe 2012 va atinge 2,8 % din PIB, iar deficitul structural se va ameliora cu 2,4 % din PIB. În comparație cu proiectul de buget, aceste valori mai ridicate ale deficitului reflectă, printre altele, o proiecție a creșterii economice pentru 2012 mai redusă cu 1 punct procentual, precum și o evaluare mai prudentă a evoluției veniturilor și cheltuielilor. În același timp, proiectul de buget presupune, în conformitate cu legislația în vigoare, că rezerva extraordinară nu va fi utilizată. Cu toate acestea, pragul deficitului de 3 % din PIB se respectă numai datorită unor venituri one-off de aproape 0,9 % din PIB, provenite din taxele sectoriale excepționale menționate anterior;

| (c) | în conformitate cu previziunile din toamna anului 2011 și pe baza ipotezei obișnuite a menținerii politicilor actuale, s-a estimat că deficitul bugetar va suferi o nouă deteriorare în 2013, până la nivelul de 3,7 %. Acest lucru se datorează în principal faptului că nu se așteaptă ca eliminarea treptată a taxelor excepționale de aproximativ 0,9 % din PIB să fie compensată prin economii suplimentare în cadrul programului de reformă structurală pentru anul respectiv; |
| --- | --- |

(c)

în conformitate cu previziunile din toamna anului 2011 și pe baza ipotezei obișnuite a menținerii politicilor actuale, s-a estimat că deficitul bugetar va suferi o nouă deteriorare în 2013, până la nivelul de 3,7 %. Acest lucru se datorează în principal faptului că nu se așteaptă ca eliminarea treptată a taxelor excepționale de aproximativ 0,9 % din PIB să fie compensată prin economii suplimentare în cadrul programului de reformă structurală pentru anul respectiv;

| (d) | pe baza evoluțiilor bugetare înregistrate de la publicarea previziunilor din toamna anului 2011, prognozele pentru 2012 ale deficitului public de 2,8 % din PIB par deocamdată plauzibile (fără a lua în considerare recenta deteriorare a contextului macroeconomic). Aceasta se explică prin faptul că efectul de diminuare a deficitului pe care îl are noul pachet de măsuri de consolidare de 0,4 % din PIB, adoptat de guvern la 15 decembrie 2011, este, în mare măsură, contrabalansat de modificările cu efect de creștere a deficitului adoptate la proiectul de buget, precum și de costurile bugetare nete ale acordului cu sectorul bancar încheiat la 15 decembrie 2011, care încă nu sunt compensate în mod adecvat de măsuri de consolidare suplimentare; |
| --- | --- |

(d)

pe baza evoluțiilor bugetare înregistrate de la publicarea previziunilor din toamna anului 2011, prognozele pentru 2012 ale deficitului public de 2,8 % din PIB par deocamdată plauzibile (fără a lua în considerare recenta deteriorare a contextului macroeconomic). Aceasta se explică prin faptul că efectul de diminuare a deficitului pe care îl are noul pachet de măsuri de consolidare de 0,4 % din PIB, adoptat de guvern la 15 decembrie 2011, este, în mare măsură, contrabalansat de modificările cu efect de creștere a deficitului adoptate la proiectul de buget, precum și de costurile bugetare nete ale acordului cu sectorul bancar încheiat la 15 decembrie 2011, care încă nu sunt compensate în mod adecvat de măsuri de consolidare suplimentare;

| (e) | pentru 2013, luând în considerare anumite precizări suplimentare formulate în programul de reformă structurală (deciziile guvernamentale și parlamentare aferente sunt detaliate în raportul intermediar al Ungariei din cadrul PDE din decembrie 2011), precum și efectul de bază pozitiv din 2012 și costurile nete care decurg din acordul cu sectorul bancar, valoarea estimată a deficitului pentru 2013 inclusă în previziunile din toamna anului 2011 ar putea fi scăzută de la 3,7 % din PIB la 3,25 % din PIB, valoare care, cu toate acestea, depășește în mod evident pragul de deficit de 3 %. Diferența dintre această evaluare actualizată și ținta oficială (2,2 % din PIB), prevăzută în Programul de convergență al Ungariei din aprilie 2011, rezultă în special din faptul că, în absența unor măsuri specifice, aproximativ jumătate din măsurile din programul de reformă structurală nu au putut fi luate în considerare. Restul diferenței față de ținta oficială rezultă dintr-un nivel mai ridicat al estimărilor legate de cheltuieli, în special în domeniul societăților publice de transport și de drumuri, încorporând în același timp anumite diferențe în ceea ce privește ipotezele de creștere. Sunt planificate reforme structurale suplimentare, care ar putea reduce previziunea privind deficitul, dar care nu sunt suficient precizate; |
| --- | --- |

(e)

pentru 2013, luând în considerare anumite precizări suplimentare formulate în programul de reformă structurală (deciziile guvernamentale și parlamentare aferente sunt detaliate în raportul intermediar al Ungariei din cadrul PDE din decembrie 2011), precum și efectul de bază pozitiv din 2012 și costurile nete care decurg din acordul cu sectorul bancar, valoarea estimată a deficitului pentru 2013 inclusă în previziunile din toamna anului 2011 ar putea fi scăzută de la 3,7 % din PIB la 3,25 % din PIB, valoare care, cu toate acestea, depășește în mod evident pragul de deficit de 3 %. Diferența dintre această evaluare actualizată și ținta oficială (2,2 % din PIB), prevăzută în Programul de convergență al Ungariei din aprilie 2011, rezultă în special din faptul că, în absența unor măsuri specifice, aproximativ jumătate din măsurile din programul de reformă structurală nu au putut fi luate în considerare. Restul diferenței față de ținta oficială rezultă dintr-un nivel mai ridicat al estimărilor legate de cheltuieli, în special în domeniul societăților publice de transport și de drumuri, încorporând în același timp anumite diferențe în ceea ce privește ipotezele de creștere. Sunt planificate reforme structurale suplimentare, care ar putea reduce previziunea privind deficitul, dar care nu sunt suficient precizate;

| (f) | aceste previziuni actualizate pe termen mediu ar putea fi revizuite în sens negativ. Veniturile ar putea depăși estimările în 2012 și 2013. Cu toate acestea, se estimează că evoluții negative vor fi mai pregnante decât evoluțiile pozitive. În mod concret, ratele dobânzilor au crescut indiferent de scadență, cursul de schimb a scăzut, iar perspectivele economice pe termen mediu par să se fi înrăutățit după publicarea, în data de 10 noiembrie 2011, a previziunilor de toamnă. În ansamblu, dacă aceste elemente ar fi luate în considerare, estimările privind deficitul atât pentru 2012, cât și pentru 2013 ar fi majorate cu încă 0,5 % din PIB, ducând la cifre ale deficitului de peste 3 % din PIB, respectiv 3,75 % din PIB; |
| --- | --- |

(f)

aceste previziuni actualizate pe termen mediu ar putea fi revizuite în sens negativ. Veniturile ar putea depăși estimările în 2012 și 2013. Cu toate acestea, se estimează că evoluții negative vor fi mai pregnante decât evoluțiile pozitive. În mod concret, ratele dobânzilor au crescut indiferent de scadență, cursul de schimb a scăzut, iar perspectivele economice pe termen mediu par să se fi înrăutățit după publicarea, în data de 10 noiembrie 2011, a previziunilor de toamnă. În ansamblu, dacă aceste elemente ar fi luate în considerare, estimările privind deficitul atât pentru 2012, cât și pentru 2013 ar fi majorate cu încă 0,5 % din PIB, ducând la cifre ale deficitului de peste 3 % din PIB, respectiv 3,75 % din PIB;

| (g) | conform previziunilor din toamna anului 2011, se estimează, având în vedere atât valoarea anunțată a deficitului, cât și ipotezele legate de cursul de schimb, că datoria publică brută va crește din nou, la circa 77 % din PIB până în 2013, în urma unei scăderi temporare în 2011 datorită preluării activelor sistemelor de pensii private. Dacă proiecțiile bugetare pe termen mediu ar fi actualizate numai pe baza noilor măsuri adoptate după termenul limită stabilit pentru efectuarea previziunilor, ponderea estimată a datoriei pe 2012 ar rămâne în mare măsură neschimbată și ar cunoaște doar o ușoară ameliorare în 2013. Cu toate acestea, eventualele revizuiri ulterioare ale proiecțiilor bugetare, luând în considerare în special creșterea randamentelor, cursul de schimb HUF/EUR de 311 de la finele anului 2011 (care este cu aproximativ 12 % mai mic comparativ cu ipoteza tehnică utilizată în previziunile din toamna anului 2011), precum și mediul macroeconomic mai nefavorabil, ar conduce la o pondere a datoriei de aproximativ 80 % în 2011, după care s-ar stabiliza la aproximativ 78,5 % atât în 2012, cât și în 2013, în condițiile în care Consiliul a recomandat ca ponderea datoriei brute să se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă. |
| --- | --- |

(g)

conform previziunilor din toamna anului 2011, se estimează, având în vedere atât valoarea anunțată a deficitului, cât și ipotezele legate de cursul de schimb, că datoria publică brută va crește din nou, la circa 77 % din PIB până în 2013, în urma unei scăderi temporare în 2011 datorită preluării activelor sistemelor de pensii private. Dacă proiecțiile bugetare pe termen mediu ar fi actualizate numai pe baza noilor măsuri adoptate după termenul limită stabilit pentru efectuarea previziunilor, ponderea estimată a datoriei pe 2012 ar rămâne în mare măsură neschimbată și ar cunoaște doar o ușoară ameliorare în 2013. Cu toate acestea, eventualele revizuiri ulterioare ale proiecțiilor bugetare, luând în considerare în special creșterea randamentelor, cursul de schimb HUF/EUR de 311 de la finele anului 2011 (care este cu aproximativ 12 % mai mic comparativ cu ipoteza tehnică utilizată în previziunile din toamna anului 2011), precum și mediul macroeconomic mai nefavorabil, ar conduce la o pondere a datoriei de aproximativ 80 % în 2011, după care s-ar stabiliza la aproximativ 78,5 % atât în 2012, cât și în 2013, în condițiile în care Consiliul a recomandat ca ponderea datoriei brute să se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă.

| (10) | Concluzia generală este că, deși Ungaria respectă teoretic valoarea de referință de 3 % din PIB pentru 2011, acest rezultat nu se bazează pe o corecție structurală și sustenabilă. Excedentul bugetar înregistrat în 2011 are la bază venituri one-off semnificative de peste 10 % din PIB și este însoțit de o deteriorare structurală globală de 2,75 % din PIB în 2010 și 2011, comparativ cu recomandarea privind o îmbunătățire globală a finanțelor publice de 0,5 % din PIB. În plus, autoritățile implementează măsuri structurale substanțiale în 2012 de reducere a deficitului structural la 2,6 % din PIB; valoarea de referință de 3 % din PIB este din nou respectată doar datorită măsurilor one-off de aproximativ 1 % din PIB. În fine, în 2013, se preconizează că deficitul (de 3,25 % din PIB) va depăși din nou valoarea de referință a deficitului de 3 % din PIB, chiar și după luarea în considerare a măsurilor suplimentare anunțate după publicarea previziunilor din toamna anului 2011. Valoarea mai mare a deficitului pentru 2013 este legată în principal de faptul că veniturile one-off temporare sunt eliminate treptat după cum se prevăzuse, în timp ce nu toate reformele structurale planificate sunt suficient detaliate. În linii generale, aceasta indică faptul că reacția autorităților maghiare la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 adoptată în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TEC a fost insuficientă, |
| --- | --- |

(10)

Concluzia generală este că, deși Ungaria respectă teoretic valoarea de referință de 3 % din PIB pentru 2011, acest rezultat nu se bazează pe o corecție structurală și sustenabilă. Excedentul bugetar înregistrat în 2011 are la bază venituri one-off semnificative de peste 10 % din PIB și este însoțit de o deteriorare structurală globală de 2,75 % din PIB în 2010 și 2011, comparativ cu recomandarea privind o îmbunătățire globală a finanțelor publice de 0,5 % din PIB. În plus, autoritățile implementează măsuri structurale substanțiale în 2012 de reducere a deficitului structural la 2,6 % din PIB; valoarea de referință de 3 % din PIB este din nou respectată doar datorită măsurilor one-off de aproximativ 1 % din PIB. În fine, în 2013, se preconizează că deficitul (de 3,25 % din PIB) va depăși din nou valoarea de referință a deficitului de 3 % din PIB, chiar și după luarea în considerare a măsurilor suplimentare anunțate după publicarea previziunilor din toamna anului 2011. Valoarea mai mare a deficitului pentru 2013 este legată în principal de faptul că veniturile one-off temporare sunt eliminate treptat după cum se prevăzuse, în timp ce nu toate reformele structurale planificate sunt suficient detaliate. În linii generale, aceasta indică faptul că reacția autorităților maghiare la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 adoptată în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TEC a fost insuficientă,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ungaria nu a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE în termenul prevăzut de recomandarea menționată.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Ungariei.

Adoptată la Bruxelles, 24 ianuarie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

M. VESTAGER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

1

(2)  JO L 389, 30.12.2004, p. 27.

2

(3)  Toate documentele privind PDE pentru Ungaria pot fi consultate la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm.

3

(4)  JO L 110, 30.4.2005, p. 42.

4

(5)  JO L 314, 30.11.2005, p. 18.

5

(6)  COM/2010/0010 final.

6

---