# Uradni list L 427/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 427 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6430. november 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 427

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6430. november 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2021/2084 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2021 o sodelovanju Unije v evropskem partnerstvu za meroslovje, ki ga skupaj izvaja več držav članic | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2021/2084 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2021 o sodelovanju Unije v evropskem partnerstvu za meroslovje, ki ga skupaj izvaja več držav članic

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2021/2085 z dne 19. novembra 2021 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 219/2007, (EU) št. 557/2014, (EU) št. 558/2014, (EU) št. 559/2014, (EU) št. 560/2014, (EU) št. 561/2014 in (EU) št. 642/2014 | 17 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2086 z dne 5. julija 2021 o spremembi prilog II in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi dodatka oborjenih fosfatnih soli in njihovih derivatov kot kategorije sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU (
  1
  ) | 120 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2087 z dne 6. julija 2021 o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi dodatka materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov kot kategorije sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU (
  1
  ) | 130 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2088 z dne 7. julija 2021 o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi dodatka materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, kot kategorije sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU (
  1
  ) | 140 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2089 z dne 21. septembra 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/2122 glede nekaterih kategorij blaga, ki predstavlja nizko tveganje, blaga, ki je del osebne prtljage potnikov, in hišnih živali, ki so izvzete iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah, ter o spremembi navedene delegirane uredbe in Delegirane uredbe (EU) 2019/2074 glede sklicevanj na nekatero razveljavljeno zakonodajo (
  1
  ) | 149 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2090 z dne 25. novembra 2021 o zavrnitvi dovoljenja za titanov dioksid kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  ) | 160 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2091 z dne 26. novembra 2021 o povrnitvi odobritev, prenesenih iz proračunskega leta 2021, v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 162 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2092 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za kalijev diformat kot krmni dodatek za prašiče pitance in tekače (
  1
  ) | 166 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2093 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za dinatrijev 5’-gvanilat kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  ) | 169 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2094 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za dekokvinat (Deccox in Avi-Deccox 60G) kot krmni dodatek za pitovne piščance (imetnik dovoljenja Zoetis Belgium SA) in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1289/2004 (
  1
  ) | 173 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2095 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za L-lizin (baza), L-lizin monohidroklorid in L-lizin sulfat kot krmne dodatke za vse živalske vrste (
  1
  ) | 179 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2096 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za endo-1,4-beta-ksilanazo, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, kot krmni dodatek za vse vrste perutnine, prašiče pitance, pujske in vse manj pomembne vrste prašičev (imetnik dovoljenja: Danisco (UK) Ltd, ki ga v Uniji zastopa Genencor International B.V.) (
  1
  ) | 187 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2097 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline kot krmni dodatek za pitovne purane in purane za razplod (imetnik dovoljenja Novus Europe NV) (
  1
  ) | 190 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/2098 z dne 25. novembra 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji | 194 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2021/2085 z dne 19. novembra 2021 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 219/2007, (EU) št. 557/2014, (EU) št. 558/2014, (EU) št. 559/2014, (EU) št. 560/2014, (EU) št. 561/2014 in (EU) št. 642/2014

17

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2086 z dne 5. julija 2021 o spremembi prilog II in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi dodatka oborjenih fosfatnih soli in njihovih derivatov kot kategorije sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU (
  1
  )

1

120

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2087 z dne 6. julija 2021 o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi dodatka materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov kot kategorije sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU (
  1
  )

1

130

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2088 z dne 7. julija 2021 o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi dodatka materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, kot kategorije sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU (
  1
  )

1

140

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2089 z dne 21. septembra 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/2122 glede nekaterih kategorij blaga, ki predstavlja nizko tveganje, blaga, ki je del osebne prtljage potnikov, in hišnih živali, ki so izvzete iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah, ter o spremembi navedene delegirane uredbe in Delegirane uredbe (EU) 2019/2074 glede sklicevanj na nekatero razveljavljeno zakonodajo (
  1
  )

1

149

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2090 z dne 25. novembra 2021 o zavrnitvi dovoljenja za titanov dioksid kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  )

1

160

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2091 z dne 26. novembra 2021 o povrnitvi odobritev, prenesenih iz proračunskega leta 2021, v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

162

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2092 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za kalijev diformat kot krmni dodatek za prašiče pitance in tekače (
  1
  )

1

166

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2093 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za dinatrijev 5’-gvanilat kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  )

1

169

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2094 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za dekokvinat (Deccox in Avi-Deccox 60G) kot krmni dodatek za pitovne piščance (imetnik dovoljenja Zoetis Belgium SA) in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1289/2004 (
  1
  )

1

173

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2095 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za L-lizin (baza), L-lizin monohidroklorid in L-lizin sulfat kot krmne dodatke za vse živalske vrste (
  1
  )

1

179

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2096 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za endo-1,4-beta-ksilanazo, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, kot krmni dodatek za vse vrste perutnine, prašiče pitance, pujske in vse manj pomembne vrste prašičev (imetnik dovoljenja: Danisco (UK) Ltd, ki ga v Uniji zastopa Genencor International B.V.) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

187

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2097 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline kot krmni dodatek za pitovne purane in purane za razplod (imetnik dovoljenja Novus Europe NV) (
  1
  )

1

190

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/2098 z dne 25. novembra 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji

194

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2082 z dne 26. novembra 2021 o določitvi ureditev za izvajanje Uredbe (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupnega evropskega sistema za klasifikacijo tveganj ( UL L 426, 29.11.2021 ) | 196 |

Popravki

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2082 z dne 26. novembra 2021 o določitvi ureditev za izvajanje Uredbe (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupnega evropskega sistema za klasifikacijo tveganj ( UL L 426, 29.11.2021 )

( UL L 426, 29.11.2021 )

196

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/1

---

SKLEP (EU) 2021/2084 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. novembra 2021

o sodelovanju Unije v evropskem partnerstvu za meroslovje, ki ga skupaj izvaja več držav članic

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 185 in drugega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za doseganje največjega možnega učinka financiranja Unije in najučinkovitejšega prispevka k ciljem politike Unije je bil z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavljen okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, ki določa okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega ali javnega sektorja ali obeh. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike Obzorja Evropa. Vzpostavljena so za uresničevanje zavez in prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjeno Obzorje Evropa, ter za zagotavljanje jasnega učinka za Unijo, njene državljane in okolje, ki ga je v partnerstvu – s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani – mogoče doseči učinkoviteje, kot bi to lahko storila Unija sama. |
| --- | --- |

(1)

Za doseganje največjega možnega učinka financiranja Unije in najučinkovitejšega prispevka k ciljem politike Unije je bil z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavljen okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, ki določa okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega ali javnega sektorja ali obeh. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike Obzorja Evropa. Vzpostavljena so za uresničevanje zavez in prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjeno Obzorje Evropa, ter za zagotavljanje jasnega učinka za Unijo, njene državljane in okolje, ki ga je v partnerstvu – s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani – mogoče doseči učinkoviteje, kot bi to lahko storila Unija sama.

| (2) | Zlasti evropska partnerstva iz stebra II Obzorja Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ (v nadaljnjem besedilu: steber II) naj bi imela pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev pospešitve uresničevanja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: cilji ZN za trajnostni razvoj), zavez Unije iz Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (4) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), pa tudi prehodov k zeleni in digitalni Evropi, hkrati pa naj bi prispevala k socialno, ekonomsko in okoljsko odpornemu okrevanju. Evropska partnerstva so ključna za obravnavanje kompleksnih čezmejnih izzivov, ki zahtevajo celosten pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, sistemskih odpovedi in nedelovanja trga s povezovanjem širokega razpona akterjev iz različnih vrednostnih verig, področij raziskav in inovacij ter industrijskih ekosistemov, ki si prizadevajo za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo združevanje prizadevanj in sredstev za skupne prednostne naloge, da bi se rešili prihodnji kompleksni izzivi, kar bi prineslo koristi za družbo. |
| --- | --- |

(2)

Zlasti evropska partnerstva iz stebra II Obzorja Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ (v nadaljnjem besedilu: steber II) naj bi imela pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev pospešitve uresničevanja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: cilji ZN za trajnostni razvoj), zavez Unije iz Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (4) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), pa tudi prehodov k zeleni in digitalni Evropi, hkrati pa naj bi prispevala k socialno, ekonomsko in okoljsko odpornemu okrevanju. Evropska partnerstva so ključna za obravnavanje kompleksnih čezmejnih izzivov, ki zahtevajo celosten pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, sistemskih odpovedi in nedelovanja trga s povezovanjem širokega razpona akterjev iz različnih vrednostnih verig, področij raziskav in inovacij ter industrijskih ekosistemov, ki si prizadevajo za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo združevanje prizadevanj in sredstev za skupne prednostne naloge, da bi se rešili prihodnji kompleksni izzivi, kar bi prineslo koristi za družbo.

| (3) | Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo, institucijami terciarnega izobraževanja, raziskovalnimi organizacijami, subjekti, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, ter organizacijami civilne družbe, vključno s fundacijami, ki podpirajo ali izvajajo raziskave in inovacije. Evropska partnerstva bi morala biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja in sinergij na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega sektorja in partnerji iz javnega sektorja ter med partnerji iz vsakega od teh dveh sektorjev, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, kar bi prineslo obojestranske koristi ljudem in podjetjem. |
| --- | --- |

(3)

Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo, institucijami terciarnega izobraževanja, raziskovalnimi organizacijami, subjekti, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, ter organizacijami civilne družbe, vključno s fundacijami, ki podpirajo ali izvajajo raziskave in inovacije. Evropska partnerstva bi morala biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja in sinergij na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega sektorja in partnerji iz javnega sektorja ter med partnerji iz vsakega od teh dveh sektorjev, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, kar bi prineslo obojestranske koristi ljudem in podjetjem.

| (4) | Vzpostaviti bi bilo treba evropsko partnerstvo za meroslovje. Tako partnerstvo naj bi bilo učinkovitejše sredstvo kot tradicionalni razpisi za zbiranje predlogov ali sofinancirana partnerstva v okviru delovnih programov, pripravljenih v okviru povezanih sklopov stebra II. |
| --- | --- |

(4)

Vzpostaviti bi bilo treba evropsko partnerstvo za meroslovje. Tako partnerstvo naj bi bilo učinkovitejše sredstvo kot tradicionalni razpisi za zbiranje predlogov ali sofinancirana partnerstva v okviru delovnih programov, pripravljenih v okviru povezanih sklopov stebra II.

| (5) | Evropsko partnerstvo za meroslovje (v nadaljnjem besedilu: partnerstvo za meroslovje) bi moralo svoje poslanstvo in cilje izvajati na jasen, preprost in prožen način, s čimer bi se povečala njegova privlačnost za industrijo, mala in srednja podjetja (MSP) ter druge ustrezne deležnike. |
| --- | --- |

(5)

Evropsko partnerstvo za meroslovje (v nadaljnjem besedilu: partnerstvo za meroslovje) bi moralo svoje poslanstvo in cilje izvajati na jasen, preprost in prožen način, s čimer bi se povečala njegova privlačnost za industrijo, mala in srednja podjetja (MSP) ter druge ustrezne deležnike.

| (6) | Partnerstvo za meroslovje bi moralo spodbujati in nagrajevati znanstveno odličnost ter podpirati uveljavljanje in sistematično uporabo rezultatov raziskav in inovacij, ustvarjenih v Uniji, tudi z zagotavljanjem, da se pri izvajanju njegovih dejavnosti upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja in izsledki temeljnih raziskav. Prizadevati bi si moralo tudi zagotoviti, da rezultate njegovih ukrepov prevzamejo in uporabljajo industrija in inovatorji ter na koncu tudi družba. |
| --- | --- |

(6)

Partnerstvo za meroslovje bi moralo spodbujati in nagrajevati znanstveno odličnost ter podpirati uveljavljanje in sistematično uporabo rezultatov raziskav in inovacij, ustvarjenih v Uniji, tudi z zagotavljanjem, da se pri izvajanju njegovih dejavnosti upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja in izsledki temeljnih raziskav. Prizadevati bi si moralo tudi zagotoviti, da rezultate njegovih ukrepov prevzamejo in uporabljajo industrija in inovatorji ter na koncu tudi družba.

| (7) | Za zagotavljanje znanstvene odličnosti bi moralo partnerstvo za meroslovje v skladu s členom 13 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah spodbujati akademsko svobodo v vseh sodelujočih državah, zlasti svobodo opravljanja znanstvenih raziskav, in spodbujati najvišje standarde znanstvene integritete. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotavljanje znanstvene odličnosti bi moralo partnerstvo za meroslovje v skladu s členom 13 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah spodbujati akademsko svobodo v vseh sodelujočih državah, zlasti svobodo opravljanja znanstvenih raziskav, in spodbujati najvišje standarde znanstvene integritete.

| (8) | V skladu s cilji Uredbe (EU) 2021/695 bi morale biti do sodelovanja v partnerstvu za meroslovje upravičene vse države članice in vse tretje države, pridružene Obzorju Evropa. Za zagotovitev dopolnjevanja znotraj Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in z drugimi sosednjimi državami bi morale možnost sodelovanja v partnerstvu za meroslovje imeti tudi druge tretje države, če sklenejo ustrezen mednarodni sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Unijo in če s tem soglašajo sodelujoče države. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s cilji Uredbe (EU) 2021/695 bi morale biti do sodelovanja v partnerstvu za meroslovje upravičene vse države članice in vse tretje države, pridružene Obzorju Evropa. Za zagotovitev dopolnjevanja znotraj Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in z drugimi sosednjimi državami bi morale možnost sodelovanja v partnerstvu za meroslovje imeti tudi druge tretje države, če sklenejo ustrezen mednarodni sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Unijo in če s tem soglašajo sodelujoče države.

| (9) | Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesne ocene okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Uredba (EU) 2021/695 določa možnost učinkovitejše uporabe institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinke, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in k politikam Unije. Tesno sodelovanje, dopolnjevanje in sinergije z drugimi zadevnimi programi in pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, vključno z Evropskim raziskovalnim svetom in Evropskim svetom za inovacije ter zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, bodo ključni za spodbujanje inovacijskega voda in raziskav na drugih področjih, doseganje večjega učinka ter zagotavljanje uporabe rezultatov na vseh ustreznih področjih, na katerih je tehnološki razvoj povezan z meroslovjem, kot so digitalizacija, umetna inteligenca, energija, pametno zdravje, podnebje, avtonomni promet in krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(9)

Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesne ocene okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Uredba (EU) 2021/695 določa možnost učinkovitejše uporabe institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinke, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in k politikam Unije. Tesno sodelovanje, dopolnjevanje in sinergije z drugimi zadevnimi programi in pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, vključno z Evropskim raziskovalnim svetom in Evropskim svetom za inovacije ter zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, bodo ključni za spodbujanje inovacijskega voda in raziskav na drugih področjih, doseganje večjega učinka ter zagotavljanje uporabe rezultatov na vseh ustreznih področjih, na katerih je tehnološki razvoj povezan z meroslovjem, kot so digitalizacija, umetna inteligenca, energija, pametno zdravje, podnebje, avtonomni promet in krožno gospodarstvo.

| (10) | Unija je s Sklepom št. 555/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) za Evropski meroslovni raziskovalni program za inovacije in raziskave (v nadaljnjem besedilu: program EMPIR) finančno prispevala enako kot države, ki sodelujejo v programu EMPIR, vendar ne več kot 300 000 000 EUR, za čas trajanja Obzorja 2020. Na podlagi vmesne ocene programa EMPIR iz julija 2017 je bila predlagana nova pobuda. |
| --- | --- |

(10)

Unija je s Sklepom št. 555/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) za Evropski meroslovni raziskovalni program za inovacije in raziskave (v nadaljnjem besedilu: program EMPIR) finančno prispevala enako kot države, ki sodelujejo v programu EMPIR, vendar ne več kot 300 000 000 EUR, za čas trajanja Obzorja 2020. Na podlagi vmesne ocene programa EMPIR iz julija 2017 je bila predlagana nova pobuda.

| (11) | Finančni prispevek Unije za partnerstvo za meroslovje bi moral biti pogojen s formalnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo finančno prispevale k izvajanju partnerstva za meroslovje in izpolnile navedene zaveze. Prispevki sodelujočih držav bi morali vključevati prispevek za administrativne stroške v zvezi z izvajanjem partnerstva za meroslovje pod zgornjo mejo 5 % njegovega proračuna. Sodelujoče države bi se morale zavezati, da bodo po potrebi povečale svoj prispevek za partnerstvo za meroslovje z oblikovanjem rezervnih finančnih zmogljivosti, da bi tako zagotovile sposobnost financiranja svojih nacionalnih subjektov, nacionalnih meroslovnih inštitutov in imenovanih inštitutov, ki sodelujejo v dejavnostih partnerstva za meroslovje. Za skupno izvajanje partnerstva za meroslovje je potrebna izvedbena struktura. Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(11)

Finančni prispevek Unije za partnerstvo za meroslovje bi moral biti pogojen s formalnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo finančno prispevale k izvajanju partnerstva za meroslovje in izpolnile navedene zaveze. Prispevki sodelujočih držav bi morali vključevati prispevek za administrativne stroške v zvezi z izvajanjem partnerstva za meroslovje pod zgornjo mejo 5 % njegovega proračuna. Sodelujoče države bi se morale zavezati, da bodo po potrebi povečale svoj prispevek za partnerstvo za meroslovje z oblikovanjem rezervnih finančnih zmogljivosti, da bi tako zagotovile sposobnost financiranja svojih nacionalnih subjektov, nacionalnih meroslovnih inštitutov in imenovanih inštitutov, ki sodelujejo v dejavnostih partnerstva za meroslovje. Za skupno izvajanje partnerstva za meroslovje je potrebna izvedbena struktura. Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (12) | Partnerstvo za meroslovje, usklajeno s prednostnimi nalogami politike Unije, vključno z evropskim zelenim dogovorom, gospodarstvom za ljudi in Evropo, pripravljeno na digitalno dobo, bi se moralo izvajati deset let, od leta 2021 do leta 2031. Partnerstvo za meroslovje bi moralo v primerjavi s programom EMPIR vključevati nove dejavnosti, zlasti razvoj evropskih meroslovnih mrež, ki bi jih bilo treba vzpostaviti na odprt in pregleden način z namenom odzivanja na pereče družbene in okoljske izzive ter meroslovne potrebe nastajajočih tehnologij in inovacij. Meroslovna zmogljivost, ki jo zagotavljajo te mreže, bi morala biti enakovredna drugim vodilnim meroslovnim sistemom po svetu in primerljiva z njimi, pri čemer bi dokazovala odličnost v svetovnem merilu. Razpise za zbiranje predlogov v okviru partnerstva za meroslovje bi bilo treba objaviti med izvajanjem Obzorja Evropa, morali pa bi biti odprti, pregledni in konkurenčni. Partnerstvo za meroslovje bi moralo spodbujati kroženje talentov ter razvoj znanj in spretnosti, tudi s priložnostmi za prekvalifikacijo in usposabljanje. |
| --- | --- |

(12)

Partnerstvo za meroslovje, usklajeno s prednostnimi nalogami politike Unije, vključno z evropskim zelenim dogovorom, gospodarstvom za ljudi in Evropo, pripravljeno na digitalno dobo, bi se moralo izvajati deset let, od leta 2021 do leta 2031. Partnerstvo za meroslovje bi moralo v primerjavi s programom EMPIR vključevati nove dejavnosti, zlasti razvoj evropskih meroslovnih mrež, ki bi jih bilo treba vzpostaviti na odprt in pregleden način z namenom odzivanja na pereče družbene in okoljske izzive ter meroslovne potrebe nastajajočih tehnologij in inovacij. Meroslovna zmogljivost, ki jo zagotavljajo te mreže, bi morala biti enakovredna drugim vodilnim meroslovnim sistemom po svetu in primerljiva z njimi, pri čemer bi dokazovala odličnost v svetovnem merilu. Razpise za zbiranje predlogov v okviru partnerstva za meroslovje bi bilo treba objaviti med izvajanjem Obzorja Evropa, morali pa bi biti odprti, pregledni in konkurenčni. Partnerstvo za meroslovje bi moralo spodbujati kroženje talentov ter razvoj znanj in spretnosti, tudi s priložnostmi za prekvalifikacijo in usposabljanje.

| (13) | Dejavnosti partnerstva za meroslovje bi morale biti izvajane skladno s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij Obzorja Evropa ter v skladu s splošnimi načeli in pogoji iz člena 10 Uredbe (EU) 2021/695 in Priloge III k navedeni uredbi, ter bi morale med drugim podpirati prevzemanje inovativnih rešitev v evropski industriji, zlasti v MSP, in na koncu tudi v družbi. |
| --- | --- |

(13)

Dejavnosti partnerstva za meroslovje bi morale biti izvajane skladno s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij Obzorja Evropa ter v skladu s splošnimi načeli in pogoji iz člena 10 Uredbe (EU) 2021/695 in Priloge III k navedeni uredbi, ter bi morale med drugim podpirati prevzemanje inovativnih rešitev v evropski industriji, zlasti v MSP, in na koncu tudi v družbi.

| (14) | Določiti bi bilo treba zgornjo mejo finančnega prispevka Unije v partnerstvu za meroslovje za čas trajanja Obzorja Evropa. V okviru te zgornje meje bi moral biti finančni prispevek Unije največ enak prispevkom sodelujočih držav, da se doseže velik učinek vzvoda in zagotovi močnejše povezovanje programov sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(14)

Določiti bi bilo treba zgornjo mejo finančnega prispevka Unije v partnerstvu za meroslovje za čas trajanja Obzorja Evropa. V okviru te zgornje meje bi moral biti finančni prispevek Unije največ enak prispevkom sodelujočih držav, da se doseže velik učinek vzvoda in zagotovi močnejše povezovanje programov sodelujočih držav.

| (15) | Partnerstvo za meroslovje bi bilo treba financirati v okviru programov Unije iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, kot je določeno v Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (8). V skladu s členom 10(2), točka (c), Uredbe (EU) 2021/695 bi partnerstvo za meroslovje moralo imeti jasen pristop življenjskega cikla. Zaradi ustrezne zaščite finančnih interesov Unije bi moralo biti ustanovljeno za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, da se mu omogoči izvajanje odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov. |
| --- | --- |

(15)

Partnerstvo za meroslovje bi bilo treba financirati v okviru programov Unije iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, kot je določeno v Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (8). V skladu s členom 10(2), točka (c), Uredbe (EU) 2021/695 bi partnerstvo za meroslovje moralo imeti jasen pristop življenjskega cikla. Zaradi ustrezne zaščite finančnih interesov Unije bi moralo biti ustanovljeno za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, da se mu omogoči izvajanje odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov.

| (16) | V skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2021/695 je splošni cilj Obzorja Evropa zagotavljanje znanstvenega, tehnološkega, gospodarskega in družbenega učinka naložb Unije v raziskave in inovacije za krepitev znanstvene in tehnološke baze Unije ter spodbujanje konkurenčnosti Unije v vseh državah članicah, tudi v njeni industriji, uresničevanje strateških prednostnih nalog Unije, prispevanje k uresničevanju ciljev in politik Unije, obravnavo svetovnih izzivov, vključno s cilji ZN za trajnostni razvoj, z upoštevanjem načel Agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in v skladu s Pariškim sporazumom, ter krepitev evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2021/695 je splošni cilj Obzorja Evropa zagotavljanje znanstvenega, tehnološkega, gospodarskega in družbenega učinka naložb Unije v raziskave in inovacije za krepitev znanstvene in tehnološke baze Unije ter spodbujanje konkurenčnosti Unije v vseh državah članicah, tudi v njeni industriji, uresničevanje strateških prednostnih nalog Unije, prispevanje k uresničevanju ciljev in politik Unije, obravnavo svetovnih izzivov, vključno s cilji ZN za trajnostni razvoj, z upoštevanjem načel Agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in v skladu s Pariškim sporazumom, ter krepitev evropskega raziskovalnega prostora.

| (17) | Sodelujoče države so se dogovorile o izvedbeni strukturi za predhodni pobudi, in sicer za Evropski meroslovni raziskovalni program (v nadaljnjem besedilu: program EMRP) in program EMPIR. Leta 2007 je bila kot taka struktura ustanovljena evropska regionalna organizacija za meroslovje EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu: EURAMET), ki je nepridobitna organizacija na podlagi nemškega prava. EURAMET ima tudi naloge in obveznosti, povezane s širšo evropsko in svetovno harmonizacijo meroslovja. Članstvo v EURAMET je odprto za vse evropske nacionalne meroslovne inštitute, ki so lahko njeni člani, in evropske imenovane inštitute, ki so lahko njeni pridruženi člani. Članstvo v EURAMET ni pogojeno z obstojem nacionalnih meroslovnih raziskovalnih programov. Ker se je glede na poročilo o vmesni oceni programa EMPIR upravljavska struktura EURAMET izkazala za učinkovito in zelo kakovostno pri izvajanju programov EMRP in EMPIR, bi bilo treba EURAMET uporabiti tudi za izvajanje partnerstva za meroslovje. EURAMET bi morala zato upravljati finančni prispevek Unije. |
| --- | --- |

(17)

Sodelujoče države so se dogovorile o izvedbeni strukturi za predhodni pobudi, in sicer za Evropski meroslovni raziskovalni program (v nadaljnjem besedilu: program EMRP) in program EMPIR. Leta 2007 je bila kot taka struktura ustanovljena evropska regionalna organizacija za meroslovje EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu: EURAMET), ki je nepridobitna organizacija na podlagi nemškega prava. EURAMET ima tudi naloge in obveznosti, povezane s širšo evropsko in svetovno harmonizacijo meroslovja. Članstvo v EURAMET je odprto za vse evropske nacionalne meroslovne inštitute, ki so lahko njeni člani, in evropske imenovane inštitute, ki so lahko njeni pridruženi člani. Članstvo v EURAMET ni pogojeno z obstojem nacionalnih meroslovnih raziskovalnih programov. Ker se je glede na poročilo o vmesni oceni programa EMPIR upravljavska struktura EURAMET izkazala za učinkovito in zelo kakovostno pri izvajanju programov EMRP in EMPIR, bi bilo treba EURAMET uporabiti tudi za izvajanje partnerstva za meroslovje. EURAMET bi morala zato upravljati finančni prispevek Unije.

| (18) | Finančne prispevke za partnerstvo za meroslovje bi morala centralno upravljati EURAMET v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) 2021/695. To ne bi smelo posegati v možnost sodelujočih držav, da imenovanim nacionalnim meroslovnim inštitutom zagotovijo neposredne finančne prispevke na podlagi usklajenega pristopa prek odbora partnerstva za meroslovje. |
| --- | --- |

(18)

Finančne prispevke za partnerstvo za meroslovje bi morala centralno upravljati EURAMET v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) 2021/695. To ne bi smelo posegati v možnost sodelujočih držav, da imenovanim nacionalnim meroslovnim inštitutom zagotovijo neposredne finančne prispevke na podlagi usklajenega pristopa prek odbora partnerstva za meroslovje.

| (19) | Partnerstvo za meroslovje bi si moralo prizadevati za učinkovito spodbujanje enakih možnosti za vse, zlasti pa, kolikor je le mogoče, zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov v ustreznih organih partnerstva za meroslovje, v ocenjevalnih odborih in drugih ustreznih svetovalnih organih. |
| --- | --- |

(19)

Partnerstvo za meroslovje bi si moralo prizadevati za učinkovito spodbujanje enakih možnosti za vse, zlasti pa, kolikor je le mogoče, zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov v ustreznih organih partnerstva za meroslovje, v ocenjevalnih odborih in drugih ustreznih svetovalnih organih.

| (20) | Komisija bi morala na podlagi člena 49(4) Uredbe (EU) 2021/695 in ustreznih pravil glede strokovnih skupin Komisije člane usmerjevalne skupine partnerstva za meroslovje izbrati zlasti ob ustreznem upoštevanju relevantnih razkritij nasprotij interesov. |
| --- | --- |

(20)

Komisija bi morala na podlagi člena 49(4) Uredbe (EU) 2021/695 in ustreznih pravil glede strokovnih skupin Komisije člane usmerjevalne skupine partnerstva za meroslovje izbrati zlasti ob ustreznem upoštevanju relevantnih razkritij nasprotij interesov.

| (21) | Za dosego ciljev partnerstva za meroslovje bi morala EURAMET zagotavljati finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev za udeležence v ukrepih, izbranih na ravni EURAMET. Navedene ukrepe bi bilo treba izbrati na podlagi odprtih, preglednih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov v okviru odgovornosti EURAMET. Partnerstvo za meroslovje bi si moralo po najboljših močeh prizadevati za večjo opaznost razpisov za zbiranje predlogov, tako da bi jih pravočasno objavilo za udeležence na portalu Obzorja Evropa ter jih širše promoviralo in oglaševalo, s čimer bi se povečalo sodelovanje novincev. Razvrstitveni seznam bi moral biti zavezujoč za izbiro predlogov ter za dodelitev sredstev iz finančnega prispevka Unije in finančnih prispevkov sodelujočih držav za raziskovalne projekte in povezane dejavnosti. V skladu s členom 28(3) Uredbe (EU) 2021/695 in programom dela Obzorja Evropa bi moral imeti letni delovni program možnost, da med pravila za obravnavo enako uvrščenih predlogov vključi pogoje glede udeležbe MSP, enakosti spolov in geografske raznolikosti. Za dejavnosti, ki se financirajo iz prispevkov sodelujočih držav za evropske meroslovne mreže, bi morala biti za financirane ukrepe prav tako odgovorna EURAMET. |
| --- | --- |

(21)

Za dosego ciljev partnerstva za meroslovje bi morala EURAMET zagotavljati finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev za udeležence v ukrepih, izbranih na ravni EURAMET. Navedene ukrepe bi bilo treba izbrati na podlagi odprtih, preglednih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov v okviru odgovornosti EURAMET. Partnerstvo za meroslovje bi si moralo po najboljših močeh prizadevati za večjo opaznost razpisov za zbiranje predlogov, tako da bi jih pravočasno objavilo za udeležence na portalu Obzorja Evropa ter jih širše promoviralo in oglaševalo, s čimer bi se povečalo sodelovanje novincev. Razvrstitveni seznam bi moral biti zavezujoč za izbiro predlogov ter za dodelitev sredstev iz finančnega prispevka Unije in finančnih prispevkov sodelujočih držav za raziskovalne projekte in povezane dejavnosti. V skladu s členom 28(3) Uredbe (EU) 2021/695 in programom dela Obzorja Evropa bi moral imeti letni delovni program možnost, da med pravila za obravnavo enako uvrščenih predlogov vključi pogoje glede udeležbe MSP, enakosti spolov in geografske raznolikosti. Za dejavnosti, ki se financirajo iz prispevkov sodelujočih držav za evropske meroslovne mreže, bi morala biti za financirane ukrepe prav tako odgovorna EURAMET.

| (22) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira partnerstvo za meroslovje, ureja Uredba (EU) 2021/695. Vendar bi zaradi posebnih operativnih potreb partnerstva za meroslovje, zlasti za vzpostavitev in upravljanje prihodnjih evropskih meroslovnih mrež in omogočanje lažje ustrezne finančne udeležbe sodelujočih držav, moralo biti mogoče omejiti vlogo koordinatorja v posrednih ukrepih – od predložitve predlogov do konca projekta – na nacionalne meroslovne inštitute in imenovane inštitute sodelujočih držav, kadar je to nujno potrebno in ob upoštevanju morebitnega nasveta usmerjevalne skupine. |
| --- | --- |

(22)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira partnerstvo za meroslovje, ureja Uredba (EU) 2021/695. Vendar bi zaradi posebnih operativnih potreb partnerstva za meroslovje, zlasti za vzpostavitev in upravljanje prihodnjih evropskih meroslovnih mrež in omogočanje lažje ustrezne finančne udeležbe sodelujočih držav, moralo biti mogoče omejiti vlogo koordinatorja v posrednih ukrepih – od predložitve predlogov do konca projekta – na nacionalne meroslovne inštitute in imenovane inštitute sodelujočih držav, kadar je to nujno potrebno in ob upoštevanju morebitnega nasveta usmerjevalne skupine.

| (23) | Prispevki sodelujočih držav bi se morali zagotoviti z institucionalnim financiranjem iz njihovih nacionalnih meroslovnih inštitutov in njihovih imenovanih inštitutov. Najrazličnejše osnovne dejavnosti bi morale prispevati k ciljem partnerstva za meroslovje, in bi morale biti določene v letnih delovnih programih s povezavami na operativne stroške in odhodke. Prispevki bi morali med drugim kriti stroške storitev, ki neposredno izvajajo umerjanja, in druge storitve, sledljive do mednarodnega sistema enot. Prispevki sodelujočih držav bi morali vključevati tudi finančni prispevek za administrativne stroške partnerstva za meroslovje. |
| --- | --- |

(23)

Prispevki sodelujočih držav bi se morali zagotoviti z institucionalnim financiranjem iz njihovih nacionalnih meroslovnih inštitutov in njihovih imenovanih inštitutov. Najrazličnejše osnovne dejavnosti bi morale prispevati k ciljem partnerstva za meroslovje, in bi morale biti določene v letnih delovnih programih s povezavami na operativne stroške in odhodke. Prispevki bi morali med drugim kriti stroške storitev, ki neposredno izvajajo umerjanja, in druge storitve, sledljive do mednarodnega sistema enot. Prispevki sodelujočih držav bi morali vključevati tudi finančni prispevek za administrativne stroške partnerstva za meroslovje.

| (24) | Za zagotovitev odprtosti, preglednosti in dostopnosti partnerstva za meroslovje bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov objaviti tudi na uporabniku prijazen način na enotnem portalu za udeležence in preko drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorja Evropa, ki jih upravlja Komisija. Partnerstvo za meroslovje bi moralo z namenom sodelovanja z deležniki in družbo ter za privabitev novincev iz širokega kroga deležnikov s področja raziskav in industrije, vključno z MSP, institucijami terciarnega izobraževanja, raziskovalnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe, izvajati najrazličnejše dejavnosti ozaveščanja javnosti, vključno z razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov, promocijskimi dejavnostmi in dejavnostmi obveščanja ter promoviranjem partnerstva za meroslovje zunaj Unije. |
| --- | --- |

(24)

Za zagotovitev odprtosti, preglednosti in dostopnosti partnerstva za meroslovje bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov objaviti tudi na uporabniku prijazen način na enotnem portalu za udeležence in preko drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorja Evropa, ki jih upravlja Komisija. Partnerstvo za meroslovje bi moralo z namenom sodelovanja z deležniki in družbo ter za privabitev novincev iz širokega kroga deležnikov s področja raziskav in industrije, vključno z MSP, institucijami terciarnega izobraževanja, raziskovalnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe, izvajati najrazličnejše dejavnosti ozaveščanja javnosti, vključno z razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov, promocijskimi dejavnostmi in dejavnostmi obveščanja ter promoviranjem partnerstva za meroslovje zunaj Unije.

| (25) | Med pripravo vmesne ocene partnerstva za meroslovje bi bilo treba ponovno oceniti delovanje modela financiranja z vidika načela ujemanja sredstev Unije z drugimi sredstvi, da se zagotovi spoštovanje načela usklajevanja finančnih prispevkov sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(25)

Med pripravo vmesne ocene partnerstva za meroslovje bi bilo treba ponovno oceniti delovanje modela financiranja z vidika načela ujemanja sredstev Unije z drugimi sredstvi, da se zagotovi spoštovanje načela usklajevanja finančnih prispevkov sodelujočih držav.

| (26) | Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter, kadar je ustrezno, upravne in denarne kazni. |
| --- | --- |

(26)

Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter, kadar je ustrezno, upravne in denarne kazni.

| (27) | Za zaščito finančnih interesov Unije bi morala Komisija imeti pravico ukiniti, sorazmerno zmanjšati ali začasno ustaviti finančni prispevek Unije, če se partnerstvo za meroslovje izvaja neustrezno, le delno ali z zamudo ali če sodelujoča država ne prispeva k financiranju partnerstva za meroslovje oziroma prispeva le delno ali z zamudo. Te pravice bi morale biti določene v sporazumu o prispevku, ki ga skleneta Unija in EURAMET. |
| --- | --- |

(27)

Za zaščito finančnih interesov Unije bi morala Komisija imeti pravico ukiniti, sorazmerno zmanjšati ali začasno ustaviti finančni prispevek Unije, če se partnerstvo za meroslovje izvaja neustrezno, le delno ali z zamudo ali če sodelujoča država ne prispeva k financiranju partnerstva za meroslovje oziroma prispeva le delno ali z zamudo. Te pravice bi morale biti določene v sporazumu o prispevku, ki ga skleneta Unija in EURAMET.

| (28) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse prizadete zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba ustrezno upoštevati posebne značilnosti nacionalnih programov. Revizije prejemnikov finančnih sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s tem sklepom, bi morale zagotavljati zmanjšanje upravnega bremena v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse prizadete zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba ustrezno upoštevati posebne značilnosti nacionalnih programov. Revizije prejemnikov finančnih sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s tem sklepom, bi morale zagotavljati zmanjšanje upravnega bremena v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

| (29) | EURAMET in sodelujoče države bi morale na zahtevo Komisije, Evropskega parlamenta, Sveta ali Računskega sodišča zagotoviti vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v svojo oceno partnerstva za meroslovje. |
| --- | --- |

(29)

EURAMET in sodelujoče države bi morale na zahtevo Komisije, Evropskega parlamenta, Sveta ali Računskega sodišča zagotoviti vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v svojo oceno partnerstva za meroslovje.

| (30) | Komisija bi morala najpozneje do leta 2025 pripraviti vmesno oceno, s katero bi ocenila zlasti kakovost in učinkovitost partnerstva za meroslovje ter napredek, dosežen pri izpolnjevanju zastavljenih ciljev, in najpozneje do leta 2030 končno oceno, objaviti in razširjati pa bi morala tudi poročilo o teh ocenah. Partnerstvo za meroslovje bi moralo imeti v skladu s členom 10(2), točka (c), Uredbe (EU) 2021/695 jasen pristop življenjskega cikla, biti časovno omejeno in vključevati pogoje za postopno ukinitev financiranja v okviru Obzorja Evropa. V ta namen bi bilo treba v sklopu ocen ocenjevati ustreznost in skladnost morebitne obnove partnerstva. |
| --- | --- |

(30)

Komisija bi morala najpozneje do leta 2025 pripraviti vmesno oceno, s katero bi ocenila zlasti kakovost in učinkovitost partnerstva za meroslovje ter napredek, dosežen pri izpolnjevanju zastavljenih ciljev, in najpozneje do leta 2030 končno oceno, objaviti in razširjati pa bi morala tudi poročilo o teh ocenah. Partnerstvo za meroslovje bi moralo imeti v skladu s členom 10(2), točka (c), Uredbe (EU) 2021/695 jasen pristop življenjskega cikla, biti časovno omejeno in vključevati pogoje za postopno ukinitev financiranja v okviru Obzorja Evropa. V ta namen bi bilo treba v sklopu ocen ocenjevati ustreznost in skladnost morebitne obnove partnerstva.

| (31) | Cilj tega sklepa je sodelovanje Unije v partnerstvu za meroslovje, da se podprejo njegovi splošni cilji. Zahteve meroslovja so tako obsežne in kompleksne, da so potrebne naložbe, ki presegajo osnovne proračune za raziskave nacionalnih meroslovnih inštitutov in imenovanih inštitutov. Odličnost, potrebna za raziskave in razvoj najsodobnejših meroslovnih rešitev, sega preko državnih meja in je zato ni mogoče doseči samo na nacionalni ravni. Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije s povezovanjem nacionalnih prizadevanj v dosleden evropski pristop, združevanjem razdrobljenih nacionalnih raziskovalnih programov, pomočjo pri zasnovi skupnih strategij raziskovanja in financiranja, ki segajo preko nacionalnih meja, ter doseganjem kritične mase potrebnih akterjev in naložb, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(31)

Cilj tega sklepa je sodelovanje Unije v partnerstvu za meroslovje, da se podprejo njegovi splošni cilji. Zahteve meroslovja so tako obsežne in kompleksne, da so potrebne naložbe, ki presegajo osnovne proračune za raziskave nacionalnih meroslovnih inštitutov in imenovanih inštitutov. Odličnost, potrebna za raziskave in razvoj najsodobnejših meroslovnih rešitev, sega preko državnih meja in je zato ni mogoče doseči samo na nacionalni ravni. Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije s povezovanjem nacionalnih prizadevanj v dosleden evropski pristop, združevanjem razdrobljenih nacionalnih raziskovalnih programov, pomočjo pri zasnovi skupnih strategij raziskovanja in financiranja, ki segajo preko nacionalnih meja, ter doseganjem kritične mase potrebnih akterjev in naložb, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja.

| (32) | Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnih področjih politike, bi moral ta sklep nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(32)

Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnih področjih politike, bi moral ta sklep nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sodelovanje v evropskem partnerstvu za meroslovje

1.   Unija sodeluje v evropskem partnerstvu za meroslovje (v nadaljnjem besedilu: partnerstvo za meroslovje), ki je institucionalizirano evropsko partnerstvo iz člena 10(1), točka (c), Uredbe (EU) 2021/695, ki ga v skladu s pogoji, določenimi v tem sklepu, skupaj izvajajo Avstrija, Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Latvija, Litva, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države).

2.   V partnerstvu za meroslovje lahko sodelujejo tudi države članice, ki niso navedene v odstavku 1 tega člena, in vsaka tretja država, pridružena Obzorju Evropa, če izpolnjuje pogoj, določen v členu 4(1), točka (c). Take države članice in tretje države se za namene tega sklepa štejejo za sodelujoče države.

3.   V partnerstvu za meroslovje lahko sodeluje katera koli tretja država, ki ni pridružena Obzorju Evropa, če:

| (a) | z Unijo sklene mednarodni sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, v katerem so določeni pogoji njenega sodelovanja v partnerstvu za meroslovje; |
| --- | --- |

(a)

z Unijo sklene mednarodni sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, v katerem so določeni pogoji njenega sodelovanja v partnerstvu za meroslovje;

| (b) | pridobi soglasje odbora partnerstva za meroslovje v skladu s členom 14(3), točka (g) in |
| --- | --- |

(b)

pridobi soglasje odbora partnerstva za meroslovje v skladu s členom 14(3), točka (g) in

| (c) | izpolnjuje pogoj, določen v členu 4(1), točka (c). |
| --- | --- |

(c)

izpolnjuje pogoj, določen v členu 4(1), točka (c).

Tretja država, ki izpolnjuje pogoje, določene v prvem pododstavku, se za namene tega sklepa šteje za sodelujočo državo.

Člen 2

Cilji partnerstva za meroslovje

1.   Partnerstvo za meroslovje prispeva k izvajanju Uredbe (EU) 2021/695, zlasti člena 3 navedene uredbe.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 partnerstvo za meroslovje z udeležbo in zavezanostjo partnerjev pri snovanju in izvajanju letnega delovnega programa iz člena 7 uresničuje naslednje splošne cilje:

| (a) | razviti trajnosten, odličen in usklajen meroslovni sistem na evropski ravni ter s tem pomagati premostiti naložbeno vrzel med Evropo in njenimi svetovnimi tekmeci; |
| --- | --- |

(a)

razviti trajnosten, odličen in usklajen meroslovni sistem na evropski ravni ter s tem pomagati premostiti naložbeno vrzel med Evropo in njenimi svetovnimi tekmeci;

| (b) | zagotoviti, da inovatorji v svojih ekosistemih in širše splošno uporabljajo najsodobnejše meroslovne zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da inovatorji v svojih ekosistemih in širše splošno uporabljajo najsodobnejše meroslovne zmogljivosti;

| (c) | povečati vpliv meroslovja na družbene izzive v zvezi z izvajanjem politik, standardov in predpisov, med drugim na digitalnem, gospodarskem, industrijskem in okoljskem področju, da bodo ustrezali svojemu namenu. |
| --- | --- |

(c)

povečati vpliv meroslovja na družbene izzive v zvezi z izvajanjem politik, standardov in predpisov, med drugim na digitalnem, gospodarskem, industrijskem in okoljskem področju, da bodo ustrezali svojemu namenu.

3.   Partnerstvo za meroslovje pri izvajanju splošnih ciljev, določenih v odstavku 2, uresničuje naslednje specifične cilje:

| (a) | do leta 2030 razviti nove raziskovalne zmogljivosti, ki so vzpostavljene v okviru novih evropskih meroslovnih mrež in so po zmogljivostih umerjanja in merjenja vsaj enake vodilnim meroslovnim inštitutom zunaj sodelujočih držav; |
| --- | --- |

(a)

do leta 2030 razviti nove raziskovalne zmogljivosti, ki so vzpostavljene v okviru novih evropskih meroslovnih mrež in so po zmogljivostih umerjanja in merjenja vsaj enake vodilnim meroslovnim inštitutom zunaj sodelujočih držav;

| (b) | do leta 2030 podpreti prodajo novih inovativnih izdelkov in storitev z uporabo in sprejetjem novih meroslovnih zmogljivosti v ključnih nastajajočih in omogočitvenih tehnologijah; |
| --- | --- |

(b)

do leta 2030 podpreti prodajo novih inovativnih izdelkov in storitev z uporabo in sprejetjem novih meroslovnih zmogljivosti v ključnih nastajajočih in omogočitvenih tehnologijah;

| (c) | prispevati k ustvarjanju in razširjanju visokokakovostnega novega znanja, kompetenc ter znanj in spretnosti po vsej Uniji v okviru vseživljenjskega učenja in za doseganje družbene preobrazbe, tudi s krepitvijo zmogljivosti za inovacije; |
| --- | --- |

(c)

prispevati k ustvarjanju in razširjanju visokokakovostnega novega znanja, kompetenc ter znanj in spretnosti po vsej Uniji v okviru vseživljenjskega učenja in za doseganje družbene preobrazbe, tudi s krepitvijo zmogljivosti za inovacije;

| (d) | do leta 2030 v celoti in učinkovito prispevati tudi k zasnovi in izvajanju posebnih standardov in predpisov, na katerih temeljijo javne politike, ki obravnavajo družbene, gospodarske in okoljske izzive; |
| --- | --- |

(d)

do leta 2030 v celoti in učinkovito prispevati tudi k zasnovi in izvajanju posebnih standardov in predpisov, na katerih temeljijo javne politike, ki obravnavajo družbene, gospodarske in okoljske izzive;

| (e) | sprostiti potencial meroslovja med končnimi uporabniki, vključno z MSP in deležniki s področja industrije, kot instrumenta, ki prispeva k doseganju ciljev Unije za digitalni in zeleni prehod. |
| --- | --- |

(e)

sprostiti potencial meroslovja med končnimi uporabniki, vključno z MSP in deležniki s področja industrije, kot instrumenta, ki prispeva k doseganju ciljev Unije za digitalni in zeleni prehod.

Člen 3

Finančni prispevek Unije za partnerstvo za meroslovje

1.   Finančni prispevek Unije, vključno z odobritvami EEA, za partnerstvo za meroslovje znaša do 300 milijonov EUR, tako da je enak prispevkom sodelujočih držav iz člena 1(1). Znesek finančnega prispevka Unije se lahko v skladu s členom 16(5) Uredbe (EU) 2021/695 poveča s prispevki tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa, če so prispevki sodelujočih držav iz člena 1(2) vsaj tako visoki kot skupni znesek, za katerega se poveča finančni prispevek Unije poveča.

2.   Pri izračunu finančnega prispevka Unije se ne upoštevajo morebitni prispevki sodelujočih držav za administrativne stroške v zvezi z izvajanjem partnerstva za meroslovje, ki presegajo 5 % skupnih združenih prispevkov za partnerstvo za meroslovje.

3.   Finančni prispevek Unije se plača iz odobritev v splošnem proračunu Unije, dodeljenih ustreznim delom Posebnega programa za izvajanje Obzorja Evropa, vzpostavljenega s Sklepom Sveta (EU) 2021/764 (9).

4.   EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu: EURAMET) uporabi finančni prispevek Unije za financiranje dejavnosti iz člena 6(1), točka (a).

5.   Finančni prispevek Unije se ne uporablja za kritje administrativnih stroškov partnerstva za meroslovje.

6.   Finančni prispevki v okviru programov, sofinanciranih iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, pa tudi iz Mehanizma za okrevanje in odpornost, se lahko štejejo za prispevek države članice, ki je sodelujoča država, če so izpolnjene ustrezne določbe Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter uredb, ki določajo posebna pravila za vsakega od teh skladov.

Člen 4

Pogoji za finančni prispevek Unije

1.   Za finančni prispevek Unije morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | sodelujoče države dokažejo, da je partnerstvo za meroslovje vzpostavljeno v skladu s tem sklepom; |
| --- | --- |

(a)

sodelujoče države dokažejo, da je partnerstvo za meroslovje vzpostavljeno v skladu s tem sklepom;

| (b) | sodelujoče države ali nacionalni meroslovni inštituti, ki so jih imenovale sodelujoče države, imenujejo EURAMET kot strukturo, odgovorno za izvajanje partnerstva za meroslovje ter za prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije; |
| --- | --- |

(b)

sodelujoče države ali nacionalni meroslovni inštituti, ki so jih imenovale sodelujoče države, imenujejo EURAMET kot strukturo, odgovorno za izvajanje partnerstva za meroslovje ter za prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije;

| (c) | vsaka sodelujoča država se zaveže, da bo prispevala k financiranju partnerstva za meroslovje in oblikovala rezervne finančne zmogljivosti v višini 50 % zneska te zaveze; |
| --- | --- |

(c)

vsaka sodelujoča država se zaveže, da bo prispevala k financiranju partnerstva za meroslovje in oblikovala rezervne finančne zmogljivosti v višini 50 % zneska te zaveze;

| (d) | EURAMET dokaže, da je zmožna izvajati partnerstvo za meroslovje, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členoma 62 in 154 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- |

(d)

EURAMET dokaže, da je zmožna izvajati partnerstvo za meroslovje, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členoma 62 in 154 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

| (e) | vzpostavi se model upravljanja za partnerstvo za meroslovje v skladu s členi 13 do 16. |
| --- | --- |

(e)

vzpostavi se model upravljanja za partnerstvo za meroslovje v skladu s členi 13 do 16.

2.   Med izvajanjem partnerstva za meroslovje morajo za finančni prispevek Unije biti izpolnjeni tudi vsi naslednji pogoji:

| (a) | EURAMET izvaja dejavnosti partnerstva za meroslovje, določene v členu 6, v skladu s cilji, določenimi v členu 2; |
| --- | --- |

(a)

EURAMET izvaja dejavnosti partnerstva za meroslovje, določene v členu 6, v skladu s cilji, določenimi v členu 2;

| (b) | vzdržuje se učinkovit model upravljanja v skladu s členi 13 do 16; |
| --- | --- |

(b)

vzdržuje se učinkovit model upravljanja v skladu s členi 13 do 16;

| (c) | EURAMET izpolnjuje zahteve glede poročanja, določene v členu 155 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- |

(c)

EURAMET izpolnjuje zahteve glede poročanja, določene v členu 155 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

| (d) | sodelujoče države izpolnjujejo zaveze iz odstavka 1, točka (c). |
| --- | --- |

(d)

sodelujoče države izpolnjujejo zaveze iz odstavka 1, točka (c).

Člen 5

Prispevki sodelujočih držav za partnerstvo za meroslovje

1.   Sodelujoče države iz člena 1(1) zagotovijo ali poskrbijo, da njihovi nacionalni organi financiranja v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2031 zagotovijo finančne prispevke ali prispevke v naravi v višini vsaj 363 milijonov EUR.

Del prispevkov sodelujočih držav je v obliki finančnih prispevkov. Sodelujoče države se med seboj dogovorijo o svojih skupnih prispevkih in o tem, kako jih bodo dale.

2.   Prispevki sodelujočih držav so sestavljeni iz:

| (a) | finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi za izvajanje dejavnosti iz člena 6(1) in |
| --- | --- |

(a)

finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi za izvajanje dejavnosti iz člena 6(1) in

| (b) | finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi za kritje vseh administrativnih stroškov EURAMET. |
| --- | --- |

(b)

finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi za kritje vseh administrativnih stroškov EURAMET.

3.   Finančni prispevki ali prispevki v naravi iz odstavka 2, točka (a), tega člena, krijejo stroške sodelujočih držav za izvajanje dejavnosti iz člena 6(1), točka (b), zmanjšane za kakršen koli neposreden ali posreden finančni prispevek Unije k navedenim stroškom.

4.   Finančni prispevki ali prispevki v naravi iz odstavka 2, točka (b), krijejo stroške, nastale sodelujočim državam v zvezi z administrativnimi stroški EURAMET za izvajanje partnerstva. Ti administrativni stroški ne presegajo 5 % skupnega proračuna partnerstva za meroslovje.

5.   Za namene vrednotenja prispevkov v naravi iz odstavka 2, točki (a) in (b), tega člena, se stroški določijo v skladu s harmoniziranim pristopom, vključno z merili in postopki, ki ga določi odbor partnerstva za meroslovje v skladu s členom 14. O stroških se, kolikor je mogoče, poroča v skladu s postopki poročanja, določenimi v Uredbi (EU) 2021/695, ob upoštevanju običajnih računovodskih praks sodelujočih držav ali zadevnih nacionalnih organov financiranja, veljavnih računovodskih standardov sodelujoče države, v kateri imajo sedež zadevni nacionalni organi financiranja, ter veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni revizor, ki ga imenujejo sodelujoče države ali zadevni nacionalni organi financiranja.

6.   Prispevki sodelujočih držav se zagotovijo po sprejetju letnega delovnega programa.

Če se letni delovni program sprejme med referenčnim letom, lahko prispevki iz odstavka 2, točka (b), ki so vključeni v letni delovni program, zajemajo prispevke, zagotovljene od 1. januarja zadevnega leta.

Prispevki iz odstavka 2, točka (b), ki so zagotovljeni po 1. decembru 2021, se lahko upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, če so vključeni v prvi letni delovni program partnerstva za meroslovje.

Člen 6

Dejavnosti EURAMET

1.   Partnerstvo za meroslovje podpira najrazličnejše raziskovalne in inovacijske dejavnosti s:

| (a) | posrednimi ukrepi v smislu člena 2, točka 43, Uredbe (EU) 2021/695, ki jih financira EURAMET v skladu s členom 7 tega sklepa, predvsem v obliki nepovratnih sredstev na podlagi transnacionalnih odprtih, preglednih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, ki jih organizira EURAMET, vključno z:






  (i) | znanstvenimi in tehničnimi ukrepi, ki podpirajo temeljno meroslovno znanost in so podlaga za vse prihodnje korake, vključno z uporabnimi meroslovnimi raziskavami in razvojem ter storitvami v zvezi z meroslovjem; |
| --- | --- | --- |

(a)

posrednimi ukrepi v smislu člena 2, točka 43, Uredbe (EU) 2021/695, ki jih financira EURAMET v skladu s členom 7 tega sklepa, predvsem v obliki nepovratnih sredstev na podlagi transnacionalnih odprtih, preglednih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, ki jih organizira EURAMET, vključno z:

(i)

znanstvenimi in tehničnimi ukrepi, ki podpirajo temeljno meroslovno znanost in so podlaga za vse prihodnje korake, vključno z uporabnimi meroslovnimi raziskavami in razvojem ter storitvami v zvezi z meroslovjem;

| (ii) | meroslovnimi raziskavi za zagotavljanje rešitev za družbene, ekonomske in okoljske izzive, pri čemer so usmerjene v prispevke za trajnostne tehnologije in inovacije v energetskem in digitalnem sektorju ter sektorju zdravja, pa tudi v zvezi z okoljem in podnebjem, ter za razvoj projektov v posebnih evropskih meroslovnih mrežah, ki obravnavajo te izzive; |
| --- | --- |

(ii)

meroslovnimi raziskavi za zagotavljanje rešitev za družbene, ekonomske in okoljske izzive, pri čemer so usmerjene v prispevke za trajnostne tehnologije in inovacije v energetskem in digitalnem sektorju ter sektorju zdravja, pa tudi v zvezi z okoljem in podnebjem, ter za razvoj projektov v posebnih evropskih meroslovnih mrežah, ki obravnavajo te izzive;

| (iii) | raziskavami za razvoj novih meroslovnih instrumentov, namenjenih krepitvi evropske industrijske in komercialne uporabe meroslovnih tehnologij, da se spodbudijo inovacije v industriji; |
| --- | --- |

(iii)

raziskavami za razvoj novih meroslovnih instrumentov, namenjenih krepitvi evropske industrijske in komercialne uporabe meroslovnih tehnologij, da se spodbudijo inovacije v industriji;

| (iv) | predhodnimi in vzporednimi normativnimi meroslovnimi raziskavami in razvojem, da se podprejo izvajanje politik in predpisi ter pospeši trženje in družbeno prevzemanje trajnostnih inovativnih izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

(iv)

predhodnimi in vzporednimi normativnimi meroslovnimi raziskavami in razvojem, da se podprejo izvajanje politik in predpisi ter pospeši trženje in družbeno prevzemanje trajnostnih inovativnih izdelkov in storitev;

| (v) | izmenjavo najboljših praks pri meroslovnih raziskavah na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(v)

izmenjavo najboljših praks pri meroslovnih raziskavah na nacionalni ravni;

| (b) | dejavnostmi, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije, sestavljene iz dejavnosti za krepitev meroslovnih zmogljivosti na različnih tehnoloških ravneh, da se doseže čim bolj razširjen, uravnotežen in integriran meroslovni sistem v sodelujočih državah ter se jim s tem omogoči razvoj njihovih znanstvenih in tehničnih zmogljivosti v meroslovju, ter ki vključujejo dejavnosti, ki niso izbrane v razpisih za zbiranje predlogov iz točke (a) tega člena, kot so opisane v letnih delovnih programih, pa tudi kar koli od naslednjega:






  (i) | dejavnosti v okviru nacionalnih programov sodelujočih držav, kot so transnacionalni projekti, ki prispevajo k prednostnim nalogam, določenim v evropski meroslovni mreži in tehničnih odborih EURAMET; |
| --- | --- | --- |

(b)

dejavnostmi, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije, sestavljene iz dejavnosti za krepitev meroslovnih zmogljivosti na različnih tehnoloških ravneh, da se doseže čim bolj razširjen, uravnotežen in integriran meroslovni sistem v sodelujočih državah ter se jim s tem omogoči razvoj njihovih znanstvenih in tehničnih zmogljivosti v meroslovju, ter ki vključujejo dejavnosti, ki niso izbrane v razpisih za zbiranje predlogov iz točke (a) tega člena, kot so opisane v letnih delovnih programih, pa tudi kar koli od naslednjega:

(i)

dejavnosti v okviru nacionalnih programov sodelujočih držav, kot so transnacionalni projekti, ki prispevajo k prednostnim nalogam, določenim v evropski meroslovni mreži in tehničnih odborih EURAMET;

| (ii) | ukrepi za čim bolj obsežno razširjanje in izkoriščanje rezultatov meroslovnih raziskav v Evropi, tudi v industriji in MSP, da bi tako na uporabniku prijazen način povečali prepoznavnost dejavnosti EURAMET v javnosti; |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi za čim bolj obsežno razširjanje in izkoriščanje rezultatov meroslovnih raziskav v Evropi, tudi v industriji in MSP, da bi tako na uporabniku prijazen način povečali prepoznavnost dejavnosti EURAMET v javnosti;

| (iii) | dejavnosti za ozaveščanje ter spodbujanje dejavnosti in kampanj za izobraževanje in razširjanje ter za zagotavljanje ustreznih informacij na spletnem mestu EURAMET in objavljanje ustrezne dokumentacije; |
| --- | --- |

(iii)

dejavnosti za ozaveščanje ter spodbujanje dejavnosti in kampanj za izobraževanje in razširjanje ter za zagotavljanje ustreznih informacij na spletnem mestu EURAMET in objavljanje ustrezne dokumentacije;

| (iv) | ukrepi, ki posebej obravnavajo meroslovne inštitute, ki nimajo znanstvenih zmogljivosti ali pa so te omejene, tako da jih podpirajo pri uporabi drugih programov Unije, nacionalnih ali regionalnih programov za usposabljanje in mobilnost, čezmejnem sodelovanju ali naložbah v meroslovno infrastrukturo; |
| --- | --- |

(iv)

ukrepi, ki posebej obravnavajo meroslovne inštitute, ki nimajo znanstvenih zmogljivosti ali pa so te omejene, tako da jih podpirajo pri uporabi drugih programov Unije, nacionalnih ali regionalnih programov za usposabljanje in mobilnost, čezmejnem sodelovanju ali naložbah v meroslovno infrastrukturo;

| (v) | organizacija dejavnosti zunanjega razširjanja in prenosa znanja za promocijo partnerstva za meroslovje čim širše v Uniji in zunaj nje, da bi tako čim bolj povečali njegov učinek. |
| --- | --- |

(v)

organizacija dejavnosti zunanjega razširjanja in prenosa znanja za promocijo partnerstva za meroslovje čim širše v Uniji in zunaj nje, da bi tako čim bolj povečali njegov učinek.

2.   Preden se določijo teme vsakega razpisa za zbiranje predlogov iz odstavka 1, točka (a), EURAMET javno povabi posameznike ali organizacije, vključno z MSP, in splošno meroslovno vrednostno verigo, da na pregleden način predlagajo morebitne raziskovalne teme.

Člen 7

Letni delovni program

1.   Partnerstvo za meroslovje se izvaja na podlagi letnih delovnih programov, ki zajemajo dejavnosti za obdobje od 1. januarja do 31. decembra določenega leta (v nadaljnjem besedilu: referenčno leto).

2.   Odbor partnerstva za meroslovje iz člena 14 po pridobitvi odobritve Komisije sprejme letne delovne programe do 31. marca referenčnega leta. Odbor partnerstva za meroslovje in Komisija pri sprejemanju letnih delovnih programov delujeta brez nepotrebnega odlašanja. Odbor partnerstva za meroslovje javno objavi letni delovni program.

3.   Dejavnosti iz člena 6(1), točki (a) in (b), se začnejo šele v referenčnem letu in po sprejetju letnega delovnega programa za zadevno leto.

4.   EURAMET lahko financira dejavnosti le, če so navedene v letnem delovnem programu. Letni delovni program razlikuje med dejavnostmi iz člena 6(1), točka (a), dejavnostmi iz člena 6(1), točka (b), in administrativnimi stroški EURAMET. Letni delovni program vključuje ocene njihovih ustreznih odhodkov in proračun, ki se dodeli za dejavnosti, financirane s finančnim prispevkom Unije, in dejavnosti, ki jih financirajo sodelujoče države brez takega prispevka. Letni delovni program vključuje tudi vrednotenje prispevkov v naravi sodelujočih držav iz člena 5(2), točka (b).

5.   V morebitnih spremenjenih letnih delovnih programih za referenčno leto in letnih delovnih programih za naslednja referenčna leta se upoštevajo rezultati prejšnjih razpisov za zbiranje predlogov. V njih se poskuša obravnavati nezadostno pokrivanje znanstvenih tem, zlasti tistih, ki so bile prvotno obravnavane v dejavnostih na podlagi člena 6(1), točka (b), ki jih ni bilo mogoče ustrezno financirati.

6.   Razpisi za zbiranje predlogov v okviru ustreznih letnih delovnih programov se objavijo do 31. decembra 2027. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko objavijo do 31. decembra 2028.

7.   EURAMET spremlja izvajanje vseh dejavnosti, vključenih v letni delovni program, in o njem letno poroča Komisiji, ne da bi povečala upravno breme upravičencev. Letno poročilo je pravočasno javno objavljeno na spletnem mestu EURAMET.

8.   Vsa sporočila ali objave, ki se nanašajo na dejavnosti partnerstva za meroslovje in se izvedejo v sodelovanju s partnerstvom za meroslovje, se označijo ali dodatno označijo kot sofinancirani s strani partnerstva za meroslovje v okviru Obzorja Evropa, ne glede na to, ali jih izvede EURAMET, sodelujoča država oziroma njeni nacionalni organi financiranja ali udeleženci dejavnosti.

Člen 8

Pravila o sodelovanju in razširjanju

1.   EURAMET se šteje za organ financiranja v smislu člena 2, točka 14, Uredbe (EU) 2021/695 in zagotavlja finančno podporo za posredne ukrepe iz člena 6(1), točka (a), tega sklepa v skladu s členom 6(2) navedene uredbe.

2.   Uredba (EU) 2021/695, zlasti v njej določena pravila za sodelovanje, odprto znanost in razširjanje, se uporablja za ukrepe iz člena 6(1), točka (a), tega sklepa. Poleg tega se, da se zagotovita izpolnjevanje ciljev in doseganje ciljnih prispevkov sodelujočih držav, lahko v letnem delovnem programu, kadar je to nujno potrebno in po posvetovanju z usmerjevalno skupino iz člena 15 tega sklepa – kadar tako posvetovanje zahteva odbor partnerstva za meroslovje –v skladu s členom 17(2) navedene uredbe predvidi omejitev vloge koordinatorja pri posrednih ukrepih na nacionalne meroslovne inštitute in imenovane inštitute sodelujočih držav od predložitve predloga do konca projekta.

3.   EURAMET zagotovi ustrezne interakcije z nacionalnimi meroslovnimi inštituti in imenovanimi inštituti pri posrednih ukrepih iz člena 6(1), točka (a), v skladu z njihovim imenovanjem s strani ustreznega nacionalnega organa. EURAMET poleg tega spodbuja in podpira udeležbo drugih subjektov, tudi MSP, v vseh razpisih za zbiranje predlogov.

Člen 9

Sporazumi med Unijo in EURAMET

Če je zagotovljena enakovredna raven zaščite finančnih interesov Unije, je EURAMET pooblaščena za izvrševanje finančnega prispevka Unije v skladu s členom 62(3) in členom 154 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Člen 10

Ukinitev, zmanjšanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije

1.   Če partnerstvo za meroslovje ne izpolnjuje pogojev, pod katerimi je dodeljen finančni prispevek Unije, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi ta prispevek.

2.   Če sodelujoča država ne prispeva k financiranju partnerstva za meroslovje, prispeva le delno ali ne spoštuje časovnih rokov za prispevke, kot določa člen 5, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije. Odločitev Komisije ne ovira povračila upravičenih stroškov, ki jih je sodelujoča država že imela, preden je bilo partnerstvo za meroslovje obveščeno o odločitvi o ukinitvi, sorazmernem zmanjšanju ali začasni ustavitvi prispevka Unije.

Člen 11

Naknadne revizije

1.   Naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe iz člena 6(1), točka (a), tega sklepa opravi EURAMET v skladu s členom 53(3) Uredbe (EU) 2021/695.

2.   Komisija lahko sama opravi revizije iz odstavka 1 tega člena. V takih primerih Komisija opravi take revizije v skladu z veljavnimi pravili, zlasti s členom 53(3) Uredbe (EU) 2021/695 in členom 127 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Člen 12

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi pregledi in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

2.   Sodelujoče države pri izvajanju partnerstva za meroslovje sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne in druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti za zagotovitev popolne izterjave vseh zneskov, dolgovanih Uniji, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

3.   EURAMET osebju Komisije in drugim osebam, ki jih je pooblastila Komisija, ter Računskemu sodišču omogoči dostop do svojih objektov in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, potreben za izvedbo revizij.

4.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (12), da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom, sklepom ali pogodbo, financirano v okviru tega sklepa, prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

5.   Evropsko javno tožilstvo (EJT) lahko izvaja preiskave v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 (13), da bi preiskovalo kazniva dejanja, ki škodujejo finančnim interesom Unije, kot je določeno v členu 4 navedene uredbe.

6.   Brez poseganja v odstavke 3, 4 in 5 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija, EURAMET, Računsko sodišče, EJT in OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij, pregledov na kraju samem in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi.

Člen 13

Upravljanje partnerstva za meroslovje

1.   Partnerstvo za meroslovje upravljajo vsaj naslednji organi:

| (a) | odbor partnerstva za meroslovje; |
| --- | --- |

(a)

odbor partnerstva za meroslovje;

| (b) | usmerjevalna skupina; |
| --- | --- |

(b)

usmerjevalna skupina;

| (c) | sekretariat EURAMET. |
| --- | --- |

(c)

sekretariat EURAMET.

2.   Organi iz odstavka 1 sprejmejo ustrezne ukrepe za uravnoteženo sestavo z vidika spretnosti, izkušenj, znanja, geografske raznolikosti in spola.

Člen 14

Odbor partnerstva za meroslovje

1.   Odbor partnerstva za meroslovje upravlja partnerstvo za meroslovje na pregleden način, pri tem pa zagotavlja, da partnerstvo za meroslovje, kot se izvaja, izpolnjuje svoje cilje.

2.   Odbor partnerstva za meroslovje sestavljajo po en predstavnik in en namestnik predstavnika iz vsake sodelujoče države. Vrednost glasov pri glasovanju se izračuna na podlagi zavez vsake sodelujoče države v skladu s pravilom kvadratnega korena zaveze.

3.   Odbor partnerstva za meroslovje zlasti:

| (a) | sprejema in javno objavlja odločitve o strateškem načrtu za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(a)

sprejema in javno objavlja odločitve o strateškem načrtu za raziskave in inovacije;

| (b) | sprejema odločitve o načrtovanju razpisov za zbiranje predlogov in postopku pregleda ocenjevanja, kot je določen v členu 30 Uredbe (EU) 2021/695; |
| --- | --- |

(b)

sprejema odločitve o načrtovanju razpisov za zbiranje predlogov in postopku pregleda ocenjevanja, kot je določen v členu 30 Uredbe (EU) 2021/695;

| (c) | sprejema letni delovni program po pridobitvi odobritve Komisije in posvetovanju z usmerjevalno skupino iz člena 15 ter ga javno objavlja; |
| --- | --- |

(c)

sprejema letni delovni program po pridobitvi odobritve Komisije in posvetovanju z usmerjevalno skupino iz člena 15 ter ga javno objavlja;

| (d) | sprejema odločitve o izbiri predlogov, ki se bodo financirali, v skladu z razvrstitvenimi seznami, določenimi po ocenah predlogov po razpisu za zbiranje predlogov iz člena 6(1), točka (a), tega sklepa; |
| --- | --- |

(d)

sprejema odločitve o izbiri predlogov, ki se bodo financirali, v skladu z razvrstitvenimi seznami, določenimi po ocenah predlogov po razpisu za zbiranje predlogov iz člena 6(1), točka (a), tega sklepa;

| (e) | sprejema ukrepe za pridobivanje novincev; |
| --- | --- |

(e)

sprejema ukrepe za pridobivanje novincev;

| (f) | spremlja napredovanje dejavnosti EURAMET iz člena 6; |
| --- | --- |

(f)

spremlja napredovanje dejavnosti EURAMET iz člena 6;

| (g) | odobri sodelovanje v partnerstvu za meroslovje kateri koli tretji državi, ki ni pridružena Obzorju Evropa, če ta tretja država izpolnjuje pogoje iz člena 1(3), točki (a) in (c); |
| --- | --- |

(g)

odobri sodelovanje v partnerstvu za meroslovje kateri koli tretji državi, ki ni pridružena Obzorju Evropa, če ta tretja država izpolnjuje pogoje iz člena 1(3), točki (a) in (c);

| (h) | do 31. decembra 2021 vzpostavi harmoniziran pristop, vključno z merili in postopki, za namen vrednotenja prispevkov v naravi iz člena 5(2). |
| --- | --- |

(h)

do 31. decembra 2021 vzpostavi harmoniziran pristop, vključno z merili in postopki, za namen vrednotenja prispevkov v naravi iz člena 5(2).

Za sprejemanje odločitev v skladu s točko (d) prvega pododstavka tega odstavka, so lahko v letni delovni program vključena pravila za obravnavo enako uvrščenih predlogov v skladu s členom 28(3) Uredbe (EU) 2021/695 in programom dela Obzorja Evropa.

4.   Na sestankih odbora partnerstva za meroslovje ima Komisija status opazovalke. Vendar mora odbor partnerstva za meroslovje za sprejetje letnega delovnega programa pridobiti predhodno odobritev Komisije. Odbor partnerstva za meroslovje povabi Komisijo na sestanke in ji zagotovi vse ustrezne dokumente. Komisija lahko sodeluje v razpravah odbora partnerstva za meroslovje. Dnevni red, seznam udeležencev in sklepi s sestankov odbora partnerstva za meroslovje se pravočasno javno objavijo na spletnem mestu EURAMET.

5.   Odbor partnerstva za meroslovje izvoli svojega predsednika in namestnika predsednika v skladu z vrednostjo glasov iz odstavka 2. Predsednik odbora partnerstva za meroslovje zastopa EURAMET v zadevah, povezanih s partnerstvom za meroslovje.

Člen 15

Usmerjevalna skupina

1.   Komisija ustanovi usmerjevalno skupino. Komisija poskuša med člani usmerjevalne skupine zagotoviti uravnoteženo geografsko in spolno zastopanost ter uravnoteženost z vidika potrebnih kompetenc in strokovnosti. Usmerjevalna skupina je svetovalni organ partnerstva za meroslovje, ki slednjemu svetuje o nastajajočih prioritetah za meroslovne raziskave na evropski ravni ter o načinih za povečanje učinka njegovih raziskav za evropsko industrijo, gospodarstvo in družbo. Predvsem:

| (a) | identificira nastajajoče tehnologije, inovacije, trge in industrijsko uporabo, za katere bi lahko meroslovne raziskave in inovacije postale pomembne v prihodnosti; |
| --- | --- |

(a)

identificira nastajajoče tehnologije, inovacije, trge in industrijsko uporabo, za katere bi lahko meroslovne raziskave in inovacije postale pomembne v prihodnosti;

| (b) | identificira raziskovalna področja, ki prispevajo k nemotenemu delovanju notranjega trga in k cilju Unije, da najpozneje do leta 2050 postane podnebno nevtralna, pa tudi k ustreznim predpisom in standardom; |
| --- | --- |

(b)

identificira raziskovalna področja, ki prispevajo k nemotenemu delovanju notranjega trga in k cilju Unije, da najpozneje do leta 2050 postane podnebno nevtralna, pa tudi k ustreznim predpisom in standardom;

| (c) | svetuje partnerstvu za meroslovje glede prednostnih nalog za njegove prihodnje delovne programe. |
| --- | --- |

(c)

svetuje partnerstvu za meroslovje glede prednostnih nalog za njegove prihodnje delovne programe.

2.   Usmerjevalno skupino sestavlja 15 članov:

| (a) | štirje predstavniki določevalcev evropskih standardov in regulatorjev, ki jih imenuje EURAMET; |
| --- | --- |

(a)

štirje predstavniki določevalcev evropskih standardov in regulatorjev, ki jih imenuje EURAMET;

| (b) | štirje predstavniki različnih evropskih partnerstev, vzpostavljenih na podlagi Uredbe (EU) 2021/695, ki jih imenuje Komisija na odprt in pregleden način ter pri tem poskrbi za raznoliko strokovnost in ozadje; |
| --- | --- |

(b)

štirje predstavniki različnih evropskih partnerstev, vzpostavljenih na podlagi Uredbe (EU) 2021/695, ki jih imenuje Komisija na odprt in pregleden način ter pri tem poskrbi za raznoliko strokovnost in ozadje;

| (c) | štirje predstavniki evropske znanstvene skupnosti, ki jih imenuje Komisija po odprtem in preglednem postopku na podlagi razpisa za prijavo interesa ter pri tem skuša zagotoviti uravnoteženo geografsko in spolno zastopanost ter potrebne kompetence in strokovnost na zadevnih tehničnih področjih, tako da bodo lahko neodvisno dajali znanstvena priporočila; |
| --- | --- |

(c)

štirje predstavniki evropske znanstvene skupnosti, ki jih imenuje Komisija po odprtem in preglednem postopku na podlagi razpisa za prijavo interesa ter pri tem skuša zagotoviti uravnoteženo geografsko in spolno zastopanost ter potrebne kompetence in strokovnost na zadevnih tehničnih področjih, tako da bodo lahko neodvisno dajali znanstvena priporočila;

| (d) | predsednik EURAMET; |
| --- | --- |

(d)

predsednik EURAMET;

| (e) | en predstavnik, ki ga imenuje Komisija, in |
| --- | --- |

(e)

en predstavnik, ki ga imenuje Komisija, in

| (f) | en predstavnik iz nacionalnega ministrstva, ki ni uslužbenec nacionalnega meroslovnega inštituta, zastopanega v EURAMET, in ga imenuje odbor partnerstva za meroslovje. |
| --- | --- |

(f)

en predstavnik iz nacionalnega ministrstva, ki ni uslužbenec nacionalnega meroslovnega inštituta, zastopanega v EURAMET, in ga imenuje odbor partnerstva za meroslovje.

3.   Usmerjevalna skupina neodvisno svetuje o znanstvenih prednostnih nalogah in drugih ustreznih vprašanjih, ki bi jih bilo treba obravnavati v letnem delovnem programu partnerstva za meroslovje, ter o posebnih vprašanjih, kot zahteva odbor partnerstva za meroslovje, spremlja pa tudi znanstvene dosežke v sorodnih sektorjih.

4.   Vsaj 50 % članov iz odstavka 2, točki (a) in (b), tega člena, se izmenja najpozneje po opravljeni vmesni oceni iz člena 18(1).

5.   Usmerjevalni skupini skupaj predsedujeta predstavnika iz odstavka 2, točka (e).

6.   Vsa priporočila, ki jih da usmerjevalna skupina, se javno objavijo.

Člen 16

Sekretariat EURAMET

1.   Sekretariat EURAMET, ki zagotavlja splošno upravno podporo za to organizacijo, vodi ločeno računovodstvo in bančne račune za partnerstvo za meroslovje.

2.   Vzpostavi se enota za podporo pri upravljanju kot del sekretariata EURAMET, ki je je odgovorna za izvajanje in tekoče upravljanje partnerstva za meroslovje.

3.   Sekretariat nudi podporo sodelujočim državam pri uporabi meril in postopkov harmoniziranega pristopa iz člena 5(5).

Člen 17

Posredovanje informacij

1.   EURAMET na zahtevo Komisije slednji pošlje vse potrebne informacije za pripravo ocenjevanj iz člena 18.

2.   Sodelujoče države prek EURAMET Komisiji posredujejo vse informacije, ki jih zahtevajo Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče v zvezi s finančnim upravljanjem partnerstva za meroslovje.

3.   Komisija informacije iz odstavka 2 tega člena vključi v ocene iz člena 18.

Člen 18

Ocenjevanja

1.   Komisija opravi vmesno in končno oceno partnerstva za meroslovje v okviru ocenjevanj Obzorja Evropa v skladu s členom 52 Uredbe (EU) 2021/695, s pomočjo zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi odprtega in preglednega postopka.

2.   V vmesnih in končnih ocenjevanjih se preuči, kako partnerstvo za meroslovje izpolnjuje svoje poslanstvo in cilje, obravnavajo se vse njegove dejavnosti ter ocenijo njegova evropska dodana vrednost, uspešnost in učinkovitost, vključno z njegovo odprtostjo in preglednostjo, ustreznost izvajanih dejavnosti, tudi v okviru industrije in SMP, ter njihova skladnost in njihovo dopolnjevanje z ustreznimi regionalnimi in nacionalnimi politikami ter politikami Unije, vključno s sinergijami z drugimi deli Obzorja Evropa, kot so druga partnerstva, misije, sklopi, tematski ali posebni programi. Pri ocenjevanjih se upoštevajo stališča deležnikov na evropski in nacionalni ravni, po potrebi pa ocenjevanja vključujejo tudi oceno dolgoročnih znanstvenih, družbenih, gospodarskih, okoljskih in tehnoloških učinkov preteklih pobud, pa tudi oceno sodelovanja zunanjih partnerjev. Po potrebi vključujejo oceno najučinkovitejšega načina izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep ter ustreznosti in skladnosti vsake obnove partnerstva za meroslovje glede na splošne prednostne naloge politik in področje podpiranja raziskav in inovacij, vključno z njegovim položajem glede na druge pobude, ki jih podpira Obzorje Evropa. Pri izvedbi teh ocenjevanj Komisija v celoti upošteva upravni učinek na partnerstvo za meroslovje in si po najboljših močeh prizadeva zmanjšati upravno breme ter zagotoviti, da postopek ocenjevanja ostane enostaven in popolnoma pregleden.

3.   Komisija rezultate in zaključke ocen, izvedene v skladu s tem členom, objavi in razširja.

Člen 19

Dostop do rezultatov in informacij o predlogih

1.   EURAMET zagotovi Komisiji dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financira. Take informacije vključujejo rezultate sodelovanja upravičencev v posrednih ukrepih partnerstva za meroslovje ali katere koli druge informacije, ki se zdijo potrebne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije. Take pravice dostopa so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo ter morajo biti v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti.

2.   EURAMET vnese informacije o financiranih predlogih partnerstva za meroslovje v podatkovno zbirko, vzpostavljeno na podlagi člena 50 Uredbe (EU) 2021/695.

3.   EURAMET Komisiji zagotovi informacije, vključene v predložene predloge, za namene razvijanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik ali programov Unije.

Člen 20

Zaupnost

Brez poseganja v člen 17 EURAMET zagotovi varstvo zaupnih informacij, katerih razkritje zunaj institucij Unije, organov, uradov ali agencij Unije bi lahko ogrozilo interese članov EURAMET ali udeležencev v dejavnostih partnerstva za meroslovje. Take zaupne informacije so med drugim osebne, poslovne, občutljive netajne in tajne informacije.

Člen 21

Nasprotje interesov

1.   EURAMET, njeni organi in uslužbenci ter organi partnerstva za meroslovje sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nasprotja interesov pri izvajanju svojih dejavnosti in zagotovijo, da oseba, pri kateri obstaja tako nasprotje interesov, ne odloča, svetuje ali pomaga pri specifični zadevi, ki jo nasprotje interesov zadeva.

2.   EURAMET sprejme pravila za preprečevanje, izogibanje in obvladovanje nasprotja interesov v zvezi z osebjem EURAMET, člani in drugimi osebami, ki delujejo v odboru partnerstva za meroslovje ter v drugih organih ali skupinah EURAMET in partnerstva za meroslovje v skladu s členom 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

3.   EURAMET določi kodeks ravnanja za člane odbora partnerstva za meroslovje glede objavljanja izjav o poklicnih dejavnostih, finančnih interesih in nasprotju interesov v skladu s pravili o varstvu podatkov.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 23

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Strasbourgu, 24. novembra 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednik

A. LOGAR

---

(1)  
  UL C 341, 24.8.2021, str. 34.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 18. novembra 2021.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

3

(4)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

4

(5)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

5

(6)  Sklep št. 555/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o udeležbi Unije pri evropskem meroslovnem raziskovalnem programu za inovacije in raziskave (program EMPIR), ki ga skupaj izvaja več držav članic (UL L 169, 7.6.2014, str. 27).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

8

(9)  Sklep Sveta (EU) 2021/764 z dne 10. maja 2021 o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU (UL L 167I, 12.5.2021, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravilih zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

11

(12)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

12

(13)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

13

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/17

---

UREDBA SVETA (EU) 2021/2085

z dne 19. novembra 2021

o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 219/2007, (EU) št. 557/2014, (EU) št. 558/2014, (EU) št. 559/2014, (EU) št. 560/2014, (EU) št. 561/2014 in (EU) št. 642/2014

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega pododstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi bil učinek financiranja Unije čim večji, prispevek k ciljem njenih politik pa karseda uspešen, sta bila z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba Obzorje Evropa) vzpostavljena okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega ali javnega sektorja. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: Obzorje Evropa). Vzpostavljena so za uresničevanje prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjeno Obzorje Evropa, ter zagotavljanje jasnega učinka za Unijo in njene prebivalce, ki ga je mogoče učinkoviteje doseči v okviru partnerstva, s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani, kot pa bi lahko to storila Unija samostojno. |
| --- | --- |

(1)

Da bi bil učinek financiranja Unije čim večji, prispevek k ciljem njenih politik pa karseda uspešen, sta bila z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba Obzorje Evropa) vzpostavljena okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega ali javnega sektorja. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: Obzorje Evropa). Vzpostavljena so za uresničevanje prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjeno Obzorje Evropa, ter zagotavljanje jasnega učinka za Unijo in njene prebivalce, ki ga je mogoče učinkoviteje doseči v okviru partnerstva, s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani, kot pa bi lahko to storila Unija samostojno.

| (2) | Evropska partnerstva iz stebra Obzorja Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ imajo zlasti pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev, kot sta pospeševanje prehodov k ciljem trajnostnega razvoja ter zelena in digitalna Evropa, in bi morala prispevati k okrevanju po krizi brez primere, ki jo je prinesla pandemija COVID-19. Evropska partnerstva obravnavajo zapletene čezmejne izzive, ki terjajo celostni pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, odpovedi sistema in nedelovanja trga, ki so opisani v oceni učinka, ki spremlja to uredbo, in sicer s povezovanjem širokega razpona akterjev iz vseh vrednostnih verig in ekosistemov, ki si bodo prizadevali za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne časovne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo, da se prizadevanja in sredstva usmerijo v skupne prednostne naloge za namene reševanja kompleksnih izzivov. |
| --- | --- |

(2)

Evropska partnerstva iz stebra Obzorja Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ imajo zlasti pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev, kot sta pospeševanje prehodov k ciljem trajnostnega razvoja ter zelena in digitalna Evropa, in bi morala prispevati k okrevanju po krizi brez primere, ki jo je prinesla pandemija COVID-19. Evropska partnerstva obravnavajo zapletene čezmejne izzive, ki terjajo celostni pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, odpovedi sistema in nedelovanja trga, ki so opisani v oceni učinka, ki spremlja to uredbo, in sicer s povezovanjem širokega razpona akterjev iz vseh vrednostnih verig in ekosistemov, ki si bodo prizadevali za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne časovne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo, da se prizadevanja in sredstva usmerijo v skupne prednostne naloge za namene reševanja kompleksnih izzivov.

| (3) | Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo, raziskovalnimi organizacijami, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter organizacijami civilne družbe, kot so fundacije, ki podpirajo ali izvajajo raziskave in inovacije. Morala bi biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo vzajemne koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko Unija ohrani svoje interese na strateških področjih. |
| --- | --- |

(3)

Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo, raziskovalnimi organizacijami, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter organizacijami civilne družbe, kot so fundacije, ki podpirajo ali izvajajo raziskave in inovacije. Morala bi biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo vzajemne koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko Unija ohrani svoje interese na strateških področjih.

| (4) | Vmesna ocena Obzorja 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), je razkrila, da je bil sčasoma uveden precejšen nabor partnerskih instrumentov in pobud, pri čemer v okviru Obzorja 2020 poteka sedem oblik izvajanja in skoraj 120 partnerskih pobud. Poleg kompleksnosti zaradi obilice instrumentov in pobud je bilo ugotovljeno, da njihova zmožnost prispevanja k povezanim politikam na ravni Unije in nacionalni ravni kot celota ne zadostuje, čeprav zagotavljajo pozitivni učinek pri napredovanju k ciljem, na primer z določanjem dolgoročnih načrtov, strukturiranjem sodelovanja na področju raziskav in inovacij med sicer razpršenimi akterji ter spodbujanjem dodatnih naložb. V oceni učinka Obzorja Evropa je torej ugotovljena potreba po obravnavi in racionalizaciji področja financiranja raziskav in inovacij v Uniji, zlasti v zvezi s partnerstvi, ter po preusmeritvi partnerstev k večjemu učinku in uresničevanju prednostnih nalog Unije. |
| --- | --- |

(4)

Vmesna ocena Obzorja 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), je razkrila, da je bil sčasoma uveden precejšen nabor partnerskih instrumentov in pobud, pri čemer v okviru Obzorja 2020 poteka sedem oblik izvajanja in skoraj 120 partnerskih pobud. Poleg kompleksnosti zaradi obilice instrumentov in pobud je bilo ugotovljeno, da njihova zmožnost prispevanja k povezanim politikam na ravni Unije in nacionalni ravni kot celota ne zadostuje, čeprav zagotavljajo pozitivni učinek pri napredovanju k ciljem, na primer z določanjem dolgoročnih načrtov, strukturiranjem sodelovanja na področju raziskav in inovacij med sicer razpršenimi akterji ter spodbujanjem dodatnih naložb. V oceni učinka Obzorja Evropa je torej ugotovljena potreba po obravnavi in racionalizaciji področja financiranja raziskav in inovacij v Uniji, zlasti v zvezi s partnerstvi, ter po preusmeritvi partnerstev k večjemu učinku in uresničevanju prednostnih nalog Unije.

| (5) | Da bi obravnavalo taka vprašanja in uresničilo višje ambicije na področju evropskih naložb, bi moralo Obzorje Evropa predstaviti večjo poenostavitev in reformo politike Komisije glede partnerstev na področju raziskav in inovacij. Da bi izražalo svojo sistemsko naravo, katere namen je prispevati k vseevropskim „preobrazbam“ v smeri ciljev glede trajnostnosti, bi moralo Obzorje Evropa ta partnerstva učinkoviteje izkoristiti z bolj strateškim in usklajenim pristopom, ki je usmerjen k učinkom. |
| --- | --- |

(5)

Da bi obravnavalo taka vprašanja in uresničilo višje ambicije na področju evropskih naložb, bi moralo Obzorje Evropa predstaviti večjo poenostavitev in reformo politike Komisije glede partnerstev na področju raziskav in inovacij. Da bi izražalo svojo sistemsko naravo, katere namen je prispevati k vseevropskim „preobrazbam“ v smeri ciljev glede trajnostnosti, bi moralo Obzorje Evropa ta partnerstva učinkoviteje izkoristiti z bolj strateškim in usklajenim pristopom, ki je usmerjen k učinkom.

| (6) | Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (5) vzpostavlja splošni okvir za ugotavljanje, ali se gospodarska dejavnost šteje kot okoljsko trajnostna za namene določitve trajnostnih naložb. Ustvarja skupno referenco, ki jo lahko vlagatelji, banke, industrija in raziskovalci uporabijo pri naložbah v projekte in gospodarske dejavnosti, ki pomembno pozitivno vplivajo na podnebje in okolje ter nobenemu od njiju bistveno ne škodujejo. To je referenca za zelene naložbe v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (5) vzpostavlja splošni okvir za ugotavljanje, ali se gospodarska dejavnost šteje kot okoljsko trajnostna za namene določitve trajnostnih naložb. Ustvarja skupno referenco, ki jo lahko vlagatelji, banke, industrija in raziskovalci uporabijo pri naložbah v projekte in gospodarske dejavnosti, ki pomembno pozitivno vplivajo na podnebje in okolje ter nobenemu od njiju bistveno ne škodujejo. To je referenca za zelene naložbe v Uniji.

| (7) | Kadar je ustrezno, bi morala evropska partnerstva upoštevati tehnična merila za pregled iz člena 3 in načelo, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 kot instrumenta za izboljšanje pripravljenosti njihovih projektov in dostopa do zelenega financiranja, ki bosta odločilna za uvajanje na trg ter širšo uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ki bodo z njimi ustvarjene. V jedru tehničnih meril za pregled so znanstveni dokazi. Raziskave in inovacije, s katerimi se ukvarjajo evropska partnerstva, bi morale imeti pomembno vlogo pri pomoči gospodarskim subjektom, da dosežejo ali presežejo standarde in prage, določene v navedeni uredbi, ter pri tem, da se tehnična merila za pregled sproti posodabljajo in usklajujejo s cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019„Evropski zeleni dogovor“. |
| --- | --- |

(7)

Kadar je ustrezno, bi morala evropska partnerstva upoštevati tehnična merila za pregled iz člena 3 in načelo, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 kot instrumenta za izboljšanje pripravljenosti njihovih projektov in dostopa do zelenega financiranja, ki bosta odločilna za uvajanje na trg ter širšo uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ki bodo z njimi ustvarjene. V jedru tehničnih meril za pregled so znanstveni dokazi. Raziskave in inovacije, s katerimi se ukvarjajo evropska partnerstva, bi morale imeti pomembno vlogo pri pomoči gospodarskim subjektom, da dosežejo ali presežejo standarde in prage, določene v navedeni uredbi, ter pri tem, da se tehnična merila za pregled sproti posodabljajo in usklajujejo s cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019„Evropski zeleni dogovor“.

| (8) | Na podlagi uredbe Obzorje Evropa bi morala biti mogoča vzpostavitev evropskih partnerstev treh oblik, in sicer t. i. „sofinanciranega“, „skupaj načrtovanega“ in „institucionaliziranega“ partnerstva. Vzpostavitev institucionaliziranih evropskih partnerstev, ki so skupna podjetja partnerjev iz zasebnega in javnega sektorja, bi morala vključevati novo zakonodajo Unije in vzpostavitev namenskih izvedbenih struktur v skladu s členom 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi uredbe Obzorje Evropa bi morala biti mogoča vzpostavitev evropskih partnerstev treh oblik, in sicer t. i. „sofinanciranega“, „skupaj načrtovanega“ in „institucionaliziranega“ partnerstva. Vzpostavitev institucionaliziranih evropskih partnerstev, ki so skupna podjetja partnerjev iz zasebnega in javnega sektorja, bi morala vključevati novo zakonodajo Unije in vzpostavitev namenskih izvedbenih struktur v skladu s členom 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (9) | Uredba Obzorje Evropa opredeljuje osem prednostnih področij, na katerih je mogoče predlagati institucionalizirana evropska partnerstva, vzpostavljena v skladu s členom 185 ali 187 PDEU. Na vseh teh prednostnih področjih so predlagane številne pobude za taka institucionalizirana evropska partnerstva, v tej uredbi pa jih je zajetih devet. |
| --- | --- |

(9)

Uredba Obzorje Evropa opredeljuje osem prednostnih področij, na katerih je mogoče predlagati institucionalizirana evropska partnerstva, vzpostavljena v skladu s členom 185 ali 187 PDEU. Na vseh teh prednostnih področjih so predlagane številne pobude za taka institucionalizirana evropska partnerstva, v tej uredbi pa jih je zajetih devet.

| (10) | Raziskovalne in inovacijske dejavnosti skupnih podjetij bi bilo treba financirati iz Obzorja Evropa, kot je določeno v členih 12 in 13 uredbe Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala za dosego čim večjega učinka razviti tesne sinergije z drugimi pobudami Obzorja Evropa ter drugimi programi in finančnimi instrumenti Unije, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj, da bi se povečala ekonomska in socialna kohezija ter zmanjšala neravnovesja. |
| --- | --- |

(10)

Raziskovalne in inovacijske dejavnosti skupnih podjetij bi bilo treba financirati iz Obzorja Evropa, kot je določeno v členih 12 in 13 uredbe Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala za dosego čim večjega učinka razviti tesne sinergije z drugimi pobudami Obzorja Evropa ter drugimi programi in finančnimi instrumenti Unije, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj, da bi se povečala ekonomska in socialna kohezija ter zmanjšala neravnovesja.

| (11) | Zaradi novega pristopa politike pri evropskih partnerstvih, zlasti pri institucionaliziranih evropskih partnerstvih, je potreben nov način vzpostavljanja pravnega okvira za njihovo delovanje. Izkazalo se je, da je ustanavljanje skupnih podjetij na podlagi člena 187 PDEU za namen Obzorja 2020 učinkovito, kar zadeva izvajanje, vendar ga je treba pospešiti. Zato je namen te uredbe povečati skladnost, učinkovitost, odprtost in uspešnost izvajanja ter njegovo usmerjenost v učinke z usklajenim prenosom uredbe Obzorje Evropa in izkušenj, pridobljenih pri izvajanju programov v okviru Obzorja 2020, v skupne določbe za vsa skupna podjetja. Njen namen je olajšati vzpostavitev sodelovanja in sinergij med evropskimi partnerstvi, da bi se na organizacijski ravni v celoti izkoristile njihove medsebojne povezave. Skupna podjetja bi morala iskati priložnosti za vključitev predstavnikov drugih evropskih partnerstev v razprave med oblikovanjem svojih programov dela, opredeliti področja, na katerih bi bilo mogoče z dopolnjujočimi se ali skupnimi dejavnostmi učinkoviteje in uspešneje obravnavati izzive, preprečevati prekrivanja, časovno uskladiti svoje dejavnosti ter zagotoviti dostop do rezultatov in drugih ustreznih načinov izmenjave znanja. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi novega pristopa politike pri evropskih partnerstvih, zlasti pri institucionaliziranih evropskih partnerstvih, je potreben nov način vzpostavljanja pravnega okvira za njihovo delovanje. Izkazalo se je, da je ustanavljanje skupnih podjetij na podlagi člena 187 PDEU za namen Obzorja 2020 učinkovito, kar zadeva izvajanje, vendar ga je treba pospešiti. Zato je namen te uredbe povečati skladnost, učinkovitost, odprtost in uspešnost izvajanja ter njegovo usmerjenost v učinke z usklajenim prenosom uredbe Obzorje Evropa in izkušenj, pridobljenih pri izvajanju programov v okviru Obzorja 2020, v skupne določbe za vsa skupna podjetja. Njen namen je olajšati vzpostavitev sodelovanja in sinergij med evropskimi partnerstvi, da bi se na organizacijski ravni v celoti izkoristile njihove medsebojne povezave. Skupna podjetja bi morala iskati priložnosti za vključitev predstavnikov drugih evropskih partnerstev v razprave med oblikovanjem svojih programov dela, opredeliti področja, na katerih bi bilo mogoče z dopolnjujočimi se ali skupnimi dejavnostmi učinkoviteje in uspešneje obravnavati izzive, preprečevati prekrivanja, časovno uskladiti svoje dejavnosti ter zagotoviti dostop do rezultatov in drugih ustreznih načinov izmenjave znanja.

| (12) | Skupna podjetja bi si morala po opredelitvi medsebojnih sinergij prizadevati za določitev deležev proračuna, ki se uporabijo za dopolnjujoče se ali skupne dejavnosti skupnih podjetij. Poleg tega je namen te uredbe izboljšati učinkovitost in usklajenost pravil, in sicer z okrepljenim operativnim sodelovanjem in izkoriščanjem ekonomije obsega, tudi z vzpostavitvijo ureditve zaledne službe, ki bi morala skupnim podjetjem zagotavljati horizontalne podporne funkcije. Ta ureditev zaledne službe bi morala olajšati doseganje večjega učinka in uskladitve glede skupnih točk, ob tem pa ohranjati določeno stopnjo prilagodljivosti za zadovoljitev posebnih potreb vsakega skupnega podjetja. Strukturo bi bilo treba vzpostaviti z uporabo sporazumov o ravni storitev, ki jih sklenejo skupna podjetja. Ureditev zaledne službe bi morala zajemati funkcije usklajevanja in upravne podpore na področjih, na katerih se je njen pregled izkazal za učinkovit in stroškovno učinkovit, ter upoštevati v največji možni meri skladnost z zahtevo po odgovornosti vsakega posameznega odredbodajalca in usklajenost pravil, vključno s pravicami intelektualne lastnine. Pravni okvir bi moral biti oblikovan tako, da čim bolje zadovoljuje skupne potrebe skupnih podjetij, da zagotavlja njihovo tesno sodelovanje in da se izkoristijo vse mogoče sinergije med evropskimi partnerstvi in posledično med različnimi deli Obzorja Evropa ter med drugimi programi, ki jih upravljajo skupna podjetja. |
| --- | --- |

(12)

Skupna podjetja bi si morala po opredelitvi medsebojnih sinergij prizadevati za določitev deležev proračuna, ki se uporabijo za dopolnjujoče se ali skupne dejavnosti skupnih podjetij. Poleg tega je namen te uredbe izboljšati učinkovitost in usklajenost pravil, in sicer z okrepljenim operativnim sodelovanjem in izkoriščanjem ekonomije obsega, tudi z vzpostavitvijo ureditve zaledne službe, ki bi morala skupnim podjetjem zagotavljati horizontalne podporne funkcije. Ta ureditev zaledne službe bi morala olajšati doseganje večjega učinka in uskladitve glede skupnih točk, ob tem pa ohranjati določeno stopnjo prilagodljivosti za zadovoljitev posebnih potreb vsakega skupnega podjetja. Strukturo bi bilo treba vzpostaviti z uporabo sporazumov o ravni storitev, ki jih sklenejo skupna podjetja. Ureditev zaledne službe bi morala zajemati funkcije usklajevanja in upravne podpore na področjih, na katerih se je njen pregled izkazal za učinkovit in stroškovno učinkovit, ter upoštevati v največji možni meri skladnost z zahtevo po odgovornosti vsakega posameznega odredbodajalca in usklajenost pravil, vključno s pravicami intelektualne lastnine. Pravni okvir bi moral biti oblikovan tako, da čim bolje zadovoljuje skupne potrebe skupnih podjetij, da zagotavlja njihovo tesno sodelovanje in da se izkoristijo vse mogoče sinergije med evropskimi partnerstvi in posledično med različnimi deli Obzorja Evropa ter med drugimi programi, ki jih upravljajo skupna podjetja.

| (13) | Ocene učinka za vsako skupno podjetje, priložene predlogu te uredbe, so zagotovile dokaze, ki utemeljujejo izvajanje evropskih partnerstev v skladu z uredbo Obzorje Evropa samo, kadar drugi deli Obzorja Evropa, vključno z drugimi oblikami evropskih partnerstev, ne bi dosegli ciljev ali ne bi imeli potrebnih pričakovanih učinkov, in če je tako izvajanje upravičeno zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje povezanosti. |
| --- | --- |

(13)

Ocene učinka za vsako skupno podjetje, priložene predlogu te uredbe, so zagotovile dokaze, ki utemeljujejo izvajanje evropskih partnerstev v skladu z uredbo Obzorje Evropa samo, kadar drugi deli Obzorja Evropa, vključno z drugimi oblikami evropskih partnerstev, ne bi dosegli ciljev ali ne bi imeli potrebnih pričakovanih učinkov, in če je tako izvajanje upravičeno zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje povezanosti.

| (14) | Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesnega ocenjevanja Obzorja 2020. V skladu z novo ambicijo je namen te uredbe doseči učinkovitejšo uporabo institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinek, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in politikam Unije. Tesno sodelovanje in sinergije z drugimi zadevnimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, so ključni za doseganje večjega znanstvenega, socialno-ekonomskega in okoljskega učinka ter za zagotavljanje uporabe rezultatov. Skupna podjetja lahko v ta namen uporabljajo določbe Obzorja Evropa, ki omogočajo različne vrste sinergij, kot so alternativno, kumulativno ali kombinirano financiranje ter prerazporeditve sredstev. Pri ocenjevanju celotnega učinka bi bilo treba upoštevati širše naložbe, ki presegajo prispevke partnerjev in jih začnejo skupna podjetja ter ki prispevajo k doseganju njihovih ciljev, da se olajša pospešitev uvajanja inovativnih rešitev na trg. |
| --- | --- |

(14)

Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesnega ocenjevanja Obzorja 2020. V skladu z novo ambicijo je namen te uredbe doseči učinkovitejšo uporabo institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinek, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in politikam Unije. Tesno sodelovanje in sinergije z drugimi zadevnimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, so ključni za doseganje večjega znanstvenega, socialno-ekonomskega in okoljskega učinka ter za zagotavljanje uporabe rezultatov. Skupna podjetja lahko v ta namen uporabljajo določbe Obzorja Evropa, ki omogočajo različne vrste sinergij, kot so alternativno, kumulativno ali kombinirano financiranje ter prerazporeditve sredstev. Pri ocenjevanju celotnega učinka bi bilo treba upoštevati širše naložbe, ki presegajo prispevke partnerjev in jih začnejo skupna podjetja ter ki prispevajo k doseganju njihovih ciljev, da se olajša pospešitev uvajanja inovativnih rešitev na trg.

| (15) | Da se zagotovi skladen pristop ter dosežejo znanstveni, tehnološki, gospodarski, družbeni in okoljski učinki evropskih partnerstev v povezavi s cilji Obzorja Evropa in prednostnimi nalogami Unije, bi v tej uredbi morali biti določeni skupni splošni in skupni specifični cilji, ki bi jih morala uresničevati vsa skupna podjetja. Z doseganjem sebi lastnih ciljev vsa skupna podjetja skupaj prispevajo k uresničevanju navedenih ciljev. V skupnih delih te uredbe so poleg tega opredeljeni skupni operativni cilji, ki izhajajo iz ciljev Posebnega programa za izvajanje Obzorja Evropa, vzpostavljenega s Sklepom Sveta (EU) 2021/764 (6) (v nadaljnjem besedilu: Posebni program za izvajanje Obzorja Evropa). Vsa skupna podjetja bi morala izvajati svoje naloge, da bi izpolnila načela in merila, ki so za evropska partnerstva določena v uredbi Obzorje Evropa (člen 10 in Priloga III), ter zagotavljala evropsko dodano vrednost v primerjavi z razpisi v okviru glavnega programa dela Obzorja Evropa. Vsako skupno podjetje navedene cilje in naloge dopolnjuje z dodatnimi sebi lastnimi cilji in nalogami. Usklajevanje intervencijske logike posameznih skupnih podjetij z Obzorjem Evropa bi moralo ob upoštevanju njihovih posebnosti in okvirov politike podpirati usklajeno ocenjevanje napredka skupnih podjetij v okviru dejavnosti spremljanja in ocenjevanja Obzorja Evropa. |
| --- | --- |

(15)

Da se zagotovi skladen pristop ter dosežejo znanstveni, tehnološki, gospodarski, družbeni in okoljski učinki evropskih partnerstev v povezavi s cilji Obzorja Evropa in prednostnimi nalogami Unije, bi v tej uredbi morali biti določeni skupni splošni in skupni specifični cilji, ki bi jih morala uresničevati vsa skupna podjetja. Z doseganjem sebi lastnih ciljev vsa skupna podjetja skupaj prispevajo k uresničevanju navedenih ciljev. V skupnih delih te uredbe so poleg tega opredeljeni skupni operativni cilji, ki izhajajo iz ciljev Posebnega programa za izvajanje Obzorja Evropa, vzpostavljenega s Sklepom Sveta (EU) 2021/764 (6) (v nadaljnjem besedilu: Posebni program za izvajanje Obzorja Evropa). Vsa skupna podjetja bi morala izvajati svoje naloge, da bi izpolnila načela in merila, ki so za evropska partnerstva določena v uredbi Obzorje Evropa (člen 10 in Priloga III), ter zagotavljala evropsko dodano vrednost v primerjavi z razpisi v okviru glavnega programa dela Obzorja Evropa. Vsako skupno podjetje navedene cilje in naloge dopolnjuje z dodatnimi sebi lastnimi cilji in nalogami. Usklajevanje intervencijske logike posameznih skupnih podjetij z Obzorjem Evropa bi moralo ob upoštevanju njihovih posebnosti in okvirov politike podpirati usklajeno ocenjevanje napredka skupnih podjetij v okviru dejavnosti spremljanja in ocenjevanja Obzorja Evropa.

| (16) | Ta uredba temelji na načelih in merilih iz uredbe Obzorje Evropa, vključno z odprtostjo in transparentnostjo, močnim učinkom finančnega vzvoda in dolgoročnimi obveznostmi vseh udeleženih strani. Eden od ciljev te uredbe je zagotoviti odprtost skupnih podjetij in njihovih ukrepov za širok krog subjektov, vključno z novinci, ki se bodo spremljali tudi v okviru procesa strateškega usklajevanja za evropska partnerstva iz člena 6(5) Posebnega programa za izvajanje Obzorja Evropa. Taka partnerstva bi morala biti odprta za vse subjekte, ki so pripravljeni in zmožni delovati v smeri skupnega cilja, bi morala spodbujati široko in dejavno udeležbo deležnikov pri njihovih dejavnostih, članstvu in upravljanju ter bi morala zagotavljati, da rezultati koristijo vsem Evropejcem, zlasti z obsežnim razširjanjem rezultatov in dejavnostmi pred uvedbo po vsej Uniji. V zvezi z zasebnimi člani in njihovimi subjekti v sestavi ali povezanimi subjekti, ki imajo sedež v tretji državi, bi bilo treba zaščititi interese Unije in skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda. V ta namen bi morala imeti Komisija možnost, da od zasebnih članov zahteva ustrezne ukrepe. Takšni ukrepi bi lahko vključevali ustrezno ravnanje z zaupnimi podatki ali omejitev nekaterih subjektov v določenih operativnih dejavnostih zadevnega zasebnega člana. |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba temelji na načelih in merilih iz uredbe Obzorje Evropa, vključno z odprtostjo in transparentnostjo, močnim učinkom finančnega vzvoda in dolgoročnimi obveznostmi vseh udeleženih strani. Eden od ciljev te uredbe je zagotoviti odprtost skupnih podjetij in njihovih ukrepov za širok krog subjektov, vključno z novinci, ki se bodo spremljali tudi v okviru procesa strateškega usklajevanja za evropska partnerstva iz člena 6(5) Posebnega programa za izvajanje Obzorja Evropa. Taka partnerstva bi morala biti odprta za vse subjekte, ki so pripravljeni in zmožni delovati v smeri skupnega cilja, bi morala spodbujati široko in dejavno udeležbo deležnikov pri njihovih dejavnostih, članstvu in upravljanju ter bi morala zagotavljati, da rezultati koristijo vsem Evropejcem, zlasti z obsežnim razširjanjem rezultatov in dejavnostmi pred uvedbo po vsej Uniji. V zvezi z zasebnimi člani in njihovimi subjekti v sestavi ali povezanimi subjekti, ki imajo sedež v tretji državi, bi bilo treba zaščititi interese Unije in skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda. V ta namen bi morala imeti Komisija možnost, da od zasebnih članov zahteva ustrezne ukrepe. Takšni ukrepi bi lahko vključevali ustrezno ravnanje z zaupnimi podatki ali omejitev nekaterih subjektov v določenih operativnih dejavnostih zadevnega zasebnega člana.

| (17) | Za zagotovitev usklajene uporabe člena 22(5) uredbe Obzorje Evropa, bi morala skupna podjetja zagotoviti skladnost s pristopom, ubranim za ukrepe, financirane v okviru programa dela Obzorja Evropa, v zvezi z uporabo navedenega člena, pa tudi z zakonodajo Unije in ustreznimi smernicami za njegovo uporabo pri podobnih temah v programu dela zadevnega skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev usklajene uporabe člena 22(5) uredbe Obzorje Evropa, bi morala skupna podjetja zagotoviti skladnost s pristopom, ubranim za ukrepe, financirane v okviru programa dela Obzorja Evropa, v zvezi z uporabo navedenega člena, pa tudi z zakonodajo Unije in ustreznimi smernicami za njegovo uporabo pri podobnih temah v programu dela zadevnega skupnega podjetja.

| (18) | Kadar Komisija ali države članice razmišljajo o omejitvi sodelovanja pri posebnih ukrepih skupnega podjetja v skladu s členom 22(5) uredbe Obzorje Evropa, bi si morale Komisija in države članice v skupini predstavnikov držav za vsak primer posebej prizadevati za dogovor glede stališča pred sprejetjem programa dela. V primeru skupnih podjetij z odborom javnih organov, bi moral odbor javnih organov na zahtevo Komisije odobriti uporabo navedenega člena pred sprejetjem programa dela. Poleg tega bi moral izvršni direktor na povabilo predsednika ustrezno sestavo programskega odbora Obzorja Evropa obveščati redno v okviru odgovornosti Komisije, da na podlagi člena 14(7) sklepa o Posebnem programu za izvajanje Obzorja Evropa in Priloge III k navedenemu sklepu obvešča programski odbor, pred sprejetjem programa dela skupnega podjetja pa zlasti v zvezi z uporabo člena 22(5) uredbe Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

(18)

Kadar Komisija ali države članice razmišljajo o omejitvi sodelovanja pri posebnih ukrepih skupnega podjetja v skladu s členom 22(5) uredbe Obzorje Evropa, bi si morale Komisija in države članice v skupini predstavnikov držav za vsak primer posebej prizadevati za dogovor glede stališča pred sprejetjem programa dela. V primeru skupnih podjetij z odborom javnih organov, bi moral odbor javnih organov na zahtevo Komisije odobriti uporabo navedenega člena pred sprejetjem programa dela. Poleg tega bi moral izvršni direktor na povabilo predsednika ustrezno sestavo programskega odbora Obzorja Evropa obveščati redno v okviru odgovornosti Komisije, da na podlagi člena 14(7) sklepa o Posebnem programu za izvajanje Obzorja Evropa in Priloge III k navedenemu sklepu obvešča programski odbor, pred sprejetjem programa dela skupnega podjetja pa zlasti v zvezi z uporabo člena 22(5) uredbe Obzorje Evropa.

| (19) | Priloga III k uredbi Obzorje Evropa določa, da mora biti finančni prispevek ali prispevek v naravi članov razen Unije najmanj 50 % in lahko znaša največ 75 % skupnih proračunskih obveznosti skupnih podjetij. Nasprotno pa prispevek Unije, vključno z vsemi dodatnimi sredstvi pridruženih držav ne bi smel presegati 50 % skupnih proračunskih obveznosti vsakega skupnega podjetja. Zato bi morala ta uredba določati, da je zahtevani prispevek članov razen Unije enak prispevku Unije ali večji od njega. Unija bi morala imeti možnost, da zmanjša svoj prispevek, če člani razen Unije ne izpolnjujejo svojih obveznosti. |
| --- | --- |

(19)

Priloga III k uredbi Obzorje Evropa določa, da mora biti finančni prispevek ali prispevek v naravi članov razen Unije najmanj 50 % in lahko znaša največ 75 % skupnih proračunskih obveznosti skupnih podjetij. Nasprotno pa prispevek Unije, vključno z vsemi dodatnimi sredstvi pridruženih držav ne bi smel presegati 50 % skupnih proračunskih obveznosti vsakega skupnega podjetja. Zato bi morala ta uredba določati, da je zahtevani prispevek članov razen Unije enak prispevku Unije ali večji od njega. Unija bi morala imeti možnost, da zmanjša svoj prispevek, če člani razen Unije ne izpolnjujejo svojih obveznosti.

| (20) | Skupna podjetja v skladu s členom 10(1), točka (c), uredbe Obzorje Evropa vse finančne prispevke upravljajo centralno s pristopom usklajevanja. Zato bi morale vse sodelujoče države s skupnim podjetjem skleniti en ali več upravnih sporazumov, v katerih bi bil določen mehanizem usklajevanja za plačilo prispevkov vložnikom s sedežem v zadevni sodelujoči državi in poročanje o njih. Da bi se zagotovila skladnost z njihovimi nacionalnimi strateškimi prednostnimi nalogami, bi bilo treba sodelujočim državam zagotoviti pravico do veta v zvezi z uporabo njihovih nacionalnih finančnih prispevkov vložnikom s sedežem v zadevni sodelujoči državi. Da bi se za upravičence zmanjšalo upravno breme, uresničila poenostavitev in zagotovilo učinkovitejše izvajanje, bi si morale vse sodelujoče države prizadevati za to, da bi se pri njihovem časovnem načrtu plačil, poročanju in revizijah časovno uskladile s skupnim podjetjem ter da bi svoja pravila glede upravičenosti stroškov uskladile z uredbo Obzorje Evropa. Upravičenci s sedežem v sodelujočih državah, ki so skupno podjetje pooblastili za dejavnosti v zvezi s plačili, bi morali v skladu z uredbo Obzorje Evropa s skupnim podjetjem podpisati en sam sporazum o nepovratnih sredstvih. |
| --- | --- |

(20)

Skupna podjetja v skladu s členom 10(1), točka (c), uredbe Obzorje Evropa vse finančne prispevke upravljajo centralno s pristopom usklajevanja. Zato bi morale vse sodelujoče države s skupnim podjetjem skleniti en ali več upravnih sporazumov, v katerih bi bil določen mehanizem usklajevanja za plačilo prispevkov vložnikom s sedežem v zadevni sodelujoči državi in poročanje o njih. Da bi se zagotovila skladnost z njihovimi nacionalnimi strateškimi prednostnimi nalogami, bi bilo treba sodelujočim državam zagotoviti pravico do veta v zvezi z uporabo njihovih nacionalnih finančnih prispevkov vložnikom s sedežem v zadevni sodelujoči državi. Da bi se za upravičence zmanjšalo upravno breme, uresničila poenostavitev in zagotovilo učinkovitejše izvajanje, bi si morale vse sodelujoče države prizadevati za to, da bi se pri njihovem časovnem načrtu plačil, poročanju in revizijah časovno uskladile s skupnim podjetjem ter da bi svoja pravila glede upravičenosti stroškov uskladile z uredbo Obzorje Evropa. Upravičenci s sedežem v sodelujočih državah, ki so skupno podjetje pooblastili za dejavnosti v zvezi s plačili, bi morali v skladu z uredbo Obzorje Evropa s skupnim podjetjem podpisati en sam sporazum o nepovratnih sredstvih.

| (21) | V skladu z ambicijami iz uredbe Obzorje Evropa je eden od osnovnih pogojev za vzpostavitev institucionaliziranih evropskih partnerstev zagotavljanje prispevkov partnerjev v celotni življenjski dobi skupnih podjetij. V tem okviru bi morali zasebni partnerji pomemben del svojih prispevkov zagotavljati v obliki prispevkov v naravi za operativne stroške skupnega podjetja. Skupna podjetja bi morala imeti možnost, da opredelijo ukrepe za olajšanje teh prispevkov prek svojih programov dela, zlasti z znižanjem stopenj financiranja. Ti ukrepi bi morali temeljiti na posebnih potrebah skupnega podjetja in osnovnih dejavnostih. V ustrezno utemeljenih primerih bi moralo biti mogoče uvesti dodatne pogoje, ki zahtevajo udeležbo člana skupnega podjetja ali njegovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov in ki se nanašajo na dejavnosti, v katerih imajo lahko industrijski partnerji skupnega podjetja ključno vlogo, kot na primer pri predstavitvah velikega obsega in vodilnih projektih, ki so bližje trgu, ter več prispevajo prek nižjih stopenj financiranja. Raven udeležbe članov bi moral spremljati izvršni direktor, da se upravni odbor pooblasti za sprejemanje ustreznih ukrepov, ki zagotavljajo ravnovesje med zavezo partnerjev in odprtostjo. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko naložba v osnovna sredstva, na primer za predstavitve velikega obsega ali vodilne projekte, šteje za upravičeni strošek v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(21)

V skladu z ambicijami iz uredbe Obzorje Evropa je eden od osnovnih pogojev za vzpostavitev institucionaliziranih evropskih partnerstev zagotavljanje prispevkov partnerjev v celotni življenjski dobi skupnih podjetij. V tem okviru bi morali zasebni partnerji pomemben del svojih prispevkov zagotavljati v obliki prispevkov v naravi za operativne stroške skupnega podjetja. Skupna podjetja bi morala imeti možnost, da opredelijo ukrepe za olajšanje teh prispevkov prek svojih programov dela, zlasti z znižanjem stopenj financiranja. Ti ukrepi bi morali temeljiti na posebnih potrebah skupnega podjetja in osnovnih dejavnostih. V ustrezno utemeljenih primerih bi moralo biti mogoče uvesti dodatne pogoje, ki zahtevajo udeležbo člana skupnega podjetja ali njegovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov in ki se nanašajo na dejavnosti, v katerih imajo lahko industrijski partnerji skupnega podjetja ključno vlogo, kot na primer pri predstavitvah velikega obsega in vodilnih projektih, ki so bližje trgu, ter več prispevajo prek nižjih stopenj financiranja. Raven udeležbe članov bi moral spremljati izvršni direktor, da se upravni odbor pooblasti za sprejemanje ustreznih ukrepov, ki zagotavljajo ravnovesje med zavezo partnerjev in odprtostjo. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko naložba v osnovna sredstva, na primer za predstavitve velikega obsega ali vodilne projekte, šteje za upravičeni strošek v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja.

| (22) | V skladu s členom 15(3) uredbe Obzorje Evropa bi moralo biti mogoče, da se prispevki iz programov, ki se sofinancirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, ustanovljenega z Uredbo (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (ESS+), Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (ESPRA), ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (EKSRP), štejejo za prispevek sodelujočih držav, ki so države članice skupnih podjetij, pod pogojem, da se spoštujejo določbe Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter uredb za posamezne sklade. Poleg tega bi moralo biti mogoče, da se prispevki iz Mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: Mehanizem), štejejo za prispevek držav članic, ki so sodelujoče države skupnih podjetij, pod pogojem, da se spoštujejo določbe Mehanizma in zaveze iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 15(3) uredbe Obzorje Evropa bi moralo biti mogoče, da se prispevki iz programov, ki se sofinancirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, ustanovljenega z Uredbo (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (ESS+), Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (ESPRA), ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (EKSRP), štejejo za prispevek sodelujočih držav, ki so države članice skupnih podjetij, pod pogojem, da se spoštujejo določbe Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter uredb za posamezne sklade. Poleg tega bi moralo biti mogoče, da se prispevki iz Mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: Mehanizem), štejejo za prispevek držav članic, ki so sodelujoče države skupnih podjetij, pod pogojem, da se spoštujejo določbe Mehanizma in zaveze iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (23) | V skladu z načelom pravične delitve prispevkov med člani skupnega podjetja bi bilo treba finančne prispevke za upravne stroške skupnih podjetij enakomerno razdeliti med Unijo in člane razen Unije. Odstopanja od tega načela bi bilo treba uporabiti le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, npr. kadar bi bili zaradi velikosti ali članske strukture člana skupnega podjetja razen Unije prispevki na subjekt v sestavi ali povezani subjekt, zlasti kadar gre za mala in srednja podjetjih (MSP), tako veliki, da bi resno ogrozili njihovo namero, da postanejo ali ostanejo subjekt v sestavi ali povezani subjekt člana skupnega podjetja. V takih primerih bi moral najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške skupnega podjetja za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, prispevki MSP pa bi morali biti precej manjši od prispevkov večjih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov. Ko se doseže kritična masa članstva, ki omogoča večji prispevek od 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, bi bilo treba letne prispevke na subjekt v sestavi ali povezani subjekt ohraniti ali povečati, zato da bi se postopno povečal delež članov razen Unije v celotnem prispevku za letne upravne stroške skupnega podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi in povezanih subjektov, da bi se njihov prispevek povišal za 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi. |
| --- | --- |

(23)

V skladu z načelom pravične delitve prispevkov med člani skupnega podjetja bi bilo treba finančne prispevke za upravne stroške skupnih podjetij enakomerno razdeliti med Unijo in člane razen Unije. Odstopanja od tega načela bi bilo treba uporabiti le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, npr. kadar bi bili zaradi velikosti ali članske strukture člana skupnega podjetja razen Unije prispevki na subjekt v sestavi ali povezani subjekt, zlasti kadar gre za mala in srednja podjetjih (MSP), tako veliki, da bi resno ogrozili njihovo namero, da postanejo ali ostanejo subjekt v sestavi ali povezani subjekt člana skupnega podjetja. V takih primerih bi moral najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške skupnega podjetja za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, prispevki MSP pa bi morali biti precej manjši od prispevkov večjih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov. Ko se doseže kritična masa članstva, ki omogoča večji prispevek od 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, bi bilo treba letne prispevke na subjekt v sestavi ali povezani subjekt ohraniti ali povečati, zato da bi se postopno povečal delež članov razen Unije v celotnem prispevku za letne upravne stroške skupnega podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi in povezanih subjektov, da bi se njihov prispevek povišal za 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi.

| (24) | Uredba Obzorje Evropa od partnerjev zahteva, naj pokažejo svojo dolgoročno zavezo, med drugim z minimalnim deležem javnih ali zasebnih naložb. Zato mora Unija v tej uredbi opredeliti ustanovne člane s sedežem v državah članicah, države, pridružene Obzorju Evropa, ali mednarodne organizacije. Vendar bi moralo biti, kjer je to ustrezno, mogoče razširiti članstvo skupnih podjetij po njihovi ustanovitvi s pridruženimi člani, izbranimi po odprtih in transparentnih postopkih, ob upoštevanju zlasti novega tehnološkega razvoja ali pridružitve dodatnih držav Obzorju Evropa. |
| --- | --- |

(24)

Uredba Obzorje Evropa od partnerjev zahteva, naj pokažejo svojo dolgoročno zavezo, med drugim z minimalnim deležem javnih ali zasebnih naložb. Zato mora Unija v tej uredbi opredeliti ustanovne člane s sedežem v državah članicah, države, pridružene Obzorju Evropa, ali mednarodne organizacije. Vendar bi moralo biti, kjer je to ustrezno, mogoče razširiti članstvo skupnih podjetij po njihovi ustanovitvi s pridruženimi člani, izbranimi po odprtih in transparentnih postopkih, ob upoštevanju zlasti novega tehnološkega razvoja ali pridružitve dodatnih držav Obzorju Evropa.

| (25) | Tudi pravnim subjektom, ki želijo podpirati cilje skupnih podjetij na njihovih posebnih področjih raziskav, ne da bi postali člani, bi bilo treba ponuditi možnost, da postanejo prispevajoči partnerji teh skupnih podjetij. |
| --- | --- |

(25)

Tudi pravnim subjektom, ki želijo podpirati cilje skupnih podjetij na njihovih posebnih področjih raziskav, ne da bi postali člani, bi bilo treba ponuditi možnost, da postanejo prispevajoči partnerji teh skupnih podjetij.

| (26) | V skladu s členom 16(5) uredbe Obzorje Evropa bi se morala pri dodelitvi finančnih prispevkov iz tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa, upoštevati raven sodelovanja pravnih subjektov pridruženih tretjih držav. Prispevek Unije skupnim podjetjem se zato lahko poveča s prispevki tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa, ob upoštevanju ravni sodelovanja takšnih pravnih subjektov in pod pogojem, da je skupni znesek, za katerega se poveča prispevek Unije, vsaj tako visok kot prispevek članov razen Unije ali njihovih subjektov v sestavi oziroma povezanih subjektov. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 16(5) uredbe Obzorje Evropa bi se morala pri dodelitvi finančnih prispevkov iz tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa, upoštevati raven sodelovanja pravnih subjektov pridruženih tretjih držav. Prispevek Unije skupnim podjetjem se zato lahko poveča s prispevki tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa, ob upoštevanju ravni sodelovanja takšnih pravnih subjektov in pod pogojem, da je skupni znesek, za katerega se poveča prispevek Unije, vsaj tako visok kot prispevek članov razen Unije ali njihovih subjektov v sestavi oziroma povezanih subjektov.

| (27) | Ustanovitev skupnega podjetja zagotavlja vzajemno koristno javno-zasebno partnerstvo za udeležene člane, tudi s povečevanjem gotovosti glede večjih proračunskih sredstev za zadevne industrije v sedemletnem obdobju. Postati ustanovni član ali pridruženi član ali eden od njunih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov omogoča članom, da pridobijo vpliv v upravnem odboru skupnega podjetja, in sicer neposredno ali prek predstavnikov industrije. Upravni odbor je organ skupnega podjetja za odločanje, ki odloča o dolgoročni strateški usmeritvi partnerstva in njegovih letnih prednostnih nalogah. Unija, po potrebi sodelujoče države, ustanovni člani in pridruženi člani bi torej morali imeti možnost, da prispevajo k oblikovanju načrta in prednostnih nalog skupnega podjetja s sprejetjem in morebitno spremembo strateškega načrta za raziskave in inovacije ter s sprejetjem letnega programa dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja. |
| --- | --- |

(27)

Ustanovitev skupnega podjetja zagotavlja vzajemno koristno javno-zasebno partnerstvo za udeležene člane, tudi s povečevanjem gotovosti glede večjih proračunskih sredstev za zadevne industrije v sedemletnem obdobju. Postati ustanovni član ali pridruženi član ali eden od njunih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov omogoča članom, da pridobijo vpliv v upravnem odboru skupnega podjetja, in sicer neposredno ali prek predstavnikov industrije. Upravni odbor je organ skupnega podjetja za odločanje, ki odloča o dolgoročni strateški usmeritvi partnerstva in njegovih letnih prednostnih nalogah. Unija, po potrebi sodelujoče države, ustanovni člani in pridruženi člani bi torej morali imeti možnost, da prispevajo k oblikovanju načrta in prednostnih nalog skupnega podjetja s sprejetjem in morebitno spremembo strateškega načrta za raziskave in inovacije ter s sprejetjem letnega programa dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja.

| (28) | Primerno je, da se člani razen Unije zavežejo izvajanju te uredbe s pismom o zavezi ali skupnim pismom o zavezi, v katerem po potrebi navedejo skupni znesek svojega prispevka, ne da bi pri tem postavljali pogoje o svojem pristopu. Taka pisma o zavezi bi morala biti pravno veljavna v celotni življenjski dobi skupnega podjetja, skupno podjetje in Komisija pa bi jih morala pozorno spremljati. Skupna podjetja bi morala ustvariti pravno in organizacijsko okolje, ki članom omogoča izpolnjevanje zavez, ob tem pa zagotavlja privlačnost za vse deležnike, stalno odprtost skupnih podjetij in transparentnost med njihovim izvajanjem, zlasti za določanje prednostnih nalog in za sodelovanje pri razpisih za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(28)

Primerno je, da se člani razen Unije zavežejo izvajanju te uredbe s pismom o zavezi ali skupnim pismom o zavezi, v katerem po potrebi navedejo skupni znesek svojega prispevka, ne da bi pri tem postavljali pogoje o svojem pristopu. Taka pisma o zavezi bi morala biti pravno veljavna v celotni življenjski dobi skupnega podjetja, skupno podjetje in Komisija pa bi jih morala pozorno spremljati. Skupna podjetja bi morala ustvariti pravno in organizacijsko okolje, ki članom omogoča izpolnjevanje zavez, ob tem pa zagotavlja privlačnost za vse deležnike, stalno odprtost skupnih podjetij in transparentnost med njihovim izvajanjem, zlasti za določanje prednostnih nalog in za sodelovanje pri razpisih za zbiranje predlogov.

| (29) | Nadaljnja poenostavitev je temeljni kamen Obzorja Evropa. V tem okviru bi moral obstajati poenostavljen mehanizem poročanja za partnerje, ki jim ni več treba poročati o neupravičenih stroških. Prispevki v naravi za operativne dejavnosti bi morali biti obračunani izključno na podlagi upravičenih stroškov, o njih pa bi bilo treba poročati in jih revidirati v skladu z mehanizmom, ki se uporablja za zadevni sporazum o nepovratnih sredstvih. Tako obračunavanje izključno na podlagi upravičenih stroškov omogoča samodejni izračun prispevkov v naravi za operativne dejavnosti prek orodij IT v okviru Obzorja Evropa, zmanjšuje upravno breme partnerjev in povečuje učinkovitost mehanizma poročanja za prispevke. Skupna podjetja bi morala tesno spremljati prispevke v naravi za operativne dejavnosti in izvršni direktor bi moral pripravljati in objavljati redna poročila, da se ugotovi, ali je napredek pri doseganju ciljev v zvezi s prispevki v naravi zadovoljiv v zadostni meri. Upravni odbor bi moral oceniti prizadevanja in rezultate članov, ki prispevajo k operativnim dejavnostim, ter druge dejavnike, kot sta stopnja sodelovanja MSP in privlačnost skupnih podjetij za novince. Kadar je ustrezno, bi moral sprejeti primerne popravne ukrepe ob upoštevanju načel odprtosti in transparentnosti. |
| --- | --- |

(29)

Nadaljnja poenostavitev je temeljni kamen Obzorja Evropa. V tem okviru bi moral obstajati poenostavljen mehanizem poročanja za partnerje, ki jim ni več treba poročati o neupravičenih stroških. Prispevki v naravi za operativne dejavnosti bi morali biti obračunani izključno na podlagi upravičenih stroškov, o njih pa bi bilo treba poročati in jih revidirati v skladu z mehanizmom, ki se uporablja za zadevni sporazum o nepovratnih sredstvih. Tako obračunavanje izključno na podlagi upravičenih stroškov omogoča samodejni izračun prispevkov v naravi za operativne dejavnosti prek orodij IT v okviru Obzorja Evropa, zmanjšuje upravno breme partnerjev in povečuje učinkovitost mehanizma poročanja za prispevke. Skupna podjetja bi morala tesno spremljati prispevke v naravi za operativne dejavnosti in izvršni direktor bi moral pripravljati in objavljati redna poročila, da se ugotovi, ali je napredek pri doseganju ciljev v zvezi s prispevki v naravi zadovoljiv v zadostni meri. Upravni odbor bi moral oceniti prizadevanja in rezultate članov, ki prispevajo k operativnim dejavnostim, ter druge dejavnike, kot sta stopnja sodelovanja MSP in privlačnost skupnih podjetij za novince. Kadar je ustrezno, bi moral sprejeti primerne popravne ukrepe ob upoštevanju načel odprtosti in transparentnosti.

| (30) | Skupna podjetja bi morala zagotavljati sistematične priložnosti in spodbude za člane razen Unije, da kombinirajo svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti z dejavnostmi skupnega podjetja. Dodatne dejavnosti ne bi smele prejeti finančne podpore iz skupnega podjetja. Vendar se lahko upoštevajo kot prispevki članov v naravi za dodatne dejavnosti, kadar prispevajo k ciljem skupnega podjetja in so neposredno povezane z njegovimi dejavnostmi, vključno z neupravičenimi stroški posrednih ukrepov, ki jih financira skupno podjetje, kadar je to določeno v letnem načrtu dodatnih dejavnosti. Ta povezava je lahko vzpostavljena z uporabo rezultatov posrednih ukrepov, ki jih je financiralo skupno podjetje, ali njegovih preteklih pobud ali z izkazovanjem pomembne dodane vrednosti Unije. Zadevne stroške bi moralo potrditi neodvisno revizijsko telo, ki ga imenuje zadevni subjekt, v primeru negotovosti pa bi zadevno skupno podjetje imelo možnost preveriti metodo ocenjevanja. Ta uredba bi morala določati konkretnejše določbe v zvezi z obsegom dodatnih dejavnosti za vsako skupno podjetje, kolikor je to potrebno za dosego želene usmerjenosti in učinka. Upravni odbori skupnih podjetij bi morali odločiti tudi, ali je za namene vrednotenja zadevnih prispevkov potrebna uporaba poenostavljenih metod, kot so pavšalni zneski ali stroški na enoto, da se dosežejo poenostavitev, stroškovna učinkovitost in ustrezna raven varstva zaupnih poslovnih podatkov. |
| --- | --- |

(30)

Skupna podjetja bi morala zagotavljati sistematične priložnosti in spodbude za člane razen Unije, da kombinirajo svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti z dejavnostmi skupnega podjetja. Dodatne dejavnosti ne bi smele prejeti finančne podpore iz skupnega podjetja. Vendar se lahko upoštevajo kot prispevki članov v naravi za dodatne dejavnosti, kadar prispevajo k ciljem skupnega podjetja in so neposredno povezane z njegovimi dejavnostmi, vključno z neupravičenimi stroški posrednih ukrepov, ki jih financira skupno podjetje, kadar je to določeno v letnem načrtu dodatnih dejavnosti. Ta povezava je lahko vzpostavljena z uporabo rezultatov posrednih ukrepov, ki jih je financiralo skupno podjetje, ali njegovih preteklih pobud ali z izkazovanjem pomembne dodane vrednosti Unije. Zadevne stroške bi moralo potrditi neodvisno revizijsko telo, ki ga imenuje zadevni subjekt, v primeru negotovosti pa bi zadevno skupno podjetje imelo možnost preveriti metodo ocenjevanja. Ta uredba bi morala določati konkretnejše določbe v zvezi z obsegom dodatnih dejavnosti za vsako skupno podjetje, kolikor je to potrebno za dosego želene usmerjenosti in učinka. Upravni odbori skupnih podjetij bi morali odločiti tudi, ali je za namene vrednotenja zadevnih prispevkov potrebna uporaba poenostavljenih metod, kot so pavšalni zneski ali stroški na enoto, da se dosežejo poenostavitev, stroškovna učinkovitost in ustrezna raven varstva zaupnih poslovnih podatkov.

| (31) | Vodstva skupnih podjetij bi morala zagotoviti, da so njihovi postopki odločanja primerni sledenju hitro spreminjajočemu se socialno-ekonomskemu in tehnološkemu okolju ter globalnim izzivom. Skupna podjetja bi morala izkoriščati strokovno znanje, svetovanje in podporo vseh zadevnih deležnikov, da bi učinkovito izvajala svoje naloge in zagotavljala sinergije na ravni Unije in nacionalni ravni. Zato bi morala biti skupna podjetja pooblaščena za ustanovitev svetovalnih organov, da bi jim zagotavljali strokovno svetovanje in izvajali vse druge svetovalne naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev skupnih podjetij. Skupna podjetja bi morala pri ustanovitvi svetovalnih organov zagotavljati uravnoteženo zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja, vključno z uravnoteženo zastopanostjo spolov. Ti organi bi morali s svojim svetovanjem zagotoviti znanstvene poglede ter poglede nacionalnih in regionalnih organov in drugih deležnikov skupnih podjetij. |
| --- | --- |

(31)

Vodstva skupnih podjetij bi morala zagotoviti, da so njihovi postopki odločanja primerni sledenju hitro spreminjajočemu se socialno-ekonomskemu in tehnološkemu okolju ter globalnim izzivom. Skupna podjetja bi morala izkoriščati strokovno znanje, svetovanje in podporo vseh zadevnih deležnikov, da bi učinkovito izvajala svoje naloge in zagotavljala sinergije na ravni Unije in nacionalni ravni. Zato bi morala biti skupna podjetja pooblaščena za ustanovitev svetovalnih organov, da bi jim zagotavljali strokovno svetovanje in izvajali vse druge svetovalne naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev skupnih podjetij. Skupna podjetja bi morala pri ustanovitvi svetovalnih organov zagotavljati uravnoteženo zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja, vključno z uravnoteženo zastopanostjo spolov. Ti organi bi morali s svojim svetovanjem zagotoviti znanstvene poglede ter poglede nacionalnih in regionalnih organov in drugih deležnikov skupnih podjetij.

| (32) | Skupna podjetja bi morala zagotavljati, da so države članice dovolj obveščene o dejavnostih skupnih podjetij, da lahko zagotovijo pravočasne informacije o dejavnostih v državah članicah ter da imajo priložnost prispevati k pripravljalnim postopkom in postopkom odločanja. Tak dialog z državami članicami je zlasti pomemben v okviru sinergij in potrebe po zagotavljanju usklajenosti prizadevanj in dejavnosti na nacionalni ravni, regionalni ravni, ravni Unije in evropski ravni, da se doseže večji učinek. Skupna podjetja brez neposredne ali posredne vključenosti držav članic kot članov ali subjektov v sestavi bi morala ustanoviti skupino predstavnikov držav za uskladitev dejavnosti skupnih podjetij s politikami in ukrepi na nacionalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

(32)

Skupna podjetja bi morala zagotavljati, da so države članice dovolj obveščene o dejavnostih skupnih podjetij, da lahko zagotovijo pravočasne informacije o dejavnostih v državah članicah ter da imajo priložnost prispevati k pripravljalnim postopkom in postopkom odločanja. Tak dialog z državami članicami je zlasti pomemben v okviru sinergij in potrebe po zagotavljanju usklajenosti prizadevanj in dejavnosti na nacionalni ravni, regionalni ravni, ravni Unije in evropski ravni, da se doseže večji učinek. Skupna podjetja brez neposredne ali posredne vključenosti držav članic kot članov ali subjektov v sestavi bi morala ustanoviti skupino predstavnikov držav za uskladitev dejavnosti skupnih podjetij s politikami in ukrepi na nacionalni in regionalni ravni.

| (33) | Skupna podjetja bi morala imeti možnost ustanoviti svetovalni organ z znanstveno svetovalno funkcijo. Temu organu ali njegovim članom bi moralo biti omogočeno, da zadevnemu skupnemu podjetju zagotavlja neodvisno znanstveno svetovanje in podporo. Znanstveno svetovanje bi se moralo nanašati zlasti na letne programe dela in dodatne dejavnosti ter kateri koli drugi vidik nalog skupnih podjetij, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(33)

Skupna podjetja bi morala imeti možnost ustanoviti svetovalni organ z znanstveno svetovalno funkcijo. Temu organu ali njegovim članom bi moralo biti omogočeno, da zadevnemu skupnemu podjetju zagotavlja neodvisno znanstveno svetovanje in podporo. Znanstveno svetovanje bi se moralo nanašati zlasti na letne programe dela in dodatne dejavnosti ter kateri koli drugi vidik nalog skupnih podjetij, kot je ustrezno.

| (34) | Za zagotovitev, da so skupna podjetja seznanjena s stališči in mnenji deležnikov iz celotne vrednostne verige na svojih področjih, bi morala imeti skupna podjetja možnost, da ustanovijo svoje svetovalne skupine deležnikov, s katerimi se lahko posvetujejo o horizontalnih vprašanjih ali specifičnih vprašanjih glede na potrebe posameznega skupnega podjetja. Take skupine bi morale biti odprte za javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi interesnimi skupinami in mednarodnimi interesnimi skupinami iz držav članic, pridruženih držav ali drugih držav, dejavnih na področju skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(34)

Za zagotovitev, da so skupna podjetja seznanjena s stališči in mnenji deležnikov iz celotne vrednostne verige na svojih področjih, bi morala imeti skupna podjetja možnost, da ustanovijo svoje svetovalne skupine deležnikov, s katerimi se lahko posvetujejo o horizontalnih vprašanjih ali specifičnih vprašanjih glede na potrebe posameznega skupnega podjetja. Take skupine bi morale biti odprte za javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi interesnimi skupinami in mednarodnimi interesnimi skupinami iz držav članic, pridruženih držav ali drugih držav, dejavnih na področju skupnega podjetja.

| (35) | Skupna podjetja bi morala delovati odprto in transparentno ter redno in pravočasno zagotavljati vse zadevne informacije svojim ustreznim organom in promovirati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij, v širši javnosti. To vključuje pravočasno zagotavljanje informacij, ob upoštevanju pravil o zaupnosti in o razčlenitvi glede na državo, uporabi posrednih ukrepov, ki jih financira skupno podjetje, in udeležbi pri njihovem izvajanju o rezultatih ocenjevanja vsakega razpisa za zbiranje predlogov in izvajanja projekta, o sinergijah z drugimi ustreznimi programi Unije in drugimi evropskimi partnerstvi, o dodatnih dejavnostih, odobrenih in dejansko zagotovljenih finančnih prispevkih in prispevkih v naravi, o izvrševanju proračuna skupnega podjetja, pa tudi o povezavi med cilji skupnega projekta in prispevki v naravi za dodatne dejavnosti. |
| --- | --- |

(35)

Skupna podjetja bi morala delovati odprto in transparentno ter redno in pravočasno zagotavljati vse zadevne informacije svojim ustreznim organom in promovirati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij, v širši javnosti. To vključuje pravočasno zagotavljanje informacij, ob upoštevanju pravil o zaupnosti in o razčlenitvi glede na državo, uporabi posrednih ukrepov, ki jih financira skupno podjetje, in udeležbi pri njihovem izvajanju o rezultatih ocenjevanja vsakega razpisa za zbiranje predlogov in izvajanja projekta, o sinergijah z drugimi ustreznimi programi Unije in drugimi evropskimi partnerstvi, o dodatnih dejavnostih, odobrenih in dejansko zagotovljenih finančnih prispevkih in prispevkih v naravi, o izvrševanju proračuna skupnega podjetja, pa tudi o povezavi med cilji skupnega projekta in prispevki v naravi za dodatne dejavnosti.

| (36) | Skupna podjetja bi morala delovati na podlagi strukture in pravil, ki povečujejo učinkovitost in zagotavljajo poenostavitev. Zato bi morala skupna podjetja sprejeti finančna pravila, posebej primerna za svoje potrebe, v skladu s členom 71 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(36)

Skupna podjetja bi morala delovati na podlagi strukture in pravil, ki povečujejo učinkovitost in zagotavljajo poenostavitev. Zato bi morala skupna podjetja sprejeti finančna pravila, posebej primerna za svoje potrebe, v skladu s členom 71 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (37) | Delovanje skupnih podjetij bi moralo temeljiti na merilih, določenih za institucionalizirana evropska partnerstva v uredbi Obzorje Evropa. Podprto bi moralo biti z uporabo elektronskih sredstev, ki jih upravlja Komisija. Informacije, povezane s posrednimi ukrepi, ki jih financirajo skupna podjetja, vključno z rezultati, so ključne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije. Zato bi morala skupna podjetja zagotavljati, da imajo institucije Unije in organi, uradi ali agencije Unije dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financirajo, vključno s prispevki in rezultati upravičencev, ki sodelujejo pri posrednih ukrepih. Take pravice dostopa bi morale biti omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo ter bi morale biti v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti. Osebju institucij Unije in organov, uradov ali agencij Unije bi moral biti odobren dostop do teh informacij ob upoštevanju ustreznih standardov varnosti informacijske tehnologije in informacijske varnosti ter v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

(37)

Delovanje skupnih podjetij bi moralo temeljiti na merilih, določenih za institucionalizirana evropska partnerstva v uredbi Obzorje Evropa. Podprto bi moralo biti z uporabo elektronskih sredstev, ki jih upravlja Komisija. Informacije, povezane s posrednimi ukrepi, ki jih financirajo skupna podjetja, vključno z rezultati, so ključne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije. Zato bi morala skupna podjetja zagotavljati, da imajo institucije Unije in organi, uradi ali agencije Unije dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financirajo, vključno s prispevki in rezultati upravičencev, ki sodelujejo pri posrednih ukrepih. Take pravice dostopa bi morale biti omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo ter bi morale biti v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti. Osebju institucij Unije in organov, uradov ali agencij Unije bi moral biti odobren dostop do teh informacij ob upoštevanju ustreznih standardov varnosti informacijske tehnologije in informacijske varnosti ter v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti.

| (38) | Sodelovanje pri posrednih ukrepih, ki jih financirajo skupna podjetja v okviru Obzorja Evropa, bi moralo biti v skladu s pravili, določenimi v uredbi Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala na podlagi ustreznih ukrepov Komisije zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Skupna podjetja bi morala uporabljati vzorčni sporazum o nepovratnih sredstvih za podjetja, ki ga je pripravila Komisija. V zvezi z rokom za ugovor glede prenosa lastništva nad rezultati iz člena 40(4) uredbe Obzorje Evropa bi bilo treba upoštevati trajanje inovacijskih ciklov na področjih, ki jih pokrivajo posamezna skupna podjetja. |
| --- | --- |

(38)

Sodelovanje pri posrednih ukrepih, ki jih financirajo skupna podjetja v okviru Obzorja Evropa, bi moralo biti v skladu s pravili, določenimi v uredbi Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala na podlagi ustreznih ukrepov Komisije zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Skupna podjetja bi morala uporabljati vzorčni sporazum o nepovratnih sredstvih za podjetja, ki ga je pripravila Komisija. V zvezi z rokom za ugovor glede prenosa lastništva nad rezultati iz člena 40(4) uredbe Obzorje Evropa bi bilo treba upoštevati trajanje inovacijskih ciklov na področjih, ki jih pokrivajo posamezna skupna podjetja.

| (39) | Eden od glavnih namenov skupnih podjetij je spodbujanje gospodarskih zmogljivosti Unije ter zlasti njenega vodilnega položaja na znanstvenem in tehnološkem področju. Poleg tega sta v okviru okrevanja po COVID-19 poudarjena potreba po naložbah v ključne tehnologije, kot so tehnologija 5G, umetna inteligenca (UI), tehnologija v oblaku, kibernetska varnost in zelena tehnologija, ter vrednotenju teh tehnologij v Uniji. Skupna podjetja bi morala prispevati k spodbujanju odprte znanosti v skladu s členoma 14 in 39 uredbe Obzorje Evropa. Rezultati, ki jih bodo ustvarili vsi udeleženci, bodo imeli pomembno vlogo v zvezi s tem in vsi udeleženci bodo imeli korist od financiranja Unije prek rezultatov, ustvarjenih v projektu, in pravice dostopa do njih, vključno z udeleženci, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Zato bi se morala za zaščito interesov Unije pravica skupnih podjetij, da ugovarjajo prenosu lastništva nad rezultati ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, uporabljati tudi za udeležence, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Pri uveljavljanju te pravice do ugovora in v skladu z načelom sorazmernosti bi moralo skupno podjetje vzpostaviti pravično ravnotežje med interesi Unije in varstvom temeljnih pravic glede rezultatov udeležencev, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije, ob upoštevanju, da ti udeleženci niso prejeli nobenih finančnih sredstev Unije za dejavnost, s katero so bili ustvarjeni rezultati. |
| --- | --- |

(39)

Eden od glavnih namenov skupnih podjetij je spodbujanje gospodarskih zmogljivosti Unije ter zlasti njenega vodilnega položaja na znanstvenem in tehnološkem področju. Poleg tega sta v okviru okrevanja po COVID-19 poudarjena potreba po naložbah v ključne tehnologije, kot so tehnologija 5G, umetna inteligenca (UI), tehnologija v oblaku, kibernetska varnost in zelena tehnologija, ter vrednotenju teh tehnologij v Uniji. Skupna podjetja bi morala prispevati k spodbujanju odprte znanosti v skladu s členoma 14 in 39 uredbe Obzorje Evropa. Rezultati, ki jih bodo ustvarili vsi udeleženci, bodo imeli pomembno vlogo v zvezi s tem in vsi udeleženci bodo imeli korist od financiranja Unije prek rezultatov, ustvarjenih v projektu, in pravice dostopa do njih, vključno z udeleženci, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Zato bi se morala za zaščito interesov Unije pravica skupnih podjetij, da ugovarjajo prenosu lastništva nad rezultati ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, uporabljati tudi za udeležence, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Pri uveljavljanju te pravice do ugovora in v skladu z načelom sorazmernosti bi moralo skupno podjetje vzpostaviti pravično ravnotežje med interesi Unije in varstvom temeljnih pravic glede rezultatov udeležencev, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije, ob upoštevanju, da ti udeleženci niso prejeli nobenih finančnih sredstev Unije za dejavnost, s katero so bili ustvarjeni rezultati.

| (40) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(40)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

| (41) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z uredbo Obzorje Evropa in drugimi ustreznimi programi financiranja Unije. |
| --- | --- |

(41)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z uredbo Obzorje Evropa in drugimi ustreznimi programi financiranja Unije.

| (42) | Finančne interese Unije in drugih članov skupnih podjetij bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, izterjava izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. Glede na posebno naravo dejavnosti, ki jih izvajajo nekatera skupna podjetja, zaradi katere je treba njihovo izvajanje razširiti na več let, bi moralo biti mogoče večletne proračunske obveznosti Komisije in zadevnega skupnega podjetja razdeliti na letne obroke. V zvezi s tem se lahko proračunske obveznosti Skupnega podjetja za čisto letalstvo, Skupnega podjetja za evropske železnice in Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3razdelijo na letne obroke. Do 31. decembra 2024 skupni znesek teh proračunskih obveznosti ne sme preseči 50 % najvišjega zadevnega prispevka Unije. Od 1. januarja 2025 se vsaj 20 % skupnega proračuna za preostala leta ne bi smelo kriti z letnimi obroki. |
| --- | --- |

(42)

Finančne interese Unije in drugih članov skupnih podjetij bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, izterjava izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. Glede na posebno naravo dejavnosti, ki jih izvajajo nekatera skupna podjetja, zaradi katere je treba njihovo izvajanje razširiti na več let, bi moralo biti mogoče večletne proračunske obveznosti Komisije in zadevnega skupnega podjetja razdeliti na letne obroke. V zvezi s tem se lahko proračunske obveznosti Skupnega podjetja za čisto letalstvo, Skupnega podjetja za evropske železnice in Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3razdelijo na letne obroke. Do 31. decembra 2024 skupni znesek teh proračunskih obveznosti ne sme preseči 50 % najvišjega zadevnega prispevka Unije. Od 1. januarja 2025 se vsaj 20 % skupnega proračuna za preostala leta ne bi smelo kriti z letnimi obroki.

| (43) | Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij bi bilo treba zanje še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Računsko sodišče bi moralo opraviti revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. |
| --- | --- |

(43)

Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij bi bilo treba zanje še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Računsko sodišče bi moralo opraviti revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij.

| (44) | V skladu s členom 10(2), točka (c), uredbe Obzorje Evropa bi morala imeti skupna podjetja jasen pristop življenjskega cikla. Za ustrezno zaščito finančnih interesov Unije bi morala biti skupna podjetja ustanovljena za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, da se jim omogoči izvajanje odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov. Skupna podjetja bi se morala financirati iz programov Unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027). Skupnim podjetjem bi moralo biti omogočeno, da v ustrezno utemeljenih primerih, povezanih z razpoložljivostjo preostanka proračuna, ki izhaja iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, objavijo razpise za zbiranje predlogov do 31. decembra 2028. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členom 10(2), točka (c), uredbe Obzorje Evropa bi morala imeti skupna podjetja jasen pristop življenjskega cikla. Za ustrezno zaščito finančnih interesov Unije bi morala biti skupna podjetja ustanovljena za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, da se jim omogoči izvajanje odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov. Skupna podjetja bi se morala financirati iz programov Unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027). Skupnim podjetjem bi moralo biti omogočeno, da v ustrezno utemeljenih primerih, povezanih z razpoložljivostjo preostanka proračuna, ki izhaja iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, objavijo razpise za zbiranje predlogov do 31. decembra 2028.

| (45) | V okviru prednostne naloge Komisije na podlagi evropskega zelenega dogovora, podprte s sporočili Komisije z dne 11. oktobra 2018„Strategija Unije za Trajnostno biogospodarstvo za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem“, z dne 28. novembra 2018„Čist planet za vse: evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo“, z dne 11. marca 2020„Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo: Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo“, z dne 20. maja 2020„Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja“, z dne 20. maja 2020„Strategija od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“ in z dne 17. oktobra 2020„Strategija na področju kemikalij za trajnostnost: Okolju brez strupov naproti“, bi moral evropski sektor na biološki osnovi, vključno z MSP, regijami in primarnimi proizvajalci, postati podnebno nevtralen, bolj krožen in bolj trajnosten, pri tem pa ostati konkurenčen na svetovni ravni. Močan, z viri gospodaren in konkurenčen ekosistem inovacij na biološki osnovi lahko zmanjša odvisnost od neobnovljivih fosilnih surovin in mineralnih virov ter pospeši njihovo nadomeščanje. Z inovacijami na podlagi trajnostnosti in krožnosti lahko razvije obnovljive izdelke na biološki osnovi, materiale, procese in hranila iz odpadkov in biomase. Tak ekosistem lahko ustvarja vrednost tudi iz lokalnih surovin, vključno z odpadki, ostanki in stranskimi tokovi, ter s tem zagotavlja delovna mesta, gospodarsko rast in razvoj po vsej Uniji, ne le na mestnih območjih, temveč tudi na podeželskih in obalnih območjih, kjer nastaja biomasa in ki so pogosto obrobne regije, ki imajo redko korist od industrijskega razvoja. |
| --- | --- |

(45)

V okviru prednostne naloge Komisije na podlagi evropskega zelenega dogovora, podprte s sporočili Komisije z dne 11. oktobra 2018„Strategija Unije za Trajnostno biogospodarstvo za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem“, z dne 28. novembra 2018„Čist planet za vse: evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo“, z dne 11. marca 2020„Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo: Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo“, z dne 20. maja 2020„Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja“, z dne 20. maja 2020„Strategija od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“ in z dne 17. oktobra 2020„Strategija na področju kemikalij za trajnostnost: Okolju brez strupov naproti“, bi moral evropski sektor na biološki osnovi, vključno z MSP, regijami in primarnimi proizvajalci, postati podnebno nevtralen, bolj krožen in bolj trajnosten, pri tem pa ostati konkurenčen na svetovni ravni. Močan, z viri gospodaren in konkurenčen ekosistem inovacij na biološki osnovi lahko zmanjša odvisnost od neobnovljivih fosilnih surovin in mineralnih virov ter pospeši njihovo nadomeščanje. Z inovacijami na podlagi trajnostnosti in krožnosti lahko razvije obnovljive izdelke na biološki osnovi, materiale, procese in hranila iz odpadkov in biomase. Tak ekosistem lahko ustvarja vrednost tudi iz lokalnih surovin, vključno z odpadki, ostanki in stranskimi tokovi, ter s tem zagotavlja delovna mesta, gospodarsko rast in razvoj po vsej Uniji, ne le na mestnih območjih, temveč tudi na podeželskih in obalnih območjih, kjer nastaja biomasa in ki so pogosto obrobne regije, ki imajo redko korist od industrijskega razvoja.

| (46) | Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, ustanovljeno v okviru Obzorja 2020, je osredotočeno na trajnostno rabo virov, zlasti v sektorjih z veliko porabo virov in velikim vplivom, kot so kmetijstvo, proizvodnja tekstila in gradbeništvo, pri čemer je zlasti usmerjeno tudi v lokalne gospodarske subjekte, proizvajalce, obrate in tovarne. Njegova vmesna ocena, objavljena oktobra 2017, je vključevala tehten sklop 34 priporočil, ki so upoštevana pri oblikovanju Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, ustanovljenega s to uredbo. Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi ni neposredno nadaljevanje Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, temveč je program, ki temelji na dosežkih predhodne pobude in odpravlja njene pomanjkljivosti. V skladu s priporočili bi moralo Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi vključevati širši razpon deležnikov, vključno s primarnim sektorjem (in sicer kmetijstvo, akvakultura, ribištvo in gozdarstvo) ter ponudniki odpadkov, ostankov in stranskih tokov, regionalnimi organi in vlagatelji, da se preprečijo nedelovanje trga in netrajnostni procesi na biološki osnovi. Da bi uresničilo svoje cilje, bi moralo financirati le projekte, ki upoštevajo načela krožnosti, trajnostnosti in omejitev planeta. |
| --- | --- |

(46)

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, ustanovljeno v okviru Obzorja 2020, je osredotočeno na trajnostno rabo virov, zlasti v sektorjih z veliko porabo virov in velikim vplivom, kot so kmetijstvo, proizvodnja tekstila in gradbeništvo, pri čemer je zlasti usmerjeno tudi v lokalne gospodarske subjekte, proizvajalce, obrate in tovarne. Njegova vmesna ocena, objavljena oktobra 2017, je vključevala tehten sklop 34 priporočil, ki so upoštevana pri oblikovanju Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, ustanovljenega s to uredbo. Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi ni neposredno nadaljevanje Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, temveč je program, ki temelji na dosežkih predhodne pobude in odpravlja njene pomanjkljivosti. V skladu s priporočili bi moralo Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi vključevati širši razpon deležnikov, vključno s primarnim sektorjem (in sicer kmetijstvo, akvakultura, ribištvo in gozdarstvo) ter ponudniki odpadkov, ostankov in stranskih tokov, regionalnimi organi in vlagatelji, da se preprečijo nedelovanje trga in netrajnostni procesi na biološki osnovi. Da bi uresničilo svoje cilje, bi moralo financirati le projekte, ki upoštevajo načela krožnosti, trajnostnosti in omejitev planeta.

| (47) | Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi bi moralo ustanoviti skupine za uvajanje v uporabo, ki bi morale delovati kot svetovalni organi in dejavno sodelovati v strateških razpravah, s katerimi se vzpostavlja načrt za partnerstvo. Ti svetovalni organi se morajo nujno vključiti v strukturo upravljanja, da se zagotovijo širša udeležba in večje zasebne naložbe v sektorju krožnega gospodarstva na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo bi morale zlasti zagotavljati podporo pri strateških sestankih upravnega odbora, na katerih se vodilna podjetja v industriji in predstavniki deležnikov, skupaj z visokimi predstavniki Komisije, pridružijo stalnemu upravnemu odboru, da bi razpravljali o strateški usmeritvi partnerstva in jo določili. |
| --- | --- |

(47)

Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi bi moralo ustanoviti skupine za uvajanje v uporabo, ki bi morale delovati kot svetovalni organi in dejavno sodelovati v strateških razpravah, s katerimi se vzpostavlja načrt za partnerstvo. Ti svetovalni organi se morajo nujno vključiti v strukturo upravljanja, da se zagotovijo širša udeležba in večje zasebne naložbe v sektorju krožnega gospodarstva na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo bi morale zlasti zagotavljati podporo pri strateških sestankih upravnega odbora, na katerih se vodilna podjetja v industriji in predstavniki deležnikov, skupaj z visokimi predstavniki Komisije, pridružijo stalnemu upravnemu odboru, da bi razpravljali o strateški usmeritvi partnerstva in jo določili.

| (48) | Glavni cilj Skupnega podjetja za čisto letalstvo bi moral biti prispevanje k zmanjševanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi bile lahko čim prej uvedene, kar bi bil pomemben prispevek k ambicioznim ciljem evropskega zelenega dogovora in Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (14) (v nadaljnjem besedilu: evropska podnebna pravila) glede zmanjševanja vpliva na okolje, in sicer 55-odstotnemu zmanjšanju emisij do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in podnebni nevtralnosti najpozneje do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom, sprejetim na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (15). Ta cilj je mogoče doseči le s pospešitvijo in optimizacijo raziskovalnih in inovacijskih procesov v aeronavtiki ter z izboljšanjem svetovne konkurenčnosti letalske industrije Unije. Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo tudi zagotavljati, da čistejše letalstvo ostane varno, zanesljivo in učinkovito za prevoz potnikov in blaga po zraku. |
| --- | --- |

(48)

Glavni cilj Skupnega podjetja za čisto letalstvo bi moral biti prispevanje k zmanjševanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi bile lahko čim prej uvedene, kar bi bil pomemben prispevek k ambicioznim ciljem evropskega zelenega dogovora in Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (14) (v nadaljnjem besedilu: evropska podnebna pravila) glede zmanjševanja vpliva na okolje, in sicer 55-odstotnemu zmanjšanju emisij do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in podnebni nevtralnosti najpozneje do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom, sprejetim na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (15). Ta cilj je mogoče doseči le s pospešitvijo in optimizacijo raziskovalnih in inovacijskih procesov v aeronavtiki ter z izboljšanjem svetovne konkurenčnosti letalske industrije Unije. Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo tudi zagotavljati, da čistejše letalstvo ostane varno, zanesljivo in učinkovito za prevoz potnikov in blaga po zraku.

| (49) | Skupno podjetje za čisto letalstvo temelji na izkušnjah, pridobljenih pri Skupnem podjetju Čisto nebo in Skupnem podjetju Čisto nebo 2. Novo evropsko partnerstvo bi moralo biti ambicioznejše, tako da bi se osredotočilo na razvoj prelomnih predstavitvenih projektov. V skladu z ugotovitvami iz vmesne ocene Skupnega podjetja Čisto nebo 2 bi morala nova pobuda zagotoviti, da je vsak predstavitveni projekt na kritični poti za razvoj naslednjih programov na področju letalstva, da bi razvite tehnologije resnično služile glavni prednostni nalogi in se začele čim prej uporabljati. Zato bi moralo biti novo skupno podjetje osredotočeno na povečanje prepoznavnosti posameznih ciljev uporabe ter krepitev zmogljivosti skupnega podjetja za spremljanje, upravljanje in poročanje, da bi se odrazila kompleksnost prizadevanj na področju raziskav in inovacij, potrebnih za to, da evropsko partnerstvo doseže cilje. |
| --- | --- |

(49)

Skupno podjetje za čisto letalstvo temelji na izkušnjah, pridobljenih pri Skupnem podjetju Čisto nebo in Skupnem podjetju Čisto nebo 2. Novo evropsko partnerstvo bi moralo biti ambicioznejše, tako da bi se osredotočilo na razvoj prelomnih predstavitvenih projektov. V skladu z ugotovitvami iz vmesne ocene Skupnega podjetja Čisto nebo 2 bi morala nova pobuda zagotoviti, da je vsak predstavitveni projekt na kritični poti za razvoj naslednjih programov na področju letalstva, da bi razvite tehnologije resnično služile glavni prednostni nalogi in se začele čim prej uporabljati. Zato bi moralo biti novo skupno podjetje osredotočeno na povečanje prepoznavnosti posameznih ciljev uporabe ter krepitev zmogljivosti skupnega podjetja za spremljanje, upravljanje in poročanje, da bi se odrazila kompleksnost prizadevanj na področju raziskav in inovacij, potrebnih za to, da evropsko partnerstvo doseže cilje.

| (50) | Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo temeljiti na močni vodilni vlogi evropske letalske industrije in raznovrstnem članstvu, ki bi združevalo širok razpon deležnikov in zamisli iz celotne Evrope. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so se sposobni ukvarjati z njimi, objavila razpis za prijavo zamisli in morebitnih članov. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov zadevnega razpisa in prihodnjih razpisov izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov. |
| --- | --- |

(50)

Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo temeljiti na močni vodilni vlogi evropske letalske industrije in raznovrstnem članstvu, ki bi združevalo širok razpon deležnikov in zamisli iz celotne Evrope. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so se sposobni ukvarjati z njimi, objavila razpis za prijavo zamisli in morebitnih članov. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov zadevnega razpisa in prihodnjih razpisov izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov.

| (51) | Za čim večje povečanje in pospešitev vpliva raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za čisto letalstvo in Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 na učinkovito zmanjševanje emisij in digitalizacijo letalske industrije bi si morala ta skupna podjetja pri dejavnosti evropskega partnerstva prizadevati za tesno sodelovanje z Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) za zagotovitev zgodnje izmenjave znanja o novih razvitih tehnologijah. To sodelovanje bo bistveno za pospešitev uvajanja na trg z olajšanjem procesa certificiranja posledičnih izdelkov in storitev, kot je določeno v Uredbi (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(51)

Za čim večje povečanje in pospešitev vpliva raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za čisto letalstvo in Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 na učinkovito zmanjševanje emisij in digitalizacijo letalske industrije bi si morala ta skupna podjetja pri dejavnosti evropskega partnerstva prizadevati za tesno sodelovanje z Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) za zagotovitev zgodnje izmenjave znanja o novih razvitih tehnologijah. To sodelovanje bo bistveno za pospešitev uvajanja na trg z olajšanjem procesa certificiranja posledičnih izdelkov in storitev, kot je določeno v Uredbi (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (52) | Za največje mogoče povečanje sinergij med programi na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni bi morali člani skupine predstavnikov držav Skupnega podjetja za čisto letalstvo proučiti možnosti za zagotovitev finančne podpore na nacionalni ravni za odlične predloge, ki niso bili izbrani za financiranje iz Skupnega podjetja za čisto letalstvo zaradi prevelikega števila vlog. |
| --- | --- |

(52)

Za največje mogoče povečanje sinergij med programi na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni bi morali člani skupine predstavnikov držav Skupnega podjetja za čisto letalstvo proučiti možnosti za zagotovitev finančne podpore na nacionalni ravni za odlične predloge, ki niso bili izbrani za financiranje iz Skupnega podjetja za čisto letalstvo zaradi prevelikega števila vlog.

| (53) | Evropa se srečuje z izzivom, da mora imeti vodilno vlogo pri pospeševanju okoljevarstvene preobrazbe naslednje generacije zrakoplovov in internalizaciji družbenih stroškov emisij toplogrednih plinov v poslovni model letalskega prevoza, pri tem pa zagotavljati enake konkurenčne pogoje za evropske izdelke na svetovnem trgu. Zato bi moralo Skupno podjetje za čisto letalstvo podpreti evropske predstavnike pri prizadevanjih za mednarodno standardizacijo in mednarodnih zakonodajnih prizadevanjih. |
| --- | --- |

(53)

Evropa se srečuje z izzivom, da mora imeti vodilno vlogo pri pospeševanju okoljevarstvene preobrazbe naslednje generacije zrakoplovov in internalizaciji družbenih stroškov emisij toplogrednih plinov v poslovni model letalskega prevoza, pri tem pa zagotavljati enake konkurenčne pogoje za evropske izdelke na svetovnem trgu. Zato bi moralo Skupno podjetje za čisto letalstvo podpreti evropske predstavnike pri prizadevanjih za mednarodno standardizacijo in mednarodnih zakonodajnih prizadevanjih.

| (54) | Zanimanje za vodik se je v zadnjih petih letih izjemno povečalo, saj so vse države članice na 21. Konferenci pogodbenic (COP21) podpisale in ratificirale Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (Pariški sporazum). Namen evropskega zelenega dogovora je Unijo najpozneje do leta 2050 preoblikovati v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom brez neto emisij toplogrednih plinov. Prednostna področja vključujejo čisti vodik, gorivne celice, druga alternativna goriva in shranjevanje energije. Vodik je pomemben v sporočilih Komisije z dne 8. julija 2020„Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“ in „Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategiji EU za povezovanje energetskega sistema“ ter za uvedbo evropskega zavezništva za čisti vodik, ki združuje vse deležnike, da bi opredelili tehnološke potrebe, priložnosti za naložbe in regulativne ovire za vzpostavitev ekosistema za čisti vodik v Uniji, kar bi prispevalo k zmanjšanju trenutne odvisnosti od fosilnih goriv in emisij toplogrednih plinov v zadevnih sektorjih. Skupno podjetje za čisti vodik lahko omogoči uporabo rezultatov raziskav in inovacij z naložbenimi okviri, kot so evropsko zavezništvo za čisti vodik in pomembni projekti skupnega evropskega interesa na področju vodika. |
| --- | --- |

(54)

Zanimanje za vodik se je v zadnjih petih letih izjemno povečalo, saj so vse države članice na 21. Konferenci pogodbenic (COP21) podpisale in ratificirale Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (Pariški sporazum). Namen evropskega zelenega dogovora je Unijo najpozneje do leta 2050 preoblikovati v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom brez neto emisij toplogrednih plinov. Prednostna področja vključujejo čisti vodik, gorivne celice, druga alternativna goriva in shranjevanje energije. Vodik je pomemben v sporočilih Komisije z dne 8. julija 2020„Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“ in „Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategiji EU za povezovanje energetskega sistema“ ter za uvedbo evropskega zavezništva za čisti vodik, ki združuje vse deležnike, da bi opredelili tehnološke potrebe, priložnosti za naložbe in regulativne ovire za vzpostavitev ekosistema za čisti vodik v Uniji, kar bi prispevalo k zmanjšanju trenutne odvisnosti od fosilnih goriv in emisij toplogrednih plinov v zadevnih sektorjih. Skupno podjetje za čisti vodik lahko omogoči uporabo rezultatov raziskav in inovacij z naložbenimi okviri, kot so evropsko zavezništvo za čisti vodik in pomembni projekti skupnega evropskega interesa na področju vodika.

| (55) | Namenske raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z uporabami vodika se podpirajo od leta 2008, večinoma prek skupnih podjetij za gorivne celice in vodik, in sicer Skupno podjetje za gorivne celice in vodik ter Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2, v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, vzpostavljenega s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) in Obzorja 2020 ter s tradicionalnimi sodelovalnimi projekti, ki zajemajo vse faze/področja vrednostne verige vodika. Skupno podjetje za čisti vodik bi moralo okrepiti in povezati znanstveno zmogljivost Unije, da pospeši razvoj in izboljšanje naprednih uporab čistega vodika, ki so pripravljene za trg, za končno uporabo v energetiki, prometu, gradbeništvu in industriji. To bo mogoče le v povezavi s krepitvijo konkurenčnosti vrednostne verige čistega vodika v Uniji, zlasti MSP. |
| --- | --- |

(55)

Namenske raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z uporabami vodika se podpirajo od leta 2008, večinoma prek skupnih podjetij za gorivne celice in vodik, in sicer Skupno podjetje za gorivne celice in vodik ter Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2, v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, vzpostavljenega s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) in Obzorja 2020 ter s tradicionalnimi sodelovalnimi projekti, ki zajemajo vse faze/področja vrednostne verige vodika. Skupno podjetje za čisti vodik bi moralo okrepiti in povezati znanstveno zmogljivost Unije, da pospeši razvoj in izboljšanje naprednih uporab čistega vodika, ki so pripravljene za trg, za končno uporabo v energetiki, prometu, gradbeništvu in industriji. To bo mogoče le v povezavi s krepitvijo konkurenčnosti vrednostne verige čistega vodika v Uniji, zlasti MSP.

| (56) | Za doseganje znanstvenih ciljev Skupnega podjetja za čisti vodik bi morali imeti vsi sektorji, na katere se nanaša ekonomija vodika, možnost sodelovanja pri pripravi in izvajanju strateškega načrta za raziskave in inovacije. Ukrepi, ki jih izvaja Skupno podjetje za čisti vodik, bi morali upoštevati prelomne tehnološke usmeritve, ki predstavljajo alternativo prevladujočim tehnologijam. Vključen bi moral biti javni sektor, zlasti regionalni in nacionalni organi, saj so zadnji odgovorni za vzpostavljanje podnebnih politik in ukrepov v zvezi s tržnimi mehanizmi, da bi se odpravile vrzeli med razvojem tehnologije, pripravljene za trg, in uvajanjem v uporabo v velikem obsegu. |
| --- | --- |

(56)

Za doseganje znanstvenih ciljev Skupnega podjetja za čisti vodik bi morali imeti vsi sektorji, na katere se nanaša ekonomija vodika, možnost sodelovanja pri pripravi in izvajanju strateškega načrta za raziskave in inovacije. Ukrepi, ki jih izvaja Skupno podjetje za čisti vodik, bi morali upoštevati prelomne tehnološke usmeritve, ki predstavljajo alternativo prevladujočim tehnologijam. Vključen bi moral biti javni sektor, zlasti regionalni in nacionalni organi, saj so zadnji odgovorni za vzpostavljanje podnebnih politik in ukrepov v zvezi s tržnimi mehanizmi, da bi se odpravile vrzeli med razvojem tehnologije, pripravljene za trg, in uvajanjem v uporabo v velikem obsegu.

| (57) | Skupno podjetje za čisti vodik vključuje raziskovalno skupnost, ki je članica organizacije Hydrogen Europe Research, zato se ne bi smel ustanoviti organ za znanstveno svetovanje. |
| --- | --- |

(57)

Skupno podjetje za čisti vodik vključuje raziskovalno skupnost, ki je članica organizacije Hydrogen Europe Research, zato se ne bi smel ustanoviti organ za znanstveno svetovanje.

| (58) | Ker se vodik lahko uporabi kot gorivo ali kot nosilec energije ter za shranjevanje energije, mora partnerstvo za čisti vodik nujno vzpostaviti strukturirano sodelovanje s številnimi drugimi evropskimi partnerstvi, zlasti za končno uporabo. Evropsko partnerstvo za čisti vodik bi moralo zlasti sodelovati z evropskimi partnerstvi za brezemisijski cestni promet in vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti strukturo za poročanje upravnemu odboru, da se zagotovijo sodelovanje in sinergije med temi partnerstvi na področju vodika. Skupno podjetje za čisti vodik bi bilo edino partnerstvo, osredotočeno na obravnavo tehnologij proizvodnje vodika. Sodelovanje s partnerstvi za končno uporabo bi moralo biti zlasti osredotočeno na predstavitev tehnologije in skupno opredelitev specifikacij. |
| --- | --- |

(58)

Ker se vodik lahko uporabi kot gorivo ali kot nosilec energije ter za shranjevanje energije, mora partnerstvo za čisti vodik nujno vzpostaviti strukturirano sodelovanje s številnimi drugimi evropskimi partnerstvi, zlasti za končno uporabo. Evropsko partnerstvo za čisti vodik bi moralo zlasti sodelovati z evropskimi partnerstvi za brezemisijski cestni promet in vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti strukturo za poročanje upravnemu odboru, da se zagotovijo sodelovanje in sinergije med temi partnerstvi na področju vodika. Skupno podjetje za čisti vodik bi bilo edino partnerstvo, osredotočeno na obravnavo tehnologij proizvodnje vodika. Sodelovanje s partnerstvi za končno uporabo bi moralo biti zlasti osredotočeno na predstavitev tehnologije in skupno opredelitev specifikacij.

| (59) | Železnice prispevajo k enotnemu evropskemu prometnemu prostoru (SETA) in so temeljni element politike dolgoročne strategije Unije za trajnostni razvoj. Kar zadeva gospodarsko velikost, neposredna bruto dodana vrednost evropskega železniškega sektorja znaša 69 milijard EUR, posredna vrednost pa 80 milijard EUR. V železniškem sektorju je bilo neposredno zaposlenih 1,3 milijona oseb, posredno pa več kot en milijon. |
| --- | --- |

(59)

Železnice prispevajo k enotnemu evropskemu prometnemu prostoru (SETA) in so temeljni element politike dolgoročne strategije Unije za trajnostni razvoj. Kar zadeva gospodarsko velikost, neposredna bruto dodana vrednost evropskega železniškega sektorja znaša 69 milijard EUR, posredna vrednost pa 80 milijard EUR. V železniškem sektorju je bilo neposredno zaposlenih 1,3 milijona oseb, posredno pa več kot en milijon.

| (60) | Sporočilo Komisije z dne 10. marca 2020„Nova industrijska strategija za Evropo“ poudarja, da imajo industrijske panoge, ki se ukvarjajo s trajnostno in pametno mobilnostjo, kot je železniška industrija, tako odgovornost kot potencial, da spodbujajo digitalni in zeleni prehod, podpirajo industrijsko konkurenčnost Evrope ter izboljšujejo povezljivost. Zato bi morali cestni, železniški, letalski in vodni promet prispevati k 90-odstotnemu zmanjšanju emisij v prometu do leta 2050. Prednostna naloga je preusmeritev precejšnjega dela 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, na železnice in celinske plovne poti. |
| --- | --- |

(60)

Sporočilo Komisije z dne 10. marca 2020„Nova industrijska strategija za Evropo“ poudarja, da imajo industrijske panoge, ki se ukvarjajo s trajnostno in pametno mobilnostjo, kot je železniška industrija, tako odgovornost kot potencial, da spodbujajo digitalni in zeleni prehod, podpirajo industrijsko konkurenčnost Evrope ter izboljšujejo povezljivost. Zato bi morali cestni, železniški, letalski in vodni promet prispevati k 90-odstotnemu zmanjšanju emisij v prometu do leta 2050. Prednostna naloga je preusmeritev precejšnjega dela 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, na železnice in celinske plovne poti.

| (61) | Skupno podjetje Shift2Rail je bilo ustanovljeno leta 2014 za upravljanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter dejavnosti potrjevanja v okviru predhodne pobude Shift2Rail z združevanjem sredstev iz javnega in zasebnega sektorja, ki jih zagotovijo njegovi člani, ter z uporabo notranjih in zunanjih tehničnih virov. Med deležniki iz celotne vrednostne verige železniškega sektorja in deležniki zunaj tradicionalnega železniškega sektorja je vzpostavilo nove oblike sodelovanja, ki so usklajene s pravili konkurence, ter uporabilo izkušnje in strokovno znanje Agencije Evropske unije za železnice glede vprašanj, povezanih z interoperabilnostjo in varnostjo. |
| --- | --- |

(61)

Skupno podjetje Shift2Rail je bilo ustanovljeno leta 2014 za upravljanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter dejavnosti potrjevanja v okviru predhodne pobude Shift2Rail z združevanjem sredstev iz javnega in zasebnega sektorja, ki jih zagotovijo njegovi člani, ter z uporabo notranjih in zunanjih tehničnih virov. Med deležniki iz celotne vrednostne verige železniškega sektorja in deležniki zunaj tradicionalnega železniškega sektorja je vzpostavilo nove oblike sodelovanja, ki so usklajene s pravili konkurence, ter uporabilo izkušnje in strokovno znanje Agencije Evropske unije za železnice glede vprašanj, povezanih z interoperabilnostjo in varnostjo.

| (62) | Cilj Skupnega podjetja za evropske železnice bi moral biti, da se vzpostavi visokozmogljivo povezano evropsko železniško omrežje, in sicer z odpravo ovir za interoperabilnost in zagotovitvijo rešitev za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve, kar bi privedlo do hitrejše uvedbe in uporabe projektov in inovacij. To bi moralo izkoristiti velik potencial za digitalizacijo in avtomatizacijo, da se zmanjšajo stroški železnice ter poveča njena zmogljivost, prilagodljivost in zanesljivost, ter delovati na temelju zanesljive referenčne arhitekture funkcionalnih sistemov, ki je skupna sektorju, v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za železnice. |
| --- | --- |

(62)

Cilj Skupnega podjetja za evropske železnice bi moral biti, da se vzpostavi visokozmogljivo povezano evropsko železniško omrežje, in sicer z odpravo ovir za interoperabilnost in zagotovitvijo rešitev za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve, kar bi privedlo do hitrejše uvedbe in uporabe projektov in inovacij. To bi moralo izkoristiti velik potencial za digitalizacijo in avtomatizacijo, da se zmanjšajo stroški železnice ter poveča njena zmogljivost, prilagodljivost in zanesljivost, ter delovati na temelju zanesljive referenčne arhitekture funkcionalnih sistemov, ki je skupna sektorju, v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za železnice.

| (63) | Skupno podjetje za evropske železnice bi moralo v svojem osrednjem načrtu opredeliti prednostne raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter splošno arhitekturo sistemov in usklajen operativni pristop, vključno s predstavitvenimi dejavnostmi velikega obsega in vodilnimi področji, potrebnimi za pospeševanje prodora povezanih, interoperabilnih in standardiziranih tehnoloških inovacij, s katerimi je treba podpreti enotno evropsko železniško območje. |
| --- | --- |

(63)

Skupno podjetje za evropske železnice bi moralo v svojem osrednjem načrtu opredeliti prednostne raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter splošno arhitekturo sistemov in usklajen operativni pristop, vključno s predstavitvenimi dejavnostmi velikega obsega in vodilnimi področji, potrebnimi za pospeševanje prodora povezanih, interoperabilnih in standardiziranih tehnoloških inovacij, s katerimi je treba podpreti enotno evropsko železniško območje.

| (64) | Železnice so zapleten sistem z zelo tesnim medsebojnim delovanjem med upravljavci infrastrukture, železniškimi podjetji (upravljavci vlakov) in njihovo opremo (infrastruktura in tirna vozila). Inovacij ni mogoče uvesti brez skupnih specifikacij in strategij v vsem železniškem sistemu. Zato bi moral sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice, ki bo zbiral prispevke zadevnih deležnikov iz skupnega podjetja in zunaj njega, sektorju omogočati, da se zbliža z enotnim operativnim konceptom in arhitekturo sistemov, vključno z opredelitvijo storitev, funkcionalnih blokov in vmesnikov, ki so osnova za delovanje železniškega sistema. Zagotavljati bi moral splošni okvir za zagotavljanje, da so raziskave usmerjene v dogovorjene in skupne zahteve strank in operativne potrebe. Izid sistemskega stebra bi moral podpirati interoperabilnost celotnega železniškega omrežja, vključno z jedrnim in celovitim omrežjem TEN-T, ter glavnih in regionalnih železniških prog, ki niso vključene v TEN-T. Model upravljanja in proces odločanja Skupnega podjetja za evropske železnice bi morala odražati vodilno vlogo Komisije pri poenotenju in povezovanju evropskega železniškega sistema, zlasti pri hitrem in učinkovitem zagotavljanju enotnega operativnega sistema in arhitekture sistemov, ob vključevanju zasebnih partnerjev v vloge svetovanja in tehnične podpore. |
| --- | --- |

(64)

Železnice so zapleten sistem z zelo tesnim medsebojnim delovanjem med upravljavci infrastrukture, železniškimi podjetji (upravljavci vlakov) in njihovo opremo (infrastruktura in tirna vozila). Inovacij ni mogoče uvesti brez skupnih specifikacij in strategij v vsem železniškem sistemu. Zato bi moral sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice, ki bo zbiral prispevke zadevnih deležnikov iz skupnega podjetja in zunaj njega, sektorju omogočati, da se zbliža z enotnim operativnim konceptom in arhitekturo sistemov, vključno z opredelitvijo storitev, funkcionalnih blokov in vmesnikov, ki so osnova za delovanje železniškega sistema. Zagotavljati bi moral splošni okvir za zagotavljanje, da so raziskave usmerjene v dogovorjene in skupne zahteve strank in operativne potrebe. Izid sistemskega stebra bi moral podpirati interoperabilnost celotnega železniškega omrežja, vključno z jedrnim in celovitim omrežjem TEN-T, ter glavnih in regionalnih železniških prog, ki niso vključene v TEN-T. Model upravljanja in proces odločanja Skupnega podjetja za evropske železnice bi morala odražati vodilno vlogo Komisije pri poenotenju in povezovanju evropskega železniškega sistema, zlasti pri hitrem in učinkovitem zagotavljanju enotnega operativnega sistema in arhitekture sistemov, ob vključevanju zasebnih partnerjev v vloge svetovanja in tehnične podpore.

| (65) | Za zagotovitev, da se rezultati raziskav na nizkih ravneh tehnološke pripravljenosti učinkovito uporabijo na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti, zlasti v Skupnem podjetju za evropske železnice, bi morala take dejavnosti izvajati programska pisarna Skupnega podjetja za evropske železnice. |
| --- | --- |

(65)

Za zagotovitev, da se rezultati raziskav na nizkih ravneh tehnološke pripravljenosti učinkovito uporabijo na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti, zlasti v Skupnem podjetju za evropske železnice, bi morala take dejavnosti izvajati programska pisarna Skupnega podjetja za evropske železnice.

| (66) | Kadar je to potrebno za zagotovitev hitrega prehoda in razširitve članstva, bi moralo biti upravnemu odboru Skupnega podjetja za evropske železnice omogočeno, da izbere pridružene člane na podlagi rezultatov razpisa za prijavo interesa, ki ga objavi Komisija. |
| --- | --- |

(66)

Kadar je to potrebno za zagotovitev hitrega prehoda in razširitve članstva, bi moralo biti upravnemu odboru Skupnega podjetja za evropske železnice omogočeno, da izbere pridružene člane na podlagi rezultatov razpisa za prijavo interesa, ki ga objavi Komisija.

| (67) | V okviru prednostnih nalog Komisije za doseganje ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov, zlasti cilja trajnostnega razvoja 3, in skupnega sporočila Komisije z dne 9. marca 2020 z naslovom „Za celovito strategijo z Afriko“ je Unija zavezana, da prispeva k zagotavljanju zdravega življenja in spodbuja blaginjo za vse, da vzpostavi še trdnejše partnerstvo med našima celinama ter da podpira razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Afriki. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo obravnavati pomanjkanje ustrezne diagnostike, zdravljenj in cepiv, med drugim tako imenovane zdravstvene tehnologije, da bi lahko obravnavalo nalezljive bolezni, kot so HIV, malarija in tuberkuloza ter tudi druge z revščino povezane in zapostavljene nalezljive bolezni, ki prevladujejo v Afriki, zlasti v podsaharski Afriki. Pandemija COVID-19 je razkrila, da se lahko nalezljive bolezni hitro razširijo po vsem svetu zaradi povečane povezljivosti različnih regij po svetu na podlagi svetovne trgovine in turizma. Razvoj zdravstvenih tehnologij je torej ključen za omejevanje širjenja nalezljivih bolezni in za boj proti njim, ko so že razširjene, da se zaščiti zdravje državljanov v zadevnih državah in Uniji. Da se doseže močnejša vodilna vloga v svetovnem zdravju kot pri predhodni pobudi EDCTP2, bi se moral obseg partnerstva razširiti, tako da bi zajemal odziv na grožnje zaradi novih nalezljivih bolezni, naraščajočih težav zaradi protimikrobne odpornosti in pridruženih motenj pri nenalezljivih boleznih. |
| --- | --- |

(67)

V okviru prednostnih nalog Komisije za doseganje ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov, zlasti cilja trajnostnega razvoja 3, in skupnega sporočila Komisije z dne 9. marca 2020 z naslovom „Za celovito strategijo z Afriko“ je Unija zavezana, da prispeva k zagotavljanju zdravega življenja in spodbuja blaginjo za vse, da vzpostavi še trdnejše partnerstvo med našima celinama ter da podpira razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Afriki. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo obravnavati pomanjkanje ustrezne diagnostike, zdravljenj in cepiv, med drugim tako imenovane zdravstvene tehnologije, da bi lahko obravnavalo nalezljive bolezni, kot so HIV, malarija in tuberkuloza ter tudi druge z revščino povezane in zapostavljene nalezljive bolezni, ki prevladujejo v Afriki, zlasti v podsaharski Afriki. Pandemija COVID-19 je razkrila, da se lahko nalezljive bolezni hitro razširijo po vsem svetu zaradi povečane povezljivosti različnih regij po svetu na podlagi svetovne trgovine in turizma. Razvoj zdravstvenih tehnologij je torej ključen za omejevanje širjenja nalezljivih bolezni in za boj proti njim, ko so že razširjene, da se zaščiti zdravje državljanov v zadevnih državah in Uniji. Da se doseže močnejša vodilna vloga v svetovnem zdravju kot pri predhodni pobudi EDCTP2, bi se moral obseg partnerstva razširiti, tako da bi zajemal odziv na grožnje zaradi novih nalezljivih bolezni, naraščajočih težav zaradi protimikrobne odpornosti in pridruženih motenj pri nenalezljivih boleznih.

| (68) | Spopadanje z nalezljivimi boleznimi v podsaharski Afriki s sodobnimi tehnološkimi orodji zahteva sodelovanje velike skupine akterjev in dolgoročne zaveze. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo posredovati pri produktivnem in trajnostnem mreženju in sodelovanju na oseh sever–jug in jug–jug ter vzpostavljanju odnosov s številnimi organizacijami iz zasebnega in javnega sektorja za krepitev projektnega in institucionalnega sodelovanja. Program bi moral pripomoči tudi k vzpostavitvi novih sodelovanj na oseh sever–jug in jug–jug za izvajanje študij več držav na več lokacijah v podsaharski Afriki. Poleg tega bi morala redna mednarodna konferenca, forum partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP), zagotavljati platformo za znanstvenike in ustrezna omrežja iz Evrope, Afrike in od drugod za izmenjavo ugotovitev in zamisli ter za vzpostavitev sodelovalnih povezav. |
| --- | --- |

(68)

Spopadanje z nalezljivimi boleznimi v podsaharski Afriki s sodobnimi tehnološkimi orodji zahteva sodelovanje velike skupine akterjev in dolgoročne zaveze. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo posredovati pri produktivnem in trajnostnem mreženju in sodelovanju na oseh sever–jug in jug–jug ter vzpostavljanju odnosov s številnimi organizacijami iz zasebnega in javnega sektorja za krepitev projektnega in institucionalnega sodelovanja. Program bi moral pripomoči tudi k vzpostavitvi novih sodelovanj na oseh sever–jug in jug–jug za izvajanje študij več držav na več lokacijah v podsaharski Afriki. Poleg tega bi morala redna mednarodna konferenca, forum partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP), zagotavljati platformo za znanstvenike in ustrezna omrežja iz Evrope, Afrike in od drugod za izmenjavo ugotovitev in zamisli ter za vzpostavitev sodelovalnih povezav.

| (69) | Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo temeljiti na izkušnjah, pridobljenih pri programih EDCTP in EDCTP2, da se dosežejo rezultati z izkoriščanjem naložb Unije, držav članic, pridruženih držav in afriških držav, ki jih ne bi bilo mogoče doseči samo v okviru posameznih držav ali okvirnega programa Unije za raziskave. Združenje EDCTP, ki zastopa države, udeležene v programu, bi moralo k programu EDCTP3 in njegovemu izvajanju prispevati z dodatnimi dejavnostmi, lahko pa tudi finančno. Zagotoviti bi moralo pomembno sodelovanje in udeležbo podsaharskih držav v postopku odločanja, kar je bistveno za spopadanje z bremenom bolezni v podsaharskih državah. Skupno podjetje bi moralo vključevati druge mednarodne financerje raziskav, kot so dobrodelne organizacije, farmacevtska industrija in druge tretje države, ki bi morale prispevati k partnerstvu kot ad hoc prispevajoči partnerji. Poleg tega bi moralo imeti Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 za povečanje vpliva programa pri posebnih razpisih možnost določiti pravne subjekte, ki bi lahko sodelovali pri posrednih ukrepih. V programu dela bi moralo biti mogoče določiti, da taki pravni subjekti niso upravičeni do financiranja iz skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(69)

Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo temeljiti na izkušnjah, pridobljenih pri programih EDCTP in EDCTP2, da se dosežejo rezultati z izkoriščanjem naložb Unije, držav članic, pridruženih držav in afriških držav, ki jih ne bi bilo mogoče doseči samo v okviru posameznih držav ali okvirnega programa Unije za raziskave. Združenje EDCTP, ki zastopa države, udeležene v programu, bi moralo k programu EDCTP3 in njegovemu izvajanju prispevati z dodatnimi dejavnostmi, lahko pa tudi finančno. Zagotoviti bi moralo pomembno sodelovanje in udeležbo podsaharskih držav v postopku odločanja, kar je bistveno za spopadanje z bremenom bolezni v podsaharskih državah. Skupno podjetje bi moralo vključevati druge mednarodne financerje raziskav, kot so dobrodelne organizacije, farmacevtska industrija in druge tretje države, ki bi morale prispevati k partnerstvu kot ad hoc prispevajoči partnerji. Poleg tega bi moralo imeti Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 za povečanje vpliva programa pri posebnih razpisih možnost določiti pravne subjekte, ki bi lahko sodelovali pri posrednih ukrepih. V programu dela bi moralo biti mogoče določiti, da taki pravni subjekti niso upravičeni do financiranja iz skupnega podjetja.

| (70) | Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 vključuje države članice in pridružene države kot članice združenja EDCTP, zato se ne bi smela ustanoviti skupina predstavnikov držav. |
| --- | --- |

(70)

Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 vključuje države članice in pridružene države kot članice združenja EDCTP, zato se ne bi smela ustanoviti skupina predstavnikov držav.

| (71) | Poglavitno je, da se pri raziskovalnih dejavnostih, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 ali ki so drugače zajete v njegovem programu dela, v celoti upoštevajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropska konvencija o človekovih pravicah in njeni dodatni protokoli, etična načela, vključena v Helsinško deklaracijo Svetovnega zdravniškega združenja iz leta 2008, standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo zdravil za uporabo v humani medicini, zadevna zakonodaja Unije ter lokalne etične zahteve držav, v katerih se bodo izvajale raziskovalne dejavnosti. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zahtevati, da so inovacije in ukrepanje, razviti na podlagi rezultatov posrednih ukrepov, podprtih v okviru programa, cenovno dosegljivi in dostopni za ranljive skupine prebivalstva. |
| --- | --- |

(71)

Poglavitno je, da se pri raziskovalnih dejavnostih, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 ali ki so drugače zajete v njegovem programu dela, v celoti upoštevajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropska konvencija o človekovih pravicah in njeni dodatni protokoli, etična načela, vključena v Helsinško deklaracijo Svetovnega zdravniškega združenja iz leta 2008, standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo zdravil za uporabo v humani medicini, zadevna zakonodaja Unije ter lokalne etične zahteve držav, v katerih se bodo izvajale raziskovalne dejavnosti. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zahtevati, da so inovacije in ukrepanje, razviti na podlagi rezultatov posrednih ukrepov, podprtih v okviru programa, cenovno dosegljivi in dostopni za ranljive skupine prebivalstva.

| (72) | Da bi bilo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uspešno in bi spodbudilo sodelovanje v partnerstvu, bi moralo biti financiranje skupnega podjetja omejeno na pravne subjekte s sedežem v eni od držav članic ali pridruženih državah ali eni od držav, ki so del združenja za EDCTP, v skladu z uredbo Obzorje Evropa. Subjekti s sedežem v državah podsaharske Afrike in drugih tretjih državah bi morali vseeno imeti možnost sodelovanja pri razpisih brez prejetja finančnih sredstev. Poleg tega bi morali imeti tudi subjekti s sedežem v drugih državah razen članov združenja EDCTP3 možnost, da so upravičeni do financiranja za specifične teme razpisa ali v primeru razpisa, ki obravnava izredne razmere v javnem zdravju, kadar je to določeno v programu dela. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo sprejeti vse ustrezne ukrepe, vključno s pogodbenimi, za zaščito finančnih interesov Unije. Treba bi si bilo prizadevati za sklenitev znanstvenih in tehnoloških sporazumov s tretjimi državami. Kadar subjekti, ki imajo sedeže v tretji državi brez takega sporazuma, s financiranjem sodelujejo pri posrednem ukrepu, bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 pred sklenitvijo navedenih sporazumov uporabiti alternativne ukrepe za zaščito interesov Unije, in sicer v državi članici ali pridruženi državi bi moral biti ustanovljen finančni koordinator ukrepa, znesek predhodnega financiranja in določbe o odgovornosti iz sporazuma o nepovratnih sredstvih pa bi se morali prilagoditi, da bi se ustrezno upoštevala finančna tveganja. |
| --- | --- |

(72)

Da bi bilo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uspešno in bi spodbudilo sodelovanje v partnerstvu, bi moralo biti financiranje skupnega podjetja omejeno na pravne subjekte s sedežem v eni od držav članic ali pridruženih državah ali eni od držav, ki so del združenja za EDCTP, v skladu z uredbo Obzorje Evropa. Subjekti s sedežem v državah podsaharske Afrike in drugih tretjih državah bi morali vseeno imeti možnost sodelovanja pri razpisih brez prejetja finančnih sredstev. Poleg tega bi morali imeti tudi subjekti s sedežem v drugih državah razen članov združenja EDCTP3 možnost, da so upravičeni do financiranja za specifične teme razpisa ali v primeru razpisa, ki obravnava izredne razmere v javnem zdravju, kadar je to določeno v programu dela. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo sprejeti vse ustrezne ukrepe, vključno s pogodbenimi, za zaščito finančnih interesov Unije. Treba bi si bilo prizadevati za sklenitev znanstvenih in tehnoloških sporazumov s tretjimi državami. Kadar subjekti, ki imajo sedeže v tretji državi brez takega sporazuma, s financiranjem sodelujejo pri posrednem ukrepu, bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 pred sklenitvijo navedenih sporazumov uporabiti alternativne ukrepe za zaščito interesov Unije, in sicer v državi članici ali pridruženi državi bi moral biti ustanovljen finančni koordinator ukrepa, znesek predhodnega financiranja in določbe o odgovornosti iz sporazuma o nepovratnih sredstvih pa bi se morali prilagoditi, da bi se ustrezno upoštevala finančna tveganja.

| (73) | V okviru prednostnih nalog Komisije „gospodarstvo za ljudi“ in „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ bi morala evropska industrija, vključno z MSP, postati okolju prijaznejša, bolj krožna in bolj digitalna, pri tem pa ostati konkurenčna na svetovni ravni. Komisija je poudarila vlogo medicinskih pripomočkov in digitalnih tehnologij, s katerimi se rešujejo nastajajoči izzivi, ter uporabo e-zdravstvenih storitev za zagotavljanje visokokakovostne zdravstvene oskrbe, skupaj s pozivom za zagotavljanje dobave cenovno dostopnih zdravil za zadovoljevanje potreb Unije, ob hkratnem podpiranju inovativne evropske farmacevtske industrije, ki je vodilna v svetovnem merilu. Namen Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje je prispevati h krepitvi konkurenčnosti zdravstvene industrije Unije, ki je temelj gospodarstva Unije, ki temelji na znanju, k povečani gospodarski dejavnosti pri razvoju zdravstvenih tehnologij, zlasti celostnih rešitev v zdravstvu, ter tako predstavljati orodje za povečanje vodilne vloge na tehnološkem področju in spodbujanje digitalne preobrazbe naših družb. Takšne prednostne naloge politike je mogoče uresničevati s povezovanjem ključnih akterjev, in sicer akademskih krogov, različno velikih podjetij in končnih uporabnikov zdravstvenih inovacij, pod okriljem javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav in inovacij v zdravstvu. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo pripomoči k doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku in evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper protimikrobno odpornost. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo biti usklajeno s sporočili Komisije z dne 10. marca 2020„Nova industrijska strategija za Evropo“, z dne 10. marca 2020„Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ in z dne 25. novembra 2020„Evropska strategija za zdravila“. |
| --- | --- |

(73)

V okviru prednostnih nalog Komisije „gospodarstvo za ljudi“ in „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ bi morala evropska industrija, vključno z MSP, postati okolju prijaznejša, bolj krožna in bolj digitalna, pri tem pa ostati konkurenčna na svetovni ravni. Komisija je poudarila vlogo medicinskih pripomočkov in digitalnih tehnologij, s katerimi se rešujejo nastajajoči izzivi, ter uporabo e-zdravstvenih storitev za zagotavljanje visokokakovostne zdravstvene oskrbe, skupaj s pozivom za zagotavljanje dobave cenovno dostopnih zdravil za zadovoljevanje potreb Unije, ob hkratnem podpiranju inovativne evropske farmacevtske industrije, ki je vodilna v svetovnem merilu. Namen Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje je prispevati h krepitvi konkurenčnosti zdravstvene industrije Unije, ki je temelj gospodarstva Unije, ki temelji na znanju, k povečani gospodarski dejavnosti pri razvoju zdravstvenih tehnologij, zlasti celostnih rešitev v zdravstvu, ter tako predstavljati orodje za povečanje vodilne vloge na tehnološkem področju in spodbujanje digitalne preobrazbe naših družb. Takšne prednostne naloge politike je mogoče uresničevati s povezovanjem ključnih akterjev, in sicer akademskih krogov, različno velikih podjetij in končnih uporabnikov zdravstvenih inovacij, pod okriljem javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav in inovacij v zdravstvu. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo pripomoči k doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku in evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper protimikrobno odpornost. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo biti usklajeno s sporočili Komisije z dne 10. marca 2020„Nova industrijska strategija za Evropo“, z dne 10. marca 2020„Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ in z dne 25. novembra 2020„Evropska strategija za zdravila“.

| (74) | Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje temelji na izkušnjah, pridobljenih s Skupnim podjetjem za pobudo za inovativna zdravila 2 (Skupno podjetje IMI 2), vključno z delom, opravljenim v okviru te predhodne pobude za spopadanje s pandemijo COVID-19. V skladu s priporočili iz vmesne ocene Skupnega podjetja IMI 2 bi morala pobuda, ki bo nasledila prejšnjo, „omogočiti aktivno sodelovanje drugih panog industrije s farmacevtsko industrijo, da se izkoristi njihovo strokovno znanje pri razvoju novih ukrepov na področju zdravstvenega varstva“ (neuradni prevod). Panoge industrije morajo zato zajemati področja biofarmacije, biotehnologije in medicinske tehnologije ter vključevati družbe z digitalnega področja. Področje uporabe skupnega podjetja bi moralo zajemati preventivo, diagnostiko, zdravljenje in obvladovanje bolezni ter ga je treba vzpostaviti ob upoštevanju velikega bremena za paciente ali družbo ali oboje zaradi resnosti bolezni ali števila prizadetih ljudi ter velikega gospodarskega vpliva bolezni za paciente in zdravstvene sisteme. Financirani ukrepi morajo ustrezati potrebam javnega zdravja v Uniji ter podpirati razvoj prihodnjih zdravstvenih inovacij, ki so varne, usmerjene v ljudi, učinkovite, stroškovno učinkovite in cenovno dostopne za paciente in zdravstvene sisteme. |
| --- | --- |

(74)

Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje temelji na izkušnjah, pridobljenih s Skupnim podjetjem za pobudo za inovativna zdravila 2 (Skupno podjetje IMI 2), vključno z delom, opravljenim v okviru te predhodne pobude za spopadanje s pandemijo COVID-19. V skladu s priporočili iz vmesne ocene Skupnega podjetja IMI 2 bi morala pobuda, ki bo nasledila prejšnjo, „omogočiti aktivno sodelovanje drugih panog industrije s farmacevtsko industrijo, da se izkoristi njihovo strokovno znanje pri razvoju novih ukrepov na področju zdravstvenega varstva“ (neuradni prevod). Panoge industrije morajo zato zajemati področja biofarmacije, biotehnologije in medicinske tehnologije ter vključevati družbe z digitalnega področja. Področje uporabe skupnega podjetja bi moralo zajemati preventivo, diagnostiko, zdravljenje in obvladovanje bolezni ter ga je treba vzpostaviti ob upoštevanju velikega bremena za paciente ali družbo ali oboje zaradi resnosti bolezni ali števila prizadetih ljudi ter velikega gospodarskega vpliva bolezni za paciente in zdravstvene sisteme. Financirani ukrepi morajo ustrezati potrebam javnega zdravja v Uniji ter podpirati razvoj prihodnjih zdravstvenih inovacij, ki so varne, usmerjene v ljudi, učinkovite, stroškovno učinkovite in cenovno dostopne za paciente in zdravstvene sisteme.

| (75) | Za zagotovitev najboljših možnosti za ustvarjanje novih znanstvenih zamisli ter uspešne raziskovalne in inovacijske dejavnosti bi morali biti ključni akterji v Skupnem podjetju za pobudo za inovativno zdravje raziskovalci iz različnih vrst subjektov, javnih in zasebnih. Hkrati bi morali končni uporabniki, kot so državljani Unije, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti, prispevati k strateškemu oblikovanju in dejavnostim skupnega podjetja za zagotovitev, da se upoštevajo njihove potrebe. Poleg tega bi morali tudi vseevropski in nacionalni regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvene tehnologije in plačniki zdravstvenega varstva zgodaj prispevati k dejavnostim partnerstva, pri tem pa zagotavljati, da ni navzkrižij interesov, s čimer se poveča verjetnost, da se z rezultati financiranih ukrepov izpolnijo zahteve, potrebne za uvedbo, in se s tem dosežejo pričakovani učinki. Vsi taki prispevki bi morali pomagati pri tem, da se raziskovalna prizadevanja bolje usmerijo na področja, na katerih potrebe niso izpolnjene. |
| --- | --- |

(75)

Za zagotovitev najboljših možnosti za ustvarjanje novih znanstvenih zamisli ter uspešne raziskovalne in inovacijske dejavnosti bi morali biti ključni akterji v Skupnem podjetju za pobudo za inovativno zdravje raziskovalci iz različnih vrst subjektov, javnih in zasebnih. Hkrati bi morali končni uporabniki, kot so državljani Unije, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti, prispevati k strateškemu oblikovanju in dejavnostim skupnega podjetja za zagotovitev, da se upoštevajo njihove potrebe. Poleg tega bi morali tudi vseevropski in nacionalni regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvene tehnologije in plačniki zdravstvenega varstva zgodaj prispevati k dejavnostim partnerstva, pri tem pa zagotavljati, da ni navzkrižij interesov, s čimer se poveča verjetnost, da se z rezultati financiranih ukrepov izpolnijo zahteve, potrebne za uvedbo, in se s tem dosežejo pričakovani učinki. Vsi taki prispevki bi morali pomagati pri tem, da se raziskovalna prizadevanja bolje usmerijo na področja, na katerih potrebe niso izpolnjene.

| (76) | Trenutni zdravstveni izzivi in grožnje so globalni. Zato bi moralo biti Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje odprto za sodelovanje mednarodnih akademskih, industrijskih in regulativnih akterjev, da se izkoristi širši dostop do podatkov in strokovnega znanja, odzove na nastajajoče zdravstvene grožnje in doseže potrebni družbeni učinek, zlasti izboljšani zdravstveni izidi za državljane Unije. Hkrati bi se morala večina dejavnosti partnerstva izvajati v državah članicah in pridruženih državah Obzorja Evropa. |
| --- | --- |

(76)

Trenutni zdravstveni izzivi in grožnje so globalni. Zato bi moralo biti Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje odprto za sodelovanje mednarodnih akademskih, industrijskih in regulativnih akterjev, da se izkoristi širši dostop do podatkov in strokovnega znanja, odzove na nastajajoče zdravstvene grožnje in doseže potrebni družbeni učinek, zlasti izboljšani zdravstveni izidi za državljane Unije. Hkrati bi se morala večina dejavnosti partnerstva izvajati v državah članicah in pridruženih državah Obzorja Evropa.

| (77) | Cilji partnerstva bi morali biti osredotočeni na predkonkurenčno področje in s tem ustvariti varno okolje za učinkovito sodelovanje med podjetji, dejavnimi na različnih področjih zdravstvenih tehnologij. Da se izrazi povezovalna narava Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje, pripomore k odpravi ovir med sektorji zdravstvene industrije in okrepi sodelovanje med industrijo in akademskimi krogi, bi morala biti večina projektov, financiranih v okviru skupnega podjetja, medsektorskih. |
| --- | --- |

(77)

Cilji partnerstva bi morali biti osredotočeni na predkonkurenčno področje in s tem ustvariti varno okolje za učinkovito sodelovanje med podjetji, dejavnimi na različnih področjih zdravstvenih tehnologij. Da se izrazi povezovalna narava Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje, pripomore k odpravi ovir med sektorji zdravstvene industrije in okrepi sodelovanje med industrijo in akademskimi krogi, bi morala biti večina projektov, financiranih v okviru skupnega podjetja, medsektorskih.

| (78) | Izraz ključne digitalne tehnologije se nanaša na elektronske komponente in sisteme, ki podpirajo vse pomembne gospodarske sektorje. Komisija je poudarila potrebo o obvladovanju takih tehnologij v Evropi, zlasti v okviru uresničevanja prednostnih nalog evropske politike, kot je vodilna vloga na digitalnem področju. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo deležniki v Uniji, je treba nujno ukrepati, da v evropski inovacijski in vrednostni verigi ne bi bilo šibkega člena. Treba bi bilo torej ustanoviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združeval in usmerjal zagotavljanje podpore, ki jo za raziskave in inovacije na področju elektronskih komponent in sistemov namenjajo države članice, Unija in zasebni sektor. |
| --- | --- |

(78)

Izraz ključne digitalne tehnologije se nanaša na elektronske komponente in sisteme, ki podpirajo vse pomembne gospodarske sektorje. Komisija je poudarila potrebo o obvladovanju takih tehnologij v Evropi, zlasti v okviru uresničevanja prednostnih nalog evropske politike, kot je vodilna vloga na digitalnem področju. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo deležniki v Uniji, je treba nujno ukrepati, da v evropski inovacijski in vrednostni verigi ne bi bilo šibkega člena. Treba bi bilo torej ustanoviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združeval in usmerjal zagotavljanje podpore, ki jo za raziskave in inovacije na področju elektronskih komponent in sistemov namenjajo države članice, Unija in zasebni sektor.

| (79) | Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi evropskim industrijam v širšem smislu omogočile, da snujejo, izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. Potrebna je strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, da se raziskovalnim skupinam in evropskim industrijam pomaga ohranjati trenutne prednosti vodilnega položaja v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru ter se odpravi vrzel v tehnologijah, ki so kritične za digitalno preobrazbo Evrope, ki upošteva osrednje vrednote Unije, vključno z zasebnostjo in zaupanjem ter zanesljivostjo in varnostjo. Za razvoj novih tehnologij in hitro uvajanje inovacij na trg je poglavitno sodelovanje med deležniki ekosistema, ki zastopajo vse segmente vrednostnih verig. Za povezovanje ustreznih deležnikov, zlasti MSP, na nastajajočih ali sorodnih področjih tehnologije ali na obeh, sta ključni tudi odprtost in prilagodljivost. |
| --- | --- |

(79)

Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi evropskim industrijam v širšem smislu omogočile, da snujejo, izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. Potrebna je strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, da se raziskovalnim skupinam in evropskim industrijam pomaga ohranjati trenutne prednosti vodilnega položaja v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru ter se odpravi vrzel v tehnologijah, ki so kritične za digitalno preobrazbo Evrope, ki upošteva osrednje vrednote Unije, vključno z zasebnostjo in zaupanjem ter zanesljivostjo in varnostjo. Za razvoj novih tehnologij in hitro uvajanje inovacij na trg je poglavitno sodelovanje med deležniki ekosistema, ki zastopajo vse segmente vrednostnih verig. Za povezovanje ustreznih deležnikov, zlasti MSP, na nastajajočih ali sorodnih področjih tehnologije ali na obeh, sta ključni tudi odprtost in prilagodljivost.

| (80) | Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju, ustvarjanje pomembnih učinkov prelivanja za družbo ter delitev tveganj z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije Unija, države članice in države, prostovoljno pridružene Obzorju Evropa, ter združenja kot zasebni člani, ki zastopajo svoje subjekte v sestavi. Sodelovanje držav članic bo dodatno omogočilo dosledno uskladitev z nacionalnimi programi in strategijami, s čimer se bosta zmanjšala prekrivanje in razdrobljenost prizadevanj, ob zagotavljanju sinergij med deležniki in dejavnostmi. |
| --- | --- |

(80)

Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju, ustvarjanje pomembnih učinkov prelivanja za družbo ter delitev tveganj z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije Unija, države članice in države, prostovoljno pridružene Obzorju Evropa, ter združenja kot zasebni člani, ki zastopajo svoje subjekte v sestavi. Sodelovanje držav članic bo dodatno omogočilo dosledno uskladitev z nacionalnimi programi in strategijami, s čimer se bosta zmanjšala prekrivanje in razdrobljenost prizadevanj, ob zagotavljanju sinergij med deležniki in dejavnostmi.

| (81) | Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo pri izvajanju prispevkov sodelujočih držav njihovim nacionalnim udeležencem v posrednih ukrepih upoštevati, da morajo sodelujoče države upoštevati stroga nacionalna proračunska pravila. Sodelujoče države bi zato morale pred sprejetjem vsakega letnega programa dela dati okvirne finančne zaveze in s skupnim podjetjem skleniti pravno zavezujoče sporazume, s katerimi bi se sodelujoče države zavezale načinu plačila svojega prispevka za posredne ukrepe v celotni življenjski dobi skupnega podjetja. Take sporazume bi bilo treba skleniti v okviru letnega proračunskega postopka in načrtovanja programov skupnega podjetja. Upravni odbor bi moral sprejeti letni program dela ob upoštevanju teh okvirnih zavez. Odbor javnih organov bi moral izbrati predloge. Šele za temi koraki in v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja bi moral odredbodajalec sprejeti proračunske in pravne obveznosti za te posredne ukrepe. |
| --- | --- |

(81)

Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo pri izvajanju prispevkov sodelujočih držav njihovim nacionalnim udeležencem v posrednih ukrepih upoštevati, da morajo sodelujoče države upoštevati stroga nacionalna proračunska pravila. Sodelujoče države bi zato morale pred sprejetjem vsakega letnega programa dela dati okvirne finančne zaveze in s skupnim podjetjem skleniti pravno zavezujoče sporazume, s katerimi bi se sodelujoče države zavezale načinu plačila svojega prispevka za posredne ukrepe v celotni življenjski dobi skupnega podjetja. Take sporazume bi bilo treba skleniti v okviru letnega proračunskega postopka in načrtovanja programov skupnega podjetja. Upravni odbor bi moral sprejeti letni program dela ob upoštevanju teh okvirnih zavez. Odbor javnih organov bi moral izbrati predloge. Šele za temi koraki in v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja bi moral odredbodajalec sprejeti proračunske in pravne obveznosti za te posredne ukrepe.

| (82) | Kot nadaljevanje prakse, vzpostavljene v Skupnem podjetju ECSEL, je nujno odstopanje od člena 34 uredbe Obzorje Evropa, da se omogočijo različne stopnje financiranja glede na vrsto udeleženca, zlasti za MSP in neprofitne pravne subjekte, in vrsto ukrepa, ki se enako uporabljajo za vse upravičence iz vseh sodelujočih držav. S tem bi bilo treba zagotoviti ustrezno ravnovesje sodelovanja deležnikov pri ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije, in spodbuditi višjo raven vključenosti MSP, kot je priporočeno v vmesni oceni Skupnega podjetja ECSEL. |
| --- | --- |

(82)

Kot nadaljevanje prakse, vzpostavljene v Skupnem podjetju ECSEL, je nujno odstopanje od člena 34 uredbe Obzorje Evropa, da se omogočijo različne stopnje financiranja glede na vrsto udeleženca, zlasti za MSP in neprofitne pravne subjekte, in vrsto ukrepa, ki se enako uporabljajo za vse upravičence iz vseh sodelujočih držav. S tem bi bilo treba zagotoviti ustrezno ravnovesje sodelovanja deležnikov pri ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije, in spodbuditi višjo raven vključenosti MSP, kot je priporočeno v vmesni oceni Skupnega podjetja ECSEL.

| (83) | Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije vključuje države članice in pridružene države kot članice odbora javnih organov, zato se ne bi smela ustanoviti skupina predstavnikov držav. |
| --- | --- |

(83)

Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije vključuje države članice in pridružene države kot članice odbora javnih organov, zato se ne bi smela ustanoviti skupina predstavnikov držav.

| (84) | Namen pravnega okvira Unije za enotno evropsko nebo, določenega z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (18), je prenoviti sistem upravljanja zračnega prometa v Evropi z institucionalnimi, operativnimi, tehnološkimi in regulativnimi ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, kar zadeva zmogljivost, varnost, učinkovitost in vpliv na okolje. |
| --- | --- |

(84)

Namen pravnega okvira Unije za enotno evropsko nebo, določenega z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (18), je prenoviti sistem upravljanja zračnega prometa v Evropi z institucionalnimi, operativnimi, tehnološkimi in regulativnimi ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, kar zadeva zmogljivost, varnost, učinkovitost in vpliv na okolje.

| (85) | Namen projekta raziskav in razvoja upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba (v nadaljnjem besedilu: projekt SESAR), ustanovljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 219/2007 (19), je posodobiti upravljanje zračnega prometa ter združiti tehnološke in operativne inovacije v podporo enotnega evropskega neba. Njegov namen je zagotoviti tehnološke rešitve za zelo učinkovito upravljanje zračnega prometa do leta 2035, da se omogoči delovanje sektorja zračnega prevoza, pri katerem ni prezasedenosti ter ki je še varnejše ter okolju in podnebju prijaznejše, v skladu z evropskim zelenim dogovorom in evropskimi podnebnimi pravili. Projekt SESAR zajema tri medsebojno povezane, neprekinjene in razvijajoče se sodelovalne procese, v katerih se opredeljujejo, razvijajo in uporabljajo inovativni tehnološki sistemi in operativni postopki, na katerih temelji digitalno evropsko nebo, opredeljeno v osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi iz Sklepa Sveta 2009/320/ES (20). |
| --- | --- |

(85)

Namen projekta raziskav in razvoja upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba (v nadaljnjem besedilu: projekt SESAR), ustanovljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 219/2007 (19), je posodobiti upravljanje zračnega prometa ter združiti tehnološke in operativne inovacije v podporo enotnega evropskega neba. Njegov namen je zagotoviti tehnološke rešitve za zelo učinkovito upravljanje zračnega prometa do leta 2035, da se omogoči delovanje sektorja zračnega prevoza, pri katerem ni prezasedenosti ter ki je še varnejše ter okolju in podnebju prijaznejše, v skladu z evropskim zelenim dogovorom in evropskimi podnebnimi pravili. Projekt SESAR zajema tri medsebojno povezane, neprekinjene in razvijajoče se sodelovalne procese, v katerih se opredeljujejo, razvijajo in uporabljajo inovativni tehnološki sistemi in operativni postopki, na katerih temelji digitalno evropsko nebo, opredeljeno v osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi iz Sklepa Sveta 2009/320/ES (20).

| (86) | Osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi je orodje za načrtovanje za posodobitev upravljanja zračnega prometa po vsej Evropi, ki povezuje raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z upravljanjem zračnega prometa s scenariji uvajanja v uporabo v smeri doseganja ciljev uspešnosti enotnega evropskega neba. |
| --- | --- |

(86)

Osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi je orodje za načrtovanje za posodobitev upravljanja zračnega prometa po vsej Evropi, ki povezuje raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z upravljanjem zračnega prometa s scenariji uvajanja v uporabo v smeri doseganja ciljev uspešnosti enotnega evropskega neba.

| (87) | Skupno podjetje SESAR je bilo ustanovljeno z namenom upravljanja faz opredelitve in razvoja projekta SESAR z združevanjem financiranja iz javnega in zasebnega sektorja, ki so ga zagotovili njegovi člani, ter z uporabo notranjih in zunanjih tehničnih virov ter za izvajanje in, po potrebi, posodobitev osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi. Vzpostavilo je novo in učinkovito obliko sodelovanja med deležniki v sektorju, v katerem je napredek mogoč le, če vsi deležniki sinhronizirano uresničujejo nove rešitve. Glede na dobro uveljavljenost blagovne znamke SESAR bi jo moralo novo Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 uporabljati še naprej. |
| --- | --- |

(87)

Skupno podjetje SESAR je bilo ustanovljeno z namenom upravljanja faz opredelitve in razvoja projekta SESAR z združevanjem financiranja iz javnega in zasebnega sektorja, ki so ga zagotovili njegovi člani, ter z uporabo notranjih in zunanjih tehničnih virov ter za izvajanje in, po potrebi, posodobitev osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi. Vzpostavilo je novo in učinkovito obliko sodelovanja med deležniki v sektorju, v katerem je napredek mogoč le, če vsi deležniki sinhronizirano uresničujejo nove rešitve. Glede na dobro uveljavljenost blagovne znamke SESAR bi jo moralo novo Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 uporabljati še naprej.

| (88) | Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi moralo temeljiti na izkušnjah Skupnega podjetja SESAR in nadaljevati svojo usklajevalno vlogo pri raziskavah o upravljanju zračnega prometa v Uniji. Glavni cilji Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi morali biti krepitev in nadaljnje povezovanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Evropi, pomoč pri pospeševanju digitalizacije sektorja ter povečevanje njegove odpornosti in prilagodljivosti nihanjem v prometu. Z inovacijami bi moralo okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza s posadko in brez nje ter storitve upravljanja zračnega prometa, da se spodbudita gospodarsko okrevanje in rast. Razviti in pospešiti bi moralo uvajanje inovativnih rešitev na trg za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega in okolju prijaznega letalskega neba na svetu. |
| --- | --- |

(88)

Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi moralo temeljiti na izkušnjah Skupnega podjetja SESAR in nadaljevati svojo usklajevalno vlogo pri raziskavah o upravljanju zračnega prometa v Uniji. Glavni cilji Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi morali biti krepitev in nadaljnje povezovanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Evropi, pomoč pri pospeševanju digitalizacije sektorja ter povečevanje njegove odpornosti in prilagodljivosti nihanjem v prometu. Z inovacijami bi moralo okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza s posadko in brez nje ter storitve upravljanja zračnega prometa, da se spodbudita gospodarsko okrevanje in rast. Razviti in pospešiti bi moralo uvajanje inovativnih rešitev na trg za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega in okolju prijaznega letalskega neba na svetu.

| (89) | Novo Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi moralo imeti možnost razviti in potrditi tehnične podatke za pomoč Komisiji pri regulativnih dejavnostih na področju upravljanja zračnega prometa, na primer priprava vse tehnične dokumentacije za skupne projekte, vzpostavljene na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju enotnega evropskega neba, izvajanje tehničnih študij ali podpiranje dejavnosti standardizacije. Zagotoviti bi moralo tudi skrbništvo nad osrednjim načrtom za upravljanje zračnega prometa v Evropi, ki je bil potrjen s Sklepom 2009/320/ES, vključno z njegovim spremljanjem, poročanjem o njem in njegovim posodabljanjem. Poleg tega bi morala Komisija imeti glasove sorazmerno s prispevkom Unije k proračunu in vsaj 25 % glasov. Ta ureditev Komisiji zagotavlja, da ohrani zelo dobro sposobnost, da z vidika politike usmerja delo, ki ga skupno podjetje opravlja v zvezi s temi nalogami prek mehanizmov okrepljenega nadzora, vzpostavljenih za take organe. |
| --- | --- |

(89)

Novo Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi moralo imeti možnost razviti in potrditi tehnične podatke za pomoč Komisiji pri regulativnih dejavnostih na področju upravljanja zračnega prometa, na primer priprava vse tehnične dokumentacije za skupne projekte, vzpostavljene na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju enotnega evropskega neba, izvajanje tehničnih študij ali podpiranje dejavnosti standardizacije. Zagotoviti bi moralo tudi skrbništvo nad osrednjim načrtom za upravljanje zračnega prometa v Evropi, ki je bil potrjen s Sklepom 2009/320/ES, vključno z njegovim spremljanjem, poročanjem o njem in njegovim posodabljanjem. Poleg tega bi morala Komisija imeti glasove sorazmerno s prispevkom Unije k proračunu in vsaj 25 % glasov. Ta ureditev Komisiji zagotavlja, da ohrani zelo dobro sposobnost, da z vidika politike usmerja delo, ki ga skupno podjetje opravlja v zvezi s temi nalogami prek mehanizmov okrepljenega nadzora, vzpostavljenih za take organe.

| (90) | Sodelovanje v Skupnem podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi moralo biti odprto za najširši možni razpon in zastopanost deležnikov iz vseh držav članic in držav, pridruženih Obzorju Evropa, vključno z MSP, na podlagi raznih oblik sodelovanja. Sodelovanje bi moralo zlasti zagotavljati ustrezno ravnotežje med proizvajalci opreme za letalstvo s posadko ali brez posadke, uporabniki zračnega prostora, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, letališči, vojsko in profesionalnimi združenji uslužbencev ter omogočati priložnosti malim in srednjim podjetjem, akademskim krogom in raziskovalnim organizacijam. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so jih sposobni uporabljati, objavila razpis za prijavo interesa za potencialne člane. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov tega razpisa izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov. |
| --- | --- |

(90)

Sodelovanje v Skupnem podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi moralo biti odprto za najširši možni razpon in zastopanost deležnikov iz vseh držav članic in držav, pridruženih Obzorju Evropa, vključno z MSP, na podlagi raznih oblik sodelovanja. Sodelovanje bi moralo zlasti zagotavljati ustrezno ravnotežje med proizvajalci opreme za letalstvo s posadko ali brez posadke, uporabniki zračnega prostora, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, letališči, vojsko in profesionalnimi združenji uslužbencev ter omogočati priložnosti malim in srednjim podjetjem, akademskim krogom in raziskovalnim organizacijam. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so jih sposobni uporabljati, objavila razpis za prijavo interesa za potencialne člane. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov tega razpisa izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov.

| (91) | Pristojbine na zračnih poteh v celoti krijejo uporabniki zračnega prostora, ki posredno prispevajo k prizadevanjem na področju raziskav in razvoja, financiranim s strani pomembnejših deležnikov na področju upravljanja zračnega prometa, kot so izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa ali predelovalna industrija, ki gradi in opremlja zrakoplove v uporabi uporabnikov zračnega prostora. Zato bi morali biti uporabniki zračnega prostora ustrezno zastopani v upravnem odboru Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3. |
| --- | --- |

(91)

Pristojbine na zračnih poteh v celoti krijejo uporabniki zračnega prostora, ki posredno prispevajo k prizadevanjem na področju raziskav in razvoja, financiranim s strani pomembnejših deležnikov na področju upravljanja zračnega prometa, kot so izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa ali predelovalna industrija, ki gradi in opremlja zrakoplove v uporabi uporabnikov zračnega prostora. Zato bi morali biti uporabniki zračnega prostora ustrezno zastopani v upravnem odboru Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3.

| (92) | Za zagotovitev, da se rezultati predhodnih (nizka raven tehnološke pripravljenosti) raziskav o upravljanju zračnega prometa učinkovito uporabijo na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti, zlasti v Skupnem podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3, bi morala take dejavnosti upravljati programska pisarna Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(92)

Za zagotovitev, da se rezultati predhodnih (nizka raven tehnološke pripravljenosti) raziskav o upravljanju zračnega prometa učinkovito uporabijo na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti, zlasti v Skupnem podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3, bi morala take dejavnosti upravljati programska pisarna Skupnega podjetja.

| (93) | Agencija EUROCONTROLA ima ustrezno infrastrukturo ter potrebne upravne, IT, komunikacijske in logistične podporne storitve. Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi moralo izkoristiti tako infrastrukturo in službe EUROCONTROLA. V tem okviru bi bilo mogoče z združevanjem upravnih sredstev z drugimi skupnimi podjetji prek skupne zaledne službe pridobiti le malo potencialnih sinergij. Zato bi se moralo Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 odločiti za izvzetje iz ureditve zaledne službe, vzpostavljene s to uredbo. |
| --- | --- |

(93)

Agencija EUROCONTROLA ima ustrezno infrastrukturo ter potrebne upravne, IT, komunikacijske in logistične podporne storitve. Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 bi moralo izkoristiti tako infrastrukturo in službe EUROCONTROLA. V tem okviru bi bilo mogoče z združevanjem upravnih sredstev z drugimi skupnimi podjetji prek skupne zaledne službe pridobiti le malo potencialnih sinergij. Zato bi se moralo Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 odločiti za izvzetje iz ureditve zaledne službe, vzpostavljene s to uredbo.

| (94) | Za oblikovanje široke baze deležnikov za izpolnjevanje ciljev partnerstva za pametna omrežja in storitve je bilo na temeljih predhodnega združenja ustanovljeno Združenje industrije za pametna omrežja in storitve 6G (6G-IA). To novo industrijsko združenje naj bi imelo v prvih letih po ustanovitvi le malo subjektov v sestavi in povezanih subjektov, njegov cilj pa je vključiti nove člane iz skupin deležnikov, ki so dejavne v vrednostni verigi na področju pametnih omrežij in storitev. Glede na njegovo pričakovano skromno velikost ter vpliv na njegove subjekte v sestavi, ki so MSP, za združenje ni vzdržno, da bi prispevalo k 50 % upravnih stroškov Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve v njegovi celotni življenjski dobi, zlasti v prvih letih po ustanovitvi. Poleg tega je kriza zaradi pandemije COVID-19 in njenih vplivov na gospodarstvo ustvarila izzive za evropske gospodarske akterje, tudi na področju informacijske in komunikacijske tehnologije. Zato bi bilo treba zagotoviti, da so zasebni partnerji skupnega podjetja sposobni izpolnjevati svoje zaveze, pri čemer pogoji ostanejo privlačni in spodbujajo nove partnerje, da se pridružijo združenju. Najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške bi moral torej za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov. Zlasti bi moralo biti mogoče, da subjekti v sestavi, ki so MSP, prispevajo manj kot večja podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, da bi se njihov prispevek povečal na 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi. |
| --- | --- |

(94)

Za oblikovanje široke baze deležnikov za izpolnjevanje ciljev partnerstva za pametna omrežja in storitve je bilo na temeljih predhodnega združenja ustanovljeno Združenje industrije za pametna omrežja in storitve 6G (6G-IA). To novo industrijsko združenje naj bi imelo v prvih letih po ustanovitvi le malo subjektov v sestavi in povezanih subjektov, njegov cilj pa je vključiti nove člane iz skupin deležnikov, ki so dejavne v vrednostni verigi na področju pametnih omrežij in storitev. Glede na njegovo pričakovano skromno velikost ter vpliv na njegove subjekte v sestavi, ki so MSP, za združenje ni vzdržno, da bi prispevalo k 50 % upravnih stroškov Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve v njegovi celotni življenjski dobi, zlasti v prvih letih po ustanovitvi. Poleg tega je kriza zaradi pandemije COVID-19 in njenih vplivov na gospodarstvo ustvarila izzive za evropske gospodarske akterje, tudi na področju informacijske in komunikacijske tehnologije. Zato bi bilo treba zagotoviti, da so zasebni partnerji skupnega podjetja sposobni izpolnjevati svoje zaveze, pri čemer pogoji ostanejo privlačni in spodbujajo nove partnerje, da se pridružijo združenju. Najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške bi moral torej za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov. Zlasti bi moralo biti mogoče, da subjekti v sestavi, ki so MSP, prispevajo manj kot večja podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, da bi se njihov prispevek povečal na 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi.

| (95) | Glede na prednostne naloge Komisije za obdobje 2019–2024 „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ in „gospodarstvo za ljudi“ ter cilje politike, zastavljene v okviru njenih sporočil „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“, mora Evropa razviti kritične digitalne infrastrukture na podlagi omrežij 5G in zgraditi svoje tehnološke zmogljivosti v smeri tehnologije 6G, kar naj bi bilo izvedeno do leta 2030. Komisija je v tem okviru poudarila strateški pomen evropskega partnerstva za pametna omrežja in storitve za zagotovitev varnih storitev, ki temeljijo na povezljivosti, za potrošnike in podjetja. Te prednostne naloge je mogoče opraviti s povezovanjem ključnih akterjev, in sicer industrije, akademskih krogov in javnih organov, v okviru evropskega partnerstva, ki temelji na dosežkih predhodne pobude javno-zasebnega partnerstva na področju tehnologije 5G, v okviru katere so bili uspešno razviti tehnologija in standardi 5G. |
| --- | --- |

(95)

Glede na prednostne naloge Komisije za obdobje 2019–2024 „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ in „gospodarstvo za ljudi“ ter cilje politike, zastavljene v okviru njenih sporočil „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“, mora Evropa razviti kritične digitalne infrastrukture na podlagi omrežij 5G in zgraditi svoje tehnološke zmogljivosti v smeri tehnologije 6G, kar naj bi bilo izvedeno do leta 2030. Komisija je v tem okviru poudarila strateški pomen evropskega partnerstva za pametna omrežja in storitve za zagotovitev varnih storitev, ki temeljijo na povezljivosti, za potrošnike in podjetja. Te prednostne naloge je mogoče opraviti s povezovanjem ključnih akterjev, in sicer industrije, akademskih krogov in javnih organov, v okviru evropskega partnerstva, ki temelji na dosežkih predhodne pobude javno-zasebnega partnerstva na področju tehnologije 5G, v okviru katere so bili uspešno razviti tehnologija in standardi 5G.

| (96) | Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve je oblikovano za obravnavo vprašanj politike na področju digitalne infrastrukture, v podporo uvajanju infrastrukture 5G v okviru programa Instrument za povezovanje Evrope 2 (IPE 2) Digitalno, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta (21), ter za razširitev tehnološkega obsega raziskav in inovacij za omrežja 6G. Ob tesnem sodelovanju držav članic bi moralo okrepiti odziv na politiko Unije in družbene potrebe v zvezi z energijsko učinkovitostjo omrežja, kibernetsko varnostjo, vodilno vlogo na tehnološkem področju, zasebnostjo in etičnimi vprašanji ter bi moralo obseg raziskav in inovacij razširiti z omrežij na zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave, ki omogočajo storitve za državljane in širok razpon gospodarskih sektorjev, kot so zdravstvo, prevoz, predelovalne dejavnosti in mediji. |
| --- | --- |

(96)

Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve je oblikovano za obravnavo vprašanj politike na področju digitalne infrastrukture, v podporo uvajanju infrastrukture 5G v okviru programa Instrument za povezovanje Evrope 2 (IPE 2) Digitalno, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta (21), ter za razširitev tehnološkega obsega raziskav in inovacij za omrežja 6G. Ob tesnem sodelovanju držav članic bi moralo okrepiti odziv na politiko Unije in družbene potrebe v zvezi z energijsko učinkovitostjo omrežja, kibernetsko varnostjo, vodilno vlogo na tehnološkem področju, zasebnostjo in etičnimi vprašanji ter bi moralo obseg raziskav in inovacij razširiti z omrežij na zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave, ki omogočajo storitve za državljane in širok razpon gospodarskih sektorjev, kot so zdravstvo, prevoz, predelovalne dejavnosti in mediji.

| (97) | Ciljev javne politike v zvezi s pametnimi omrežji in storitvami ne moreta obravnavati izključno industrija in Komisija. Za njihovo celostno in usklajeno obravnavo je potrebna zlasti strateška udeležba držav članic kot dela strukture upravljanja. Zato bi moral upravni odbor kar najbolj upoštevati mnenja skupine predstavnikov držav, zlasti glede strateške usmeritve v zvezi s programi dela in odločitvami glede financiranja. |
| --- | --- |

(97)

Ciljev javne politike v zvezi s pametnimi omrežji in storitvami ne moreta obravnavati izključno industrija in Komisija. Za njihovo celostno in usklajeno obravnavo je potrebna zlasti strateška udeležba držav članic kot dela strukture upravljanja. Zato bi moral upravni odbor kar najbolj upoštevati mnenja skupine predstavnikov držav, zlasti glede strateške usmeritve v zvezi s programi dela in odločitvami glede financiranja.

| (98) | Napredne infrastrukture 5G bodo podlaga za razvoj ekosistemov za digitalni in zeleni prehod ter v naslednjem koraku za pripravljenost Evrope, da uvede tehnologijo 6G. Digitalni program IPE 2 ter program Digitalna Evropa, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (22), in program InvestEU, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (23), omogočajo priložnosti za razvoj digitalnih ekosistemov na podlagi tehnologije 5G in pozneje 6G. Ob upoštevanju širokega nabora javnih in zasebnih deležnikov, ki so udeleženi pri takih projektih uvajanja, je bistveno usklajevati vzpostavitev strateškega načrta, prispevanje k programskemu načrtovanju ter obveščanje in sodelovanje deležnikov v zvezi s takimi programi. Kot strateško podlago za te naloge bi moralo Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve usklajevati razvoj strateških načrtov uvajanja v uporabo za zadevna področja uporabe, kot so sistemi 5G vzdolž cest in železnic. Ti načrti bi morali med drugim podpirati določanje časovnih načrtov uvajanja v uporabo, glavnih možnosti za modele sodelovanja in drugih strateških zadev. |
| --- | --- |

(98)

Napredne infrastrukture 5G bodo podlaga za razvoj ekosistemov za digitalni in zeleni prehod ter v naslednjem koraku za pripravljenost Evrope, da uvede tehnologijo 6G. Digitalni program IPE 2 ter program Digitalna Evropa, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (22), in program InvestEU, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (23), omogočajo priložnosti za razvoj digitalnih ekosistemov na podlagi tehnologije 5G in pozneje 6G. Ob upoštevanju širokega nabora javnih in zasebnih deležnikov, ki so udeleženi pri takih projektih uvajanja, je bistveno usklajevati vzpostavitev strateškega načrta, prispevanje k programskemu načrtovanju ter obveščanje in sodelovanje deležnikov v zvezi s takimi programi. Kot strateško podlago za te naloge bi moralo Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve usklajevati razvoj strateških načrtov uvajanja v uporabo za zadevna področja uporabe, kot so sistemi 5G vzdolž cest in železnic. Ti načrti bi morali med drugim podpirati določanje časovnih načrtov uvajanja v uporabo, glavnih možnosti za modele sodelovanja in drugih strateških zadev.

| (99) | Člen 20(3) uredbe Obzorje Evropa določa, da Komisija ali organ financiranja, kadar je to ustrezno, opravi varnostni pregled za predloge, ob katerih se zastavljajo vprašanja glede varnosti. |
| --- | --- |

(99)

Člen 20(3) uredbe Obzorje Evropa določa, da Komisija ali organ financiranja, kadar je to ustrezno, opravi varnostni pregled za predloge, ob katerih se zastavljajo vprašanja glede varnosti.

| (100) | V skladu s Sklepi Sveta z dne 3. decembra 2019 in Priporočilom z dne 26. marca 2019 o kibernetski varnosti omrežij 5G za usklajeno ukrepanje na ravni Unije je skupina za sodelovanje držav članic na področju varnosti omrežij in informacij januarja 2020 objavila nabor orodij EU za zmanjševanje tveganja v zvezi s kibernetsko varnostjo omrežij 5G (v nadaljnjem besedilu: nabor orodij). Ta nabor orodij vključuje sklop strateških in tehničnih ukrepov ter podporne dejavnosti za zmanjševanje glavnih tveganj za kibernetsko varnost omrežij 5G, ki so bila opredeljena v poročilu o usklajeni oceni tveganja v Uniji, in zagotovitev smernic za izbiro ukrepov, ki bi morali imeti prednost v načrtih za zmanjšanje tveganja na nacionalni ravni in ravni Unije. Sporočilo Komisije z dne 29. januarja 2020 o izvajanju nabora orodij EU potrjuje vse ukrepe in smernice iz nabora orodij ter poudarja potrebo po omejitvah, vključno s potrebnimi izključitvami, v zvezi z dobavitelji, ki se štejejo za visoko tvegane na podlagi dejavnikov, opredeljenih v usklajeni oceni tveganja v Uniji, ter ukrepe za preprečevanje odvisnosti od teh dobaviteljev. Določa tudi sklop posebnih ukrepov Komisije, zlasti za zagotovitev, da bo sodelovanje v programih financiranja Unije na ustreznih tehnoloških področjih pogojeno z izpolnjevanjem varnostnih zahtev, in sicer tako, da se bodo v celoti uporabljali in še naprej razvijali pogoji glede varnosti. Zato bi morale biti z izvajanjem te uredbe uvedene ustrezne določbe, da se izrazijo varnostni ukrepi prek ukrepov, ki jih financirajo Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve ter – na podlagi njegovih priporočil – drugi organi za financiranje, ki izvajajo druge programe Unije na področju pametnih omrežij in storitev. |
| --- | --- |

(100)

V skladu s Sklepi Sveta z dne 3. decembra 2019 in Priporočilom z dne 26. marca 2019 o kibernetski varnosti omrežij 5G za usklajeno ukrepanje na ravni Unije je skupina za sodelovanje držav članic na področju varnosti omrežij in informacij januarja 2020 objavila nabor orodij EU za zmanjševanje tveganja v zvezi s kibernetsko varnostjo omrežij 5G (v nadaljnjem besedilu: nabor orodij). Ta nabor orodij vključuje sklop strateških in tehničnih ukrepov ter podporne dejavnosti za zmanjševanje glavnih tveganj za kibernetsko varnost omrežij 5G, ki so bila opredeljena v poročilu o usklajeni oceni tveganja v Uniji, in zagotovitev smernic za izbiro ukrepov, ki bi morali imeti prednost v načrtih za zmanjšanje tveganja na nacionalni ravni in ravni Unije. Sporočilo Komisije z dne 29. januarja 2020 o izvajanju nabora orodij EU potrjuje vse ukrepe in smernice iz nabora orodij ter poudarja potrebo po omejitvah, vključno s potrebnimi izključitvami, v zvezi z dobavitelji, ki se štejejo za visoko tvegane na podlagi dejavnikov, opredeljenih v usklajeni oceni tveganja v Uniji, ter ukrepe za preprečevanje odvisnosti od teh dobaviteljev. Določa tudi sklop posebnih ukrepov Komisije, zlasti za zagotovitev, da bo sodelovanje v programih financiranja Unije na ustreznih tehnoloških področjih pogojeno z izpolnjevanjem varnostnih zahtev, in sicer tako, da se bodo v celoti uporabljali in še naprej razvijali pogoji glede varnosti. Zato bi morale biti z izvajanjem te uredbe uvedene ustrezne določbe, da se izrazijo varnostni ukrepi prek ukrepov, ki jih financirajo Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve ter – na podlagi njegovih priporočil – drugi organi za financiranje, ki izvajajo druge programe Unije na področju pametnih omrežij in storitev.

| (101) | Skupna podjetja v okviru Obzorja 2020 so bila ustanovljena za obdobje do 31. decembra 2024. Skupna podjetja bi morala zagotavljati neprekinjeno podporo zadevnim raziskovalnim programom z izvajanjem preostalih ukrepov, začetih ali nadaljevanih na podlagi uredb Sveta (ES) št. 219/2007, (EU) št. 557/2014 (24), (EU) št. 558/2014 (25), (EU) št. 559/2014 (26), (EU) št. 560/2014 (27), (EU) št. 561/2014 (28) in (EU) št. 642/2014 (29) ter v skladu z navedenimi uredbami do prenehanja delovanja. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo zato treba navedene uredbe razveljaviti. |
| --- | --- |

(101)

Skupna podjetja v okviru Obzorja 2020 so bila ustanovljena za obdobje do 31. decembra 2024. Skupna podjetja bi morala zagotavljati neprekinjeno podporo zadevnim raziskovalnim programom z izvajanjem preostalih ukrepov, začetih ali nadaljevanih na podlagi uredb Sveta (ES) št. 219/2007, (EU) št. 557/2014 (24), (EU) št. 558/2014 (25), (EU) št. 559/2014 (26), (EU) št. 560/2014 (27), (EU) št. 561/2014 (28) in (EU) št. 642/2014 (29) ter v skladu z navedenimi uredbami do prenehanja delovanja. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo zato treba navedene uredbe razveljaviti.

| (102) | Unija bi morala ukrepati le, če obstaja dokazljiva prednost tega, da je ukrepanje na ravni Unije učinkovitejše od ukrepanja na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. Skupna podjetja so osredotočena na področja, na katerih obstaja dokazljiva dodana vrednost pri delovanju na ravni Unije zaradi obsega, hitrosti in razpona prizadevanj, ki so potrebni, da Unija doseže dolgoročne cilje PDEU ter izpolni prednostne naloge in zaveze strateške politike. Poleg tega bi morala predlagana skupna podjetja dopolnjevati in krepiti nacionalne in podnacionalne dejavnosti na istem področju. |
| --- | --- |

(102)

Unija bi morala ukrepati le, če obstaja dokazljiva prednost tega, da je ukrepanje na ravni Unije učinkovitejše od ukrepanja na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. Skupna podjetja so osredotočena na področja, na katerih obstaja dokazljiva dodana vrednost pri delovanju na ravni Unije zaradi obsega, hitrosti in razpona prizadevanj, ki so potrebni, da Unija doseže dolgoročne cilje PDEU ter izpolni prednostne naloge in zaveze strateške politike. Poleg tega bi morala predlagana skupna podjetja dopolnjevati in krepiti nacionalne in podnacionalne dejavnosti na istem področju.

| (103) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(103)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (104) | Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnih področjih politike, bi morala ta uredba nujno začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(104)

Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnih področjih politike, bi morala ta uredba nujno začeti veljati na dan objave –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

PRVI DEL

SKUPNE DOLOČBE

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se ustanovi devet skupnih podjetij v smislu člena 187 PDEU za izvajanje institucionaliziranih evropskih partnerstev iz člena 10(1), točka (c), uredbe Obzorje Evropa. Opredeljuje njihove cilje in naloge, članstvo, organizacijo in druga pravila delovanja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „član razen Unije“ pomeni vsako sodelujočo državo, zasebnega člana ali mednarodno organizacijo, ki je član/članica skupnega podjetja; |
| --- | --- |

1.

„član razen Unije“ pomeni vsako sodelujočo državo, zasebnega člana ali mednarodno organizacijo, ki je član/članica skupnega podjetja;

| 2. | „ustanovni član“ pomeni vsak pravni subjekt s sedežem v državi članici, državo, pridruženo Obzorju Evropa, ali mednarodno organizacijo, ki je v tej uredbi ali v eni od prilog k tej uredbi opredeljen/opredeljena kot član/članica skupnega podjetja; |
| --- | --- |

2.

„ustanovni član“ pomeni vsak pravni subjekt s sedežem v državi članici, državo, pridruženo Obzorju Evropa, ali mednarodno organizacijo, ki je v tej uredbi ali v eni od prilog k tej uredbi opredeljen/opredeljena kot član/članica skupnega podjetja;

| 3. | „pridruženi član“ pomeni vsak pravni subjekt s sedežem v državi članici, državo, pridruženo Obzorju Evropa, ali mednarodno organizacijo, ki k skupnemu podjetju pristopi s podpisom pisma o zavezi v skladu s členom 6(3) in ob odobritvi v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

3.

„pridruženi član“ pomeni vsak pravni subjekt s sedežem v državi članici, državo, pridruženo Obzorju Evropa, ali mednarodno organizacijo, ki k skupnemu podjetju pristopi s podpisom pisma o zavezi v skladu s členom 6(3) in ob odobritvi v skladu s členom 7;

| 4. | „sodelujoča država“ pomeni vsako državo članico ali državo, pridruženo Obzorju Evropa, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svoje sodelovanje pri dejavnostih zadevnega skupnega podjetja; |
| --- | --- |

4.

„sodelujoča država“ pomeni vsako državo članico ali državo, pridruženo Obzorju Evropa, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svoje sodelovanje pri dejavnostih zadevnega skupnega podjetja;

| 5. | „zasebni član“ pomeni vsak pravni subjekt, ustanovljen na podlagi javnega ali zasebnega prava, ki je član skupnega podjetja, razen Unije, sodelujočih držav ali mednarodnih organizacij; |
| --- | --- |

5.

„zasebni član“ pomeni vsak pravni subjekt, ustanovljen na podlagi javnega ali zasebnega prava, ki je član skupnega podjetja, razen Unije, sodelujočih držav ali mednarodnih organizacij;

| 6. | „subjekti v sestavi“ pomenijo subjekte, iz katerih je sestavljen zasebni član skupnega podjetja, kadar je ta zasebni član v skladu s svojim statutom združenje; |
| --- | --- |

6.

„subjekti v sestavi“ pomenijo subjekte, iz katerih je sestavljen zasebni član skupnega podjetja, kadar je ta zasebni član v skladu s svojim statutom združenje;

| 7. | „prispevajoči partner“ pomeni vsako državo, mednarodno organizacijo ali pravni subjekt, razen člana skupnega podjetja ali subjekta v sestavi člana ali povezanega subjekta katerega od njiju, če podpira cilje skupnega podjetja na svojem posebnem področju raziskav in katerega vloga je odobrena v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

7.

„prispevajoči partner“ pomeni vsako državo, mednarodno organizacijo ali pravni subjekt, razen člana skupnega podjetja ali subjekta v sestavi člana ali povezanega subjekta katerega od njiju, če podpira cilje skupnega podjetja na svojem posebnem področju raziskav in katerega vloga je odobrena v skladu s členom 9;

| 8. | „prispevki v naravi za operativne dejavnosti“ pomenijo prispevke zasebnih članov, subjektov v sestavi ali povezanih subjektov katerega od njih, mednarodnih organizacij in prispevajočih partnerjev, sestavljene iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju posrednih ukrepov, zmanjšanih za prispevek zadevnega skupnega podjetja in sodelujočih držav tega skupnega podjetja za navedene stroške; |
| --- | --- |

8.

„prispevki v naravi za operativne dejavnosti“ pomenijo prispevke zasebnih članov, subjektov v sestavi ali povezanih subjektov katerega od njih, mednarodnih organizacij in prispevajočih partnerjev, sestavljene iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju posrednih ukrepov, zmanjšanih za prispevek zadevnega skupnega podjetja in sodelujočih držav tega skupnega podjetja za navedene stroške;

| 9. | „dodatna dejavnost“ pomeni dejavnost, ki je vključena v letni načrt dodatnih dejavnosti, priložen glavnemu delu programa dela, in ki ne prejema finančne podpore iz skupnega podjetja, čeprav prispeva k njegovim ciljem in je neposredno povezana z uporabo rezultatov projektov v okviru tega skupnega podjetja ali njegovih preteklih pobud ali ki ustvarja pomembno dodano vrednost Unije; |
| --- | --- |

9.

„dodatna dejavnost“ pomeni dejavnost, ki je vključena v letni načrt dodatnih dejavnosti, priložen glavnemu delu programa dela, in ki ne prejema finančne podpore iz skupnega podjetja, čeprav prispeva k njegovim ciljem in je neposredno povezana z uporabo rezultatov projektov v okviru tega skupnega podjetja ali njegovih preteklih pobud ali ki ustvarja pomembno dodano vrednost Unije;

| 10. | „prispevki v naravi za dodatne dejavnosti“ pomenijo prispevke zasebnih članov, subjektov v sestavi ali povezanih subjektov katerega od njih ter prispevke mednarodnih organizacij, sestavljene iz stroškov, ki jih imajo te organizacije pri izvajanju dodatnih dejavnosti, zmanjšane za vsakršen prispevek za te stroške, ki ga dajo Unija in sodelujoče države zadevnega skupnega podjetja; |
| --- | --- |

10.

„prispevki v naravi za dodatne dejavnosti“ pomenijo prispevke zasebnih članov, subjektov v sestavi ali povezanih subjektov katerega od njih ter prispevke mednarodnih organizacij, sestavljene iz stroškov, ki jih imajo te organizacije pri izvajanju dodatnih dejavnosti, zmanjšane za vsakršen prispevek za te stroške, ki ga dajo Unija in sodelujoče države zadevnega skupnega podjetja;

| 11. | „pretekla pobuda“ pomeni vsako partnerstvo na enem od področij, ki jih pokriva skupno podjetje, ki je prejelo finančno podporo iz enega od prejšnjih okvirnih programov Unije za raziskave; |
| --- | --- |

11.

„pretekla pobuda“ pomeni vsako partnerstvo na enem od področij, ki jih pokriva skupno podjetje, ki je prejelo finančno podporo iz enega od prejšnjih okvirnih programov Unije za raziskave;

| 12. | „strateški načrt za raziskave in inovacije“ pomeni dokument, ki zajema trajanje Obzorja Evropa, v katerem so opredeljene ključne prednostne naloge ter poglavitne tehnologije in inovacije, potrebne za doseganje ciljev skupnega podjetja; |
| --- | --- |

12.

„strateški načrt za raziskave in inovacije“ pomeni dokument, ki zajema trajanje Obzorja Evropa, v katerem so opredeljene ključne prednostne naloge ter poglavitne tehnologije in inovacije, potrebne za doseganje ciljev skupnega podjetja;

| 13. | „program dela“ pomeni dokument iz člena 2, točka 25, uredbe Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

13.

„program dela“ pomeni dokument iz člena 2, točka 25, uredbe Obzorje Evropa;

| 14. | „navzkrižje interesov“ pomeni situacijo, ki vključuje finančnega akterja ali drugo osebo iz člena 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- |

14.

„navzkrižje interesov“ pomeni situacijo, ki vključuje finančnega akterja ali drugo osebo iz člena 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

| 15. | „novinec“ pomeni subjekt, ki je prvič upravičen do nepovratnih sredstev s strani posameznega skupnega podjetja ali njegove predhodne pobude in ki ni ustanovni član tega skupnega podjetja ali njegove predhodne pobude. |
| --- | --- |

15.

„novinec“ pomeni subjekt, ki je prvič upravičen do nepovratnih sredstev s strani posameznega skupnega podjetja ali njegove predhodne pobude in ki ni ustanovni član tega skupnega podjetja ali njegove predhodne pobude.

Člen 3

Ustanovitev

1.   Naslednja skupna podjetja so ustanovljena kot organi Unije za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, financirana pa so v sklopu večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027:

| (a) | Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi; |
| --- | --- |

(a)

Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi;

| (b) | Skupno podjetje za čisto letalstvo; |
| --- | --- |

(b)

Skupno podjetje za čisto letalstvo;

| (c) | Skupno podjetje za čisti vodik; |
| --- | --- |

(c)

Skupno podjetje za čisti vodik;

| (d) | Skupno podjetje za evropske železnice; |
| --- | --- |

(d)

Skupno podjetje za evropske železnice;

| (e) | Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3; |
| --- | --- |

(e)

Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3;

| (f) | Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje; |
| --- | --- |

(f)

Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje;

| (g) | Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

(g)

Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije;

| (h) | Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3; |
| --- | --- |

(h)

Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3;

| (i) | Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve. |
| --- | --- |

(i)

Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve.

2.   Organi Unije iz odstavka 1 so v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani „skupna podjetja“.

3.   Da bi upoštevali trajanje Obzorja Evropa, se razpisi za zbiranje predlogov v okviru skupnih podjetij objavijo najpozneje do 31. decembra 2027. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov objavijo najpozneje do 31. decembra 2028.

4.   Skupna podjetja so pravne osebe. V vseh državah članicah uživajo najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja teh držav članic. Zlasti lahko pridobivajo premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolagajo ter so lahko stranka v sodnem postopku.

5.   Sedež skupnih podjetij je v Bruslju v Belgiji.

6.   Razen če ni določeno drugače, se določbe iz prvega dela in tretjega dela uporabljajo za vsa skupna podjetja. Določbe iz drugega dela se uporabljajo za posamezna skupna podjetja, kot je ustrezno.

7.   Razen če ni določeno drugače, za namene delov 1 in 3 sklic na posamezno skupno podjetje ali organ pomeni sklic na vsako skupno podjetje ali vsak ustrezni organ posameznih skupnih podjetij in njegove pristojnosti v razmerju do drugih organov istega skupnega podjetja.

NASLOV II

DELOVANJE SKUPNIH PODJETIJ

POGLAVJE 1

Cilji in naloge

Člen 4

Cilji in načela

1.   Skupna podjetja iz člena 3 te uredbe prispevajo k splošnim in specifičnim ciljem uredbe Obzorje Evropa, kot so navedeni v njenem členu 3.

2.   Skupna podjetja z udeležbo in zavezanostjo partnerjev snovanju in izvajanju programa raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti z evropsko dodano vrednostjo skupaj uresničujejo naslednje splošne cilje:

| (a) | krepiti in povezovati znanstvene, inovacijske in tehnološke zmogljivosti ter olajševati sodelovalne povezave v Uniji, da se podpreta ustvarjanje in razširjanje visokokakovostnega novega znanja in spretnosti, zlasti za spopadanje z globalnimi izzivi, zaščito in krepitev konkurenčnosti Unije, evropske dodane vrednosti, odpornosti in trajnostnosti ter prispevanje k okrepljenemu evropskemu raziskovalnemu prostoru (ERP); |
| --- | --- |

(a)

krepiti in povezovati znanstvene, inovacijske in tehnološke zmogljivosti ter olajševati sodelovalne povezave v Uniji, da se podpreta ustvarjanje in razširjanje visokokakovostnega novega znanja in spretnosti, zlasti za spopadanje z globalnimi izzivi, zaščito in krepitev konkurenčnosti Unije, evropske dodane vrednosti, odpornosti in trajnostnosti ter prispevanje k okrepljenemu evropskemu raziskovalnemu prostoru (ERP);

| (b) | zagotavljati trajnostno usmerjeno svetovno vodilno vlogo in odpornost vrednostnih verig Unije v ključnih tehnologijah in industrijah v skladu s strategijami industrije in MSP za Evropo, evropskim zelenim dogovorom, evropskim načrtom za okrevanje in drugimi ustreznimi politikami Unije; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati trajnostno usmerjeno svetovno vodilno vlogo in odpornost vrednostnih verig Unije v ključnih tehnologijah in industrijah v skladu s strategijami industrije in MSP za Evropo, evropskim zelenim dogovorom, evropskim načrtom za okrevanje in drugimi ustreznimi politikami Unije;

| (c) | razvijati in pospeševati uvajanje inovativnih rešitev po vsej Uniji za obravnavo podnebnih, okoljskih, zdravstvenih, digitalnih in drugih globalnih izzivov, ki prispevajo k strateškim prednostnim nalogam Unije, pospeševati gospodarsko rast Unije in spodbujati inovacijski ekosistem ter hkrati dosegati cilje Združenih narodov za trajnostni razvoj in najpozneje do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost v Uniji v skladu s Pariškim sporazumom, s čimer se bo izboljšala kakovost življenja evropskih državljanov. |
| --- | --- |

(c)

razvijati in pospeševati uvajanje inovativnih rešitev po vsej Uniji za obravnavo podnebnih, okoljskih, zdravstvenih, digitalnih in drugih globalnih izzivov, ki prispevajo k strateškim prednostnim nalogam Unije, pospeševati gospodarsko rast Unije in spodbujati inovacijski ekosistem ter hkrati dosegati cilje Združenih narodov za trajnostni razvoj in najpozneje do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost v Uniji v skladu s Pariškim sporazumom, s čimer se bo izboljšala kakovost življenja evropskih državljanov.

3.   Skupna podjetja uresničujejo naslednje specifične cilje:

| (a) | povečati kritično maso ter znanstvene in tehnološke zmogljivosti in kompetence v sodelovalnih, medsektorskih, čezmejnih in meddisciplinarnih raziskavah in inovacijah vzdolž različnih politik po vsej Uniji ter omogočiti njihovo vključevanje v evropske ekosisteme; |
| --- | --- |

(a)

povečati kritično maso ter znanstvene in tehnološke zmogljivosti in kompetence v sodelovalnih, medsektorskih, čezmejnih in meddisciplinarnih raziskavah in inovacijah vzdolž različnih politik po vsej Uniji ter omogočiti njihovo vključevanje v evropske ekosisteme;

| (b) | pospešiti zeleni in digitalni prehod ter gospodarsko, socialno in družbeno preobrazbo na področjih in v sektorjih, ki so strateškega pomena za prednostne naloge Unije, zlasti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v skladu s podnebnimi in energetskimi cilji, določenimi v okviru evropskega zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil; |
| --- | --- |

(b)

pospešiti zeleni in digitalni prehod ter gospodarsko, socialno in družbeno preobrazbo na področjih in v sektorjih, ki so strateškega pomena za prednostne naloge Unije, zlasti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v skladu s podnebnimi in energetskimi cilji, določenimi v okviru evropskega zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil;

| (c) | povečati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uspešnost obstoječih in novih evropskih inovacijskih ekosistemov in gospodarskih vrednostnih verig, tudi v zagonskih podjetjih ter MSP; |
| --- | --- |

(c)

povečati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uspešnost obstoječih in novih evropskih inovacijskih ekosistemov in gospodarskih vrednostnih verig, tudi v zagonskih podjetjih ter MSP;

| (d) | pospešiti uvajanje, uporabo in razširjanje inovativnih rešitev, tehnologij, storitev ter znanj in spretnosti v okrepljenih evropskih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemih ter industrijskih ekosistemih, tudi s široko in zgodnjo udeležbo in soustvarjanjem končnih uporabnikov, vključno z MSP in zagonskimi podjetji, državljanov ter regulativnih organov in organov za standardizacijo; |
| --- | --- |

(d)

pospešiti uvajanje, uporabo in razširjanje inovativnih rešitev, tehnologij, storitev ter znanj in spretnosti v okrepljenih evropskih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemih ter industrijskih ekosistemih, tudi s široko in zgodnjo udeležbo in soustvarjanjem končnih uporabnikov, vključno z MSP in zagonskimi podjetji, državljanov ter regulativnih organov in organov za standardizacijo;

| (e) | zagotavljati izboljšave za okolje, energijo, varčnost virov, družbo, krožnost in produktivnost pri novih izdelkih, tehnologijah, aplikacijah in storitvah z izkoriščanjem zmogljivosti in virov Unije. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati izboljšave za okolje, energijo, varčnost virov, družbo, krožnost in produktivnost pri novih izdelkih, tehnologijah, aplikacijah in storitvah z izkoriščanjem zmogljivosti in virov Unije.

4.   Skupna podjetja imajo tudi dodatne cilje, navedene v drugem delu.

5.   Skupna podjetja pri izvajanju uredbe Obzorje Evropa upoštevajo načela iz člena 7 navedene uredbe.

6.   Skupna podjetja ravnajo v skladu s pogoji in merili za evropska partnerstva iz člena 10 uredbe Obzorje Evropa in Priloge III k navedeni uredbi.

Člen 5

Operativni cilji in naloge

1.   Skupna podjetja uresničujejo naslednje operativne cilje v skladu z merili iz Priloge III k uredbi Obzorje Evropa in prispevajo k operativnim ciljem Obzorja Evropa, določenim v Posebnem programu za izvajanje Obzorja Evropa:

| (a) | krepiti in razširjati odličnost, tudi s spodbujanjem širše udeležbe in krepitvijo sodelovalnih povezav po vsej Uniji; |
| --- | --- |

(a)

krepiti in razširjati odličnost, tudi s spodbujanjem širše udeležbe in krepitvijo sodelovalnih povezav po vsej Uniji;

| (b) | okrepiti znanstveno odličnost, po potrebi tudi tako, da pri izvajanju svojih dejavnosti upoštevajo najsodobnejše temeljne in pionirske raziskave; |
| --- | --- |

(b)

okrepiti znanstveno odličnost, po potrebi tudi tako, da pri izvajanju svojih dejavnosti upoštevajo najsodobnejše temeljne in pionirske raziskave;

| (c) | spodbujati raziskovalne in inovacijske dejavnosti v MSP ter prispevati k oblikovanju in širitvi inovativnih podjetij, zlasti zagonskih podjetij, MSP in v izjemnih primerih malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati raziskovalne in inovacijske dejavnosti v MSP ter prispevati k oblikovanju in širitvi inovativnih podjetij, zlasti zagonskih podjetij, MSP in v izjemnih primerih malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (d) | krepiti povezavo med raziskovalnimi in inovacijskimi politikami ter, kadar je ustrezno, politikami na področju izobraževanja, usposabljanja ter drugimi politikami, tudi dopolnjevanje z raziskovalnimi in inovacijskimi politikami in dejavnostmi na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije; |
| --- | --- |

(d)

krepiti povezavo med raziskovalnimi in inovacijskimi politikami ter, kadar je ustrezno, politikami na področju izobraževanja, usposabljanja ter drugimi politikami, tudi dopolnjevanje z raziskovalnimi in inovacijskimi politikami in dejavnostmi na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije;

| (e) | okrepiti vključevanje vidika spola, tudi integracijo razsežnosti spola v vsebino raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

(e)

okrepiti vključevanje vidika spola, tudi integracijo razsežnosti spola v vsebino raziskav in inovacij;

| (f) | povečati povezave za sodelovanje v evropskih raziskavah in inovacijah ter v vseh sektorjih in disciplinah, vključno z družbenimi in humanističnimi vedami; |
| --- | --- |

(f)

povečati povezave za sodelovanje v evropskih raziskavah in inovacijah ter v vseh sektorjih in disciplinah, vključno z družbenimi in humanističnimi vedami;

| (g) | krepiti mednarodno sodelovanje v podporo ciljem politike Unije in mednarodnim zavezam; |
| --- | --- |

(g)

krepiti mednarodno sodelovanje v podporo ciljem politike Unije in mednarodnim zavezam;

| (h) | povečati ozaveščenost javnosti in sprejemanje, se odzivati na povpraševanje ter spodbujati razširjanje in uporabo novih rešitev z vključevanjem – kadar je to ustrezno – državljanov in končnih uporabnikov v procese skupnega snovanja in soustvarjanja; |
| --- | --- |

(h)

povečati ozaveščenost javnosti in sprejemanje, se odzivati na povpraševanje ter spodbujati razširjanje in uporabo novih rešitev z vključevanjem – kadar je to ustrezno – državljanov in končnih uporabnikov v procese skupnega snovanja in soustvarjanja;

| (i) | spodbujati izkoriščanje rezultatov raziskav in inovacij ter dejavno razširjati in izkoriščati rezultate, zlasti za spodbujanje zasebnih naložb in razvoj politike; |
| --- | --- |

(i)

spodbujati izkoriščanje rezultatov raziskav in inovacij ter dejavno razširjati in izkoriščati rezultate, zlasti za spodbujanje zasebnih naložb in razvoj politike;

| (j) | pospeševati industrijsko preobrazbo in odpornost v vrednostnih verigah, tudi z izboljšanjem znanj in spretnosti za inovacije ter napredkom na področju digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

(j)

pospeševati industrijsko preobrazbo in odpornost v vrednostnih verigah, tudi z izboljšanjem znanj in spretnosti za inovacije ter napredkom na področju digitalne tehnologije;

| (k) | podpirati izvajanje povezanih politik Unije na podlagi znanstvenih dokazov ter regulativne dejavnosti in dejavnosti za standardizacijo in trajnostne naložbe na nacionalni, evropski in svetovni ravni. |
| --- | --- |

(k)

podpirati izvajanje povezanih politik Unije na podlagi znanstvenih dokazov ter regulativne dejavnosti in dejavnosti za standardizacijo in trajnostne naložbe na nacionalni, evropski in svetovni ravni.

2.   Z uporabo sistemskega pristopa k uresničevanju ciljev skupna podjetja opravljajo naslednje naloge:

| (a) | zagotavljajo finančno podporo, večinoma v obliki nepovratnih sredstev, za posredne ukrepe na področju raziskav in razvoja, izbrane na javnih, transparentnih in konkurenčnih razpisih, razen v ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v njihovem programu dela, da bi se določili dodatni pogoji, ki zahtevajo sodelovanje članov skupnih podjetij ali njihovih subjektov v sestavi oziroma povezanih subjektov; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo finančno podporo, večinoma v obliki nepovratnih sredstev, za posredne ukrepe na področju raziskav in razvoja, izbrane na javnih, transparentnih in konkurenčnih razpisih, razen v ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v njihovem programu dela, da bi se določili dodatni pogoji, ki zahtevajo sodelovanje članov skupnih podjetij ali njihovih subjektov v sestavi oziroma povezanih subjektov;

| (b) | razvijajo tesno sodelovanje in zagotavljajo usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi z dodelitvijo dela proračuna skupnega podjetja skupnim razpisom, kjer je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

razvijajo tesno sodelovanje in zagotavljajo usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi z dodelitvijo dela proračuna skupnega podjetja skupnim razpisom, kjer je ustrezno;

| (c) | iščejo in zagotovijo čim večje sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje in uporabo inovativnih rešitev, usposabljanje, izobraževanje in regionalni razvoj, kot so skladi kohezijske politike ali nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, kjer je ustrezno, pa iščejo in zagotovijo tudi najboljše možnosti za nadaljnje financiranje iz takih dejavnosti in programov; |
| --- | --- |

(c)

iščejo in zagotovijo čim večje sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje in uporabo inovativnih rešitev, usposabljanje, izobraževanje in regionalni razvoj, kot so skladi kohezijske politike ali nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, kjer je ustrezno, pa iščejo in zagotovijo tudi najboljše možnosti za nadaljnje financiranje iz takih dejavnosti in programov;

| (d) | zagotavljajo, da njihovo delovanje prispeva k strateškemu večletnemu načrtovanju, poročanju, spremljanju in ocenjevanju ter drugim zahtevam Obzorja Evropa iz členov 50 in 52 uredbe Obzorje Evropa, kot je izvajanje skupnega okvira za povratne informacije o politiki; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljajo, da njihovo delovanje prispeva k strateškemu večletnemu načrtovanju, poročanju, spremljanju in ocenjevanju ter drugim zahtevam Obzorja Evropa iz členov 50 in 52 uredbe Obzorje Evropa, kot je izvajanje skupnega okvira za povratne informacije o politiki;

| (e) | spodbujajo udeležbo MSP in zagonskih podjetij v svojih dejavnostih in jim zagotovijo pravočasne informacije v skladu s cilji Obzorja Evropa; |
| --- | --- |

(e)

spodbujajo udeležbo MSP in zagonskih podjetij v svojih dejavnostih in jim zagotovijo pravočasne informacije v skladu s cilji Obzorja Evropa;

| (f) | v okviru svojega strateškega načrta za raziskave in inovacije razvijejo ciljno usmerjen pristop za izvajanje ukrepov, namenjenih privabljanju novincev, zlasti MSP, visokošolskih institucij in raziskovalnih organizacij, in razširjanju omrežij sodelovanja; |
| --- | --- |

(f)

v okviru svojega strateškega načrta za raziskave in inovacije razvijejo ciljno usmerjen pristop za izvajanje ukrepov, namenjenih privabljanju novincev, zlasti MSP, visokošolskih institucij in raziskovalnih organizacij, in razširjanju omrežij sodelovanja;

| (g) | mobilizirajo vire iz javnega in zasebnega sektorja, potrebne za doseganje ciljev iz te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

mobilizirajo vire iz javnega in zasebnega sektorja, potrebne za doseganje ciljev iz te uredbe;

| (h) | spremljajo napredek pri doseganju ciljev iz te uredbe ter v skladu z določbami iz člena 50 uredbe Obzorje Evropa in prilog III in V k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(h)

spremljajo napredek pri doseganju ciljev iz te uredbe ter v skladu z določbami iz člena 50 uredbe Obzorje Evropa in prilog III in V k navedeni uredbi;

| (i) | opredelijo in izvajajo svoj program dela; |
| --- | --- |

(i)

opredelijo in izvajajo svoj program dela;

| (j) | vzpostavljajo povezave s kar se da raznolikimi deležniki, med drugim z decentraliziranimi agencijami, raziskovalnimi organizacijami in visokošolskimi institucijami, končnimi uporabniki in javnimi organi, zlasti za opredelitev prednostnih nalog in dejavnosti posameznega skupnega podjetja ter zagotavljanje transparentnosti, odprtosti, vključenosti in družbenih koristi; |
| --- | --- |

(j)

vzpostavljajo povezave s kar se da raznolikimi deležniki, med drugim z decentraliziranimi agencijami, raziskovalnimi organizacijami in visokošolskimi institucijami, končnimi uporabniki in javnimi organi, zlasti za opredelitev prednostnih nalog in dejavnosti posameznega skupnega podjetja ter zagotavljanje transparentnosti, odprtosti, vključenosti in družbenih koristi;

| (k) | izvajajo dejavnosti informiranja, komuniciranja, objavljanja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, pri čemer se smiselno uporablja člen 51 uredbe Obzorje Evropa, tudi z zagotavljanjem, da so podrobne in usklajene informacije o rezultatih iz financiranih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti pravočasno na voljo in dostopne v skupni elektronski podatkovni zbirki Obzorja Evropa; |
| --- | --- |

(k)

izvajajo dejavnosti informiranja, komuniciranja, objavljanja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, pri čemer se smiselno uporablja člen 51 uredbe Obzorje Evropa, tudi z zagotavljanjem, da so podrobne in usklajene informacije o rezultatih iz financiranih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti pravočasno na voljo in dostopne v skupni elektronski podatkovni zbirki Obzorja Evropa;

| (l) | Komisiji zagotavljajo potrebno tehnično, znanstveno in upravno podporo, da lahko opravlja svoje naloge za zagotavljanje ustreznega delovanja in razvoja posebnih področij, ki jih obravnava skupno podjetje, v Uniji; |
| --- | --- |

(l)

Komisiji zagotavljajo potrebno tehnično, znanstveno in upravno podporo, da lahko opravlja svoje naloge za zagotavljanje ustreznega delovanja in razvoja posebnih področij, ki jih obravnava skupno podjetje, v Uniji;

| (m) | prispevajo k razvoju učinkovitejšega stičišča znanosti in politike, spodbujanju odprte znanosti z zagotavljanjem boljše rabe rezultatov, obravnavi potreb politike ter k spodbujanju hitrejšega izkoriščanja, širjenja in uporabe rezultatov v skladu s členoma 14 in 39 uredbe Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

(m)

prispevajo k razvoju učinkovitejšega stičišča znanosti in politike, spodbujanju odprte znanosti z zagotavljanjem boljše rabe rezultatov, obravnavi potreb politike ter k spodbujanju hitrejšega izkoriščanja, širjenja in uporabe rezultatov v skladu s členoma 14 in 39 uredbe Obzorje Evropa;

| (n) | v skladu s skupnim okvirom za povratne informacije o politiki ter strategijami in ukrepi v podporo ciljem evropskega zelenega dogovora opredeljujejo ustrezno znanje, pridobljeno z upravljanjem raziskovalnih in inovacijskih projektov ter njihovih rezultatov, in ga sporočajo Komisiji kot podlago za spremljanje, ocenjevanje in, po potrebi, popravljanje obstoječih ukrepov politike ali oblikovanje novih pobud politike in sklepov; |
| --- | --- |

(n)

v skladu s skupnim okvirom za povratne informacije o politiki ter strategijami in ukrepi v podporo ciljem evropskega zelenega dogovora opredeljujejo ustrezno znanje, pridobljeno z upravljanjem raziskovalnih in inovacijskih projektov ter njihovih rezultatov, in ga sporočajo Komisiji kot podlago za spremljanje, ocenjevanje in, po potrebi, popravljanje obstoječih ukrepov politike ali oblikovanje novih pobud politike in sklepov;

| (o) | podpirajo Komisijo pri razvoju in izvajanju zanesljivih tehničnih meril za pregled na znanstveni podlagi v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852 o trajnostnih naložbah s spremljanjem in ocenjevanjem njihovega izvajanja v gospodarskem sektorju, v katerem delujejo, da bi po potrebi zagotovili ad hoc povratne informacije za oblikovanje politike; |
| --- | --- |

(o)

podpirajo Komisijo pri razvoju in izvajanju zanesljivih tehničnih meril za pregled na znanstveni podlagi v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852 o trajnostnih naložbah s spremljanjem in ocenjevanjem njihovega izvajanja v gospodarskem sektorju, v katerem delujejo, da bi po potrebi zagotovili ad hoc povratne informacije za oblikovanje politike;

| (p) | spoštujejo načelo, da se ne škoduje bistveno, v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2020/852 za dejavnosti skupnih podjetij, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe, in upoštevajo določbe navedene uredbe za izboljšanje dostopa do trajnostnega financiranja, kjer je ustrezno; |
| --- | --- |

(p)

spoštujejo načelo, da se ne škoduje bistveno, v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2020/852 za dejavnosti skupnih podjetij, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe, in upoštevajo določbe navedene uredbe za izboljšanje dostopa do trajnostnega financiranja, kjer je ustrezno;

| (q) | opravljajo vse druge naloge, potrebne za doseganje ciljev iz te uredbe. |
| --- | --- |

(q)

opravljajo vse druge naloge, potrebne za doseganje ciljev iz te uredbe.

3.   Poleg nalog iz tega člena in drugega dela so lahko skupna podjetja pooblaščena za izvajanje dodatnih nalog, pri katerih je potrebno kumulativno, dopolnilno ali kombinirano financiranje med programi Unije.

POGLAVJE 2

Člani, prispevajoči partnerji in prispevki

Člen 6

Člani

1.   Člani skupnih podjetij iz člena 3 so Unija, ki jo zastopajo Komisija, in kateri koli od naslednjih, kot je določeno v drugem delu:

| (a) | sodelujoče države; |
| --- | --- |

(a)

sodelujoče države;

| (b) | ustanovni člani; |
| --- | --- |

(b)

ustanovni člani;

| (c) | pridruženi člani. |
| --- | --- |

(c)

pridruženi člani.

2.   Članstvo v skupnem podjetju se brez predhodnega soglasja upravnega odbora iz dela 1 poglavja 3 tega naslova ne sme prenesti na tretjo osebo.

3.   Ustanovni člani in pridruženi člani podpišejo pismo o zavezi in pri tem podrobno opišejo obseg članstva v smislu vsebine, dejavnosti in njihovega trajanja ter prispevka ustanovnih članov in pridruženih članov k skupnemu podjetju, okvirno pa navedejo tudi predvidene dodatne dejavnosti iz člena 11(1), točka (b).

Člen 7

Izbira pridruženih članov

1.   Skupna podjetja lahko objavijo javne in transparentne razpise za prijavo interesa z namenom, da bi izbrala pridružene člane, ki bi lahko prispevali k doseganju njihovih ciljev. Skupna podjetja, katerih ustanovni člani so navedeni v prilogah I, II in III, objavijo takšne razpise. V razpisu za prijavo interesa se navedejo ključne zmogljivosti, potrebne za doseganje ciljev skupnega podjetja, vložniki pa so v njih lahko pozvani, naj okvirno navedejo svoje morebitne prispevke. Vsi razpisi se objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja ter sporočijo po vseh ustreznih poteh, tudi prek skupine predstavnikov držav, kjer je to ustrezno, da se zaradi uresničevanja ciljev skupnega podjetja zagotovi čim večja udeležba.

2.   Izvršni direktor oceni vloge za članstvo ob pomoči neodvisnih strokovnjakov in po potrebi ustreznih organov skupnega podjetja, in sicer na podlagi dokumentiranega znanja, izkušenj in dodane vrednosti vložnika za doseganje ciljev skupnega podjetja, njegove finančne trdnosti ter dolgoročne zavezanosti glede finančnih prispevkov in prispevkov v naravi za skupno podjetje ter ob upoštevanju potencialnih navzkrižij interesov.

3.   Upravni odbor oceni in odobri ali zavrne vloge za članstvo.

Člen 8

Spremembe ali prekinitev članstva

1.   Vsak član skupnega podjetja lahko prekine članstvo v tem skupnem podjetju. Prekinitev začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po predložitvi uradnega obvestila izvršnemu direktorju skupnega podjetja, ki o tem obvesti druge člane. Od datuma prekinitve je član razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je skupno podjetje odobrilo ali prevzelo pred prekinitvijo članstva, razen če se sporazumno dogovorita drugače.

2.   Vsak zasebni član skupno podjetje pravočasno obvesti o morebitni združitvi ali pripojitvi med člani, ki bi verjetno vplivala na skupno podjetje, ali morebitnem prevzemu člana s strani subjekta, ki ni član skupnega podjetja.

3.   Upravni odbor odloči, ali se prekine članstvo kateremu koli članu iz odstavka 2, z namenom zagotavljanja neprekinjenega poslovanja in zaščite interesa Unije ali skupnega podjetja. Prekinitev začne veljati in postane nepreklicna najpozneje v šestih mesecih od sprejetja sklepa upravnega odbora ali na datum, naveden v tem sklepu, kar koli nastopi prej. Zadevni član ali člani ne sodelujejo pri glasovanju upravnega odbora.

4.   Vsak zasebni član skupno podjetje pravočasno obvesti o morebitnih drugih pomembnih spremembah lastništva, nadzora ali sestave. Če Komisija meni, da bi lahko sprememba vplivala na interes Unije ali skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda, lahko upravnemu odboru predlaga, naj prekine članstvo zadevnega zasebnega člana. Upravni odbor odloči o prekinitvi članstva zadevnega zasebnega člana. Zadevni zasebni član ne sodeluje pri glasovanju upravnega odbora.

5.   Prekinitev začne veljati in postane nepreklicna najpozneje v šestih mesecih od sprejetja sklepa upravnega odbora ali na datum, naveden v tem sklepu, kar koli nastopi prej.

6.   Upravni odbor lahko prekine članstvo vsakega člana, ki ne izpolni svojih obveznosti v skladu s to uredbo. Smiselno se uporablja postopek iz člena 28(6).

7.   Komisija lahko po potrebi od zasebnih članov zahteva, da sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo zaščito interesov Unije in skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda.

8.   Skupno podjetje po vsaki spremembi članstva ali prekinitvi na svojem spletnem mestu takoj objavi posodobljen seznam članov skupaj z datumom začetka veljavnosti take spremembe.

9.   Upravni odbor zaradi spremembe ali prekinitve članstva po potrebi in ob upoštevanju člena 16(3) odloči o prerazporeditvi glasovalnih pravic v upravnem odboru.

Člen 9

Prispevajoči partnerji

1.   Vsak kandidat za prispevajočega partnerja, kot je opredeljen v členu 2, točka 7, upravnemu odboru predloži potrditveni dopis. V potrditvenem dopisu se specificirajo obseg partnerstva v smislu predmeta, dejavnosti in njihovega trajanja ter podrobno opiše prispevek vložnika k skupnemu podjetju.

2.   Upravni odbor oceni potrditveni dopis in vlogo odobri ali zavrne.

3.   Prispevajoči partnerji nimajo glasovalnih pravic v upravnem odboru skupnega podjetja.

Člen 10

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije k skupnim podjetjem, vključno z odobritvami Evropskega gospodarskega prostora (EGP), krije upravne in operativne stroške do najvišjih zneskov, določenih v drugem delu, če so ti zneski vsaj tako visoki kot prispevki članov razen Unije ali njihovih subjektov v sestavi oziroma povezanih subjektov.

2.   Znesek prispevka Unije iz drugega dela se lahko poveča s prispevki tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa v skladu s členom 16(5) uredbe Obzorje Evropa, če je skupni znesek, za katerega se poveča prispevek Unije, vsaj tako visok kot prispevek članov razen Unije ali njihovih subjektov v sestavi oziroma povezanih subjektov.

3.   Prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih Posebnemu programu za izvajanje Obzorja Evropa v skladu s členom 62(1), točka (c)(iv), in členom 154 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 za organe iz člena 71 navedene uredbe.

4.   Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 3 tega člena, se lahko dodelijo skupnim podjetjem v skladu s členom 62(1), točka (c)(iv), in členom 154 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

5.   Za prispevke, ki ustrezajo dodatnim nalogam, poverjenim skupnemu podjetju v skladu z odstavkom 4 tega člena ali členom 5(3) te uredbe, se uporabljajo zahteve iz člena 155 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

6.   Dodatni prispevki iz programov Unije, ki ustrezajo dodatnim nalogam, ki so skupnemu podjetju poverjene v skladu z odstavkom 4 tega člena ali členom 5(3), se ne upoštevajo pri izračunu največjega finančnega prispevka Unije iz drugega dela.

Člen 11

Prispevki članov razen Unije in prispevki prispevajočih partnerjev

1.   Razen če ni v drugem delu določeno drugače, so prispevki zasebnih članov sestavljeni iz finančnih prispevkov in iz:

| (a) | prispevkov v naravi za operativne dejavnosti ali |
| --- | --- |

(a)

prispevkov v naravi za operativne dejavnosti ali

| (b) | prispevkov v naravi za dodatne dejavnosti, ki jih odobri upravni odbor v skladu s členom 17(2), točka (n). |
| --- | --- |

(b)

prispevkov v naravi za dodatne dejavnosti, ki jih odobri upravni odbor v skladu s členom 17(2), točka (n).

2.   Razen če ni v drugem delu določeno drugače, zasebni člani najpozneje do 31. maja vsako leto svojemu upravnemu odboru sporočijo vrednost prispevkov iz odstavka 1, točka (b), plačanih v vsakem od predhodnih proračunskih let. Za vrednotenje teh prispevkov se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisno revizijsko telo, ki ga imenuje zadevni subjekt, njihove revizije pa ne sme opraviti zadevno skupno podjetje ali kateri koli drug organ Unije. V primeru morebitne negotovosti v zvezi s to potrditvijo lahko zadevno skupno podjetje preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost prispevkov. Upravni odbor lahko v ustrezno opredeljenih primerih odobri uporabo pavšalnih zneskov ali stroškov na enoto za vrednotenje teh prispevkov.

3.   Prispevki sodelujočih držav so sestavljeni iz finančnih prispevkov. Sodelujoče države do 31. januarja vsako leto upravnemu odboru poročajo o finančnih prispevkih, plačanih v predhodnem proračunskem letu.

4.   Prispevki mednarodnih organizacij so sestavljeni iz finančnih prispevkov in prispevkov v naravi za operativne dejavnosti, razen če ni v drugem delu drugače določeno.

5.   Prispevki prispevajočih partnerjev ustrezajo zneskom, za katere so prevzeli obveznosti v potrditvenem dopisu, ko so postali prispevajoči partnerji, in so sestavljeni iz finančnih prispevkov in prispevkov v naravi za operativne dejavnosti.

6.   Komisija lahko ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije skupnemu podjetju ali sproži postopek prenehanja iz člena 45 v naslednjih primerih:

| (a) | če zadevno skupno podjetje ne izpolnjuje pogojev za dodelitev prispevka Unije; |
| --- | --- |

(a)

če zadevno skupno podjetje ne izpolnjuje pogojev za dodelitev prispevka Unije;

| (b) | če člani razen Unije ali njihovi subjekti v sestavi oziroma povezani subjekti ne prispevajo, prispevajo le delno ali ne spoštujejo rokov iz odstavka 2 glede prispevkov iz odstavkov 1, 4 in 5 tega člena; |
| --- | --- |

(b)

če člani razen Unije ali njihovi subjekti v sestavi oziroma povezani subjekti ne prispevajo, prispevajo le delno ali ne spoštujejo rokov iz odstavka 2 glede prispevkov iz odstavkov 1, 4 in 5 tega člena;

| (c) | na podlagi ocenjevanja iz člena 171(2). |
| --- | --- |

(c)

na podlagi ocenjevanja iz člena 171(2).

7.   Odločitev Komisije o ukinitvi, sorazmernem zmanjšanju ali začasni ustavitvi finančnega prispevka Unije ne ovira povračila upravičenih stroškov, ki so jih že imeli člani razen Unije, preden je bilo skupno podjetje uradno obveščeno o odločitvi.

8.   Po postopku iz člena 28(6) se vsakemu članu skupnega podjetja razen Unije, ki ne izpolni svojih obveznosti v zvezi s prispevki iz te uredbe, odvzame glasovalna pravica v upravnem odboru, dokler ne izpolni svojih obveznosti. Če tak član svojih obveznosti ne izpolni do izteka dodatnega šestmesečnega obdobja, se prekliče njegovo članstvo, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih odloči drugače. Zadevni subjekt ne sodeluje pri glasovanju upravnega odbora.

Člen 12

Upravljanje prispevkov sodelujočih držav

1.   Vse sodelujoče države dajo okvirne zaveze glede zneskov svojih nacionalnih finančnih prispevkov skupnemu podjetju. Te zaveze so dane pred sprejetjem programa dela.

Program dela lahko poleg meril, določenih v členu 22 uredbe Obzorje Evropa, v prilogi vključuje merila za upravičenost za nacionalne pravne subjekte.

Vse sodelujoče države pooblastijo skupno podjetje za oceno predlogov v skladu s pravili uredbe Obzorje Evropa.

Predlogi se izberejo na podlagi seznama razvrstitve, ki ga sestavi odbor za ocenjevanje. Organ, pristojen za izbiro, lahko odstopa od tega seznama v ustrezno utemeljenih primerih, določenih v programu dela, da bi zagotovil splošno skladnost pristopa portfelja.

Vse sodelujoče države imajo pravico, da na podlagi nacionalnih strateških prednostnih nalog dajo veto na vse zadeve glede uporabe njihovih nacionalnih finančnih prispevkov skupnemu podjetju za vložnike s sedežem v kateri od teh držav.

2.   Vse sodelujoče države s skupnim podjetjem sklenejo en ali več upravnih sporazumov, v katerih je opredeljen mehanizem usklajevanja za plačilo prispevkov vložnikom s sedežem v kateri od teh držav in za poročanje o teh prispevkih. Sporazum zajema časovni načrt, pogoje plačila ter zahteve glede poročanja in revizije.

Vse sodelujoče države si prizadevajo za to, da bi se pri časovnem načrtu plačil, poročanju in revizijah časovno uskladile s skupnim podjetjem ter da bi svoja pravila glede upravičenosti stroškov uskladile s pravili Obzorja Evropa.

3.   Vse sodelujoče države lahko v sporazumih iz odstavka 2 pooblastijo skupno podjetje za izplačilo njihovih prispevkov zadevnim upravičencem. Potem ko so predlogi izbrani, sodelujoče države namenijo potrebni znesek za plačila. Revizijski organi sodelujočih držav lahko opravijo revizijo zadevnih nacionalnih prispevkov.

POGLAVJE 3

Organizacija skupnega podjetja

Člen 13

Sinergije in učinkovitost ureditve zaledne službe

1.   Skupna podjetja v enem letu po datumu začetka veljavnosti te uredbe s sklenitvijo sporazumov o ravni storitev vzpostavijo ureditev zaledne službe, razen če ni v drugem delu določeno drugače in ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju enake ravni zaščite finančnih interesov Unije, kadar se naloge izvrševanja proračuna poverijo skupnim podjetjem. Taka ureditev zajema vsaj naslednja področja, in sicer po potrditvi izvedljivosti in po pregledu virov:

| (a) | podporo na področju človeških virov; |
| --- | --- |

(a)

podporo na področju človeških virov;

| (b) | pravno podporo; |
| --- | --- |

(b)

pravno podporo;

| (c) | informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

informacijske in komunikacijske tehnologije;

| (d) | računovodstvo (razen zakladnice); |
| --- | --- |

(d)

računovodstvo (razen zakladnice);

| (e) | komunikacijo; |
| --- | --- |

(e)

komunikacijo;

| (f) | logistiko, dogodke in upravljanje sejne sobe; |
| --- | --- |

(f)

logistiko, dogodke in upravljanje sejne sobe;

| (g) | podporo pri strategiji revizije in boja proti goljufijam. |
| --- | --- |

(g)

podporo pri strategiji revizije in boja proti goljufijam.

2.   Ureditev zaledne službe iz odstavka 1 eno ali več izbranih skupnih podjetij zagotavlja vsem drugim. Medsebojno povezane ureditve se v istem skupnem podjetju ohranijo v ustreznem obsegu za učinkovito in uspešno izvajanje zadevnih nalog, da se zagotovi skladna organizacijska struktura.

3.   Sporazumi o ravni storitev iz odstavka 1 omogočajo prenos odobritev ali povračilo stroškov za zagotavljanje skupnih storitev med skupnimi podjetji.

4.   Brez poseganja v prerazporeditev na druge naloge v skupnem podjetju ali na druge upravne ureditve, ki ne vplivajo na pogodbe o zaposlitvi, se lahko osebje, dodeljeno na funkcije, ki se prenesejo za namene ureditve zaledne službe, ki jo gosti drugo skupno podjetje, prenese na navedeno skupno podjetje. Če zadevni član osebja pisno izrazi zavrnitev, lahko skupno podjetje odpove pogodbo z njim pod pogoji iz člena 47 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (30) (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev).

5.   Osebje iz odstavka 4, ki je preneseno na skupno podjetje, ki gosti ureditev zaledne službe, obdrži isto vrsto pogodbe ter funkcionalno skupino in razred, ter za člane osebja se šteje, da so celotno delovno dobo delali v navedenem skupnem podjetju.

Člen 14

Organi skupnih podjetij

1.   Vsako skupno podjetje ima upravni odbor in izvršnega direktorja ter skupino predstavnikov držav, razen v skupnih podjetjih, v katerih so države zastopane v upravnem odboru.

2.   Skupno podjetje ima lahko tudi znanstveni svetovalni organ in skupino deležnikov ter kateri koli drug organ v skladu z določbami drugega dela.

3.   Vsak organ skupnega podjetja pri opravljanju svojih nalog uresničuje samo cilje iz te uredbe in deluje le v okviru dejavnosti skupnega podjetja, za katere je bil ustanovljen.

4.   Brez poseganja v odstavek 3 se lahko organi dveh ali več skupnih podjetij odločijo vzpostaviti strukturno sodelovanje, tudi v okviru rednih sestankov ali skupnih odborov.

Oddelek 1

Upravni odbor

Člen 15

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor je sestavljen iz vsaj dveh predstavnikov Komisije v imenu Unije in iz števila predstavnikov iz vsakega člana skupnega podjetja razen Unije, kot je določeno v drugem delu za vsako skupno podjetje.

2.   Če v skladu s členom 6(1), točka (b), člani skupnega podjetja vključujejo sodelujočo državo, se v upravni odbor imenuje po en predstavnik vsake sodelujoče države.

Člen 16

Delovanje upravnega odbora

1.   Predstavniki članov v upravnem odboru si prizadevajo sprejemati odločitve s soglasjem. Če soglasje ni doseženo, se izvede glasovanje. Šteje se, da je odločitev sprejeta, če prejme vsaj 75-odstotno večino glasov, vključno z glasovi predstavnikov, ki so odsotni, a brez vzdržanih glasov.

Za sprejemanje odločitev upravnega odbora lahko veljajo tudi morebitna ustrezna specifična pravila iz drugega dela.

2.   Za glasovanje upravnega odbora je potrebna prisotnost Komisije, vsaj polovice zasebnih članov in po potrebi vsaj polovice predstavnikov sodelujočih držav.

3.   Unija ima 50 % glasovalnih pravic, razen če ni v drugem delu določeno drugače. Glasovalne pravice Unije so nedeljive.

Za glasovalne pravice članov razen Unije veljajo specifična pravila iz drugega dela. Razen če ni v drugem delu določeno drugače, ima vsak predstavnik članov razen Unije enako število glasov.

4.   Predsednika upravnega odbora vsako leto izmenično imenujejo Unija in drugi predstavniki po sistemu rotacije, razen če ni v drugem delu določeno drugače.

5.   Upravni odbor se redno sestane vsaj dvakrat letno. Izredni sestanki se lahko skličejo na zahtevo predsednika, izvršnega direktorja, Komisije ali večine predstavnikov članov razen Unije ali sodelujočih držav. Sestanke upravnega odbora skliče predsednik in potekajo na sedežu zadevnega skupnega podjetja, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih odloči drugače. Dnevni red sestankov in odločitve se pravočasno objavijo na spletnem mestu zadevnega skupnega podjetja.

6.   Izvršni direktor se udeležuje sestankov in ima pravico sodelovati v razpravah, vendar nima glasovalnih pravic.

7.   Predsednik in podpredsednik skupine predstavnikov držav imata na sestankih upravnega odbora status opazovalca. Predsedniki drugih organov zadevnega skupnega podjetja imajo pravico do udeležbe na sestankih upravnega odbora kot opazovalci, kadar se razpravlja o zadevah, ki spadajo na področje njihovih nalog. Opazovalci lahko sodelujejo v razpravah, vendar nimajo glasovalnih pravic.

8.   Predsednik lahko povabi tudi druge osebe, zlasti predstavnike drugih evropskih partnerstev, izvršnih ali regulativnih agencij, regionalnih organov v Uniji in evropskih tehnoloških platform, da se sestankov udeležijo kot opazovalci, in sicer za vsak primer posebej v skladu s pravili o zaupnosti in navzkrižju interesov.

9.   Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki so jih sprejeli v vlogi predstavnikov v upravnem odboru, razen v primerih hude malomarnosti ali namerne kršitve.

10.   Upravni odbor sprejme svoj poslovnik.

11.   Predstavnike članov in opazovalce zavezujejo določbe kodeksa ravnanja, v katerem so določene njihove obveznosti, da varujejo integriteto in ugled zadevnega skupnega podjetja in Unije.

Člen 17

Naloge upravnega odbora

1.   Upravni odbor je organ odločanja posameznega skupnega podjetja. V celoti je odgovoren za strateško usmerjanje zadevnega skupnega podjetja, njegovo skladnost z ustreznimi cilji in politikami Unije in njegovo delovanje, nadzira pa tudi izvajanje njegovih dejavnosti.

Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev in povezanost dejavnosti skupnega podjetja z ustreznimi dejavnostmi v okviru finančnih programov Unije, da bi spodbudila sinergije in dopolnjevanja pri opredelitvi prednostnih nalog, zajetih v skupnih raziskavah, in se hkrati izognila podvajanju.

2.   Upravni odbor opravlja naslednje naloge:

| (a) | sprejema ukrepe za izvajanje splošnih, specifičnih in operativnih ciljev skupnega podjetja, ocenjuje njihovo uspešnost in učinek, zagotavlja skrbno in pravočasno spremljanje napredka raziskovalnega in inovacijskega programa skupnega podjetja ter njegovih posameznih ukrepov, povezanih s prednostnimi nalogami Unije in strateškim načrtom za raziskave in inovacije, tudi glede komplementarnosti z regionalnimi ali nacionalnimi programi, in po potrebi sprejme popravne ukrepe za zagotovitev, da skupno podjetje dosega svoje cilje; |
| --- | --- |

(a)

sprejema ukrepe za izvajanje splošnih, specifičnih in operativnih ciljev skupnega podjetja, ocenjuje njihovo uspešnost in učinek, zagotavlja skrbno in pravočasno spremljanje napredka raziskovalnega in inovacijskega programa skupnega podjetja ter njegovih posameznih ukrepov, povezanih s prednostnimi nalogami Unije in strateškim načrtom za raziskave in inovacije, tudi glede komplementarnosti z regionalnimi ali nacionalnimi programi, in po potrebi sprejme popravne ukrepe za zagotovitev, da skupno podjetje dosega svoje cilje;

| (b) | oceni, sprejme ali zavrne vloge za članstvo v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

(b)

oceni, sprejme ali zavrne vloge za članstvo v skladu s členom 7;

| (c) | oceni, sprejme ali zavrne vloge potencialnih prispevajočih partnerjev v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(c)

oceni, sprejme ali zavrne vloge potencialnih prispevajočih partnerjev v skladu s členom 9;

| (d) | odloča o prekinitvi članstva v skupnem podjetju za vsakega člana, ki ne izpolni svojih obveznosti v skladu s to uredbo ali v skladu s členom 8(2) in (3); |
| --- | --- |

(d)

odloča o prekinitvi članstva v skupnem podjetju za vsakega člana, ki ne izpolni svojih obveznosti v skladu s to uredbo ali v skladu s členom 8(2) in (3);

| (e) | sprejme finančna pravila skupnega podjetja v skladu s členom 27; |
| --- | --- |

(e)

sprejme finančna pravila skupnega podjetja v skladu s členom 27;

| (f) | sprejme letni proračun in kadrovski načrt, vključno s številom stalnih in začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in plačnih razredih ter številom pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženima v ekvivalentih polnega delovnega časa; |
| --- | --- |

(f)

sprejme letni proračun in kadrovski načrt, vključno s številom stalnih in začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in plačnih razredih ter številom pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženima v ekvivalentih polnega delovnega časa;

| (g) | odloča o porazdelitvi upravnih stroškov med člane razen Unije, kadar ti člani ne dosežejo dogovora v skladu s členom 28(2), pri čemer upošteva morebitno neravnovesje med njihovimi upravnimi obveznostmi in njihovim sodelovanjem; |
| --- | --- |

(g)

odloča o porazdelitvi upravnih stroškov med člane razen Unije, kadar ti člani ne dosežejo dogovora v skladu s členom 28(2), pri čemer upošteva morebitno neravnovesje med njihovimi upravnimi obveznostmi in njihovim sodelovanjem;

| (h) | v skladu z odstavkom 4 tega člena in v zvezi z osebjem skupnega podjetja izvaja pooblastila, ki so s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije, določenimi v Uredbi (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), podeljena organu za imenovanja, s Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja); |
| --- | --- |

(h)

v skladu z odstavkom 4 tega člena in v zvezi z osebjem skupnega podjetja izvaja pooblastila, ki so s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije, določenimi v Uredbi (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), podeljena organu za imenovanja, s Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja);

| (i) | imenuje in razreši izvršnega direktorja, podaljša njegov mandat, mu zagotavlja smernice in spremlja njegovo uspešnost; |
| --- | --- |

(i)

imenuje in razreši izvršnega direktorja, podaljša njegov mandat, mu zagotavlja smernice in spremlja njegovo uspešnost;

| (j) | ob ustanovitvi skupnega podjetja sprejme strateški načrt za raziskave in inovacije ter ga med celotnim trajanjem Obzorja Evropa po potrebi posodablja. V strateškem načrtu za raziskave in inovacije se opredelijo načrtovani učinek partnerstva, predvideni nabor dejavnosti, merljivi pričakovani izidi, viri, rezultati in mejniki v določenem časovnem okviru. V njem se opredelijo tudi druga evropska partnerstva, s katerimi skupno podjetje vzpostavi formalno in redno sodelovanje, ter možnosti za sinergije med dejavnostmi skupnega podjetja in nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami na podlagi informacij, ki jih prejmejo sodelujoče države ali skupina predstavnikov držav, ter sinergije z drugimi programi in politikami Unije; |
| --- | --- |

(j)

ob ustanovitvi skupnega podjetja sprejme strateški načrt za raziskave in inovacije ter ga med celotnim trajanjem Obzorja Evropa po potrebi posodablja. V strateškem načrtu za raziskave in inovacije se opredelijo načrtovani učinek partnerstva, predvideni nabor dejavnosti, merljivi pričakovani izidi, viri, rezultati in mejniki v določenem časovnem okviru. V njem se opredelijo tudi druga evropska partnerstva, s katerimi skupno podjetje vzpostavi formalno in redno sodelovanje, ter možnosti za sinergije med dejavnostmi skupnega podjetja in nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami na podlagi informacij, ki jih prejmejo sodelujoče države ali skupina predstavnikov držav, ter sinergije z drugimi programi in politikami Unije;

| (k) | sprejme program dela in ustrezne ocene odhodkov, kot jih ob upoštevanju mnenja skupine predstavnikov držav predlaga izvršni direktor, z namenom izvajanja strateškega načrta za raziskave in inovacije, vključno z upravnimi dejavnostmi, vsebino razpisov za zbiranje predlogov, možnimi pogoji za obravnavanje enako uvrščenih predlogov v skladu s členom 28(3) uredbe Obzorje Evropa in zadevnih programov dela, raziskovalnimi področji, ki so predmet skupnih razpisov in sodelovanja z drugimi partnerstvi ter sinergij z drugimi programi Unije, veljavno stopnjo financiranja ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja, pri čemer posebno pozornost posveti povratnim informacijam za zahteve politike; |
| --- | --- |

(k)

sprejme program dela in ustrezne ocene odhodkov, kot jih ob upoštevanju mnenja skupine predstavnikov držav predlaga izvršni direktor, z namenom izvajanja strateškega načrta za raziskave in inovacije, vključno z upravnimi dejavnostmi, vsebino razpisov za zbiranje predlogov, možnimi pogoji za obravnavanje enako uvrščenih predlogov v skladu s členom 28(3) uredbe Obzorje Evropa in zadevnih programov dela, raziskovalnimi področji, ki so predmet skupnih razpisov in sodelovanja z drugimi partnerstvi ter sinergij z drugimi programi Unije, veljavno stopnjo financiranja ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja, pri čemer posebno pozornost posveti povratnim informacijam za zahteve politike;

| (l) | kadar je ustrezno, omeji sodelovanje v specifičnih ukrepih v programu dela v skladu s členom 22(5) uredbe Obzorje Evropa in v skladu s stališčem, o katerem se Komisija in države članice dogovorijo za vsak primer posebej v okviru skupine predstavnikov držav, razen če ni v drugem delu določeno drugače; |
| --- | --- |

(l)

kadar je ustrezno, omeji sodelovanje v specifičnih ukrepih v programu dela v skladu s členom 22(5) uredbe Obzorje Evropa in v skladu s stališčem, o katerem se Komisija in države članice dogovorijo za vsak primer posebej v okviru skupine predstavnikov držav, razen če ni v drugem delu določeno drugače;

| (m) | sprejme ukrepe za privabljanje novincev, zlasti MSP, visokošolskih ustanov in raziskovalnih organizacij, v dejavnosti in ukrepe skupnega podjetja, po potrebi tudi s spodbujanjem, naj postanejo zasebni člani ali subjekti v sestavi zasebnih članov; |
| --- | --- |

(m)

sprejme ukrepe za privabljanje novincev, zlasti MSP, visokošolskih ustanov in raziskovalnih organizacij, v dejavnosti in ukrepe skupnega podjetja, po potrebi tudi s spodbujanjem, naj postanejo zasebni člani ali subjekti v sestavi zasebnih članov;

| (n) | odobri letni načrt dodatnih dejavnosti, določen v prilogi h glavnemu delu programa dela, na podlagi predloga članov razen Unije in po posvetovanju z znanstvenim svetovalnim organom ali takšnim organom, kot je določen v drugem delu, ter ob upoštevanju mnenja skupine predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(n)

odobri letni načrt dodatnih dejavnosti, določen v prilogi h glavnemu delu programa dela, na podlagi predloga članov razen Unije in po posvetovanju z znanstvenim svetovalnim organom ali takšnim organom, kot je določen v drugem delu, ter ob upoštevanju mnenja skupine predstavnikov držav;

| (o) | zagotavlja strateške usmeritve glede sodelovanja z drugimi evropskimi partnerstvi v skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(o)

zagotavlja strateške usmeritve glede sodelovanja z drugimi evropskimi partnerstvi v skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije;

| (p) | oceni in odobri konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki in proračunom, dodeljenim skupnim razpisom z drugimi evropskimi partnerstvi; |
| --- | --- |

(p)

oceni in odobri konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki in proračunom, dodeljenim skupnim razpisom z drugimi evropskimi partnerstvi;

| (q) | da mnenje o končnih zaključnih računih skupnega podjetja; |
| --- | --- |

(q)

da mnenje o končnih zaključnih računih skupnega podjetja;

| (r) | po potrebi poskrbi za vzpostavitev službe za notranjo revizijo skupnega podjetja; |
| --- | --- |

(r)

po potrebi poskrbi za vzpostavitev službe za notranjo revizijo skupnega podjetja;

| (s) | na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri organizacijsko strukturo programske pisarne; |
| --- | --- |

(s)

na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri organizacijsko strukturo programske pisarne;

| (t) | na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri komunikacijsko politiko skupnega podjetja; |
| --- | --- |

(t)

na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri komunikacijsko politiko skupnega podjetja;

| (u) | odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje, razen če ni v drugem delu določeno drugače; |
| --- | --- |

(u)

odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje, razen če ni v drugem delu določeno drugače;

| (v) | v skladu s členom 110(2) Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev; |
| --- | --- |

(v)

v skladu s členom 110(2) Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev;

| (w) | sprejme pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v skupno podjetje ali uporabi pripravnikov; |
| --- | --- |

(w)

sprejme pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v skupno podjetje ali uporabi pripravnikov;

| (x) | po potrebi ustanovi svetovalne ali delovne skupine, tudi v sodelovanju z drugimi skupnimi podjetji, poleg organov skupnega podjetja iz člena 14, in sicer za določeno obdobje in za poseben namen; |
| --- | --- |

(x)

po potrebi ustanovi svetovalne ali delovne skupine, tudi v sodelovanju z drugimi skupnimi podjetji, poleg organov skupnega podjetja iz člena 14, in sicer za določeno obdobje in za poseben namen;

| (y) | po potrebi Komisiji predloži zahteve za spremembe te uredbe; |
| --- | --- |

(y)

po potrebi Komisiji predloži zahteve za spremembe te uredbe;

| (z) | znanstveni svetovalni organ skupnega podjetja ali njegove člane prosi za znanstveno svetovanje ali analizo glede posameznih vprašanj, tudi glede razvoja dogodkov v sorodnih sektorjih; |
| --- | --- |

(z)

znanstveni svetovalni organ skupnega podjetja ali njegove člane prosi za znanstveno svetovanje ali analizo glede posameznih vprašanj, tudi glede razvoja dogodkov v sorodnih sektorjih;

| (a1) | do konca leta 2023 na podlagi priporočila izvršnega direktorja sprejme načrt za postopen umik skupnega podjetja iz financiranja v okviru Obzorja Evropa; |
| --- | --- |

(a1)

do konca leta 2023 na podlagi priporočila izvršnega direktorja sprejme načrt za postopen umik skupnega podjetja iz financiranja v okviru Obzorja Evropa;

| (b1) | zagotavlja izvajanje vsake naloge, ki ni konkretno dodeljena določenemu organu skupnega podjetja, pri čemer pa lahko upravni odbor tako nalogo dodeli drugemu organu zadevnega skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(b1)

zagotavlja izvajanje vsake naloge, ki ni konkretno dodeljena določenemu organu skupnega podjetja, pri čemer pa lahko upravni odbor tako nalogo dodeli drugemu organu zadevnega skupnega podjetja.

3.   Za upravni odbor skupnega podjetja lahko veljajo tudi specifična pravila iz drugega dela.

4.   Upravni odbor v skladu s členom 110(2) Kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko navedeni prenos pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor je pooblaščen za nadaljnji prenos teh pooblastil.

5.   Upravni odbor pred glasovanjem v čim večji meri upošteva morebitna mnenja, priporočila ali predloge skupine predstavnikov držav. Upravni odbor brez nepotrebnega odlašanja obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih mnenj, priporočil ali predlogov, ali poda razloge, če teh ukrepov ne sprejme.

Oddelek 2

Izvršni direktor

Člen 18

Imenovanje, razrešitev in podaljšanje mandata izvršnega direktorja

1.   Komisija po posvetovanju s člani skupnega podjetja razen Unije predlaga seznam kandidatov za izvršnega direktorja, po možnosti vsaj tri. Vsaka vrsta članov skupnega podjetja razen Unije za tako posvetovanje imenuje enega predstavnika in enega opazovalca v imenu upravnega odbora.

2.   Izvršnega direktorja na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po odprtem in transparentnem postopku izbire, pri katerem se spoštuje načelo uravnotežene zastopanosti spolov.

3.   Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec skupnega podjetja v skladu s členom 2, točka (a), Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

Skupno podjetje za namene sklenitve pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora.

4.   Mandat izvršnega direktorja traja štiri leta. Ob koncu navedenega obdobja Komisija po posvetovanju s člani razen Unije oceni delo izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive skupnega podjetja.

5.   Upravni odbor skupnega podjetja lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 4, izvršnemu direktorju enkrat podaljša mandat, in sicer za največ tri leta.

6.   Izvršni direktor, katerega mandat je bil podaljšan, ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

7.   Izvršni direktor je lahko razrešen le na podlagi sklepa upravnega odbora, ki ukrepa na predlog Komisije, po posvetovanju s skupino predstavnikov držav in člani skupnega podjetja razen Unije.

Člen 19

Naloge izvršnega direktorja

1.   Izvršni direktor je glavni vodstveni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje skupnega podjetja v skladu z odločitvami upravnega odbora. Upravnemu odboru predloži vse informacije, potrebne za izvajanje nalog. Brez poseganja v ločene pristojnosti institucij Unije in upravnega odbora izvršni direktor ne sme zahtevati ali sprejemati nobenih navodil vlade ali katerega koli drugega organa.

2.   Izvršni direktor je pravni zastopnik skupnega podjetja. Odgovoren je upravnemu odboru skupnega podjetja.

3.   Izvršni direktor izvršuje proračun skupnega podjetja in zagotavlja usklajevanje med različnimi organi in službami skupnega podjetja.

4.   Izvršni direktor opravlja naslednje naloge za skupno podjetje:

| (a) | zagotavlja trajnostno in učinkovito upravljanje skupnega podjetja ter učinkovito izvajanje programa dela; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja trajnostno in učinkovito upravljanje skupnega podjetja ter učinkovito izvajanje programa dela;

| (b) | pripravi osnutek letnega proračuna in kadrovski načrt ter ju predloži upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- |

(b)

pripravi osnutek letnega proračuna in kadrovski načrt ter ju predloži upravnemu odboru v sprejetje;

| (c) | pripravi program dela in ustrezne ocene odhodkov za skupno podjetje ter jih po pridobitvi mnenja skupine predstavnikov držav ali odbora javnih organov, kadar je to ustrezno, predloži upravnemu odboru v sprejetje z namenom izvajanja strateškega načrta raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

(c)

pripravi program dela in ustrezne ocene odhodkov za skupno podjetje ter jih po pridobitvi mnenja skupine predstavnikov držav ali odbora javnih organov, kadar je to ustrezno, predloži upravnemu odboru v sprejetje z namenom izvajanja strateškega načrta raziskav in inovacij;

| (d) | upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun za skupno podjetje; |
| --- | --- |

(d)

upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun za skupno podjetje;

| (e) | pripravi konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, vključno z informacijami o ustreznih odhodkih in prispevkih članov razen Unije iz člena 11(1), in ga predloži upravnemu odboru v oceno in odobritev; |
| --- | --- |

(e)

pripravi konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, vključno z informacijami o ustreznih odhodkih in prispevkih članov razen Unije iz člena 11(1), in ga predloži upravnemu odboru v oceno in odobritev;

| (f) | spremlja prispevke iz člena 11(1), redno poroča upravnemu odboru o napredku pri doseganju ciljev in po potrebi predlaga popravne ukrepe; |
| --- | --- |

(f)

spremlja prispevke iz člena 11(1), redno poroča upravnemu odboru o napredku pri doseganju ciljev in po potrebi predlaga popravne ukrepe;

| (g) | spremlja izvajanje ukrepov za privabljanje novincev, zlasti MSP, visokošolskih institucij in raziskovalnih organizacij; |
| --- | --- |

(g)

spremlja izvajanje ukrepov za privabljanje novincev, zlasti MSP, visokošolskih institucij in raziskovalnih organizacij;

| (h) | vzpostavi formalno in redno sodelovanje z evropskimi partnerstvi, opredeljenimi v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ter v skladu s strateškimi usmeritvami, ki jih zagotovi upravni odbor; |
| --- | --- |

(h)

vzpostavi formalno in redno sodelovanje z evropskimi partnerstvi, opredeljenimi v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ter v skladu s strateškimi usmeritvami, ki jih zagotovi upravni odbor;

| (i) | na povabilo predsednika ustrezno sestavo programskega odbora Obzorja Evropa redno obvešča v okviru odgovornosti Komisije, da na podlagi člena 14(7) sklepa o Posebnem programu za izvajanje Obzorja Evropa in Priloge III k navedenemu sklepu obvešča programski odbor, pred sprejetjem programa dela skupnega podjetja pa zlasti v zvezi z uporabo člena 22(5) uredbe Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

(i)

na povabilo predsednika ustrezno sestavo programskega odbora Obzorja Evropa redno obvešča v okviru odgovornosti Komisije, da na podlagi člena 14(7) sklepa o Posebnem programu za izvajanje Obzorja Evropa in Priloge III k navedenemu sklepu obvešča programski odbor, pred sprejetjem programa dela skupnega podjetja pa zlasti v zvezi z uporabo člena 22(5) uredbe Obzorje Evropa;

| (j) | upravnemu odboru ali odboru javnih organov, kadar je to ustrezno, v odobritev predloži seznam ukrepov, ki naj jih skupno podjetje izbere za financiranje; |
| --- | --- |

(j)

upravnemu odboru ali odboru javnih organov, kadar je to ustrezno, v odobritev predloži seznam ukrepov, ki naj jih skupno podjetje izbere za financiranje;

| (k) | po javnem razpisu za prijavo interesa oceni vloge za pridružene člane skupnega podjetja in upravnemu odboru predloži predloge za pridružene člane; |
| --- | --- |

(k)

po javnem razpisu za prijavo interesa oceni vloge za pridružene člane skupnega podjetja in upravnemu odboru predloži predloge za pridružene člane;

| (l) | druge organe skupnega podjetja redno obvešča o vseh zadevah, ki so pomembne za njihovo vlogo; |
| --- | --- |

(l)

druge organe skupnega podjetja redno obvešča o vseh zadevah, ki so pomembne za njihovo vlogo;

| (m) | v okviru svojih pristojnosti v imenu skupnega podjetja podpisuje posamezne sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(m)

v okviru svojih pristojnosti v imenu skupnega podjetja podpisuje posamezne sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev;

| (n) | podpisuje pogodbe o javnih naročilih v imenu skupnega podjetja; |
| --- | --- |

(n)

podpisuje pogodbe o javnih naročilih v imenu skupnega podjetja;

| (o) | zagotavlja spremljanje in ocenjevanje napredka programa glede na ustrezne kazalnike učinka in specifične cilje skupnega podjetja, kot je določeno v drugem delu, pod nadzorom upravnega odbora in, kadar je to ustrezno, v sodelovanju s svetovalnimi organi, ter v skladu s členom 171; |
| --- | --- |

(o)

zagotavlja spremljanje in ocenjevanje napredka programa glede na ustrezne kazalnike učinka in specifične cilje skupnega podjetja, kot je določeno v drugem delu, pod nadzorom upravnega odbora in, kadar je to ustrezno, v sodelovanju s svetovalnimi organi, ter v skladu s členom 171;

| (p) | izvaja komunikacijsko politiko skupnega podjetja; |
| --- | --- |

(p)

izvaja komunikacijsko politiko skupnega podjetja;

| (q) | organizira, usmerja in nadzoruje dejavnosti in osebje skupnega podjetja v okviru pooblastil, ki jih nanj prenese upravni odbor; |
| --- | --- |

(q)

organizira, usmerja in nadzoruje dejavnosti in osebje skupnega podjetja v okviru pooblastil, ki jih nanj prenese upravni odbor;

| (r) | vzpostavi in zagotovi delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter o vsaki pomembni spremembi tega sistema poroča upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(r)

vzpostavi in zagotovi delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter o vsaki pomembni spremembi tega sistema poroča upravnemu odboru;

| (s) | ščiti finančne interese Unije in drugih članov z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo zneskov, ki so bili nepravilno izplačani, ter po potrebi z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih ter odvračilnih upravnih sankcij in denarnih kazni; |
| --- | --- |

(s)

ščiti finančne interese Unije in drugih članov z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo zneskov, ki so bili nepravilno izplačani, ter po potrebi z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih ter odvračilnih upravnih sankcij in denarnih kazni;

| (t) | zagotavlja izvajanje ocenjevanja tveganja in obvladovanja tveganja za skupno podjetje; |
| --- | --- |

(t)

zagotavlja izvajanje ocenjevanja tveganja in obvladovanja tveganja za skupno podjetje;

| (u) | sprejema druge ukrepe, potrebne za oceno napredka skupnega podjetja pri doseganju ciljev; |
| --- | --- |

(u)

sprejema druge ukrepe, potrebne za oceno napredka skupnega podjetja pri doseganju ciljev;

| (v) | pripravi načrt za postopen umik skupnega podjetja iz financiranja v okviru Obzorja Evropa in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- |

(v)

pripravi načrt za postopen umik skupnega podjetja iz financiranja v okviru Obzorja Evropa in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje;

| (w) | opravlja vse druge naloge, ki mu jih zaupa ali naloži upravni odbor ali kot se zahtevajo na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(w)

opravlja vse druge naloge, ki mu jih zaupa ali naloži upravni odbor ali kot se zahtevajo na podlagi te uredbe;

| (x) | ima pooblastila, da svoja pooblastila prenese na druge člane osebja, in sicer v skladu s pravili, ki se sprejmejo v skladu s členom 17(4). |
| --- | --- |

(x)

ima pooblastila, da svoja pooblastila prenese na druge člane osebja, in sicer v skladu s pravili, ki se sprejmejo v skladu s členom 17(4).

5.   Za izvršnega direktorja lahko veljajo tudi morebitna posebna pravila iz drugega dela.

6.   Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge skupnega podjetja, ki izhajajo iz te uredbe. Programsko pisarno sestavlja osebje skupnega podjetja, izvaja pa zlasti naslednje naloge:

| (a) | zagotavlja podporo pri vzpostavitvi in vodenju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili za skupno podjetje; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja podporo pri vzpostavitvi in vodenju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili za skupno podjetje;

| (b) | upravlja izvajanje programa dela skupnega podjetja v celotnem ciklu izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

upravlja izvajanje programa dela skupnega podjetja v celotnem ciklu izvajanja;

| (c) | članom skupnega podjetja in njegovim organom zagotavlja vse ustrezne in pravočasne informacije ter podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(c)

članom skupnega podjetja in njegovim organom zagotavlja vse ustrezne in pravočasne informacije ter podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog;

| (d) | deluje kot sekretariat organov skupnega podjetja in zagotavlja podporo morebitnim svetovalnim skupinam, ki jih ustanovi upravni odbor. |
| --- | --- |

(d)

deluje kot sekretariat organov skupnega podjetja in zagotavlja podporo morebitnim svetovalnim skupinam, ki jih ustanovi upravni odbor.

Oddelek 3

Svetovalni organi

Člen 20

Skupina predstavnikov držav

1.   Razen kadar države članice in pridružene države v skupnem podjetju sodelujejo kot člani ali njihovi subjekti v sestavi, skupna podjetja ustanovijo skupino predstavnikov držav, kot je določeno v drugem delu, ob upoštevanju določb tega člena.

2.   Skupino predstavnikov držav sestavljajo po največ dva predstavnika in največ dva namestnika iz vsake države članice in vsake pridružene države. Skupina predstavnikov držav izvoli predsednika in podpredsednika med svojimi člani.

3.   Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj dvakrat letno. Sestanke skliče predsednik ali vsaj tretjina članov skupine predstavnikov držav. Predsednik upravnega odbora in izvršni direktor ali njuna predstavnika se na zahtevo predsednika skupine predstavnikov držav sestankov udeležita kot opazovalca za namen posredovanja informacij o specifičnih zadevah.

4.   Sestanke skupine predstavnikov držav lahko urejajo vse ustrezne specifične določbe iz drugega dela.

5.   Predsednik skupine predstavnikov držav lahko povabi druge osebe, da se sestankov udeležijo kot opazovalke, zlasti predstavnike ustreznih zveznih ali regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike visokošolskih institucij in organizacij, ki izvajajo raziskave, združenj MSP in industrijskih združenj ter predstavnike drugih organov skupnega podjetja.

6.   Dnevni red sestankov skupine predstavnikov držav in zadevna dokazila se razpošljejo dovolj vnaprej, da se zagotovi ustrezna zastopanost vsake države članice in pridružene države. Dnevni red se v vednost pošlje pravočasno tudi upravnemu odboru.

7.   Opravi se posvetovanje s skupino predstavnikov držav, ki zlasti proučuje informacije in zagotavlja mnenja o naslednjih zadevah:

| (a) | napredku pri programu skupnega podjetja ter pri doseganju njegovih ciljev in pričakovanih učinkov kot dela Obzorja Evropa, vključno z informacijami o razpisih za zbiranje predlogov in prejetih predlogih ter o procesu ocenjevanja predlogov; |
| --- | --- |

(a)

napredku pri programu skupnega podjetja ter pri doseganju njegovih ciljev in pričakovanih učinkov kot dela Obzorja Evropa, vključno z informacijami o razpisih za zbiranje predlogov in prejetih predlogih ter o procesu ocenjevanja predlogov;

| (b) | posodobitvi strateškega načrta za raziskave in inovacije ali enakovrednega dokumenta v skladu s strateškim načrtovanjem v okviru Obzorja Evropa ter drugimi instrumenti Unije in držav članic za financiranje; |
| --- | --- |

(b)

posodobitvi strateškega načrta za raziskave in inovacije ali enakovrednega dokumenta v skladu s strateškim načrtovanjem v okviru Obzorja Evropa ter drugimi instrumenti Unije in držav članic za financiranje;

| (c) | povezavah z Obzorjem Evropa ter drugimi pobudami Unije, nacionalnimi in, kjer je ustrezno, regionalnimi pobudami, vključno s skladi kohezijske politike, v skladu s strategijami za pametno specializacijo; |
| --- | --- |

(c)

povezavah z Obzorjem Evropa ter drugimi pobudami Unije, nacionalnimi in, kjer je ustrezno, regionalnimi pobudami, vključno s skladi kohezijske politike, v skladu s strategijami za pametno specializacijo;

| (d) | osnutkih programov dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, zlasti o raziskovalnih temah nižje ravni tehnološke pripravljenosti, vključenih v osnutek programa dela, in o uporabi meril za upravičenost; |
| --- | --- |

(d)

osnutkih programov dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, zlasti o raziskovalnih temah nižje ravni tehnološke pripravljenosti, vključenih v osnutek programa dela, in o uporabi meril za upravičenost;

| (e) | vključitvi MSP, zagonskih podjetij, visokošolskih institucij in raziskovalnih organizacij ter ukrepih za spodbujanje sodelovanja novincev; |
| --- | --- |

(e)

vključitvi MSP, zagonskih podjetij, visokošolskih institucij in raziskovalnih organizacij ter ukrepih za spodbujanje sodelovanja novincev;

| (f) | ukrepih za razširjanje in izkoriščanje rezultatov v celotni vrednostni verigi; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih za razširjanje in izkoriščanje rezultatov v celotni vrednostni verigi;

| (g) | letnem poročilu o dejavnostih. |
| --- | --- |

(g)

letnem poročilu o dejavnostih.

8.   Za namene iskanja dogovora o stališču iz člena 17(2), točka (l), skupina predstavnikov držav vključuje samo države članice. Postopek za sklenitev dogovora o tem stališču je podrobneje določen v poslovniku skupine predstavnikov držav.

9.   Kadar je ustrezno, skupina predstavnikov držav tudi redno poroča upravnemu odboru in deluje kot vmesnik skupnega podjetja v zvezi z naslednjimi zadevami:

| (a) | stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno s konkretnimi ukrepi, sprejetimi ali predvidenimi za uvajanje in uporabo zadevnih tehnologij in inovativnih rešitev; |
| --- | --- |

(a)

stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno s konkretnimi ukrepi, sprejetimi ali predvidenimi za uvajanje in uporabo zadevnih tehnologij in inovativnih rešitev;

| (b) | posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi z razširjanjem izsledkov, specializiranimi tehničnimi delavnicami in sporočanjem; |
| --- | --- |

(b)

posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi z razširjanjem izsledkov, specializiranimi tehničnimi delavnicami in sporočanjem;

| (c) | posebnimi ukrepi na nacionalni ali regionalni ravni, kar se tiče dejavnosti uvajanja, povezanih s posameznim skupnim podjetjem; |
| --- | --- |

(c)

posebnimi ukrepi na nacionalni ali regionalni ravni, kar se tiče dejavnosti uvajanja, povezanih s posameznim skupnim podjetjem;

| (d) | nacionalnimi ali regionalnimi politikami in pobudami za zagotovitev dopolnjevanja glede strateškega načrta za raziskave in inovacije ter letnih programov dela skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(d)

nacionalnimi ali regionalnimi politikami in pobudami za zagotovitev dopolnjevanja glede strateškega načrta za raziskave in inovacije ter letnih programov dela skupnega podjetja.

10.   Ob koncu vsakega koledarskega leta skupina predstavnikov držav predloži poročilo, v katerem so opisane nacionalne ali regionalne politike v okviru skupnega podjetja in opredeljeni posebni načini sodelovanja pri ukrepih, ki jih financira skupno podjetje.

11.   Skupina predstavnikov držav lahko za upravni odbor ali izvršnega direktorja na svojo pobudo pripravlja mnenja, priporočila ali predloge o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah ter programih dela in drugih dokumentih, zlasti če te zadeve vplivajo na nacionalne ali regionalne interese.

12.   Skupina predstavnikov držav redno prejema pravočasne in ustrezne informacije, vključno z razčlenitvijo glede na državo, med drugim podatke o uporabi posrednih ukrepov, ki jih financira skupno podjetje, in udeležbi pri njihovem izvajanju, o rezultatih ocenjevanja vsakega razpisa za zbiranje predlogov in izvajanju projekta, o sinergijah z drugimi ustreznimi programi Unije in drugimi evropskimi partnerstvi, o dodatnih dejavnostih, odobrenih in dejansko zagotovljenih finančnih prispevkih in prispevkih v naravi ter o izvrševanju proračuna skupnega podjetja.

13.   Skupina predstavnikov držav sprejme svoj poslovnik ob ustreznem upoštevanju členov 33 in 42.

14.   Eno ali več skupnih podjetij lahko ustanovi skupno skupino predstavnikov držav v skladu z zadevnimi določbami iz drugega dela.

Člen 21

Znanstveno svetovanje

1.   Razen če ni v drugem delu določeno drugače, si skupna podjetja prizadevajo za neodvisno znanstveno svetovanje, ki ga pridobijo:

| (a) | od znanstvenega svetovalnega organa, ki ga ustanovi skupno podjetje v skladu z zadevnimi določbami iz drugega dela, ob upoštevanju določb tega člena, ali |
| --- | --- |

(a)

od znanstvenega svetovalnega organa, ki ga ustanovi skupno podjetje v skladu z zadevnimi določbami iz drugega dela, ob upoštevanju določb tega člena, ali

| (b) | z ad hoc prošnjami upravnega odbora skupnemu podjetju za neodvisno strokovno znanje o posameznih vprašanjih. |
| --- | --- |

(b)

z ad hoc prošnjami upravnega odbora skupnemu podjetju za neodvisno strokovno znanje o posameznih vprašanjih.

2.   V okviru dejavnosti skupnega podjetja se med člani znanstvenega svetovalnega organa zagotovi uravnotežena zastopanost strokovnjakov, tudi kar zadeva uravnoteženo zastopanost spolov in geografsko uravnoteženost. Člani znanstvenega svetovalnega organa skupaj razpolagajo s kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami na tehničnem področju, potrebnimi, da lahko skupnemu podjetju dajo znanstveno utemeljena priporočila, ob upoštevanju podnebnega, okoljskega in socialno-ekonomskega vpliva takih priporočil in ciljev skupnega podjetja.

3.   Člani znanstvenega svetovalnega organa in povabljeni opazovalci spoštujejo obveznost varovanja poslovne skrivnosti, ki v skladu s Pogodbama in njunimi izvedbenimi pravili velja za vse člane institucij in njihovo osebje, ter varnostne predpise Komisije v zvezi z varovanjem občutljivih netajnih podatkov in tajnih podatkov Unije, kakor so navedeni v sklepih Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (31) oziroma (EU, Euratom) 2015/444 (32).

4.   Upravni odbor vzpostavi odprt izbirni postopek s posebnimi merili za sestavo znanstvenega svetovalnega organa skupnega podjetja ter imenuje njegove člane. Pri tem upošteva potencialne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav.

5.   Znanstveni svetovalni organ predsednika izvoli med svojimi člani.

6.   Znanstveni svetovalni organ se sestane najmanj dvakrat letno, sestanke pa sklicuje njegov predsednik. Predsednik lahko povabi druge osebe, da se sestankov udeležijo kot opazovalci. Znanstveni svetovalni organ sprejme svoj poslovnik. Dnevni red sestankov se pravočasno objavi na spletnem mestu zadevnega skupnega podjetja.

7.   Znanstveni svetovalni organ opravlja naslednje naloge:

| (a) | svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki se obravnavajo v programih dela, vključno z obsegom razpisov za zbiranje predlogov, v skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije ter strateškim načrtovanjem v okviru Obzorja Evropa; |
| --- | --- |

(a)

svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki se obravnavajo v programih dela, vključno z obsegom razpisov za zbiranje predlogov, v skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije ter strateškim načrtovanjem v okviru Obzorja Evropa;

| (b) | svetuje glede znanstvenih dosežkov, ki se opišejo v letnem poročilu o dejavnostih; |
| --- | --- |

(b)

svetuje glede znanstvenih dosežkov, ki se opišejo v letnem poročilu o dejavnostih;

| (c) | glede na napredek pri strateškem načrtu za raziskave in inovacije ter posameznih ukrepih upravnemu odboru po potrebi predlaga popravne ukrepe ali preusmeritve; |
| --- | --- |

(c)

glede na napredek pri strateškem načrtu za raziskave in inovacije ter posameznih ukrepih upravnemu odboru po potrebi predlaga popravne ukrepe ali preusmeritve;

| (d) | zagotavlja neodvisno svetovanje in znanstvene analize glede posameznih vprašanj, kot zahteva upravni odbor, zlasti v zvezi z razvojem dogodkov v sorodnih sektorjih ali v podporo oceni vlog za potencialne pridružene člane in prispevajoče partnerje; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja neodvisno svetovanje in znanstvene analize glede posameznih vprašanj, kot zahteva upravni odbor, zlasti v zvezi z razvojem dogodkov v sorodnih sektorjih ali v podporo oceni vlog za potencialne pridružene člane in prispevajoče partnerje;

| (e) | če je to določeno v drugem delu, oceni rezultate tehnoloških in inovacijskih dejavnosti, ki jih financira skupno podjetje, ter o tem poroča upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(e)

če je to določeno v drugem delu, oceni rezultate tehnoloških in inovacijskih dejavnosti, ki jih financira skupno podjetje, ter o tem poroča upravnemu odboru;

| (f) | če je to določeno v drugem delu, sodeluje v odborih za povezovanje sektorjev, posebej ustanovljenih med evropskimi partnerstvi v okviru Obzorja Evropa, da se omogočijo sinergije; |
| --- | --- |

(f)

če je to določeno v drugem delu, sodeluje v odborih za povezovanje sektorjev, posebej ustanovljenih med evropskimi partnerstvi v okviru Obzorja Evropa, da se omogočijo sinergije;

| (g) | opravlja vse druge naloge, kot so določene v drugem delu. |
| --- | --- |

(g)

opravlja vse druge naloge, kot so določene v drugem delu.

8.   Po vsakem sestanku znanstvenega svetovalnega organa njegov predsednik upravnemu odboru predloži poročilo, v katerem so navedena mnenja tega organa in njegovih članov o zadevah, o katerih so razpravljali na sestanku. Poročilo se, kolikor je mogoče, objavi na spletnem mestu zadevnega skupnega podjetja.

9.   Znanstveni svetovalni odbor lahko na lastno pobudo svetuje upravnemu odboru, naj se z njim posvetuje glede posameznih zadev, ki niso zajete med nalogami iz odstavka 7. Poročilo se, kolikor je mogoče, objavi na spletnem mestu zadevnega skupnega podjetja.

10.   Znanstvenemu svetovalnemu organu se utemelji, zakaj na podlagi njegovega mnenja o programu dela in strateškemu načrtu za raziskave in inovacije niso bili sprejeti ukrepi.

Člen 22

Skupina deležnikov

1.   Skupna podjetja lahko ustanovijo skupino deležnikov v skladu z zadevnimi določbami drugega dela in ob upoštevanju tega člena.

2.   Skupina deležnikov je odprta za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi skupinami, dejavnimi na področju skupnega podjetja, ter za mednarodne interesne skupine iz držav članic, pridruženih držav ali drugih držav.

3.   Upravni odbor določi specifična merila in izbirni postopek za sestavo skupine deležnikov ter si prizadeva doseči uravnoteženo zastopanost v smislu geografske porazdelitve, spola, sektorja in strokovnega znanja deležnikov. Kadar je ustrezno, pri tem upošteva potencialne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav.

4.   Skupina deležnikov se redno obvešča o dejavnostih skupnega podjetja in je vabljena k dajanju pripomb k načrtovanim pobudam skupnega podjetja.

5.   Sestanke skupine deležnikov sklicuje izvršni direktor.

6.   Izvršni direktor lahko upravnemu odboru svetuje, naj se posvetuje s skupino deležnikov glede posebnih vprašanj. V primeru takega posvetovanja se upravnemu odboru in skupini predstavnikov držav po zadevni razpravi v skupini deležnikov predloži poročilo, ki se tudi objavi na spletnem mestu zadevnega skupnega podjetja.

POGLAVJE 4

Finančne in operativne določbe

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 23

Usklajena uporaba omejitve sodelovanja

Skupna podjetja, kar zadeva uporabo člena 22(5) uredbe Obzorje Evropa, zagotovijo skladnost s pristopom, ubranim za ukrepe, financirane v okviru programa dela Obzorje Evropa, sprejetega v skladu s členom 13(2), točka (b), sklepa o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje Obzorja Evropa, pa tudi z zakonodajo Unije in ustreznimi smernicami za njegovo uporabo pri podobnih temah v programu dela zadevnega skupnega podjetja.

Člen 24

Pravila, ki se uporabljajo za dejavnosti, ki jih financirajo skupna podjetja

1.   Za ukrepe, ki jih skupna podjetja financirajo v okviru Obzorja Evropa, se uporablja uredba Obzorje Evropa. V skladu z navedeno uredbo se vsako skupno podjetje šteje za organ financiranja in zagotavlja finančno podporo za posredne ukrepe v skladu s členom 6 navedene uredbe.

2.   Za ukrepe, ki jih skupna podjetja financirajo v okviru Obzorja Evropa, lahko veljajo tudi posebne določbe iz drugega dela.

3.   Z odstopanjem od člena 40(4), točka (a), uredbe Obzorje Evropa se pravica do ugovora uporablja tudi za udeležence, ki ustvarjajo rezultate, ki niso prejeli finančnih sredstev skupnega podjetja.

Člen 25

Operativno in finančno načrtovanje

1.   Izvršni direktor predloži upravnemu odboru osnutek programa dela v sprejetje.

2.   Program dela se sprejme do konca leta pred letom njegovega izvajanja. Program dela in razpisi za zbiranje predlogov se objavijo na spletnem mestu skupnega podjetja in na spletnem mestu Obzorja Evropa ter se – v podporo usklajevanju s splošno strategijo Obzorja Evropa – pošljejo v vednost ustrezni sestavi programskega odbora.

3.   Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži v sprejetje upravnemu odboru.

4.   Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca leta pred letom njegovega izvajanja.

5.   Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije, in po potrebi zneskov finančnih prispevkov članov razen Unije in morebitnih prispevajočih partnerjev.

Člen 26

Operativno in finančno poročanje

1.   Izvršni direktor upravnemu odboru predloži konsolidirano letno poročilo o dejavnostih o izvajanju svojih dolžnosti v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja. Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih se pravočasno objavi na spletnem mestu zadevnega skupnega podjetja.

2.   Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah:

| (a) | izvedenih ukrepih na področju raziskav in inovacij in drugih ukrepih ter ustreznih odhodkih; |
| --- | --- |

(a)

izvedenih ukrepih na področju raziskav in inovacij in drugih ukrepih ter ustreznih odhodkih;

| (b) | predloženih predlogih, vključno z razčlenitvijo glede na državo, v kateri ima pravni subjekt sedež, in glede na vrsto udeleženca, zlasti MSP in novince; |
| --- | --- |

(b)

predloženih predlogih, vključno z razčlenitvijo glede na državo, v kateri ima pravni subjekt sedež, in glede na vrsto udeleženca, zlasti MSP in novince;

| (c) | posrednih ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, tudi MSP, in glede na državo ter navedbo prispevka zadevnega skupnega podjetja za posamezne udeležence in ukrepe; |
| --- | --- |

(c)

posrednih ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, tudi MSP, in glede na državo ter navedbo prispevka zadevnega skupnega podjetja za posamezne udeležence in ukrepe;

| (d) | odprtosti skupnih podjetij, vključno s spremljanjem sodelovalnih povezav; |
| --- | --- |

(d)

odprtosti skupnih podjetij, vključno s spremljanjem sodelovalnih povezav;

| (e) | dodatnih dejavnostih članov razen Unije, vključno z razčlenitvijo glede na državo, v kateri imajo sedež zasebni člani, subjekti v njihovi sestavi ali povezani subjekti katerega od njih; |
| --- | --- |

(e)

dodatnih dejavnostih članov razen Unije, vključno z razčlenitvijo glede na državo, v kateri imajo sedež zasebni člani, subjekti v njihovi sestavi ali povezani subjekti katerega od njih;

| (f) | sodelovanju z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s skupnimi razpisi, ter sinergijah med ukrepi skupnega podjetja ter nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami. |
| --- | --- |

(f)

sodelovanju z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s skupnimi razpisi, ter sinergijah med ukrepi skupnega podjetja ter nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami.

3.   Računovodja skupnega podjetja v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja pošlje začasne zaključne račune računovodji Komisije in Računskemu sodišču.

4.   Izvršni direktor v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču.

5.   Postopek razrešnice se izvede v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja.

Oddelek 2

Finančne določbe

Člen 27

Finančna pravila

1.   Skupno podjetje sprejme svoja finančna pravila v skladu s členom 71 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

2.   Finančna pravila se objavijo na spletnem mestu zadevnega skupnega podjetja.

Člen 28

Viri financiranja

1.   Vsako skupno podjetje skupaj financirajo Unija, člani razen Unije in prispevajoči partnerji s finančnimi prispevki in prispevki v naravi za operativne dejavnosti.

2.   Člani razen Unije se dogovorijo, kako bodo svoj skupni prispevek razdelili med sabo v skladu z veljavnimi finančnimi pravili.

3.   Operativni stroški skupnega podjetja se krijejo s:

| (a) | finančnim prispevkom Unije; |
| --- | --- |

(a)

finančnim prispevkom Unije;

| (b) | finančnimi prispevki zasebnih članov ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, prispevajočih partnerjev ali mednarodne organizacije, ki je članica skupnega podjetja; |
| --- | --- |

(b)

finančnimi prispevki zasebnih članov ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, prispevajočih partnerjev ali mednarodne organizacije, ki je članica skupnega podjetja;

| (c) | finančnimi prispevki sodelujočih držav, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

finančnimi prispevki sodelujočih držav, če je ustrezno;

| (d) | prispevki v naravi, opredeljenimi v členu 2, točka 8. |
| --- | --- |

(d)

prispevki v naravi, opredeljenimi v členu 2, točka 8.

4.   V skladu s členoma 10 in 11 so viri skupnega podjetja, vključeni v njegov proračun, sestavljeni iz naslednjih prispevkov:

| (a) | finančnih prispevkov članov k skupnemu podjetju za upravne stroške, ki so na letni ravni enakovredno razdeljeni med Unijo in člane razen Unije, razen če ni v drugem delu določeno drugače zaradi posebne narave članstva skupnega podjetja; |
| --- | --- |

(a)

finančnih prispevkov članov k skupnemu podjetju za upravne stroške, ki so na letni ravni enakovredno razdeljeni med Unijo in člane razen Unije, razen če ni v drugem delu določeno drugače zaradi posebne narave članstva skupnega podjetja;

| (b) | finančnih prispevkov članov ali prispevajočih partnerjev k skupnemu podjetju za operativne stroške; |
| --- | --- |

(b)

finančnih prispevkov članov ali prispevajočih partnerjev k skupnemu podjetju za operativne stroške;

| (c) | vseh prihodkov, ki jih ustvari skupno podjetje; |
| --- | --- |

(c)

vseh prihodkov, ki jih ustvari skupno podjetje;

| (d) | drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov. |
| --- | --- |

(d)

drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov.

Vse obresti na prispevke iz tega odstavka se štejejo za njegove prihodke.

5.   Vsak neporabljeni del prispevka za upravne stroške se lahko da na voljo za kritje operativnih stroškov zadevnega skupnega podjetja.

6.   Če član skupnega podjetja razen Unije ne izpolni obveznosti v zvezi s svojim prispevkom, ga izvršni direktor o tem pisno obvesti in določi razumen rok, v katerem mora izpolniti obveznosti. Kadar zadevni član razen Unije, ob izteku tega roka še vedno ni izpolnil obveznosti, izvršni direktor obvesti Komisijo in po potrebi sodelujoče države zaradi morebitnih ukrepov na podlagi člena 11(8), zadevnega člana pa obvesti, da mu je odvzeta glasovalna pravica v upravnem odboru v skladu z navedenim členom.

7.   Viri in dejavnosti skupnega podjetja se uporabijo za uresničevanje njegovih ciljev in nalog.

8.   Skupno podjetje ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali ki so bila nanj prenesena za izpolnjevanje ciljev in nalog.

9.   Razen v primeru prenehanja delovanja skupnega podjetja, se morebitni prihodki, ki presegajo odhodke, ne izplačajo članom skupnega podjetja, razen če upravni odbor odloči drugače.

Člen 29

Finančne obveznosti

1.   Finančne obveznosti skupnega podjetja niso višje od zneska finančnih sredstev, ki je na voljo ali ki ga v njegov proračun vplačajo njegovi člani in prispevajoči partnerji.

2.   Proračunske obveznosti skupnih podjetij iz člena 3(1), točke (b), (d) in (h), se lahko razdelijo na letne obroke. Do 31. decembra 2024 skupni znesek teh proračunskih obveznosti v obrokih ne preseže 50 % najvišjega prispevka Unije iz člena 10. Od januarja 2025 vsaj 20 % skupnega proračuna za preostala leta ni kritih z letnimi obroki.

Člen 30

Zaščita finančnih interesov članov

1.   Skupno podjetje osebju Komisije in drugim osebam, ki jih pooblasti zadevno skupno podjetje ali Komisija, ter Računskemu sodišču odobri dostop do svojih lokacij in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo revizij.

2.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) je pooblaščen, da v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (33) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (34), izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom, sklepom ali pogodbo, ki se financira na podlagi te uredbe, prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

3.   Evropsko javno tožilstvo (EJT) je pristojno v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 (35) za preiskovanje kaznivih dejanj, ki škodujejo finančnim interesom Unije, kot je določeno v členu 4 navedene uredbe.

4.   Ne glede na odstavka 1 in 3 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija, zadevno skupno podjetje, Računsko sodišče, EJT in OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij, pregledov na kraju samem in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi.

5.   Vsako skupno podjetje z izvajanjem ali naročanjem ustreznega notranjega in zunanjega nadzora zagotovi, da so finančni interesi njegovih članov ustrezno zaščiteni.

6.   Vsako skupno podjetje pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (36). Sprejme pa tudi potrebne ukrepe, s katerimi se omogočijo notranje preiskave, ki jih opravlja OLAF.

7.   Skupno podjetje vsaki nacionalni instituciji, pristojni za revizije, na njeno zahtevo omogoči dostop do vseh informacij v zvezi z nacionalnimi prispevki zadevne sodelujoče države, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvajanje revizij.

Člen 31

Naknadne revizije

Revizije odhodkov za posredne ukrepe se izvedejo v skladu s členom 53 uredbe Obzorje Evropa kot del posrednih ukrepov Obzorja Evropa, zlasti v skladu z revizijsko strategijo iz člena 53(2) navedene uredbe.

Člen 32

Notranja revizija

1.   Notranji revizor Komisije ima v skupnem podjetju enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo, in si prizadeva za zmanjšanje upravnega bremena skupnega podjetja.

2.   Upravni odbor lahko vzpostavi službo za notranjo revizijo v skladu s finančnimi pravili zadevnega skupnega podjetja.

Oddelek 3

Operativne določbe

Člen 33

Zaupnost

Brez poseganja v člena 34 in 36 vsako skupno podjetje zagotovi varstvo zaupnih informacij, katerih razkritje zunaj institucij Unije ter drugih organov, uradov in agencij Unije bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti zadevnega skupnega podjetja. Take zaupne informacije vključujejo med drugim osebne, poslovne, občutljive netajne in tajne informacije.

Člen 34

Transparentnost

Za dokumente, ki jih hrani skupno podjetje, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (37).

37

Člen 35

Obdelava osebnih podatkov

Kadar izvajanje te uredbe zahteva obdelavo osebnih podatkov, bo ta obdelava izvedena v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (38).

38

Člen 36

Dostop do rezultatov in informacij o predlogih

1.   Skupno podjetje institucijam Unije in organom, uradom ali agencijam Unije ter po potrebi organom sodelujočih držav omogoči dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financira. Take informacije vključujejo prispevke in rezultate upravičencev, ki sodelujejo v posrednih ukrepih skupnega podjetja, ali katere koli druge informacije, ki se zdijo potrebne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije ali, kjer je to ustrezno, politik in programov sodelujočih držav. Take pravice dostopa so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo ter morajo biti v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti.

2.   Skupno podjetje Evropski komisiji zagotovi informacije, vključene v predložene predloge, za namene razvijanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik ali programov Unije. To se smiselno uporablja v sodelujočih državah, kjer je to ustrezno, za predloge, pri katerih so udeleženi vložniki s sedežem na njihovem ozemlju, omejeno pa je na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo ter je v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti.

POGLAVJE 5

Osebje in odgovornost

Oddelek 1

Osebje, privilegiji in imunitete

Člen 37

Osebje

1.   Za osebje skupnega podjetja se uporabljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter pravila, ki so jih institucije Unije skupaj sprejele za uporabo Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Kadrovski viri se v skladu z letnim proračunom skupnega podjetja določijo s kadrovskim načrtom skupnega podjetja, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa.

3.   Osebje skupnega podjetja vključuje začasne in pogodbene uslužbence.

4.   Vse stroške v zvezi z osebjem nosi skupno podjetje.

Člen 38

Napoteni nacionalni strokovnjaki in pripravniki

1.   Skupno podjetje lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake in pripravnike, ki niso neposredno zaposleni v tem skupnem podjetju. Število napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, se prišteje k podatkom o kadrovskih virih iz člena 37(2) v skladu z letnim proračunom zadevnega skupnega podjetja.

2.   Upravni odbor zadevnega skupnega podjetja sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v zadevno skupno podjetje in uporabi pripravnikov.

Člen 39

Privilegiji in imunitete

Za skupno podjetje in njegovo osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU.

Oddelek 2

Odgovornost

Člen 40

Odgovornost skupnega podjetja

1.   Pogodbeno odgovornost skupnega podjetja urejajo ustrezne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevni sporazum, sklep ali pogodbo.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti skupno podjetje v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, povrne vso škodo, ki so jo njegovi uslužbenci povzročili pri opravljanju svojih dolžnosti.

3.   Vsako izplačilo skupnega podjetja v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 1 in 2 ter s tem povezani stroški in izdatki se štejejo kot izdatki skupnega podjetja in se krijejo iz njegovih sredstev.

4.   Skupna podjetja so izključno odgovorna za izpolnjevanje svojih obveznosti.

Člen 41

Odgovornost članov in zavarovanje

1.   Finančna odgovornost članov skupnega podjetja za njegove dolgove je omejena na njihove vplačane finančne prispevke k skupnemu podjetju.

2.   Skupna podjetja sklenejo in vzdržujejo ustrezno zavarovanje.

Člen 42

Nasprotje interesov

1.   Skupno podjetje, njegovi organi in osebje se pri opravljanju svojih dejavnosti izogibajo nasprotju interesov.

2.   Upravni odbor sprejme pravila za preprečevanje, izogibanje in obvladovanje nasprotij interesov za osebje skupnega podjetja, člane in druge osebe, ki so dejavne v upravnem odboru in v drugih organih ali skupinah skupnega podjetja, v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja in Kadrovskimi predpisi za osebje.

POGLAVJE 6

Reševanje sporov

Člen 43

Pristojnost Sodišča in pravo, ki se uporablja

1.   Sodišče Evropske unije je pristojno:

| (a) | na podlagi arbitražnih klavzul iz sporazumov ali pogodb, ki jih sklene skupno podjetje, ali njegovih sklepov; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi arbitražnih klavzul iz sporazumov ali pogodb, ki jih sklene skupno podjetje, ali njegovih sklepov;

| (b) | za spore v zvezi s povrnitvijo škode, ki jo povzroči osebje skupnega podjetja pri opravljanju svojih nalog; |
| --- | --- |

(b)

za spore v zvezi s povrnitvijo škode, ki jo povzroči osebje skupnega podjetja pri opravljanju svojih nalog;

| (c) | za vse spore med skupnim podjetjem in njegovimi uslužbenci v okvirih in pod pogoji iz Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev. |
| --- | --- |

(c)

za vse spore med skupnim podjetjem in njegovimi uslužbenci v okvirih in pod pogoji iz Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Za vse zadeve, ki jih ta uredba ali drugi pravni akti Unije ne zajemajo, se uporablja pravo države članice, v kateri je sedež skupnega podjetja.

Člen 44

Pritožbe pri varuhu človekovih pravic

Odločitve skupnega podjetja pri izvajanju te uredbe so lahko predmet pritožbe pri Evropskem varuhu človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU.

POGLAVJE 7

Prenehanje delovanja

Člen 45

Prenehanje delovanja

1.   Skupna podjetja prenehajo delovati ob koncu obdobja iz člena 3.

2.   Poleg odstavka 1 se postopek prenehanja delovanja skupnega podjetja samodejno začne, če Unija ali vsi člani razen Unije izstopijo iz skupnega podjetja.

3.   Upravni odbor za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja skupnega podjetja imenuje enega ali več upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora.

4.   Med postopkom prenehanja delovanja skupnega podjetja se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih s prenehanjem njegovega delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane skupnega podjetja, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno s svojim finančnim prispevkom k skupnemu podjetju. Vsi presežki, ki se porazdelijo Uniji, se vrnejo v proračun Unije.

5.   Vzpostavi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja vsakega sporazuma, ki ga je sklenilo skupno podjetje, ki je v postopku prenehanje delovanja, ali sklepa, ki ga je sprejelo, ter vsake pogodbe o javnem naročilu za obdobje, daljše od obdobja delovanja skupnega podjetja.

DRUGI DEL

POSEBNE DOLOČBE O POSAMEZNIH SKUPNIH PODJETJIH

NASLOV I

SKUPNO PODJETJE ZA KROŽNO EVROPO NA BIOLOŠKI OSNOVI

Člen 46

Dodatni cilji Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi

1.   Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi ima poleg ciljev iz členov 4 in 5 naslednje splošne cilje:

| (a) | pospešiti inovacijski proces in razvoj inovativnih rešitev na biološki osnovi; |
| --- | --- |

(a)

pospešiti inovacijski proces in razvoj inovativnih rešitev na biološki osnovi;

| (b) | pospešiti uvajanje obstoječih zrelih in inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg; |
| --- | --- |

(b)

pospešiti uvajanje obstoječih zrelih in inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg;

| (c) | zagotoviti visoko raven okoljske uspešnosti industrijskih sistemov na biološki osnovi. |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti visoko raven okoljske uspešnosti industrijskih sistemov na biološki osnovi.

2.   Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi ima tudi naslednje specifične cilje:

| (a) | povečati intenzivnost meddisciplinarnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da se napredek v znanostih o življenju in drugih znanstvenih vedah izkoristi za razvoj in predstavitev trajnostnih rešitev na biološki osnovi; |
| --- | --- |

(a)

povečati intenzivnost meddisciplinarnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da se napredek v znanostih o življenju in drugih znanstvenih vedah izkoristi za razvoj in predstavitev trajnostnih rešitev na biološki osnovi;

| (b) | povečati in povezati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti deležnikov po vsej Uniji, tudi v regijah s premalo razvitimi zmogljivostmi, da se izkoristi potencial lokalnega biogospodarstva; |
| --- | --- |

(b)

povečati in povezati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti deležnikov po vsej Uniji, tudi v regijah s premalo razvitimi zmogljivostmi, da se izkoristi potencial lokalnega biogospodarstva;

| (c) | povečati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti za obravnavo okoljskih izzivov in razvoj bolj trajnostnih inovacij na biološki osnovi z zagotovitvijo, da se vprašanja trajnostnosti in okoljska uspešnost vključijo v celotno inovacijsko verigo in v prihodnje inovativne rešitve; |
| --- | --- |

(c)

povečati raziskovalne in inovacijske zmogljivosti za obravnavo okoljskih izzivov in razvoj bolj trajnostnih inovacij na biološki osnovi z zagotovitvijo, da se vprašanja trajnostnosti in okoljska uspešnost vključijo v celotno inovacijsko verigo in v prihodnje inovativne rešitve;

| (d) | okrepiti vključevanje raziskav in inovacij na biološki osnovi v industrijo na biološki osnovi znotraj Unije ter povečati udeležbo akterjev na področju raziskav in inovacij, tudi dobaviteljev surovin, pri vrednostnih verigah na biološki osnovi; |
| --- | --- |

(d)

okrepiti vključevanje raziskav in inovacij na biološki osnovi v industrijo na biološki osnovi znotraj Unije ter povečati udeležbo akterjev na področju raziskav in inovacij, tudi dobaviteljev surovin, pri vrednostnih verigah na biološki osnovi;

| (e) | zmanjšati tveganje, povezano z naložbami v raziskave in inovacije v podjetjih in projektih na biološki osnovi; |
| --- | --- |

(e)

zmanjšati tveganje, povezano z naložbami v raziskave in inovacije v podjetjih in projektih na biološki osnovi;

| (f) | zagotoviti, da se pri razvoju in izvajanju raziskovalnih in inovacijskih projektov na biološki osnovi upoštevajo vidiki krožnosti in okoljski vidiki, tudi prispevki k ciljema podnebne nevtralnosti in ničelnega onesnaževanja, ter spodbujati družbeno sprejemljivost. |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti, da se pri razvoju in izvajanju raziskovalnih in inovacijskih projektov na biološki osnovi upoštevajo vidiki krožnosti in okoljski vidiki, tudi prispevki k ciljema podnebne nevtralnosti in ničelnega onesnaževanja, ter spodbujati družbeno sprejemljivost.

Člen 47

Dodatne naloge Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi

Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi poleg nalog iz člena 5 opravlja naslednje naloge:

| (a) | zagotavlja, da se njegovi cilji dosežejo z načrtovanjem raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti javnih in zasebnih partnerjev; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja, da se njegovi cilji dosežejo z načrtovanjem raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti javnih in zasebnih partnerjev;

| (b) | mobilizira javna in zasebna finančna sredstva za svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

mobilizira javna in zasebna finančna sredstva za svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti;

| (c) | podpira večdisciplinarne raziskovalne in inovacijske projekte z velikim vplivom, ki krepijo industrijske inovacije na biološki osnovi, da bi uresničevalo svoje cilje; |
| --- | --- |

(c)

podpira večdisciplinarne raziskovalne in inovacijske projekte z velikim vplivom, ki krepijo industrijske inovacije na biološki osnovi, da bi uresničevalo svoje cilje;

| (d) | krepi svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti vzdolž celotne inovacijske verige, od nizkih do visokih ravni tehnološke pripravljenosti; |
| --- | --- |

(d)

krepi svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti vzdolž celotne inovacijske verige, od nizkih do visokih ravni tehnološke pripravljenosti;

| (e) | mobilizira in povezuje akterje na področju raziskav in inovacij, tudi dobavitelje surovin s podeželskih, obalnih in mestnih območij ter regij z neizkoriščenim potencialom za razvoj vrednostnih verig na biološki osnovi, da bi sodelovali pri projektnih dejavnostih; |
| --- | --- |

(e)

mobilizira in povezuje akterje na področju raziskav in inovacij, tudi dobavitelje surovin s podeželskih, obalnih in mestnih območij ter regij z neizkoriščenim potencialom za razvoj vrednostnih verig na biološki osnovi, da bi sodelovali pri projektnih dejavnostih;

| (f) | zagotavlja, da so raziskovalne in inovacijske dejavnosti v njegovem okviru osredotočene na vprašanja v javnem interesu, zlasti na okoljsko in podnebno uspešnost industrije na biološki osnovi, tako glede razumevanja zadevnih težav kot razvoja rešitev zanje; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja, da so raziskovalne in inovacijske dejavnosti v njegovem okviru osredotočene na vprašanja v javnem interesu, zlasti na okoljsko in podnebno uspešnost industrije na biološki osnovi, tako glede razumevanja zadevnih težav kot razvoja rešitev zanje;

| (g) | spodbuja komunikacijo in sodelovanje med akterji na področju raziskav in inovacij in industrijskimi deležniki v svojem okviru, da bi se povečala ozaveščenost o hitro razvijajočem se znanju in tehnologiji, olajšalo meddisciplinarno in medsektorsko sodelovanje ter omogočilo uvajanje inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg; |
| --- | --- |

(g)

spodbuja komunikacijo in sodelovanje med akterji na področju raziskav in inovacij in industrijskimi deležniki v svojem okviru, da bi se povečala ozaveščenost o hitro razvijajočem se znanju in tehnologiji, olajšalo meddisciplinarno in medsektorsko sodelovanje ter omogočilo uvajanje inovativnih rešitev na biološki osnovi na trg;

| (h) | mobilizira nacionalne in regionalne organe, ki lahko ustvarijo ugodnejše razmere za uvajanje inovacij na biološki osnovi na trg; |
| --- | --- |

(h)

mobilizira nacionalne in regionalne organe, ki lahko ustvarijo ugodnejše razmere za uvajanje inovacij na biološki osnovi na trg;

| (i) | podpira razmislek v smeri razvoja standardov, da se omogoči uvajanje inovacij na biološki osnovi na trg; |
| --- | --- |

(i)

podpira razmislek v smeri razvoja standardov, da se omogoči uvajanje inovacij na biološki osnovi na trg;

| (j) | določa znanstveno zanesljiva trajnostna merila in referenčna merila uspešnosti, jih uporablja in spremlja v vseh svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih ter jih tudi izven pobude promovira v industriji na biološki osnovi; |
| --- | --- |

(j)

določa znanstveno zanesljiva trajnostna merila in referenčna merila uspešnosti, jih uporablja in spremlja v vseh svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih ter jih tudi izven pobude promovira v industriji na biološki osnovi;

| (k) | inovativne rešitve na biološki osnovi predstavlja in promovira pri oblikovalcih politike, industriji, nevladnih organizacijah, civilni družbi in potrošnikih na splošno. |
| --- | --- |

(k)

inovativne rešitve na biološki osnovi predstavlja in promovira pri oblikovalcih politike, industriji, nevladnih organizacijah, civilni družbi in potrošnikih na splošno.

Člen 48

Člani

Člani Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi so:

| (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- |

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | neprofitna organizacija Bio-based Industries Consortium (konzorcij industrijskih panog na biološki osnovi), registrirana v skladu z belgijskim pravom, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

neprofitna organizacija Bio-based Industries Consortium (konzorcij industrijskih panog na biološki osnovi), registrirana v skladu z belgijskim pravom, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi;

| (c) | pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7 na podlagi sklepa upravnega odbora. |
| --- | --- |

(c)

pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7 na podlagi sklepa upravnega odbora.

Člen 49

Finančni prispevek Unije

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi, vključno z odobritvami EGP, za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 1 000 000 000 EUR, vključno do 23 500 000 EUR za upravne stroške.

Člen 50

Prispevki članov razen Unije

Člani Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, razen Unije, skupaj prispevajo najmanj 1 000 000 000 EUR, vključno do 23 500 000 EUR za upravne stroške, v obdobju iz člena 3, ali poskrbijo, da ta znesek skupaj prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

Člen 51

Obseg dodatnih dejavnosti

1.   Ne glede na pooblastilo upravnega odbora za odločanje o načrtu dodatnih dejavnosti v skladu s členom 17(2), točka (n), ter na področju uporabe člena 2, točki 9 in 10, Bio-based Industries Consortium ali njegovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti vsako leto vložijo predlog za dodatne dejavnosti. Dodatne dejavnosti so dejavnosti, ki so neposredno povezane s projekti in dejavnostmi Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, med drugim zlasti:

| (a) | naložbe v nove zmogljivosti, ki predstavljajo novo vrednostno verigo, vključno z naložbami v trajno opremo, orodja in spremljajočo infrastrukturo, zlasti v zvezi z regionalnim uvajanjem v uporabo in preverjanjem trajnostnosti; |
| --- | --- |

(a)

naložbe v nove zmogljivosti, ki predstavljajo novo vrednostno verigo, vključno z naložbami v trajno opremo, orodja in spremljajočo infrastrukturo, zlasti v zvezi z regionalnim uvajanjem v uporabo in preverjanjem trajnostnosti;

| (b) | naložbe v nov inovativen in trajnosten proizvodni obrat ali vodilni projekt; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v nov inovativen in trajnosten proizvodni obrat ali vodilni projekt;

| (c) | naložbe v novo raziskovalno in inovacijsko ter upravičeno infrastrukturo, vključno z zmogljivostmi, orodji, trajno opremo ali pilotnimi obrati (raziskovalnimi središči); |
| --- | --- |

(c)

naložbe v novo raziskovalno in inovacijsko ter upravičeno infrastrukturo, vključno z zmogljivostmi, orodji, trajno opremo ali pilotnimi obrati (raziskovalnimi središči);

| (d) | dejavnosti standardizacije; |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti standardizacije;

| (e) | komunikacijske dejavnosti ter dejavnosti razširjanja in ozaveščanja. |
| --- | --- |

(e)

komunikacijske dejavnosti ter dejavnosti razširjanja in ozaveščanja.

2.   Naložbe, neposredno povezane s projekti, so zlasti:

| (a) | neupravičene naložbe, potrebne za izvajanje projekta Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, v času trajanja tega projekta; |
| --- | --- |

(a)

neupravičene naložbe, potrebne za izvajanje projekta Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, v času trajanja tega projekta;

| (b) | naložba, sočasna s projektom Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, ki dopolnjuje rezultate projekta in ga dviguje na višjo raven tehnološke pripravljenosti; |
| --- | --- |

(b)

naložba, sočasna s projektom Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, ki dopolnjuje rezultate projekta in ga dviguje na višjo raven tehnološke pripravljenosti;

| (c) | naložbe, potrebne za uporabo rezultatov projekta Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi po koncu projekta do prenehanja delovanja podjetja. V utemeljenih primerih se lahko upošteva naložba, povezana z uporabo rezultatov projektov iz pretekle pobude (Skupno podjetje BBI). |
| --- | --- |

(c)

naložbe, potrebne za uporabo rezultatov projekta Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi po koncu projekta do prenehanja delovanja podjetja. V utemeljenih primerih se lahko upošteva naložba, povezana z uporabo rezultatov projektov iz pretekle pobude (Skupno podjetje BBI).

Člen 52

Organi Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi

Organi Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | skupina predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(c)

skupina predstavnikov držav;

| (d) | znanstveni odbor; |
| --- | --- |

(d)

znanstveni odbor;

| (e) | skupine za uvajanje v uporabo. |
| --- | --- |

(e)

skupine za uvajanje v uporabo.

Člen 53

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | pet predstavnikov Komisije v imenu Unije in |
| --- | --- |

(a)

pet predstavnikov Komisije v imenu Unije in

| (b) | pet predstavnikov članov razen Unije, od katerih bi moral vsaj eden zastopati MSP. |
| --- | --- |

(b)

pet predstavnikov članov razen Unije, od katerih bi moral vsaj eden zastopati MSP.

Člen 54

Delovanje upravnega odbora

1.   Člani razen Unije imajo skupaj 50 % glasovalnih pravic.

2.   Z odstopanjem od člena 16(4) upravni odbor izvoli svojega predsednika za dve leti.

3.   Upravni odbor se redno sestane štirikrat letno.

4.   Poleg sestajanja iz odstavka 2 skliče upravni odbor najmanj enkrat letno strateški sestanek, katerega glavni namen je ugotoviti izzive in priložnosti za trajnostno industrijo na biološki osnovi ter Skupnemu podjetju za krožno Evropo na biološki osnovi zagotoviti dodatne strateške usmeritve.

5.   Na strateški sestanek so povabljeni še drugi glavni izvršni direktorji ali vodstveni delavci s pooblastili za odločanje iz vodilnih evropskih podjetij na biološki osnovi ter Komisija.

Člen 55

Znanstveni odbor

1.   Znanstveni odbor je znanstveni svetovalni organ Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi iz člena 21(1).

2.   Znanstveni odbor ima največ 15 stalnih članov.

3.   Predsednik znanstvenega odbora je izvoljen za dve leti.

4.   Znanstveni odbor ustanovi delovno skupino, sestavljeno iz strokovnjakov, ki imajo ustrezne kompetence, da lahko prispevajo k zagotavljanju zadostne osredotočenosti na vse vidike trajnostnosti pri programu dela. Kadar koli je mogoče, svetovanje znanstvenega odbora glede programa dela vključuje vidike, povezane s krožnostjo, okoljsko trajnostnostjo, ohranjanjem in povečevanjem biotske raznovrstnosti, ter širše vidike trajnostnosti sistemov na biološki osnovi in povezanih vrednostnih verig.

Člen 56

Skupine za uvajanje v uporabo

1.   Na podlagi člena 21 se ustanovi ena ali več skupin za uvajanje v uporabo. Vloga skupin za uvajanje v uporabo je svetovanje upravnemu odboru glede vprašanj, ki so ključna za uvajanje inovacij na biološki osnovi na trg in za spodbujanje uporabe trajnostnih krožnih rešitev na biološki osnovi.

2.   Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost širokega nabora deležnikov na področju inovacij na biološki osnovi. Vsak deležnik, razen članov Bio-Based Industries Consortium, njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, lahko izrazi interes, da postane član skupine za uvajanje v uporabo. Upravni odbor določi predvideno velikost in sestavo skupin za uvajanje v uporabo, trajanje mandatov in možnost za podaljšanje članstva ter izbere njihove člane.

3.   Skupine za uvajanje v uporabo se sestanejo najmanj enkrat na leto. Skupine za uvajanje v uporabo na prvem sestanku sprejmejo svoj poslovnik. Ta poslovnik odobri upravni odbor. Izredne seje skupin za uvajanje v uporabo se skličejo na zahtevo upravnega odbora, predsednika zadevne skupine za uvajanje v uporabo ali večine njenih članov.

4.   Skupine za uvajanje v uporabo izvolijo predsednika in podpredsednika za posamezne teme za dveletno obdobje. Predsednik usklajuje dejavnosti in zastopa skupino za uvajanje v uporabo. Predsednik je lahko kot opazovalec povabljen na seje znanstvenega odbora in skupine predstavnikov držav.

5.   Skupine za uvajanje v uporabo na zahtevo upravnega odbora dajejo priporočila o vprašanjih, povezanih z uvajanjem inovacij na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo lahko dajo priporočila upravnemu odboru kadar koli tudi na svojo pobudo.

NASLOV II

SKUPNO PODJETJE ZA ČISTO LETALSTVO

Člen 57

Dodatni cilji Skupnega podjetja za čisto letalstvo

1.   Skupno podjetje za čisto letalstvo ima poleg ciljev iz členov 4 in 5 naslednje splošne cilje:

| (a) | prispevati k zmanjšanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi se lahko začele čim prej uporabljati, kar bi bistveno prispevalo k doseganju splošnih ciljev evropskega zelenega dogovora, zlasti kar zadeva cilj zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov po vsej Uniji za najmanj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in pot k doseganju podnebne nevtralnosti najkasneje do leta 2050; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k zmanjšanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi se lahko začele čim prej uporabljati, kar bi bistveno prispevalo k doseganju splošnih ciljev evropskega zelenega dogovora, zlasti kar zadeva cilj zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov po vsej Uniji za najmanj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in pot k doseganju podnebne nevtralnosti najkasneje do leta 2050;

| (b) | zagotoviti, da raziskovalne in inovacijske dejavnosti, povezane z aeronavtiko, s posebnim poudarkom na prebojnih tehnoloških pobudah, prispevajo k svetovni trajnostni konkurenčnosti letalske industrije Unije in da podnebno nevtralne letalske tehnologije izpolnjujejo ustrezne zahteve glede varnosti v letalstvu ter da letalstvo ostane varno, zanesljivo in učinkovito, tudi stroškovno učinkovito, prevozno sredstvo za potnike in tovor; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da raziskovalne in inovacijske dejavnosti, povezane z aeronavtiko, s posebnim poudarkom na prebojnih tehnoloških pobudah, prispevajo k svetovni trajnostni konkurenčnosti letalske industrije Unije in da podnebno nevtralne letalske tehnologije izpolnjujejo ustrezne zahteve glede varnosti v letalstvu ter da letalstvo ostane varno, zanesljivo in učinkovito, tudi stroškovno učinkovito, prevozno sredstvo za potnike in tovor;

| (c) | spodbuditi raziskovalne in inovacijske zmogljivost v evropskem letalstvu. |
| --- | --- |

(c)

spodbuditi raziskovalne in inovacijske zmogljivost v evropskem letalstvu.

2.   Skupno podjetje za čisto letalstvo ima tudi naslednje specifične cilje:

| (a) | integrirati in predstaviti prelomne letalske tehnološke inovacije, s katerimi je mogoče zmanjšati neto emisije toplogrednih plinov za vsaj 30 % do leta 2030 v primerjavi z vrhunsko tehnologijo iz leta 2020, ter pri tem utirati pot podnebno nevtralnemu letalstvu do leta 2050; |
| --- | --- |

(a)

integrirati in predstaviti prelomne letalske tehnološke inovacije, s katerimi je mogoče zmanjšati neto emisije toplogrednih plinov za vsaj 30 % do leta 2030 v primerjavi z vrhunsko tehnologijo iz leta 2020, ter pri tem utirati pot podnebno nevtralnemu letalstvu do leta 2050;

| (b) | zagotoviti, da lahko tehnološka in potencialna industrijska pripravljenost inovacij podpreta uvedbo prelomnih novih izdelkov in storitev do leta 2035, pri čemer je cilj nadomestiti 75 % operativne flote do leta 2050 ter razviti inovativen, zanesljiv, varen in stroškovno učinkovit evropski letalski sistem, ki lahko doseže cilj podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da lahko tehnološka in potencialna industrijska pripravljenost inovacij podpreta uvedbo prelomnih novih izdelkov in storitev do leta 2035, pri čemer je cilj nadomestiti 75 % operativne flote do leta 2050 ter razviti inovativen, zanesljiv, varen in stroškovno učinkovit evropski letalski sistem, ki lahko doseže cilj podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050;

| (c) | razširiti in spodbuditi vključevanje raziskovalnih in inovacijskih vrednostnih verig na področju podnebno nevtralnega letalstva, vključujoč akademske kroge, raziskovalne organizacije, industrijo in MSP, tudi ob izkoriščanju sinergij z drugimi nacionalnimi in evropskimi programi ter ob podpiranju uvajanja spretnosti in znanj s področja industrije v celotni vrednostni verigi. |
| --- | --- |

(c)

razširiti in spodbuditi vključevanje raziskovalnih in inovacijskih vrednostnih verig na področju podnebno nevtralnega letalstva, vključujoč akademske kroge, raziskovalne organizacije, industrijo in MSP, tudi ob izkoriščanju sinergij z drugimi nacionalnimi in evropskimi programi ter ob podpiranju uvajanja spretnosti in znanj s področja industrije v celotni vrednostni verigi.

Člen 58

Dodatne naloge Skupnega podjetja za čisto letalstvo

Skupno podjetje za čisto letalstvo poleg nalog iz člena 5 opravlja naslednje naloge:

| (a) | na svojem spletnem mestu in ustreznih spletnih mestih Komisije objavi vse informacije, potrebne za pripravo in predložitev predlogov v okviru svojih javnih razpisov; |
| --- | --- |

(a)

na svojem spletnem mestu in ustreznih spletnih mestih Komisije objavi vse informacije, potrebne za pripravo in predložitev predlogov v okviru svojih javnih razpisov;

| (b) | spremlja in ocenjuje tehnološki napredek pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz člena 55; |
| --- | --- |

(b)

spremlja in ocenjuje tehnološki napredek pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz člena 55;

| (c) | omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja pod nadzorom Komisije; |
| --- | --- |

(c)

omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja pod nadzorom Komisije;

| (d) | Komisiji na njeno zahtevo pomaga uskladiti določitev in oblikovanje predpisov in standardov, s katerimi se podpira tržno uvajanje rešitev za čisto letalstvo, zlasti z izvajanjem študij in simulacij ter zagotavljanjem tehničnih nasvetov, pri čemer upošteva potrebo po odpravi ovir za vstop na trg. |
| --- | --- |

(d)

Komisiji na njeno zahtevo pomaga uskladiti določitev in oblikovanje predpisov in standardov, s katerimi se podpira tržno uvajanje rešitev za čisto letalstvo, zlasti z izvajanjem študij in simulacij ter zagotavljanjem tehničnih nasvetov, pri čemer upošteva potrebo po odpravi ovir za vstop na trg.

Člen 59

Člani

1.   Člani Skupnega podjetja za čisto letalstvo so:

| (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- |

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | ustanovni člani, navedeni v Prilogi I, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisto letalstvo, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njihovem pristopu, določene v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

ustanovni člani, navedeni v Prilogi I, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisto letalstvo, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njihovem pristopu, določene v tej uredbi;

| (c) | pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7 na podlagi sklepa upravnega odbora. |
| --- | --- |

(c)

pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7 na podlagi sklepa upravnega odbora.

2.   Poleg člena 7(1) lahko upravni odbor v prvih šestih mesecih po ustanovitvi Skupnega podjetja za čisto letalstvo pridružene člane izbere s seznama, sestavljenega po javnem razpisu za prijavo interesa, ki ga je Komisija objavila pred ustanovitvijo podjetja. Pogoji člena 7(2) se uporabljajo smiselno.

Člen 60

Finančni prispevek Unije

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za čisto letalstvo, vključno z odobritvami EGP, za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 1 700 000 000 EUR, vključno do 39 223 000 EUR za upravne stroške.

Člen 61

Prispevki članov razen Unije

Člani Skupnega podjetja za čisto letalstvo, razen Unije, skupaj prispevajo najmanj 2 400 000 000 EUR, vključno do 39 223 000 EUR za upravne stroške, v obdobju, določenem v členu 3, ali poskrbijo, da ta znesek skupaj prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

Člen 62

Obseg dodatnih dejavnosti

1.   Za namene člena 11(1), točka (b), lahko dodatne dejavnosti vključujejo:

| (a) | dejavnosti, ki so zajete v posrednih ukrepih Skupnega podjetja za čisto letalstvo, vendar niso financirane v okviru takih posrednih ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, ki so zajete v posrednih ukrepih Skupnega podjetja za čisto letalstvo, vendar niso financirane v okviru takih posrednih ukrepov;

| (b) | dejavnosti, neposredno povezane s programom dela Skupnega podjetja za čisto letalstvo; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, neposredno povezane s programom dela Skupnega podjetja za čisto letalstvo;

| (c) | raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki temeljijo na dejavnostih, financiranih iz Skupnega podjetja za čisto letalstvo ali njegove pretekle pobude; |
| --- | --- |

(c)

raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki temeljijo na dejavnostih, financiranih iz Skupnega podjetja za čisto letalstvo ali njegove pretekle pobude;

| (d) | raziskovalne in inovacijske dejavnosti v okviru projektov, ki so jasno povezani s strateškim načrtom za raziskave in inovacije ter se sofinancirajo v okviru nacionalnih ali regionalnih programov znotraj Unije; |
| --- | --- |

(d)

raziskovalne in inovacijske dejavnosti v okviru projektov, ki so jasno povezani s strateškim načrtom za raziskave in inovacije ter se sofinancirajo v okviru nacionalnih ali regionalnih programov znotraj Unije;

| (e) | zasebne raziskovalne in inovacijske projekte, ki dopolnjujejo projekte v okviru strateškega načrta za raziskave in inovacije, ter dejavnosti, ki prispevajo k uvajanju spretnosti in znanj s področja industrije v celotni vrednostni verigi; |
| --- | --- |

(e)

zasebne raziskovalne in inovacijske projekte, ki dopolnjujejo projekte v okviru strateškega načrta za raziskave in inovacije, ter dejavnosti, ki prispevajo k uvajanju spretnosti in znanj s področja industrije v celotni vrednostni verigi;

| (f) | dejavnosti, ki vodijo v uvedbo ali uporabo rezultatov projektov iz Skupnega podjetja za čisto letalstvo ali njegovih preteklih pobud ali obojega in ki niso prejele nobenega financiranja Unije; |
| --- | --- |

(f)

dejavnosti, ki vodijo v uvedbo ali uporabo rezultatov projektov iz Skupnega podjetja za čisto letalstvo ali njegovih preteklih pobud ali obojega in ki niso prejele nobenega financiranja Unije;

| (g) | evropske dejavnosti standardizacije in certificiranja, povezane z rešitvami za čisto letalstvo iz projektov Skupnega podjetja za čisto letalstvo ali njegovih preteklih pobud. |
| --- | --- |

(g)

evropske dejavnosti standardizacije in certificiranja, povezane z rešitvami za čisto letalstvo iz projektov Skupnega podjetja za čisto letalstvo ali njegovih preteklih pobud.

2.   Dodatne dejavnosti imajo jasno opredeljene rezultate.

Člen 63

Organi Skupnega podjetja za čisto letalstvo

Organi Skupnega podjetja za čisto letalstvo so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | skupina predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(c)

skupina predstavnikov držav;

| (d) | tehnični odbor; |
| --- | --- |

(d)

tehnični odbor;

| (e) | evropski znanstveni svetovalni organ za čisto letalstvo. |
| --- | --- |

(e)

evropski znanstveni svetovalni organ za čisto letalstvo.

Člen 64

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | dva predstavnika Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

dva predstavnika Komisije v imenu Unije;

| (b) | petnajst predstavnikov članov, razen Unije, ki jih iz svojih vrst izberejo ustanovni in pridruženi člani in zagotavljajo uravnoteženo zastopanost letalske vrednostne verige, kot so integratorji letalskih sistemov, proizvajalci motorjev in proizvajalci opreme. Upravni odbor v svojem poslovniku določi sistem kroženja za dodelitev sedežev članom razen Uniji ob upoštevanju uravnotežene zastopanosti spolov. Izbrani predstavniki vključujejo vsaj enega predstavnika evropskih MSP, vsaj dva predstavnika raziskovalnih organizacij in vsaj enega predstavnika visokošolskih institucij. |
| --- | --- |

(b)

petnajst predstavnikov članov, razen Unije, ki jih iz svojih vrst izberejo ustanovni in pridruženi člani in zagotavljajo uravnoteženo zastopanost letalske vrednostne verige, kot so integratorji letalskih sistemov, proizvajalci motorjev in proizvajalci opreme. Upravni odbor v svojem poslovniku določi sistem kroženja za dodelitev sedežev članom razen Uniji ob upoštevanju uravnotežene zastopanosti spolov. Izbrani predstavniki vključujejo vsaj enega predstavnika evropskih MSP, vsaj dva predstavnika raziskovalnih organizacij in vsaj enega predstavnika visokošolskih institucij.

Člen 65

Delovanje upravnega odbora

1.   Člani razen Unije imajo skupaj 50 % glasovalnih pravic.

2.   Z odstopanjem od člena 16(4) upravnemu odboru predseduje Komisija v imenu Unije, sopredseduje pa mu predstavnik članov razen Unije.

3.   Predsedniki evropskega znanstvenega svetovalnega organa za čisto letalstvo, tehničnega odbora in skupine predstavnikov držav ter en predstavnik EASA se udeležujejo sestankov upravnega odbora kot opazovalci.

4.   Upravni odbor zagotovi neposredno povezavo in usklajenost med dejavnostmi skupine predstavnikov držav ali drugih posvetovalnih organov. V ta namen lahko enega od članov tudi pooblasti, naj spremlja dejavnosti navedenih organov.

Člen 66

Dodatne naloge upravnega odbora

1.   Upravni odbor Skupnega podjetja za čisto letalstvo poleg nalog iz člena 17 opravlja naslednje naloge:

| (a) | nadzira, ali so strategije za dodatne dejavnosti članov razen Unije ustrezne za področje čistega letalstva; |
| --- | --- |

(a)

nadzira, ali so strategije za dodatne dejavnosti članov razen Unije ustrezne za področje čistega letalstva;

| (b) | spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev, da bi prispeval k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora, in zagotavlja doseganje specifičnih ciljev Skupnega podjetja iz člena 57; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev, da bi prispeval k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora, in zagotavlja doseganje specifičnih ciljev Skupnega podjetja iz člena 57;

| (c) | razvija sinergije med raziskovalnimi in predstavitvenimi dejavnostmi na ravni Unije, regionalni ali nacionalni ravni, ki so povezane s strateškim načrtom za raziskave in inovacije ter programom dela Skupnega podjetja za čisto letalstvo; |
| --- | --- |

(c)

razvija sinergije med raziskovalnimi in predstavitvenimi dejavnostmi na ravni Unije, regionalni ali nacionalni ravni, ki so povezane s strateškim načrtom za raziskave in inovacije ter programom dela Skupnega podjetja za čisto letalstvo;

| (d) | nadzira spremljanje in ocenjevanje napredka programa glede na kazalnike učinka in specifične cilje Skupnega podjetja za čisto letalstvo iz člena 57(2); |
| --- | --- |

(d)

nadzira spremljanje in ocenjevanje napredka programa glede na kazalnike učinka in specifične cilje Skupnega podjetja za čisto letalstvo iz člena 57(2);

| (e) | zagotovi nadaljnje usmerjanje in upravljanje prehoda tehničnih prednostnih nalog ter raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti programa Čisto nebo 2 do njihovega zaključka v skladu s cilji Skupnega podjetja za čisto letalstvo in po potrebi zagotovi prenos rezultatov v program Čisto letalstvo. |
| --- | --- |

(e)

zagotovi nadaljnje usmerjanje in upravljanje prehoda tehničnih prednostnih nalog ter raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti programa Čisto nebo 2 do njihovega zaključka v skladu s cilji Skupnega podjetja za čisto letalstvo in po potrebi zagotovi prenos rezultatov v program Čisto letalstvo.

2.   Upravni odbor ocenjuje izvajanje programa in uresničevanje ciljev Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter odloča v zvezi z njima, kar vključuje:

| (a) | strateško večletno načrtovanje razpisov za čisto letalstvo ter njihovo usklajevanje s cilji Obzorja Evropa in s tem povezanimi programi dela, tehničnimi prednostnimi nalogami in raziskovalnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(a)

strateško večletno načrtovanje razpisov za čisto letalstvo ter njihovo usklajevanje s cilji Obzorja Evropa in s tem povezanimi programi dela, tehničnimi prednostnimi nalogami in raziskovalnimi ukrepi;

| (b) | revizije ali optimizacijo tehničnega področja uporabe programa zaradi uskladitve programa dela in ciljev Skupnega podjetja za čisto letalstvo s programi dela, povezanimi s celotnim Obzorjem Evropa in drugimi evropskimi partnerstvi; |
| --- | --- |

(b)

revizije ali optimizacijo tehničnega področja uporabe programa zaradi uskladitve programa dela in ciljev Skupnega podjetja za čisto letalstvo s programi dela, povezanimi s celotnim Obzorjem Evropa in drugimi evropskimi partnerstvi;

| (c) | priporočila posvetovalnih organov in posebne ukrepe iz člena 58, da bi se povečala prodor rešitev za čisto letalstvo na trg in njihov učinek, v skladu z evropskim zelenim dogovorom in povezanimi ukrepi politike za njegovo izboljšanje. |
| --- | --- |

(c)

priporočila posvetovalnih organov in posebne ukrepe iz člena 58, da bi se povečala prodor rešitev za čisto letalstvo na trg in njihov učinek, v skladu z evropskim zelenim dogovorom in povezanimi ukrepi politike za njegovo izboljšanje.

Člen 67

Dodatne naloge izvršnega direktorja

Izvršni direktor Skupnega podjetja za čisto letalstvo poleg nalog iz člena 19 opravlja naslednje naloge:

| (a) | sprejme ustrezne ukrepe za upravljanje interakcij med projekti, ki jih podpira Skupno podjetje, pri čemer preprečuje neustrezna prekrivanja med njimi in krepi sinergije v celotnem programu; |
| --- | --- |

(a)

sprejme ustrezne ukrepe za upravljanje interakcij med projekti, ki jih podpira Skupno podjetje, pri čemer preprečuje neustrezna prekrivanja med njimi in krepi sinergije v celotnem programu;

| (b) | zagotavlja spoštovanje rokov za posredovanje potrebnih informacij različnim organom Skupnega podjetja za čisto letalstvo; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja spoštovanje rokov za posredovanje potrebnih informacij različnim organom Skupnega podjetja za čisto letalstvo;

| (c) | Komisiji v skladu z nasveti posvetovalnih organov lajša usklajevanje med dejavnostmi Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi znotraj Obzorja Evropa, da bi se preprečilo prekrivanje in spodbujale sinergije; |
| --- | --- |

(c)

Komisiji v skladu z nasveti posvetovalnih organov lajša usklajevanje med dejavnostmi Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi znotraj Obzorja Evropa, da bi se preprečilo prekrivanje in spodbujale sinergije;

| (d) | zagotovi, da Skupno podjetje omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja pod neposrednim nadzorom Komisije, in sprejme ustrezne ukrepe, potrebne za zagotovitev neodvisnosti tega procesa od samega Skupnega podjetja za čisto letalstvo, na primer z javnimi naročili, neodvisnimi ocenami, pregledi ali ad hoc analizami. Poročilo o spremljanju in ocenjevanju programa se enkrat letno predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da Skupno podjetje omogoči popoln dostop do podatkov in informacij za neodvisno spremljanje učinka raziskav in inovacij na področju letalstva, ki se izvaja pod neposrednim nadzorom Komisije, in sprejme ustrezne ukrepe, potrebne za zagotovitev neodvisnosti tega procesa od samega Skupnega podjetja za čisto letalstvo, na primer z javnimi naročili, neodvisnimi ocenami, pregledi ali ad hoc analizami. Poročilo o spremljanju in ocenjevanju programa se enkrat letno predloži upravnemu odboru;

ad hoc

| (e) | upravnemu odboru pomaga pri spreminjanju tehnične vsebine in proračunskih sredstev programa dela med izvajanjem strateškega načrta za raziskave in inovacije, da bi se do najvišje mere povečali dosežki Skupnega podjetja za čisto letalstvo. |
| --- | --- |

(e)

upravnemu odboru pomaga pri spreminjanju tehnične vsebine in proračunskih sredstev programa dela med izvajanjem strateškega načrta za raziskave in inovacije, da bi se do najvišje mere povečali dosežki Skupnega podjetja za čisto letalstvo.

Člen 68

Skupina predstavnikov držav

1.   Skupina predstavnikov držav se vsaj dvakrat na leto sestane na usklajevalnem sestanku s skupino predstavnikov držav drugih ustreznih skupnih podjetij, kot je Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3, pri čemer je namen teh sestankov vzpostaviti povezavo med nacionalnimi in regionalnimi organi ter Skupnim podjetjem za čisto letalstvo in na podlagi tega zagotoviti svetovanje Skupnemu podjetju za čisto letalstvo.

2.   Skupina predstavnikov držav ima poleg nalog iz člena 20 še naslednje dodatne naloge:

| (a) | predlaga ukrepe za izboljšanje komplementarnosti med raziskovalnimi in inovacijskimi ukrepi na področju čistega letalstva ter nacionalnimi raziskovalnimi programi, ki prispevajo k ciljem strateškega načrta za raziskave in inovacije, pa tudi mednarodnimi in drugimi nacionalnimi pobudami in projekti; |
| --- | --- |

(a)

predlaga ukrepe za izboljšanje komplementarnosti med raziskovalnimi in inovacijskimi ukrepi na področju čistega letalstva ter nacionalnimi raziskovalnimi programi, ki prispevajo k ciljem strateškega načrta za raziskave in inovacije, pa tudi mednarodnimi in drugimi nacionalnimi pobudami in projekti;

| (b) | spodbuja posebne ukrepe na nacionalni ali regionalni ravni, namenjene povečanju vključenosti MSP v raziskave in inovacije na področju čistega letalstva, vključno z dogodki za razširjanje izsledkov, specializiranimi tehničnimi delavnicami in komunikacijo ter drugimi ukrepi za spodbujanje sodelovanja in uvajanja letalskih tehnologij; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja posebne ukrepe na nacionalni ali regionalni ravni, namenjene povečanju vključenosti MSP v raziskave in inovacije na področju čistega letalstva, vključno z dogodki za razširjanje izsledkov, specializiranimi tehničnimi delavnicami in komunikacijo ter drugimi ukrepi za spodbujanje sodelovanja in uvajanja letalskih tehnologij;

| (c) | spodbuja naložbe v raziskave in inovacije iz skladov kohezijske politike, kot so Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Sklad za pravični prehod in Next Generation EU, v okviru Skupnega podjetja za čisto letalstvo. |
| --- | --- |

(c)

spodbuja naložbe v raziskave in inovacije iz skladov kohezijske politike, kot so Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Sklad za pravični prehod in Next Generation EU, v okviru Skupnega podjetja za čisto letalstvo.

Člen 69

Tehnični odbor

1.   Tehnični odbor sestavljajo:

| (a) | do štirje predstavniki Komisije in organov Unije, ki jih določijo predstavniki Unije v upravnem odboru; |
| --- | --- |

(a)

do štirje predstavniki Komisije in organov Unije, ki jih določijo predstavniki Unije v upravnem odboru;

| (b) | en predstavnik vsakega člana razen Unije; |
| --- | --- |

(b)

en predstavnik vsakega člana razen Unije;

| (c) | predstavnik EASA. |
| --- | --- |

(c)

predstavnik EASA.

2.   Tehničnemu odboru sopredsedujeta predstavnik ustanovnih članov, ki se zamenja vsaki dve leti, in Komisija. Tehnični odbor poroča upravnemu odboru, Skupno podjetje za čisto letalstvo pa mu zagotavlja sekretariat.

3.   Izvršni direktor je stalni opazovalec v tehničnem odboru. Predstavniki skupine predstavnikov držav in evropskega znanstvenega svetovalnega organa za čisto letalstvo lahko prisostvujejo kot opazovalci na povabilo predsednika ali na svojo zahtevo, vendar je v tem primeru potrebno soglasje predsednika in predstavnikov Skupnega podjetja.

4.   Tehnični odbor predlaga svoj poslovnik in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje.

5.   Tehnični odbor pripravi in vzdržuje tehnološki načrt in strategijo programa. Po potrebi predlaga področje uporabe in načrtovanje raziskovalnih ukrepov, tehnične strategije in splošnega raziskovalnega načrta Skupnega podjetja za čisto letalstvo ter ju pripravi za sprejetje v upravnem odboru. Eden od članov upravnega odbora je lahko pooblaščen za spremljanje dejavnosti v tehničnem odboru.

6.   Tehnični odbor opravlja naslednje naloge:

| (a) | pripravi predloge za spremembo strateškega načrta za raziskave in inovacije, kot je potrebno za razpravo in končno odločitev upravnega odbora; |
| --- | --- |

(a)

pripravi predloge za spremembo strateškega načrta za raziskave in inovacije, kot je potrebno za razpravo in končno odločitev upravnega odbora;

| (b) | pripravi predloge za tehnične prednostne naloge in raziskovalne ukrepe, ki jih je treba vključiti v program dela, ter raziskovalne teme za javne razpise za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

pripravi predloge za tehnične prednostne naloge in raziskovalne ukrepe, ki jih je treba vključiti v program dela, ter raziskovalne teme za javne razpise za zbiranje predlogov;

| (c) | zagotavlja informacije o načrtovanih ali tekočih raziskovalnih dejavnostih na nacionalni, regionalni ali drugi ravni zunaj Unije ter daje priporočila o ukrepih, potrebnih za povečanje morebitnih sinergij programa Skupnega podjetja za čisto letalstvo do najvišje mere; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja informacije o načrtovanih ali tekočih raziskovalnih dejavnostih na nacionalni, regionalni ali drugi ravni zunaj Unije ter daje priporočila o ukrepih, potrebnih za povečanje morebitnih sinergij programa Skupnega podjetja za čisto letalstvo do najvišje mere;

| (d) | predlaga revizije ali optimizacijo tehničnega področja uporabe programa zaradi uskladitve programa dela in ciljev Skupnega podjetja za čisto letalstvo s programi dela, povezanimi s celotnim Obzorjem Evropa in drugimi evropskimi partnerstvi, kot so opredeljeni v strateškem načrtu za raziskave in inovacije, o čemer nato razpravlja upravni odbor, ki sprejme tudi končno odločitev; |
| --- | --- |

(d)

predlaga revizije ali optimizacijo tehničnega področja uporabe programa zaradi uskladitve programa dela in ciljev Skupnega podjetja za čisto letalstvo s programi dela, povezanimi s celotnim Obzorjem Evropa in drugimi evropskimi partnerstvi, kot so opredeljeni v strateškem načrtu za raziskave in inovacije, o čemer nato razpravlja upravni odbor, ki sprejme tudi končno odločitev;

| (e) | oblikuje priporočila za povečanje učinka do najvišje mere v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora in za morebitno tržno uvajanje rezultatov programa iz posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje. |
| --- | --- |

(e)

oblikuje priporočila za povečanje učinka do najvišje mere v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora in za morebitno tržno uvajanje rezultatov programa iz posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje.

Člen 70

Evropski znanstveni svetovalni organ za čisto letalstvo

1.   Evropski znanstveni svetovalni organ za čisto letalstvo je znanstveni svetovalni organ Skupnega podjetja za čisto letalstvo, ustanovljen v skladu s členom 21(1), točka (a), in členom 21(4).

2.   Evropski znanstveni svetovalni organ za čisto letalstvo ima največ 15 stalnih članov, ki niso člani nobenega drugega organa v sklopu tega skupnega podjetja.

3.   Predsednik evropskega znanstvenega svetovalnega organa za čisto letalstvo je izvoljen za dve leti.

4.   Predstavnik EASA je stalni član evropskega znanstvenega svetovalnega organa za čisto letalstvo.

5.   Evropski znanstveni svetovalni organ za čisto letalstvo pri opravljanju nalog sodeluje z ustreznimi forumi deležnikov v evropskem letalstvu, kot je Svetovalni svet za raziskovanje na področju aeronavtike v Evropi (ACARE).

6.   Evropski znanstveni svetovalni organ za čisto letalstvo se v skladu s členom 21(7), točka (f), sestane na usklajevalnih sestankih s posvetovalnimi organi drugih ustreznih skupnih podjetij, kot je Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3, pri čemer je namen teh sestankov spodbuditi sinergije in sodelovanje med ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami Unije na področju letalstva ter na podlagi tega zagotoviti svetovanje Skupnemu podjetju za čisto letalstvo.

7.   Evropski znanstveni svetovalni organ za čisto letalstvo tudi svetuje Komisiji in Skupnemu podjetju za čisto letalstvo in ju podpira pri pobudah, ki spodbujajo raziskave na področju letalstva v evropskih izobraževalnih sistemih, ter daje priporočila o razvoju letalskih znanj in spretnosti ter kompetenc in posodobljenih učnih načrtih za letalsko inženirstvo.

Člen 71

Certificiranje novih tehnologij

1.   Vložniki, upravičenci ali izvršni direktor lahko EASA povabijo, naj svetuje pri posameznih projektih in predstavitvenih dejavnostih glede vprašanj, povezanih s spoštovanjem standardov varnosti v letalstvu in interoperabilnosti ter okoljskih standardov, da se zagotovi pravočasen razvoj ustreznih standardov, preskusne zmogljivosti in regulativnih zahtev za razvoj izdelkov in uvajanje novih tehnologij.

2.   Za dejavnosti certificiranja in zagotovljene storitve veljajo določbe o pristojbinah in dajatvah iz Uredbe (EU) 2018/1139.

Člen 72

Odstopanje od pravil za sodelovanje

Kadar je to ustrezno utemeljeno z opisom pomembnih tem v programu dela, je posamezni pravni subjekt s sedežem v državi članici ali pridruženi državi ali konzorcij, ki ne izpolnjuje pogoja iz člena 22(2) uredbe Obzorje Evropa, upravičen do sodelovanja v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje za čisto letalstvo.

NASLOV III

SKUPNO PODJETJE ZA ČISTI VODIK

Člen 73

Dodatni cilji Skupnega podjetja za čisti vodik

1.   Skupno podjetje za čisti vodik ima poleg ciljev iz členov 4 in 5 naslednje splošne cilje:

| (a) | prispevati k ciljema, določenima v sporočilu Komisije z dne 17. septembra 2020 o Krepitvi evropskih podnebnih ambicij do leta 2030: Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov ter evropskem zelenem dogovoru in evropskih podnebnih pravilih, tj. k povečanju ambicij Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 za najmanj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in k podnebni nevtralnosti do leta 2050; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k ciljema, določenima v sporočilu Komisije z dne 17. septembra 2020 o Krepitvi evropskih podnebnih ambicij do leta 2030: Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov ter evropskem zelenem dogovoru in evropskih podnebnih pravilih, tj. k povečanju ambicij Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 za najmanj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 in k podnebni nevtralnosti do leta 2050;

| (b) | prispevati k izvajanju strategije Komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo iz leta 2020; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k izvajanju strategije Komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo iz leta 2020;

| (c) | okrepiti konkurenčnost vrednostne verige čistega vodika v Uniji, da se podprejo zlasti MSP, ob pospešitvi vstopa inovativnih konkurenčnih čistih rešitev na trg; |
| --- | --- |

(c)

okrepiti konkurenčnost vrednostne verige čistega vodika v Uniji, da se podprejo zlasti MSP, ob pospešitvi vstopa inovativnih konkurenčnih čistih rešitev na trg;

| (d) | spodbujati raziskave in inovacije na področju proizvodnje, distribucije, skladiščenja in končne uporabe čistega vodika. |
| --- | --- |

(d)

spodbujati raziskave in inovacije na področju proizvodnje, distribucije, skladiščenja in končne uporabe čistega vodika.

2.   Skupno podjetje za čisti vodik ima tudi naslednje specifične cilje:

| (a) | z raziskavami in inovacijami, tudi dejavnostmi, povezanimi z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, izboljšati učinkovitost, tudi stroškovno učinkovitost, zanesljivost, količino in kakovost rešitev za čisti vodik, med drugim proizvodnjo, distribucijo, skladiščenje in končne uporabe, razvite v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

z raziskavami in inovacijami, tudi dejavnostmi, povezanimi z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, izboljšati učinkovitost, tudi stroškovno učinkovitost, zanesljivost, količino in kakovost rešitev za čisti vodik, med drugim proizvodnjo, distribucijo, skladiščenje in končne uporabe, razvite v Uniji;

| (b) | krepiti znanje in zmogljivosti znanstvenih in industrijskih akterjev v celotni vrednosti verigi vodika v Uniji ob spodbujanju uvajanja spretnosti in znanj s področja industrije; |
| --- | --- |

(b)

krepiti znanje in zmogljivosti znanstvenih in industrijskih akterjev v celotni vrednosti verigi vodika v Uniji ob spodbujanju uvajanja spretnosti in znanj s področja industrije;

| (c) | izvajati predstavitve rešitev za čisti vodik za njihovo uvajanje na lokalni in regionalni ravni ter na ravni celotne Unije v prizadevanju za vključitev deležnikov v vseh državah članicah in ob obravnavanju proizvodnje, distribucije, skladiščenja in uporabe obnovljivih virov za promet in energijsko intenzivne industrije, pa tudi druge namene; |
| --- | --- |

(c)

izvajati predstavitve rešitev za čisti vodik za njihovo uvajanje na lokalni in regionalni ravni ter na ravni celotne Unije v prizadevanju za vključitev deležnikov v vseh državah članicah in ob obravnavanju proizvodnje, distribucije, skladiščenja in uporabe obnovljivih virov za promet in energijsko intenzivne industrije, pa tudi druge namene;

| (d) | povečati javno in zasebno ozaveščenost, sprejemanje in uvajanje rešitev za čisti vodik, zlasti ob sodelovanju z drugimi evropskimi partnerstvi v okviru Obzorja Evropa. |
| --- | --- |

(d)

povečati javno in zasebno ozaveščenost, sprejemanje in uvajanje rešitev za čisti vodik, zlasti ob sodelovanju z drugimi evropskimi partnerstvi v okviru Obzorja Evropa.

Člen 74

Dodatne naloge Skupnega podjetja za čisti vodik

Skupno podjetje za čisti vodik poleg nalog iz člena 5 opravlja naslednje naloge:

| (a) | ocenjuje in spremlja tehnološki napredek ter tehnološke, gospodarske in družbene ovire za vstop na trg, tudi na nastajajoče trge vodika; |
| --- | --- |

(a)

ocenjuje in spremlja tehnološki napredek ter tehnološke, gospodarske in družbene ovire za vstop na trg, tudi na nastajajoče trge vodika;

| (b) | ne glede na pristojnosti Komisije na področju politike v skladu s političnimi smernicami Komisije in pod njenim nadzorom prispeva k razvoju predpisov in standardov, da bi se odpravile ovire za vstop na trg ter podprli zamenljivost, medsebojno delovanje in trgovanje na notranjem trgu in po svetu; |
| --- | --- |

(b)

ne glede na pristojnosti Komisije na področju politike v skladu s političnimi smernicami Komisije in pod njenim nadzorom prispeva k razvoju predpisov in standardov, da bi se odpravile ovire za vstop na trg ter podprli zamenljivost, medsebojno delovanje in trgovanje na notranjem trgu in po svetu;

| (c) | Komisijo tudi s tehničnim strokovnim znanjem podpira pri njenih mednarodnih pobudah glede strategije za vodik, kot so Mednarodno partnerstvo za vodikovo gospodarstvo (IPHE), Misija: inovativnost in ministrska pobuda za vodik za čisto energijo. |
| --- | --- |

(c)

Komisijo tudi s tehničnim strokovnim znanjem podpira pri njenih mednarodnih pobudah glede strategije za vodik, kot so Mednarodno partnerstvo za vodikovo gospodarstvo (IPHE), Misija: inovativnost in ministrska pobuda za vodik za čisto energijo.

Člen 75

Člani

Člani Skupnega podjetja za čisti vodik so:

| (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- |

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | neprofitna organizacija Hydrogen Europe AISBL, registrirana v skladu z belgijskim pravom (v nadaljnjem besedilu: industrijsko združenje), potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

neprofitna organizacija Hydrogen Europe AISBL, registrirana v skladu z belgijskim pravom (v nadaljnjem besedilu: industrijsko združenje), potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi;

| (c) | neprofitna organizacija Hydrogen Europe Research AISBL, registrirana v skladu z belgijskim pravom (v nadaljnjem besedilu: raziskovalno združenje), potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(c)

neprofitna organizacija Hydrogen Europe Research AISBL, registrirana v skladu z belgijskim pravom (v nadaljnjem besedilu: raziskovalno združenje), potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za čisti vodik, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi.

Člen 76

Finančni prispevek Unije

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za čisti vodik, vključno z odobritvami EGP, za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 1 000 000 000 EUR, vključno do 30 193 000 EUR za upravne stroške.

Člen 77

Prispevki članov razen Unije

Člani Skupnega podjetja za čisti vodik, razen Unije, skupaj prispevajo najmanj 1 000 000 000 EUR, vključno do 30 193 000 EUR za upravne stroške, v obdobju, določenem v členu 3, ali poskrbijo, da ta znesek skupaj prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

Člen 78

Obseg dodatnih dejavnosti

1.   Za namene člena 11(1), točka (b), lahko dodatne dejavnosti vključujejo dejavnosti, ki so neposredno povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja za čisti vodik in prispevajo k njegovim ciljem, med drugim:

| (a) | predkomercialna preskušanja in preskuse na terenu; |
| --- | --- |

(a)

predkomercialna preskušanja in preskuse na terenu;

| (b) | potrditve konceptov; |
| --- | --- |

(b)

potrditve konceptov;

| (c) | izboljšanje obstoječih proizvodnih linij za povečanje obsega; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje obstoječih proizvodnih linij za povečanje obsega;

| (d) | obsežne študije primerov; |
| --- | --- |

(d)

obsežne študije primerov;

| (e) | dejavnosti ozaveščanja o vodikovih tehnologijah in varnostnih ukrepih; |
| --- | --- |

(e)

dejavnosti ozaveščanja o vodikovih tehnologijah in varnostnih ukrepih;

| (f) | uporabo rezultatov projektov na izdelkih, nadaljnje izkoriščanje in dejavnosti v raziskovalni verigi bodisi na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti bodisi v vzporednih dejavnostih; |
| --- | --- |

(f)

uporabo rezultatov projektov na izdelkih, nadaljnje izkoriščanje in dejavnosti v raziskovalni verigi bodisi na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti bodisi v vzporednih dejavnostih;

| (g) | raziskovalne in inovacijske dejavnosti v okviru projektov, ki so jasno povezani s strateškim načrtom za raziskave in inovacije ter se sofinancirajo v okviru nacionalnih ali regionalnih programov znotraj Unije. |
| --- | --- |

(g)

raziskovalne in inovacijske dejavnosti v okviru projektov, ki so jasno povezani s strateškim načrtom za raziskave in inovacije ter se sofinancirajo v okviru nacionalnih ali regionalnih programov znotraj Unije.

2.   Dodatne dejavnosti Skupnega podjetja za čisti vodik so usmerjene v zagotavljanje sinergij z evropskim zavezništvom za čisti vodik, izzivom za obnovljivi in čisti vodik v okviru pobude Misija: inovativnost, skladom Evropske unije za inovacije, platformo H2 Regions S3 in pilotnim ukrepom ERP za zeleni vodik.

Člen 79

Organi Skupnega podjetja za čisti vodik

Organi Skupnega podjetja za čisti vodik so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | skupina predstavnikov držav in |
| --- | --- |

(c)

skupina predstavnikov držav in

| (d) | skupina deležnikov. |
| --- | --- |

(d)

skupina deležnikov.

Člen 80

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | predstavniki Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

predstavniki Komisije v imenu Unije;

| (b) | šest predstavnikov industrijskega združenja, ob upoštevanju geografske velikosti, zastopanosti spolov, velikosti podjetja in sektorske zastopanosti; |
| --- | --- |

(b)

šest predstavnikov industrijskega združenja, ob upoštevanju geografske velikosti, zastopanosti spolov, velikosti podjetja in sektorske zastopanosti;

| (c) | predstavnik raziskovalnega združenja. |
| --- | --- |

(c)

predstavnik raziskovalnega združenja.

Člen 81

Delovanje upravnega odbora

1.   Ob pravilih glasovanja iz člena 16(3) ima industrijsko združenje v upravnem odboru 43 % glasovalnih pravic, raziskovalno združenje pa 7 %.

2.   Predsednik upravnega odbora je predstavnik zasebnih članov, imenuje pa ga upravni odbor.

Člen 82

Dodatne naloge upravnega odbora

Upravni odbor Skupnega podjetja za čisti vodik poleg nalog iz člena 17 opravlja še naslednje naloge:

| (a) | spodbuja sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni ali regionalni ravni, zlasti tistimi, ki podpirajo uvedbo raziskovalnih in inovacijskih rešitev, infrastrukture, izobraževanja in regionalnega razvoja v zvezi z uporabo čistega vodika; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni ali regionalni ravni, zlasti tistimi, ki podpirajo uvedbo raziskovalnih in inovacijskih rešitev, infrastrukture, izobraževanja in regionalnega razvoja v zvezi z uporabo čistega vodika;

| (b) | v skladu s členom 5(2), točka (b), in členom 17(n) zagotovi strateško usmeritev glede sodelovanja z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s partnerstvi, ki si prizadevajo za brezemisijski cestni promet, brezemisijski vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo, v skladu z njihovimi strateškimi načrti za raziskave in inovacije ali drugimi enakovrednimi dokumenti; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 5(2), točka (b), in členom 17(n) zagotovi strateško usmeritev glede sodelovanja z drugimi evropskimi partnerstvi, vključno s partnerstvi, ki si prizadevajo za brezemisijski cestni promet, brezemisijski vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo, v skladu z njihovimi strateškimi načrti za raziskave in inovacije ali drugimi enakovrednimi dokumenti;

| (c) | spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev, da bi se dosegli cilji evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja tržno uvajanje tehnologij in rešitev, da bi se dosegli cilji evropskega zelenega dogovora;

| (d) | zagotovi, da se neodvisna mnenja in nasveti širše znanstvene skupnosti glede strateškega načrta za raziskave in inovacije, programov dela in premikov v sorodnih sektorjih zbirajo na neodvisni znanstveni svetovalni delavnici v okviru foruma evropskega partnerstva za čisti vodik. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da se neodvisna mnenja in nasveti širše znanstvene skupnosti glede strateškega načrta za raziskave in inovacije, programov dela in premikov v sorodnih sektorjih zbirajo na neodvisni znanstveni svetovalni delavnici v okviru foruma evropskega partnerstva za čisti vodik.

Člen 83

Dodatne naloge izvršnega direktorja

Izvršni direktor Skupnega podjetja za čisti vodik poleg nalog iz člena 19 opravlja še naslednje naloge:

| (a) | predlaga in izvaja dejavnosti, ki krepijo sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

predlaga in izvaja dejavnosti, ki krepijo sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije, nacionalni ali regionalni ravni;

| (b) | ob odobritvi upravnega odbora podpira druge pobude Unije v zvezi z vodikom in prispeva k njim; |
| --- | --- |

(b)

ob odobritvi upravnega odbora podpira druge pobude Unije v zvezi z vodikom in prispeva k njim;

| (c) | ob odobritvi upravnega odbora skliče letni forum evropskega partnerstva za čisti vodik, izpelje pa tudi neodvisno znanstveno svetovalno delavnico iz člena 82, točka (d); forum partnerstva, kadar je to mogoče, poteka skupaj in vzporedno z evropskim forumom o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik. |
| --- | --- |

(c)

ob odobritvi upravnega odbora skliče letni forum evropskega partnerstva za čisti vodik, izpelje pa tudi neodvisno znanstveno svetovalno delavnico iz člena 82, točka (d); forum partnerstva, kadar je to mogoče, poteka skupaj in vzporedno z evropskim forumom o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik.

Člen 84

Skupina deležnikov

1.   Skupino deležnikov sestavljajo predstavniki sektorjev, ki po vsej Uniji proizvajajo, distribuirajo, skladiščijo, potrebujejo ali uporabljajo čisti vodik, vključno s predstavniki drugih ustreznih evropskih partnerstev ter predstavniki evropskega medregionalnega partnerstva za vodikove doline in predstavniki znanstvene skupnosti.

2.   Skupina deležnikov poleg nalog iz člena 22 opravlja naslednje naloge:

| (a) | prispeva k strateškim in tehnološkim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za čisti vodik, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu in povezanih podrobnih tehnoloških načrtih, pri čemer ustrezno upošteva napredek in potrebe v sorodnih sektorjih; |
| --- | --- |

(a)

prispeva k strateškim in tehnološkim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za čisti vodik, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu in povezanih podrobnih tehnoloških načrtih, pri čemer ustrezno upošteva napredek in potrebe v sorodnih sektorjih;

| (b) | poda predloge za omogočanje konkretnih sinergij med Skupnim podjetjem za čisti vodik in sorodnimi sektorji ali katerim koli sektorjem, s katerim bi sinergija predstavljala dodano vrednost; |
| --- | --- |

(b)

poda predloge za omogočanje konkretnih sinergij med Skupnim podjetjem za čisti vodik in sorodnimi sektorji ali katerim koli sektorjem, s katerim bi sinergija predstavljala dodano vrednost;

| (c) | prispeva k forumu evropskega partnerstva za čisti vodik in evropskemu forumu o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik. |
| --- | --- |

(c)

prispeva k forumu evropskega partnerstva za čisti vodik in evropskemu forumu o vodiku, ki ga organizira evropsko zavezništvo za čisti vodik.

NASLOV IV

SKUPNO PODJETJE ZA EVROPSKE ŽELEZNICE

Člen 85

Dodatni cilji Skupnega podjetja za evropske železnice

1.   Skupno podjetje za evropske železnice ima poleg ciljev iz členov 4 in 5 naslednje splošne cilje:

| (a) | prispevati k vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja;

| (b) | zagotoviti hiter prehod na privlačnejši, uporabniku prijazen, konkurenčen, cenovno ugoden, enostaven za vzdrževanje, učinkovit in trajnosten evropski železniški sistem, vključen v širši sistem mobilnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti hiter prehod na privlačnejši, uporabniku prijazen, konkurenčen, cenovno ugoden, enostaven za vzdrževanje, učinkovit in trajnosten evropski železniški sistem, vključen v širši sistem mobilnosti;

| (c) | podpreti razvoj trdne in globalno konkurenčne evropske železniške industrije. |
| --- | --- |

(c)

podpreti razvoj trdne in globalno konkurenčne evropske železniške industrije.

2.   Skupno podjetje za evropske železnice ima poleg ciljev iz odstavka 1 naslednje specifične cilje:

| (a) | omogočati raziskovalne in inovacijske dejavnosti za vzpostavitev že v zasnovi integriranega evropskega železniškega omrežja, pri tem pa odpravljati ovire za interoperabilnost in zagotavljati rešitve za popolno integracijo, ki vključujejo upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo, tudi integracijo z nacionalnimi tirnimi širinami, npr. progami širine 1 520, 1 000 ali 1 668 mm, in storitve, ter kar najbolje zadostiti potrebam potnikov in podjetij s pospešitvijo uvajanja inovativnih rešitev za podporo enotnemu evropskemu železniškemu območju ob hkratnem povečanju zmogljivosti in zanesljivosti ter znižanju stroškov železniškega prevoza; |
| --- | --- |

(a)

omogočati raziskovalne in inovacijske dejavnosti za vzpostavitev že v zasnovi integriranega evropskega železniškega omrežja, pri tem pa odpravljati ovire za interoperabilnost in zagotavljati rešitve za popolno integracijo, ki vključujejo upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo, tudi integracijo z nacionalnimi tirnimi širinami, npr. progami širine 1 520, 1 000 ali 1 668 mm, in storitve, ter kar najbolje zadostiti potrebam potnikov in podjetij s pospešitvijo uvajanja inovativnih rešitev za podporo enotnemu evropskemu železniškemu območju ob hkratnem povečanju zmogljivosti in zanesljivosti ter znižanju stroškov železniškega prevoza;

| (b) | z razvojem brezemisijskega tihega železniškega sistema in infrastrukture, odporne proti podnebnim spremembam, vključitvijo krožnega gospodarstva v železniški sektor, pilotno uporabo inovativnih procesov, tehnologij, modelov in materialov v celotnem življenjskem ciklu železniških sistemov in razvojem drugih inovativnih rešitev za voden kopenski prevoz vzpostaviti trajnosten in odporen železniški sistem; |
| --- | --- |

(b)

z razvojem brezemisijskega tihega železniškega sistema in infrastrukture, odporne proti podnebnim spremembam, vključitvijo krožnega gospodarstva v železniški sektor, pilotno uporabo inovativnih procesov, tehnologij, modelov in materialov v celotnem življenjskem ciklu železniških sistemov in razvojem drugih inovativnih rešitev za voden kopenski prevoz vzpostaviti trajnosten in odporen železniški sistem;

| (c) | ob ustreznem upoštevanju vidikov kibernetske varnosti in z osredotočenostjo na evropsko železniško omrežje, za katero se uporablja Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (39), v okviru sistemskega stebra razviti enoten operativni koncept ter funkcionalno in varno arhitekturo sistema za integrirane evropske sisteme za upravljanje, vodenje, nadzorovanje in signalizacijo v železniškem prometu, vključno z avtomatiziranim obratovanjem vlakov, s čimer se zagotovita tako usmerjenost raziskav in inovacij v dogovorjene in skupne zahteve strank in operativne potrebe kot tudi možnost nadaljnjega razvoja; |
| --- | --- |

(c)

ob ustreznem upoštevanju vidikov kibernetske varnosti in z osredotočenostjo na evropsko železniško omrežje, za katero se uporablja Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (39), v okviru sistemskega stebra razviti enoten operativni koncept ter funkcionalno in varno arhitekturo sistema za integrirane evropske sisteme za upravljanje, vodenje, nadzorovanje in signalizacijo v železniškem prometu, vključno z avtomatiziranim obratovanjem vlakov, s čimer se zagotovita tako usmerjenost raziskav in inovacij v dogovorjene in skupne zahteve strank in operativne potrebe kot tudi možnost nadaljnjega razvoja;

| (d) | omogočati raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi s storitvami železniškega tovornega prometa in intermodalnega prevoza, da se vzpostavi konkurenčen zelen železniški tovorni promet, ki je v celoti vključen v logistično vrednostno verigo, pri čemer je poseben poudarek na avtomatizaciji in digitalizaciji železniškega tovornega prometa; |
| --- | --- |

(d)

omogočati raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi s storitvami železniškega tovornega prometa in intermodalnega prevoza, da se vzpostavi konkurenčen zelen železniški tovorni promet, ki je v celoti vključen v logistično vrednostno verigo, pri čemer je poseben poudarek na avtomatizaciji in digitalizaciji železniškega tovornega prometa;

| (e) | razvijati predstavitvene projekte v zainteresiranih državah članicah; |
| --- | --- |

(e)

razvijati predstavitvene projekte v zainteresiranih državah članicah;

| (f) | prispevati k razvoju trdne in globalno konkurenčne evropske železniške industrije; |
| --- | --- |

(f)

prispevati k razvoju trdne in globalno konkurenčne evropske železniške industrije;

| (g) | omogočati, spodbujati in izkoriščati sinergije z drugimi politikami, programi, pobudami, instrumenti ali skladi Unije, da bi čim bolj povečali njihov učinek in dodano vrednost. |
| --- | --- |

(g)

omogočati, spodbujati in izkoriščati sinergije z drugimi politikami, programi, pobudami, instrumenti ali skladi Unije, da bi čim bolj povečali njihov učinek in dodano vrednost.

3.   Skupno podjetje za evropske železnice si pri izvajanju dejavnosti prizadeva za geografsko uravnoteženo vključevanje članov in partnerjev v svoje dejavnosti. V skladu s prednostnimi nalogami Komisije vzpostavi tudi potrebne mednarodne povezave v zvezi z raziskavami in inovacijami na področju železnic.

Člen 86

Dodatne naloge Skupnega podjetja za evropske železnice

1.   Skupno podjetje za evropske železnice poleg nalog iz člena 5 skupaj s Komisijo in v posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki v železniškem sistemu in železniški dobavni industriji pripravi osrednji načrt in ga po posvetovanju s skupino predstavnikov držav predloži upravnemu odboru v sprejetje.

2.   Komisija lahko v posvetovanju s predstavniki držav članic in vsemi ustreznimi deležniki začne pripravo osrednjega načrta pred ustanovitvijo Skupnega podjetja za evropske železnice.

3.   Osrednji načrt je skupen, v prihodnost usmerjen kažipot, ki temelji na sistemski perspektivi. Opredeljuje področja ukrepanja v okviru Skupnega podjetja za evropske železnice. Cilji, določeni v osrednjem načrtu, so usmerjeni k rezultatom in temeljijo na ciljih iz člena 85.

4.   Osrednji načrt sprejme upravni odbor, potrdi pa ga Komisija v skladu s členom 16, razen oddelka, povezanega s sistemskim stebrom, ki se sprejme v skladu s členom 93(4). Komisija predloži osrednji načrt Svetu in Evropskemu parlamentu, preden ga potrdi. Vsaka poznejša sprememba se sporoči Svetu in Evropskemu parlamentu.

5.   Osrednji načrt je strateški načrt za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za evropske železnice v smislu člena 2, točka 12. Zagotavlja smernice za natančnejše naloge Skupnega podjetja za evropske železnice, in sicer:

| (a) | v okviru sistemskega stebra oblikovanje sistemske perspektive, ki odraža potrebe železniške proizvodne industrije, skupnosti železniških prevoznikov, držav članic ter drugih zasebnih in javnih deležnikov v železniškem prometu, vključno z organi, ki zastopajo stranke, npr. v potniškem in tovornem prometu ter osebje, pa tudi ustreznih akterjev zunaj tradicionalnega železniškega sektorja. Sistemska perspektiva zajema:






  (i) | razvoj operativnega koncepta in arhitekture sistema, vključno z opredelitvijo storitev, funkcionalnih blokov in vmesnikov, ki so osnova za delovanje železniškega sistema; |
| --- | --- | --- |

(a)

v okviru sistemskega stebra oblikovanje sistemske perspektive, ki odraža potrebe železniške proizvodne industrije, skupnosti železniških prevoznikov, držav članic ter drugih zasebnih in javnih deležnikov v železniškem prometu, vključno z organi, ki zastopajo stranke, npr. v potniškem in tovornem prometu ter osebje, pa tudi ustreznih akterjev zunaj tradicionalnega železniškega sektorja. Sistemska perspektiva zajema:

(i)

razvoj operativnega koncepta in arhitekture sistema, vključno z opredelitvijo storitev, funkcionalnih blokov in vmesnikov, ki so osnova za delovanje železniškega sistema;

| (ii) | razvoj povezanih specifikacij, vključno z vmesniki, specifikacijami glede funkcionalnih zahtev in specifikacijami glede sistemskih zahtev, ki se vključijo v tehnične specifikacije za interoperabilnost (TSI), vzpostavljene v skladu z Direktivo (EU) 2016/797, ali postopkov standardizacije, ki vodijo k višjim ravnem digitalizacije in avtomatizacije; |
| --- | --- |

(ii)

razvoj povezanih specifikacij, vključno z vmesniki, specifikacijami glede funkcionalnih zahtev in specifikacijami glede sistemskih zahtev, ki se vključijo v tehnične specifikacije za interoperabilnost (TSI), vzpostavljene v skladu z Direktivo (EU) 2016/797, ali postopkov standardizacije, ki vodijo k višjim ravnem digitalizacije in avtomatizacije;

| (iii) | zagotovitev vzdrževanosti sistema, odpravljanja napak v njem ter njegove prilagodljivosti skozi čas in upoštevanja razmislekov glede prehajanja iz trenutnih arhitektur; |
| --- | --- |

(iii)

zagotovitev vzdrževanosti sistema, odpravljanja napak v njem ter njegove prilagodljivosti skozi čas in upoštevanja razmislekov glede prehajanja iz trenutnih arhitektur;

| (iv) | zagotovitev ocenjevanja in potrjevanja potrebnih vmesnikov do drugih načinov prevoza ter do podzemne železnice in tramvajev ali sistema lahke železnice, zlasti za pretok tovora in potnikov; |
| --- | --- |

(iv)

zagotovitev ocenjevanja in potrjevanja potrebnih vmesnikov do drugih načinov prevoza ter do podzemne železnice in tramvajev ali sistema lahke železnice, zlasti za pretok tovora in potnikov;

| (b) | omogočanje raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, potrebnih za doseganje ciljev Skupnega podjetja za evropske železnice, vključno z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, usmerjenimi v železniški sistem, na nizkih ravneh tehnološke pripravljenosti. Skupno podjetje za evropske železnice v zvezi s tem:






  (i) | opredeli in organizira raziskovalne, inovacijske, predstavitvene, validacijske in študijske dejavnosti, ki se izvajajo pod njegovim vodstvom, pri čemer preprečuje razdrobljenost takih dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

omogočanje raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, potrebnih za doseganje ciljev Skupnega podjetja za evropske železnice, vključno z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, usmerjenimi v železniški sistem, na nizkih ravneh tehnološke pripravljenosti. Skupno podjetje za evropske železnice v zvezi s tem:

(i)

opredeli in organizira raziskovalne, inovacijske, predstavitvene, validacijske in študijske dejavnosti, ki se izvajajo pod njegovim vodstvom, pri čemer preprečuje razdrobljenost takih dejavnosti;

| (ii) | izkoristi možnosti za standardizacijo in modularnost ter omogoči povezave z drugimi načini in sistemi; |
| --- | --- |

(ii)

izkoristi možnosti za standardizacijo in modularnost ter omogoči povezave z drugimi načini in sistemi;

| (iii) | razvija predstavitvene projekte; |
| --- | --- |

(iii)

razvija predstavitvene projekte;

| (iv) | vzpostavi tesno sodelovanje in po potrebi zagotovi usklajevanje s povezanimi evropskimi, nacionalnimi in mednarodnimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi v železniškem sektorju in zunaj njega, zlasti v okviru Obzorja Evropa, s čimer se mu omogoči pomembna vloga pri raziskavah in inovacijah v železniškem sektorju, hkrati pa se lahko izkoristijo znanstveni in tehnološki dosežki iz drugih sektorjev; |
| --- | --- |

(iv)

vzpostavi tesno sodelovanje in po potrebi zagotovi usklajevanje s povezanimi evropskimi, nacionalnimi in mednarodnimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi v železniškem sektorju in zunaj njega, zlasti v okviru Obzorja Evropa, s čimer se mu omogoči pomembna vloga pri raziskavah in inovacijah v železniškem sektorju, hkrati pa se lahko izkoristijo znanstveni in tehnološki dosežki iz drugih sektorjev;

| (v) | prek sodelovanja iz točke (iv) s predstavitvami in uvedbami zagotovi, da se raziskave pretvorijo v učinkovita razvojna prizadevanja in razvoj pionirskih inovacij ter navsezadnje v tržno usmerjene inovacije; |
| --- | --- |

(v)

prek sodelovanja iz točke (iv) s predstavitvami in uvedbami zagotovi, da se raziskave pretvorijo v učinkovita razvojna prizadevanja in razvoj pionirskih inovacij ter navsezadnje v tržno usmerjene inovacije;

| (c) | opravljanje vseh nalog, potrebnih za doseganje ciljev iz členov 4 in 83. |
| --- | --- |

(c)

opravljanje vseh nalog, potrebnih za doseganje ciljev iz členov 4 in 83.

Člen 87

Člani

1.   Člani Skupnega podjetja za evropske železnice so:

| (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- |

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | ustanovni člani, navedeni v Prilogi II, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njihovem pristopu, določene v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

ustanovni člani, navedeni v Prilogi II, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njihovem pristopu, določene v tej uredbi;

| (c) | pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7. Seznam pridruženih članov potrdi Komisija. |
| --- | --- |

(c)

pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7. Seznam pridruženih članov potrdi Komisija.

2.   Poleg navedenega v členu 7(1) lahko upravni odbor v prvih šestih mesecih po ustanovitvi Skupnega podjetja za evropske železnice pridružene člane izbere s seznama, sestavljenega po javnem razpisu za prijavo interesa, ki ga je Komisija objavila pred ustanovitvijo podjetja. Pogoji člena 7(2) se uporabljajo smiselno.

Člen 88

Finančni prispevek Unije

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za evropske železnice, vključno z odobritvami EGP, za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 600 000 000 EUR, vključno najmanj 50 000 000 EUR za sistemski steber in do 24 000 000 EUR za upravne stroške.

Člen 89

Prispevki članov razen Unije

Člani Skupnega podjetja za evropske železnice, razen Unije, skupaj prispevajo najmanj 600 000 000 EUR, vključno do 24 000 000 EUR za upravne stroške, v obdobju, določenem v členu 3, ali poskrbijo, da ta znesek skupaj prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

Člen 90

Obseg dodatnih dejavnosti

1.   Za namene člena 11(1), točka (b), lahko dodatne dejavnosti vključujejo:

| (a) | dejavnosti, ki so zajete v posrednih ukrepih Skupnega podjetja za evropske železnice, vendar niso financirane v okviru takih posrednih ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, ki so zajete v posrednih ukrepih Skupnega podjetja za evropske železnice, vendar niso financirane v okviru takih posrednih ukrepov;

| (b) | dejavnosti, neposredno povezane s programom dela Skupnega podjetja za evropske železnice; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, neposredno povezane s programom dela Skupnega podjetja za evropske železnice;

| (c) | raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki temeljijo na dejavnostih, financiranih iz Skupnega podjetja za evropske železnice ali Skupnega podjetja Shift2Rail; |
| --- | --- |

(c)

raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki temeljijo na dejavnostih, financiranih iz Skupnega podjetja za evropske železnice ali Skupnega podjetja Shift2Rail;

| (d) | dopolnilne raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki jih financirajo članice razen Unije, imajo jasno dodano vrednost Unije in prispevajo k doseganju ciljev Skupnega podjetja za evropske železnice; |
| --- | --- |

(d)

dopolnilne raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki jih financirajo članice razen Unije, imajo jasno dodano vrednost Unije in prispevajo k doseganju ciljev Skupnega podjetja za evropske železnice;

| (e) | dejavnosti, ki jih financirajo člani razen Unije v projektih, financiranih iz nacionalnih ali regionalnih programov, ki dopolnjujejo dejavnosti, financirane iz Skupnega podjetja za evropske železnice; |
| --- | --- |

(e)

dejavnosti, ki jih financirajo člani razen Unije v projektih, financiranih iz nacionalnih ali regionalnih programov, ki dopolnjujejo dejavnosti, financirane iz Skupnega podjetja za evropske železnice;

| (f) | uporabo rezultatov dejavnosti, financiranih v okviru skupnega podjetja Shift2Rail in Skupnega podjetja za evropske železnice, nadaljnje izkoriščanje, predstavitvene dejavnosti, standardizacijo in oblikovanje priporočil za strategije nemotenega prehoda, poti prehajanja in posodobitve TSI, ter evropske dejavnosti v zvezi z izdajo dovoljenj in certificiranjem, ki niso povezane s širšo uporabo. |
| --- | --- |

(f)

uporabo rezultatov dejavnosti, financiranih v okviru skupnega podjetja Shift2Rail in Skupnega podjetja za evropske železnice, nadaljnje izkoriščanje, predstavitvene dejavnosti, standardizacijo in oblikovanje priporočil za strategije nemotenega prehoda, poti prehajanja in posodobitve TSI, ter evropske dejavnosti v zvezi z izdajo dovoljenj in certificiranjem, ki niso povezane s širšo uporabo.

2.   Kar zadeva dejavnosti, ki jih financirajo člani, razen Unije, v projektih, ki se financirajo iz drugih evropskih partnerstev ali drugih programov Unije, ali z drugimi prizadevanji in naložbami na področju raziskav in inovacij, ki imajo pomembno dodano vrednost Unije in prispevajo k doseganju ciljev Skupnega podjetja za evropske železnice in njegovih dopolnilnih dejavnosti, ki jih financira podjetje samo, velja, da se sporoči njihova vrednost, pri čemer se navedejo vrsta, raven in vir financiranja Unije, da bi se preprečilo dvojno štetje.

Člen 91

Organi Skupnega podjetja za evropske železnice

1.   Organi Skupnega podjetja za evropske železnice so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | Skupina predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(c)

Skupina predstavnikov držav;

| (d) | usmerjevalna skupina za sistemski steber; |
| --- | --- |

(d)

usmerjevalna skupina za sistemski steber;

| (e) | skupina za uvajanje v uporabo. |
| --- | --- |

(e)

skupina za uvajanje v uporabo.

2.   Skupno podjetje za evropske železnice lahko ustanovi znanstveno usmerjevalno skupino ali pridobi znanstvene nasvete od neodvisnih akademskih strokovnjakov ali skupnih znanstvenih svetovalnih organov.

Člen 92

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | dva predstavnika Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

dva predstavnika Komisije v imenu Unije;

| (b) | en predstavnik vsakega člana razen Unije. |
| --- | --- |

(b)

en predstavnik vsakega člana razen Unije.

Člen 93

Delovanje upravnega odbora

1.   Z odstopanjem od člena 16(4) upravnemu odboru predseduje Komisija v imenu Unije.

2   Člani razen Unije imajo skupaj 50 % glasovalnih pravic.

3.   Predstavniki Agencije Evropske unije za železnice in Evropskega svetovalnega sveta za raziskave na področju železnic (ERRAC) so vabljeni, da se udeležujejo sestankov upravnega odbora kot opazovalci in sodelujejo v razpravah, nimajo pa glasovalnih pravic.

4.   Z odstopanjem od člena 16(1) se za dejavnosti, ki se izvajajo v okviru sistemskega stebra, šteje, da je odločitev sprejeta, če prejme vsaj 55-odstotno večino glasov, vključno z glasovi predstavnikov, ki niso navzoči.

5.   Poleg sestankov iz člena 16(5) se upravni odbor enkrat letno sestane še na generalni skupščini, na katero so povabljeni vsi udeleženci raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za evropske železnice. Skupščina spodbuja razmislek o splošni usmeritvi dejavnosti Skupnega podjetja za evropske železnice ter vodi odprto in transparentno razpravo o napredku pri izvajanju osrednjega načrta.

Člen 94

Dodatne naloge upravnega odbora

Upravni odbor Skupnega podjetja za evropske železnice poleg nalog iz člena 17 opravlja naslednje naloge:

| (a) | sprejme osrednji načrt in morebitne predloge za njegovo spremembo; |
| --- | --- |

(a)

sprejme osrednji načrt in morebitne predloge za njegovo spremembo;

| (b) | sprejme programe dela sistemskega stebra, vključno s proračunom in izvedbenim načrtom, in njihove spremembe na podlagi priporočil usmerjevalne skupine za sistemski steber in predlogov izvršnega direktorja. |
| --- | --- |

(b)

sprejme programe dela sistemskega stebra, vključno s proračunom in izvedbenim načrtom, in njihove spremembe na podlagi priporočil usmerjevalne skupine za sistemski steber in predlogov izvršnega direktorja.

Člen 95

Skupina predstavnikov držav

Države članice poleg navedenega v členu 20 zagotovijo, da njihovi predstavniki zastopajo usklajeno stališče, ki predstavlja stališča držav članic, izražena v:

| (a) | odboru, ustanovljenem s členom 51 Direktive (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(a)

odboru, ustanovljenem s členom 51 Direktive (EU) 2016/797;

| (b) | programskem odboru v sklopu sestave Obzorja Evropa „Podnebje, energija in mobilnost“; |
| --- | --- |

(b)

programskem odboru v sklopu sestave Obzorja Evropa „Podnebje, energija in mobilnost“;

| (c) | odboru enotnega evropskega železniškega območja, ustanovljenem s členom 62 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40). |
| --- | --- |

(c)

odboru enotnega evropskega železniškega območja, ustanovljenem s členom 62 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40).

40

Člen 96

Usmerjevalna skupina za sistemski steber

1.   Usmerjevalna skupina za sistemski steber je posvetovalni organ Skupnega podjetja za evropske železnice, ki je zadolžen za svetovanje o vprašanjih v zvezi s sistemskim stebrom.

2.   Usmerjevalno skupino za sistemski steber sestavljajo predstavniki Komisije, predstavniki železniškega sektorja in sektorja mobilnosti ter ustreznih organizacij, izvršni direktor Skupnega podjetja za evropske železnice, predsednik skupine predstavnikov držav ter predstavniki Agencije Evropske unije za železnice in ERRAC. Komisija sprejme končno odločitev o sestavi skupine. Kadar je to utemeljeno, lahko Komisija povabi dodatne ustrezne strokovnjake in deležnike, da se kot opazovalci udeležijo sestankov usmerjevalne skupine za sistemski steber. Usmerjevalna skupina za sistemski steber o svojih dejavnostih redno poroča skupini predstavnikov držav.

3.   Usmerjevalni skupini za sistemski steber predseduje Komisija.

4.   Priporočila usmerjevalne skupine za sistemski steber se sprejmejo soglasno. Kadar soglasje ni doseženo, izvršni direktor Skupnega podjetja za evropske železnice v posvetovanju z Agencijo Evropske unije za železnice in Komisijo pripravi poročilo za upravni odbor, v katerem opiše ključne skupne točke in razhajajoča se mnenja. V tem primeru skupina predstavnikov držav pripravi tudi mnenje za upravni odbor.

5.   Usmerjevalna skupina za sistemski steber sprejme svoj poslovnik.

6.   Usmerjevalna skupina za sistemski steber izvršnemu direktorju in upravnemu odboru svetuje o:

| (a) | pristopu k operativni harmonizaciji in razvoju arhitekture sistema, vključno z ustreznim delom osrednjega načrta; |
| --- | --- |

(a)

pristopu k operativni harmonizaciji in razvoju arhitekture sistema, vključno z ustreznim delom osrednjega načrta;

| (b) | doseganju specifičnega cilja iz člena 85(2), točka (c); |
| --- | --- |

(b)

doseganju specifičnega cilja iz člena 85(2), točka (c);

| (c) | opravljanju naloge iz člena 86(5), točka (a); |
| --- | --- |

(c)

opravljanju naloge iz člena 86(5), točka (a);

| (d) | podrobnem letnem izvedbenem načrtu za sistemski steber v skladu z letnimi programi dela, ki jih upravni odbor sprejme v skladu s členom 94, točka (b), ali |
| --- | --- |

(d)

podrobnem letnem izvedbenem načrtu za sistemski steber v skladu z letnimi programi dela, ki jih upravni odbor sprejme v skladu s členom 94, točka (b), ali

| (e) | spremljanju napredka pri sistemskem stebru. |
| --- | --- |

(e)

spremljanju napredka pri sistemskem stebru.

Člen 97

Skupina za uvajanje v uporabo

1.   Skupina za uvajanje v uporabo se ustanovi v skladu s členom 22. Skupina za uvajanje v uporabo svetuje upravnemu odboru glede tržnega uvajanja inovacij v železniškem sektorju, ki so bile razvite v Skupnem podjetju za evropske železnice, in podpira uvajanje inovativnih rešitev.

2.   Skupina za uvajanje v uporabo je odprta za vse deležnike. Skupina za uvajanje v uporabo je sestavljena tako, da se zagotovita ustrezna tematski poudarek in reprezentativnost. Komisija sprejme končno odločitev o sestavi skupine. Seznam članov je objavljen na spletnem mestu Skupnega podjetja za evropske železnice.

3.   Skupina za uvajanje v uporabo na zahtevo upravnega odbora daje priporočila o vprašanjih, povezanih z uvajanjem inovativnih rešitev v železniškem sektorju. Skupina za uvajanje v uporabo lahko izda priporočila tudi na lastno pobudo.

Člen 98

Sodelovanje z Agencijo Evropske unije za železnice

Skupno podjetje za evropske železnice zagotovi tesno sodelovanje z Agencijo Evropske unije za železnice, zlasti v zvezi z izvajanjem osrednjega načrta. V skladu s členom 40 Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (41) zajema to sodelovanje naslednje svetovalne naloge:

41

| (a) | podajanje mnenja o raziskovalnih potrebah v zvezi z uresničevanjem enotnega evropskega železniškega območja, ki ga bo Skupno podjetje za evropske železnice upoštevalo v osrednjem načrtu in njegovih spremembah ter v programih dela; |
| --- | --- |

(a)

podajanje mnenja o raziskovalnih potrebah v zvezi z uresničevanjem enotnega evropskega železniškega območja, ki ga bo Skupno podjetje za evropske železnice upoštevalo v osrednjem načrtu in njegovih spremembah ter v programih dela;

| (b) | zagotavljanje povratnih informacij in nasvetov o interoperabilnosti in varnosti, ki jih je treba upoštevati pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih ter, natančneje, v okviru projektnih dejavnosti in rezultatov za cilje iz člena 86(5), točka (a); |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje povratnih informacij in nasvetov o interoperabilnosti in varnosti, ki jih je treba upoštevati pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih ter, natančneje, v okviru projektnih dejavnosti in rezultatov za cilje iz člena 86(5), točka (a);

| (c) | podporo Skupnemu podjetju za evropske železnice pri opredelitvi potreb po kakršnih koli dodatnih posebnih vrednotenjih ali študijah, ki jih mora podjetje izvesti, tudi z vključevanjem nacionalnih varnostnih organov; |
| --- | --- |

(c)

podporo Skupnemu podjetju za evropske železnice pri opredelitvi potreb po kakršnih koli dodatnih posebnih vrednotenjih ali študijah, ki jih mora podjetje izvesti, tudi z vključevanjem nacionalnih varnostnih organov;

| (d) | svetovanje v zvezi s sistemskim stebrom; |
| --- | --- |

(d)

svetovanje v zvezi s sistemskim stebrom;

| (e) | zagotavljanje, da se pri razvoju specifikacij, vključno z vmesniki, specifikacijami glede funkcionalnih zahtev in specifikacijami glede sistemskih zahtev, upoštevajo izkušnje in povratne informacije o TSI ali standardih. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje, da se pri razvoju specifikacij, vključno z vmesniki, specifikacijami glede funkcionalnih zahtev in specifikacijami glede sistemskih zahtev, upoštevajo izkušnje in povratne informacije o TSI ali standardih.

NASLOV V

SKUPNO PODJETJE ZA SVETOVNO ZDRAVJE EDCTP3

Člen 99

Dodatni cilji Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3

1.   Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 ima poleg ciljev iz členov 4 in 5 naslednje splošne cilje:

| (a) | prispevati k zmanjšanju družbenoekonomskega bremena nalezljivih bolezni v podsaharski Afriki s spodbujanjem razvoja in uporabe novih ali izboljšanih zdravstvenih tehnologij; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k zmanjšanju družbenoekonomskega bremena nalezljivih bolezni v podsaharski Afriki s spodbujanjem razvoja in uporabe novih ali izboljšanih zdravstvenih tehnologij;

| (b) | prispevati k izboljšanju zdravstvene varnosti v podsaharski Afriki in po svetu s krepitvijo zmogljivosti za pripravljenost in odzivanje, ki temeljijo na raziskavah in inovacijah, s ciljem nadzora nad nalezljivimi boleznimi. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k izboljšanju zdravstvene varnosti v podsaharski Afriki in po svetu s krepitvijo zmogljivosti za pripravljenost in odzivanje, ki temeljijo na raziskavah in inovacijah, s ciljem nadzora nad nalezljivimi boleznimi.

2.   Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 ima tudi naslednje specifične cilje:

| (a) | spodbujati razvoj in uporabo novih ali izboljšanih zdravstvenih tehnologij za boj proti nalezljivim boleznim s podporo izvajanju kliničnih preskusov v podsaharski Afriki; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati razvoj in uporabo novih ali izboljšanih zdravstvenih tehnologij za boj proti nalezljivim boleznim s podporo izvajanju kliničnih preskusov v podsaharski Afriki;

| (b) | okrepiti raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter nacionalne zdravstvene raziskovalne sisteme v podsaharski Afriki za spoprijemanje z nalezljivimi boleznimi; |
| --- | --- |

(b)

okrepiti raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter nacionalne zdravstvene raziskovalne sisteme v podsaharski Afriki za spoprijemanje z nalezljivimi boleznimi;

| (c) | spodbujati boljše usklajevanje držav članic, pridruženih držav in držav podsaharske Afrike na podlagi skupnega strateškega načrta za raziskave in inovacije na področju svetovnega zdravja, da se izboljša stroškovna učinkovitost evropskih javnih naložb; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati boljše usklajevanje držav članic, pridruženih držav in držav podsaharske Afrike na podlagi skupnega strateškega načrta za raziskave in inovacije na področju svetovnega zdravja, da se izboljša stroškovna učinkovitost evropskih javnih naložb;

| (d) | okrepiti zmogljivosti za pripravljenost na epidemije v podsaharski Afriki na podlagi učinkovitega in hitrega raziskovalnega odziva, da se razvijejo bistvena diagnostika, cepiva in zdravila za zgodnje odkrivanje in nadzor nad novimi boleznimi, ki bi lahko prerasle v epidemijo; |
| --- | --- |

(d)

okrepiti zmogljivosti za pripravljenost na epidemije v podsaharski Afriki na podlagi učinkovitega in hitrega raziskovalnega odziva, da se razvijejo bistvena diagnostika, cepiva in zdravila za zgodnje odkrivanje in nadzor nad novimi boleznimi, ki bi lahko prerasle v epidemijo;

| (e) | spodbujati produktivno in trajnostno mreženje in partnerstva na področju svetovnih raziskav v zdravstvu za vzpostavitev odnosov na oseh sever–jug in jug–jug z različnimi organizacijami iz zasebnega in javnega sektorja. |
| --- | --- |

(e)

spodbujati produktivno in trajnostno mreženje in partnerstva na področju svetovnih raziskav v zdravstvu za vzpostavitev odnosov na oseh sever–jug in jug–jug z različnimi organizacijami iz zasebnega in javnega sektorja.

Člen 100

Dodatne naloge Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3

Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 poleg nalog iz člena 5 opravlja naslednje naloge:

| (a) | spodbuja produktivne odnose med evropskimi in afriškimi posamezniki, skupinami in institucijami; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja produktivne odnose med evropskimi in afriškimi posamezniki, skupinami in institucijami;

| (b) | ozavešča o skupnih interesih in ciljih med institucijami in raziskovalnimi skupinami, da bi se olajšalo in krepilo sodelovanje na projektni in institucionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

ozavešča o skupnih interesih in ciljih med institucijami in raziskovalnimi skupinami, da bi se olajšalo in krepilo sodelovanje na projektni in institucionalni ravni;

| (c) | prispeva k spodbujanju uskladitve svetovnih zdravstvenih strategij evropskih in afriških financerjev, institucij in organov; |
| --- | --- |

(c)

prispeva k spodbujanju uskladitve svetovnih zdravstvenih strategij evropskih in afriških financerjev, institucij in organov;

| (d) | privablja dodatne naložbe, ki vključujejo partnerje iz zasebnega, javnega in dobrodelnega sektorja; |
| --- | --- |

(d)

privablja dodatne naložbe, ki vključujejo partnerje iz zasebnega, javnega in dobrodelnega sektorja;

| (e) | spodbuja sinergije, sodelovanje in skupne ukrepe z Instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (42), zlasti za krepitev zmogljivosti ter skupno uporabo obstoječih zmogljivosti in infrastrukture. |
| --- | --- |

(e)

spodbuja sinergije, sodelovanje in skupne ukrepe z Instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (42), zlasti za krepitev zmogljivosti ter skupno uporabo obstoječih zmogljivosti in infrastrukture.

42

Člen 101

Člani

Člani Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 so:

| (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- |

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | združenje EDCTP, ki je neprofitna organizacija, registrirana v skladu z nizozemskim pravom, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za svetovno zdravje EDCTP3, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

združenje EDCTP, ki je neprofitna organizacija, registrirana v skladu z nizozemskim pravom, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za svetovno zdravje EDCTP3, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi.

Člen 102

Finančni prispevek Unije

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3, vključno z odobritvami EGP, za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 800 000 000 EUR, vključno do 59 756 000 EUR za upravne stroške, in je sestavljen tako:

| (a) | do 400 000 000 EUR, če je prispevek članov razen Unije ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov vsaj enak temu znesku; |
| --- | --- |

(a)

do 400 000 000 EUR, če je prispevek članov razen Unije ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov vsaj enak temu znesku;

| (b) | do 400 000 000 EUR, če so prispevki prispevajočih partnerjev ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov vsaj enaki temu znesku. |
| --- | --- |

(b)

do 400 000 000 EUR, če so prispevki prispevajočih partnerjev ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov vsaj enaki temu znesku.

V primeru, da ni izpolnjen pogoj iz točke (b), se znesek iz točke (a) poveča za največ 400 000 000 EUR, pod pogojem, da člani razen Unije ali njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti prispevajo znesek, ki je vsaj enak skupnemu znesku, za katerega se poveča znesek iz točke (a), kot je določeno v členu 103(1).

Člen 103

Prispevki članov razen Unije

1.   Člani Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3, razen Unije, skupaj prispevajo najmanj 439 878 000 EUR v obdobju, določenem v členu 3, ali poskrbijo, da ta znesek skupaj prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

2.   Prispevki iz odstavka 1 tega člena so sestavljeni iz prispevkov Skupnemu podjetju za svetovno zdravje EDCTP3 iz člena 11(1). Z odstopanjem od člena 11(1) so lahko ti prispevki sestavljeni iz finančnih prispevkov.

Člen 104

Obseg dodatnih dejavnosti

1.   Dodatne dejavnosti Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 na usklajen, integriran in koherenten način razvijajo in izvajajo združenje EDCTP in njegovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti, pri čemer sledijo strateškemu načrtu za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3.

2.   Za namene člena 11(1), točka (b), lahko dodatne dejavnosti vključujejo dejavnosti, ki so neposredno povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 in prispevajo k njegovim ciljem, med drugim:

| (a) | dejavnosti subjektov v sestavi ali povezanih subjektov združenja EDCTP, ki so usklajene s podobnimi dejavnostmi drugih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov združenja EDCTP in neodvisno vodene v skladu z nacionalnimi pravili o financiranju; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti subjektov v sestavi ali povezanih subjektov združenja EDCTP, ki so usklajene s podobnimi dejavnostmi drugih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov združenja EDCTP in neodvisno vodene v skladu z nacionalnimi pravili o financiranju;

| (b) | dejavnosti, ki jih izvajajo vladne raziskovalne organizacije podsaharske Afrike; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, ki jih izvajajo vladne raziskovalne organizacije podsaharske Afrike;

| (c) | dejavnosti, ki spodbujajo mreženje in partnerstva za vzpostavitev odnosov z različnimi organizacijami iz zasebnega in javnega sektorja; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti, ki spodbujajo mreženje in partnerstva za vzpostavitev odnosov z različnimi organizacijami iz zasebnega in javnega sektorja;

| (d) | podporo za razvoj raziskovalnih infrastruktur, npr. mrež ali kohort za klinična preskušanja, povezanih z obsegom dejavnosti Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3, in podporo za krepitev pripravljenosti zdravstvenih sistemov za izvajanje raziskovalnih dejavnosti v okviru Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3. |
| --- | --- |

(d)

podporo za razvoj raziskovalnih infrastruktur, npr. mrež ali kohort za klinična preskušanja, povezanih z obsegom dejavnosti Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3, in podporo za krepitev pripravljenosti zdravstvenih sistemov za izvajanje raziskovalnih dejavnosti v okviru Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3.

Člen 105

Organi Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3

Organi Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | znanstveni odbor; |
| --- | --- |

(c)

znanstveni odbor;

| (d) | skupina deležnikov. |
| --- | --- |

(d)

skupina deležnikov.

Člen 106

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | šest predstavnikov Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

šest predstavnikov Komisije v imenu Unije;

| (b) | šest predstavnikov združenja EDCTP. |
| --- | --- |

(b)

šest predstavnikov združenja EDCTP.

Člen 107

Delovanje upravnega odbora

Združenje EDCTP ima 50 % glasovalnih pravic.

Člen 108

Znanstveni odbor

1.   Znanstveni odbor je v skladu s členom 19(1), točka (a), znanstveni svetovalni organ Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3.

2.   Poleg navedenega v členu 21(2) znanstveni odbor zagotovi vključitev strokovnega znanja iz afriških držav.

3.   Znanstveni odbor poleg nalog iz člena 21 opravlja naslednje naloge:

| (a) | pomaga pri pripravi strateškega in znanstvenega načrta za dejavnosti Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3; |
| --- | --- |

(a)

pomaga pri pripravi strateškega in znanstvenega načrta za dejavnosti Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3;

| (b) | svetuje o strategijah za spodbujanje sinergij in vzpostavljanje partnerstev z vsemi deležniki; |
| --- | --- |

(b)

svetuje o strategijah za spodbujanje sinergij in vzpostavljanje partnerstev z vsemi deležniki;

| (c) | po potrebi prispeva k pripravi strateških in znanstvenih dokumentov, pomembnih za Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi prispeva k pripravi strateških in znanstvenih dokumentov, pomembnih za Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3;

| (d) | zagotavlja strateško in znanstveno svetovanje Skupnemu podjetju za svetovno zdravje EDCTP3 ter jamči uspešno dokončanje tekočih projektov; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja strateško in znanstveno svetovanje Skupnemu podjetju za svetovno zdravje EDCTP3 ter jamči uspešno dokončanje tekočih projektov;

| (e) | opredeli strateške potrebe in prednostne naloge za pospešitev razvoja novih ali izboljšanih kliničnih posegov, vključno z usposabljanjem, mreženjem in krepitvijo zmogljivosti, potrebnih za dosego teh ciljev; |
| --- | --- |

(e)

opredeli strateške potrebe in prednostne naloge za pospešitev razvoja novih ali izboljšanih kliničnih posegov, vključno z usposabljanjem, mreženjem in krepitvijo zmogljivosti, potrebnih za dosego teh ciljev;

| (f) | pregleda področje bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni za opredelitev vloge Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 v partnerstvu z drugimi deležniki, da bi se pospešil razvoj ali izboljšanje ukrepov proti navedenim boleznim; |
| --- | --- |

(f)

pregleda področje bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni za opredelitev vloge Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 v partnerstvu z drugimi deležniki, da bi se pospešil razvoj ali izboljšanje ukrepov proti navedenim boleznim;

| (g) | oceni stanje globalnih poti razvoja izdelkov in možnih kritičnih poti za prihodnji razvoj izdelkov; |
| --- | --- |

(g)

oceni stanje globalnih poti razvoja izdelkov in možnih kritičnih poti za prihodnji razvoj izdelkov;

| (h) | svetuje pri pregledu razpisov za zbiranje predlogov in drugih programov; |
| --- | --- |

(h)

svetuje pri pregledu razpisov za zbiranje predlogov in drugih programov;

| (i) | zagotovi podporo in prispevek glede okvira spremljanja in ocenjevanja Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 ter pri spremljanju znanstvenih izidov in strateških učinkov nepovratnih sredstev, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3; |
| --- | --- |

(i)

zagotovi podporo in prispevek glede okvira spremljanja in ocenjevanja Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 ter pri spremljanju znanstvenih izidov in strateških učinkov nepovratnih sredstev, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3;

| (j) | svetuje, pomaga in sodeluje v delovnih skupinah Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3, srečanjih deležnikov, forumu EDCTP in drugih pomembnih dogodkih. |
| --- | --- |

(j)

svetuje, pomaga in sodeluje v delovnih skupinah Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3, srečanjih deležnikov, forumu EDCTP in drugih pomembnih dogodkih.

4.   Predsednik pripravi letno poročilo o dejavnostih in dosežkih znanstvenega odbora v preteklem letu in ga predloži upravnemu odboru v odobritev.

Člen 109

Skupina deležnikov

1.   V skupini deležnikov so deležniki zastopani uravnoteženo z geografskega in tematskega vidika ter z vidika spola, zlasti pa je vključeno afriško strokovno znanje.

2.   Skupina deležnikov poleg nalog iz člena 22 opravlja še naslednje naloge:

| (a) | prispeva k znanstvenim, strateškim in tehnološkim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu, pri čemer ustrezno upošteva napredek in potrebe svetovnega zdravja in sorodnih sektorjev; |
| --- | --- |

(a)

prispeva k znanstvenim, strateškim in tehnološkim prednostnim nalogam, ki jih mora obravnavati Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3, kot je določeno v strateškem načrtu za raziskave in inovacije ali katerem koli drugem enakovrednem dokumentu, pri čemer ustrezno upošteva napredek in potrebe svetovnega zdravja in sorodnih sektorjev;

| (b) | poda predloge za omogočanje konkretnih sinergij med Skupnim podjetjem za svetovno zdravje EDCTP3 in sorodnimi sektorji ali katerim koli sektorjem, s katerim bo sinergija predstavljala dodano vrednost; |
| --- | --- |

(b)

poda predloge za omogočanje konkretnih sinergij med Skupnim podjetjem za svetovno zdravje EDCTP3 in sorodnimi sektorji ali katerim koli sektorjem, s katerim bo sinergija predstavljala dodano vrednost;

| (c) | prispeva k forumu EDCTP. |
| --- | --- |

(c)

prispeva k forumu EDCTP.

Člen 110

Upravičenost do financiranja

1.   V skladu s členom 17(2) uredbe Obzorje Evropa in z odstopanjem od njenega člena 23(1) je financiranje iz Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 omejeno na pravne subjekte s sedežem v kateri od držav članic ali pridruženih držav ali v eni od držav, ki so del združenja EDCTP. Izjemoma in če je to določeno v programu dela, so lahko subjekti s sedežem v drugih državah do financiranja iz Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 upravičeni v zvezi s specifičnimi razpisnimi temami ali v primeru razpisa, ki obravnava izredne razmere v javnem zdravju.

2.   Unija si prizadeva s tretjimi državami skleniti sporazume, ki omogočajo zaščito finančnih interesov Unije. Če subjekti, ki imajo sedeže v tretji državi brez takega sporazuma, s financiranjem sodelujejo pri posrednem ukrepu, se pred sklenitvijo takega sporazuma v državi članici ali pridruženi državi ustanovi finančni koordinator tega posrednega ukrepa, znesek predhodnega financiranja se ustrezno prilagodi, v določbah o odgovornosti iz sporazuma o nepovratnih sredstvih pa se ustrezno upoštevajo finančna tveganja, da se zaščitijo finančni interesi Unije.

Člen 111

Opredeljeni udeleženci

Udeležba subjektov, ki jih opredeli Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3, je lahko merilo za upravičenost v razpisu za zbiranje predlogov. To se ustrezno utemelji v programu dela, v katerem je lahko določeno tudi, da taki opredeljeni udeleženci niso upravičeni do financiranja iz Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 v okviru izbranih posrednih ukrepov.

Člen 112

Etična načela

Klinična preskušanja in izvedbene raziskave, ki se opravljajo v okviru Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3, se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli, priznanimi mednarodnimi regulativnimi standardi in dobrimi participativnimi praksami.

Člen 113

Sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zagotavlja tesno sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter zadevnimi afriškimi agencijami in organizacijami.

Člen 114

Cenovno ugoden dostop

Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3, zagotovijo, da so izdelki in storitve, ki jih razvijejo in ki temeljijo ali delno temeljijo na rezultatih kliničnih študij, izvedenih v okviru posrednega ukrepa, cenovno dosegljivi, na voljo in dostopni javnosti pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela po potrebi določijo dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem, ki se uporabljajo za posebne posredne ukrepe.

NASLOV VI

SKUPNO PODJETJE ZA POBUDO ZA INOVATIVNO ZDRAVJE

Člen 115

Dodatni cilji Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje

1.   Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bo poleg ciljev, določenih v členih 4 in 5, do leta 2030 doseglo naslednje splošne cilje:

| (a) | prispevati k oblikovanju ekosistema zdravstvenih raziskav in inovacij po vsej Uniji, ki omogoča, da se znanstvena spoznanja pretvorijo v inovacije, zlasti z uvedbo vsaj 30 obsežnih medsektorskih projektov, ki se osredotočajo na zdravstvene inovacije; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k oblikovanju ekosistema zdravstvenih raziskav in inovacij po vsej Uniji, ki omogoča, da se znanstvena spoznanja pretvorijo v inovacije, zlasti z uvedbo vsaj 30 obsežnih medsektorskih projektov, ki se osredotočajo na zdravstvene inovacije;

| (b) | pospešiti razvoj varnih, učinkovitih, na ljudi osredotočenih in stroškovno učinkovitih inovacij kot odziv na strateško neizpolnjene potrebe na področju javnega zdravja, tako da se v vsaj petih primerih dokaže izvedljivost vključevanja zdravstvenih proizvodov ali storitev in pokaže primernost za uporabo v sistemih zdravstvenega varstva. S tem povezani projekti bi morali obravnavati preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje ali obvladovanje bolezni, ki prizadenejo prebivalstvo Unije, vključno s prispevanjem k evropskemu načrtu za boj proti raku; |
| --- | --- |

(b)

pospešiti razvoj varnih, učinkovitih, na ljudi osredotočenih in stroškovno učinkovitih inovacij kot odziv na strateško neizpolnjene potrebe na področju javnega zdravja, tako da se v vsaj petih primerih dokaže izvedljivost vključevanja zdravstvenih proizvodov ali storitev in pokaže primernost za uporabo v sistemih zdravstvenega varstva. S tem povezani projekti bi morali obravnavati preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje ali obvladovanje bolezni, ki prizadenejo prebivalstvo Unije, vključno s prispevanjem k evropskemu načrtu za boj proti raku;

| (c) | spodbujati medsektorske inovacije na področju zdravja, da bi evropska zdravstvena industrija postala globalno konkurenčna, in prispevati k doseganju ciljev nove industrijske strategije za Evropo in strategije EU za zdravila. |
| --- | --- |

(c)

spodbujati medsektorske inovacije na področju zdravja, da bi evropska zdravstvena industrija postala globalno konkurenčna, in prispevati k doseganju ciljev nove industrijske strategije za Evropo in strategije EU za zdravila.

2.   Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje ima tudi naslednje specifične cilje:

| (a) | prispevati k boljšemu razumevanju dejavnikov zdravja in prednostnih področij bolezni; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k boljšemu razumevanju dejavnikov zdravja in prednostnih področij bolezni;

| (b) | povezati razdrobljena prizadevanja na področju raziskav in inovacij v zdravstvu ter združiti zdravstvene sektorje in druge deležnike, pri čemer je poudarek na neizpolnjenih potrebah na področju javnega zdravja, da se omogoči razvoj orodij, podatkov, platform, tehnologij in procesov za boljše napovedovanje, preprečevanje, prestrezanje, diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje bolezni v skladu s potrebami končnih uporabnikov; |
| --- | --- |

(b)

povezati razdrobljena prizadevanja na področju raziskav in inovacij v zdravstvu ter združiti zdravstvene sektorje in druge deležnike, pri čemer je poudarek na neizpolnjenih potrebah na področju javnega zdravja, da se omogoči razvoj orodij, podatkov, platform, tehnologij in procesov za boljše napovedovanje, preprečevanje, prestrezanje, diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje bolezni v skladu s potrebami končnih uporabnikov;

| (c) | dokazati izvedljivost celostnih in na ljudi osredotočenih rešitev v zdravstvu; |
| --- | --- |

(c)

dokazati izvedljivost celostnih in na ljudi osredotočenih rešitev v zdravstvu;

| (d) | izkoristiti poln potencial digitalizacije in izmenjave podatkov v zdravstvu; |
| --- | --- |

(d)

izkoristiti poln potencial digitalizacije in izmenjave podatkov v zdravstvu;

| (e) | omogočiti razvoj novih in izboljšanih metodologij in modelov za celovito oceno dodane vrednosti inovativnih in celostnih rešitev v zdravstvu. |
| --- | --- |

(e)

omogočiti razvoj novih in izboljšanih metodologij in modelov za celovito oceno dodane vrednosti inovativnih in celostnih rešitev v zdravstvu.

Člen 116

Dodatne naloge Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje

Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje poleg nalog, določenih v členu 5, opravlja naslednje naloge:

| (a) | spodbuja tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, drugimi člani, prispevajočimi partnerji in drugimi deležniki, vključenimi v zdravstvo, kot so druge ustrezne industrije, zdravstveni organi (kot so regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki), organizacije pacientov, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti ter akademski krogi; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, drugimi člani, prispevajočimi partnerji in drugimi deležniki, vključenimi v zdravstvo, kot so druge ustrezne industrije, zdravstveni organi (kot so regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki), organizacije pacientov, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti ter akademski krogi;

| (b) | učinkovito podpira predkonkurenčne raziskave in inovacije na področju zdravstva, zlasti ukrepe, ki združujejo subjekte iz številnih zdravstvenih panog za sodelovanje pri obravnavi neizpolnjenih potreb na področju javnega zdravja; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito podpira predkonkurenčne raziskave in inovacije na področju zdravstva, zlasti ukrepe, ki združujejo subjekte iz številnih zdravstvenih panog za sodelovanje pri obravnavi neizpolnjenih potreb na področju javnega zdravja;

| (c) | zagotovi, da imajo vsi deležniki možnost predlagati področja za prihodnje razpise za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da imajo vsi deležniki možnost predlagati področja za prihodnje razpise za zbiranje predlogov;

| (d) | redno pregleduje in po potrebi prilagaja strateški načrt za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje glede na znanstvena spoznanja, do katerih pride v času izvajanja načrta, ali glede na porajajoče se potrebe na področju javnega zdravja; |
| --- | --- |

(d)

redno pregleduje in po potrebi prilagaja strateški načrt za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje glede na znanstvena spoznanja, do katerih pride v času izvajanja načrta, ali glede na porajajoče se potrebe na področju javnega zdravja;

| (e) | objavlja informacije o projektih, vključno s sodelujočimi subjekti in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje in odobrenimi prispevki v naravi na udeleženca; |
| --- | --- |

(e)

objavlja informacije o projektih, vključno s sodelujočimi subjekti in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje in odobrenimi prispevki v naravi na udeleženca;

| (f) | organizira redne stike, vključno z najmanj enim letnim sestankom z interesnimi skupinami in deležniki, s čimer se zagotovita odprtost in transparentnost raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje; |
| --- | --- |

(f)

organizira redne stike, vključno z najmanj enim letnim sestankom z interesnimi skupinami in deležniki, s čimer se zagotovita odprtost in transparentnost raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje;

| (g) | vse druge naloge, potrebne za doseganje ciljev iz člena 115. |
| --- | --- |

(g)

vse druge naloge, potrebne za doseganje ciljev iz člena 115.

Člen 117

Člani

Člani Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje so:

| (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- |

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | Evropski usklajevalni odbor radiološke, elektromedicinske in zdravstvene informacijske industrije (COCIR), registriran v skladu z belgijskim pravom, Evropska zveza farmacevtske industrije in združenj, vključno z njeno podskupino Vaccines Europe, registrirana v skladu z luksemburškim pravom, EuropaBio, registrirana v skladu z belgijskim pravom in MedTech Europe, registriran v skladu z belgijskim pravom, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pobudo za inovativno zdravje, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

Evropski usklajevalni odbor radiološke, elektromedicinske in zdravstvene informacijske industrije (COCIR), registriran v skladu z belgijskim pravom, Evropska zveza farmacevtske industrije in združenj, vključno z njeno podskupino Vaccines Europe, registrirana v skladu z luksemburškim pravom, EuropaBio, registrirana v skladu z belgijskim pravom in MedTech Europe, registriran v skladu z belgijskim pravom, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o brezpogojnem pristopu k Skupnemu podjetju za pobudo za inovativno zdravje, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi;

| (c) | pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7. |
| --- | --- |

(c)

pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7.

Člen 118

Finančni prispevek Unije

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, vključno z odobritvami EGP, za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 1 200 000 000 EUR, vključno do 30 212 000 EUR za upravne stroške, in je sestavljen na naslednji način:

| (a) | do 1 000 000 000 EUR, če enak znesek prispevajo člani, razen Unije, ali njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti; |
| --- | --- |

(a)

do 1 000 000 000 EUR, če enak znesek prispevajo člani, razen Unije, ali njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti;

| (b) | do 200 000 000 EUR, če enak znesek v obliki dodatnih prispevkov prispevajo prispevajoči partnerji ali njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti. |
| --- | --- |

(b)

do 200 000 000 EUR, če enak znesek v obliki dodatnih prispevkov prispevajo prispevajoči partnerji ali njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

Člen 119

Prispevki članov razen Unije

1.   Člani Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje, razen Unije, v obdobju, določenem v členu 3, skupaj prispevajo najmanj 1 000 000 000 EUR, tudi do 30 212 000 EUR za upravne stroške, ali poskrbijo, da ta znesek skupaj prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

2.   Prispevki v naravi za dodatne dejavnosti ne predstavljajo več kot 40 % prispevkov v naravi članov razen Unije na ravni Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje.

3.   Prispevki udeležencev posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, znašajo vsaj 45 % upravičenih stroškov posrednega ukrepa in stroškov povezanih dodatnih dejavnosti. Kadar je to utemeljeno, je lahko v programu dela izjemoma dovoljen nižji delež prispevkov na ravni posameznega posrednega ukrepa in povezanih dodatnih dejavnosti.

4.   Stroški, nastali pri posrednih ukrepih v tretjih državah, ki niso države, pridružene Obzorju Evropa, so upravičeni in pomembni za cilje, določene v členu 115. Ne presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške, ki jih zagotovijo člani razen Unije in prispevajoči partnerji na ravni Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje. Stroški, ki presegajo 20 % prispevkov v naravi za operativne stroške na ravni Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje, se ne štejejo kot prispevki v naravi za operativne stroške.

5.   V ustrezno utemeljenih primerih lahko programi dela Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje določijo posebne omejitve za prispevke v naravi za operativne stroške, ki nastanejo v tretjih državah, ki niso pridružene Obzorju Evropa, na ravni posrednih ukrepov. Pri odločitvah o takih posebnih omejitvah se upoštevajo zlasti cilji in učinek, ki jih želijo doseči zadevni ukrepi, pri čemer se ne preseže zgornja meja, določena v odstavku 4, na ravni Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje.

Člen 120

Pogoji, povezani z dodatnimi dejavnostmi

1.   Za namen člena 11(1), točka (b), se dodatne dejavnosti izvajajo v Uniji ali državah, pridruženih Obzorju Evropa, in lahko vključujejo:

| (a) | dejavnosti, ki prispevajo k doseganju ciljev posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, ki prispevajo k doseganju ciljev posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje;

| (b) | dejavnosti, ki prispevajo k razširjanju, trajnostnosti ali uporabi rezultatov posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje. |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, ki prispevajo k razširjanju, trajnostnosti ali uporabi rezultatov posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje.

2.   Kadar je to primerno, predlogi projektov vključujejo načrt za povezane dodatne dejavnosti. Stroški, povezani s takimi dodatnimi dejavnostmi za posamezne projekte, morajo nastati v obdobju med datumom predložitve predloga in do dveh let po datumu zaključka posrednega ukrepa.

3.   Da bi se stroški obračunali kot prispevki v naravi iz člena 11(1), točka (b), se osnovne dodatne dejavnosti izvajajo v Uniji ali v državah, pridruženih Obzorju Evropa.

Člen 121

Organi Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje

Organi Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | skupina predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(c)

skupina predstavnikov držav;

| (d) | odbor za znanost in inovacije. |
| --- | --- |

(d)

odbor za znanost in inovacije.

Člen 122

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | štirje predstavniki Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

štirje predstavniki Komisije v imenu Unije;

| (b) | en predstavnik vsakega člana razen Unije. |
| --- | --- |

(b)

en predstavnik vsakega člana razen Unije.

Člen 123

Delovanje upravnega odbora

Člani razen Unije imajo skupaj 50 % glasovalnih pravic.

Člen 124

Odbor za znanost in inovacije

1.   Odbor za znanost in inovacije svetuje upravnemu odboru o zadevah, pomembnih za raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje, v skladu s členom 21.

2.   Odbor za znanost in inovacije sestavljajo naslednji stalni člani:

| (a) | dva predstavnika Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

dva predstavnika Komisije v imenu Unije;

| (b) | štirje predstavniki članov razen Unije; |
| --- | --- |

(b)

štirje predstavniki članov razen Unije;

| (c) | dva predstavnika skupine predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(c)

dva predstavnika skupine predstavnikov držav;

| (d) | štirje predstavniki znanstvene skupnosti, ki jih po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 21(4) imenuje upravni odbor; |
| --- | --- |

(d)

štirje predstavniki znanstvene skupnosti, ki jih po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 21(4) imenuje upravni odbor;

| (e) | do šest drugih stalnih članov odbora, ki jih imenuje upravni odbor po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 21(4), pri čemer se zagotovi zlasti ustrezna zastopanost deležnikov, ki se ukvarjajo z zdravstvom, predvsem javnega sektorja, vključno z regulativnimi organi, pacientov in končnih uporabnikov na splošno. |
| --- | --- |

(e)

do šest drugih stalnih članov odbora, ki jih imenuje upravni odbor po odprtem izbirnem postopku v skladu s členom 21(4), pri čemer se zagotovi zlasti ustrezna zastopanost deležnikov, ki se ukvarjajo z zdravstvom, predvsem javnega sektorja, vključno z regulativnimi organi, pacientov in končnih uporabnikov na splošno.

3.   Stalni člani odbora iz odstavka 2, točke (a), (b) in (c), lahko na razprave o določenih temah po potrebi povabijo začasne člane odbora. Za vsak sestanek lahko skupaj povabijo največ šest začasnih članov odbora.

Taki začasni člani odbora so vabljeni na podlagi svojega znanstvenega ali tehničnega strokovnega znanja o zadevah, ki bodo obravnavane na zadevnih sestankih, ali ob upoštevanju potrebe po ustvarjanju sinergij z drugimi raziskovalnimi programi.

Stalni člani odbora iz odstavka 2, točke (a), (b) in (c), začasne člane odbora povabijo sporazumno. Svoje odločitve sporočijo upravnemu odboru, skupini predstavnikov držav in ostalim stalnim članom odbora.

4.   Poleg navedenega v členu 21(7) odbor za znanost in inovacije upravnemu odboru na njegovo zahtevo ali na lastno pobudo svetuje o znanstvenih in tehnoloških zadevah, povezanih s cilji Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje, zlasti glede:

| (a) | znanstvenih prednostnih nalog, tudi v okviru posodabljanja strateškega načrta za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(a)

znanstvenih prednostnih nalog, tudi v okviru posodabljanja strateškega načrta za raziskave in inovacije;

| (b) | osnutka programa dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

osnutka programa dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov;

| (c) | načrtovanja dodatnih dejavnosti članov, razen Unije, iz člena 120; |
| --- | --- |

(c)

načrtovanja dodatnih dejavnosti članov, razen Unije, iz člena 120;

| (d) | ustanovitve svetovalnih skupin, osredotočenih na specifične znanstvene prednostne naloge v skladu s členom 17(2), točka (x), in po odprtem izbirnem postopku za njihove člane v skladu s členom 21(4); |
| --- | --- |

(d)

ustanovitve svetovalnih skupin, osredotočenih na specifične znanstvene prednostne naloge v skladu s členom 17(2), točka (x), in po odprtem izbirnem postopku za njihove člane v skladu s členom 21(4);

| (e) | ustvarjanja sinergij z drugimi dejavnostmi v okviru Obzorja Evropa, vključno z drugimi evropskimi partnerstvi, pa tudi z drugimi programi financiranja Unije in nacionalnimi programi financiranja. |
| --- | --- |

(e)

ustvarjanja sinergij z drugimi dejavnostmi v okviru Obzorja Evropa, vključno z drugimi evropskimi partnerstvi, pa tudi z drugimi programi financiranja Unije in nacionalnimi programi financiranja.

5.   Poleg navedenega v členu 21(5) odbor za znanost in inovacije izvoli svojega predsednika med predstavniki, določenimi v odstavku 2, točka (d), tega člena.

Člen 125

Pogoji, ki se uporabljajo za posredne ukrepe

1.   Za namene te uredbe se neizpolnjena potreba na področju javnega zdravja opredeli kot potreba, ki je sistemi zdravstvenega varstva trenutno ne obravnavajo zaradi nerazpoložljivosti ali nedostopnosti, na primer kadar za zadevno bolezen ni zadovoljive metode diagnosticiranja, preprečevanja ali zdravljenja, ali če imajo ljudje omejen dostop do zdravstvenega varstva zaradi stroškov, oddaljenosti od zdravstvenih ustanov ali čakalnih dob. Oskrba, osredotočena na ljudi, se nanaša na pristop k oskrbi, ki zavestno sprejema stališča posameznikov, oskrbovalcev, družin in skupnosti ter jih obravnava kot udeležence in upravičence zdravstvenih sistemov, ki so organizirani glede na njihove potrebe in želje, ne na posamezne bolezni.

2.   Posredni ukrepi, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, lahko vključujejo klinične študije, pri katerih ciljno območje ali predvidena uporaba predstavlja neizpolnjeno potrebo na področju javnega zdravja, ki znatno vpliva na prebivalstvo Unije ali ga ogroža.

3.   Udeleženci posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, morajo zagotoviti, da so izdelki in storitve, ki jih razvijejo in ki temeljijo ali delno temeljijo na rezultatih kliničnih študij, izvedenih v okviru posrednega ukrepa, cenovno dosegljivi, na voljo in dostopni javnosti pod poštenimi in razumnimi pogoji. V ta namen se v programu dela po potrebi določijo dodatne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem, ki se uporabljajo za specifične posredne ukrepe.

4.   Kadar je tako določeno v programu dela, se lahko od pravnih subjektov, ki jih opredeli Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje, poleg navedenega v členu 5(2), točka (a), zahteva, da sodelujejo v specifičnih posrednih ukrepih. Ti subjekti niso upravičeni do financiranja iz Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje.

5.   Pravni subjekti, ki sodelujejo v specifičnih posrednih ukrepih z opredeljenimi pravnimi subjekti iz odstavka 4, niso upravičeni do financiranja, če:

| (a) | so profitni pravni subjekti z letnim prometom najmanj 500 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(a)

so profitni pravni subjekti z letnim prometom najmanj 500 milijonov EUR;

| (b) | so pod neposrednim ali posrednim nadzorom pravnega subjekta iz točke (a) ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot pravni subjekt iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

so pod neposrednim ali posrednim nadzorom pravnega subjekta iz točke (a) ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot pravni subjekt iz točke (a);

| (c) | neposredno ali posredno nadzorujejo pravni subjekt iz točke (a). |
| --- | --- |

(c)

neposredno ali posredno nadzorujejo pravni subjekt iz točke (a).

NASLOV VII

SKUPNO PODJETJE ZA KLJUČNE DIGITALNE TEHNOLOGIJE

Člen 126

Dodatni cilji Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije

1.   Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije ima poleg ciljev, določenih v členih 4 in 5, naslednje splošne cilje:

| (a) | okrepiti strateško avtonomijo Unije na področju elektronskih komponent in sistemov, da se podprejo prihodnje potrebe vertikalnih industrij in celotnega gospodarstva. Splošni cilj je prispevati k podvojitvi vrednosti zasnove in proizvodnje elektronskih komponent in sistemov v Evropi do leta 2030 v skladu z vplivom Unije na področju izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

(a)

okrepiti strateško avtonomijo Unije na področju elektronskih komponent in sistemov, da se podprejo prihodnje potrebe vertikalnih industrij in celotnega gospodarstva. Splošni cilj je prispevati k podvojitvi vrednosti zasnove in proizvodnje elektronskih komponent in sistemov v Evropi do leta 2030 v skladu z vplivom Unije na področju izdelkov in storitev;

| (b) | vzpostaviti znanstveno odličnost Unije in njen vodilni položaj na področju inovacij v zvezi z nastajajočimi tehnologijami komponent in sistemov, tudi v dejavnostih, povezanih z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, in spodbujati udeležbo MSP, ki predstavlja vsaj eno tretjino celotnega števila udeležencev v posrednih ukrepih in bi morala prejeti vsaj 20 % javnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

vzpostaviti znanstveno odličnost Unije in njen vodilni položaj na področju inovacij v zvezi z nastajajočimi tehnologijami komponent in sistemov, tudi v dejavnostih, povezanih z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, in spodbujati udeležbo MSP, ki predstavlja vsaj eno tretjino celotnega števila udeležencev v posrednih ukrepih in bi morala prejeti vsaj 20 % javnih sredstev;

| (c) | zagotoviti, da komponente in sistemske tehnologije upoštevajo družbene in okoljske izzive v Evropi. Cilj je uskladiti se s politiko Unije na področju energijske učinkovitosti in prispevati k zmanjšanju porabe energije za 32,5 % do leta 2030. |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti, da komponente in sistemske tehnologije upoštevajo družbene in okoljske izzive v Evropi. Cilj je uskladiti se s politiko Unije na področju energijske učinkovitosti in prispevati k zmanjšanju porabe energije za 32,5 % do leta 2030.

2.   Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije ima poleg ciljev, določenih v odstavku 1, naslednje specifične cilje:

| (a) | podpirati raziskave in razvoj za vzpostavitev zasnovnih in proizvodnih zmogljivosti v Evropi za strateška področja uporabe; |
| --- | --- |

(a)

podpirati raziskave in razvoj za vzpostavitev zasnovnih in proizvodnih zmogljivosti v Evropi za strateška področja uporabe;

| (b) | vzpostaviti uravnotežen portfelj velikih in majhnih projektov, ki podpirajo hiter prenos tehnologij iz raziskovalnega v industrijsko okolje; |
| --- | --- |

(b)

vzpostaviti uravnotežen portfelj velikih in majhnih projektov, ki podpirajo hiter prenos tehnologij iz raziskovalnega v industrijsko okolje;

| (c) | spodbujati dinamičen ekosistem po vsej Uniji, ki temelji na digitalnih vrednostnih verigah s poenostavljenim dostopom do novih udeležencev; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati dinamičen ekosistem po vsej Uniji, ki temelji na digitalnih vrednostnih verigah s poenostavljenim dostopom do novih udeležencev;

| (d) | podpirati raziskave in razvoj za izboljšanje tehnologij komponent, ki zagotavljajo varnost, zaupanje in energijsko učinkovitost za kritične infrastrukture in sektorje v Evropi; |
| --- | --- |

(d)

podpirati raziskave in razvoj za izboljšanje tehnologij komponent, ki zagotavljajo varnost, zaupanje in energijsko učinkovitost za kritične infrastrukture in sektorje v Evropi;

| (e) | spodbujati mobilizacijo nacionalnih virov in zagotoviti usklajevanje raziskovalnih in inovacijskih programov Unije ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov na področju elektronskih komponent in sistemov; |
| --- | --- |

(e)

spodbujati mobilizacijo nacionalnih virov in zagotoviti usklajevanje raziskovalnih in inovacijskih programov Unije ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov na področju elektronskih komponent in sistemov;

| (f) | vzpostaviti skladnost med strateškim načrtom za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije in politikami Unije, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov. |
| --- | --- |

(f)

vzpostaviti skladnost med strateškim načrtom za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije in politikami Unije, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov.

Člen 127

Člani

1.   Člani Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije so:

| (a) | javni organi, ki jih sestavljajo:






  (i) | Unija, ki jo zastopa Komisija, |
| --- | --- | --- |

(a)

javni organi, ki jih sestavljajo:

(i)

Unija, ki jo zastopa Komisija,

| (ii) | naslednje sodelujoče države: Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Islandija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska; |
| --- | --- |

(ii)

naslednje sodelujoče države: Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Islandija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska;

| (b) | zasebni člani, ki jih sestavljajo naslednja industrijska združenja: združenje AENEAS, registrirano v skladu s francoskim pravom, industrijsko združenje Inside (INSIDE), registrirano v skladu z nizozemskim pravom, združenje EPoSS e.V., registrirano v skladu z nemškim pravom. |
| --- | --- |

(b)

zasebni člani, ki jih sestavljajo naslednja industrijska združenja: združenje AENEAS, registrirano v skladu s francoskim pravom, industrijsko združenje Inside (INSIDE), registrirano v skladu z nizozemskim pravom, združenje EPoSS e.V., registrirano v skladu z nemškim pravom.

2.   Vsaka sodelujoča država imenuje svoje predstavnike v organih Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije in določi nacionalni subjekt ali nacionalne subjekte, pristojne za izpolnjevanje obveznosti v zvezi z izvajanjem dejavnosti Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

Člen 128

Finančni prispevek Unije

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije, vključno z odobritvami EGP, za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 1 800 000 000 EUR, vključno do 26 331 000 EUR za upravne stroške.

Člen 129

Prispevki članov razen Unije

1.   Sodelujoče države Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije v obdobju, določenem v členu 3, skupaj prispevajo znesek, ki je sorazmeren s prispevkom Unije za operativne stroške iz člena 128. Sodelujoče države se med seboj dogovorijo o svojih skupnih prispevkih in o tem, kako jih bodo predložile. To ne vpliva na možnost, da sodelujoče države določijo svoje nacionalne finančne prispevke v skladu s členom 12. Z odstopanjem od člena 28(4), točka (a), sodelujoče države ne prispevajo za upravne stroške.

2.   Zasebni člani Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije v obdobju, določenem v členu 3, za Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije prispevajo najmanj 2 511 164 000 EUR ali poskrbijo, da ta znesek prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

3.   Zasebni člani v skladu s členom 28(4) za upravne stroške Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije prispevajo do 26 331 000 EUR ali poskrbijo, da ta znesek prispevajo njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti.

4.   Prispevki iz odstavka 1 so sestavljeni iz prispevkov, določenih v členu 11(3). Prispevki iz odstavka 2 tega člena so sestavljeni iz prispevkov, določenih v členu 11(1), vključno z najmanj 90 % prispevkov, določenih v členu 11(1), točka (a).

Člen 130

Obseg dodatnih dejavnosti

1.   Upravni odbor Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije lahko po potrebi odobri načrt dodatnih dejavnosti iz člena 11(1), točka (b), na predlog odbora zasebnih članov, pri čemer upošteva mnenje odbora javnih organov.

2.   Za namene člena 11(1), točka (b), lahko dodatne dejavnosti vključujejo:

| (a) | naložbe, namenjene industrializaciji rezultatov projektov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije ter Skupnih podjetij ECSEL, ARTEMIS in ENIAC; |
| --- | --- |

(a)

naložbe, namenjene industrializaciji rezultatov projektov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije ter Skupnih podjetij ECSEL, ARTEMIS in ENIAC;

| (b) | pilotne projekte, predstavitvene projekte, aplikacije, uvajanja in industrializacijo, vključno z ustreznimi naložbami v osnovna sredstva, tudi projekte v okviru pomembnih projektov skupnega evropskega interesa za mikroelektroniko; |
| --- | --- |

(b)

pilotne projekte, predstavitvene projekte, aplikacije, uvajanja in industrializacijo, vključno z ustreznimi naložbami v osnovna sredstva, tudi projekte v okviru pomembnih projektov skupnega evropskega interesa za mikroelektroniko;

| (c) | povezane raziskovalne in razvojne dejavnosti, ki se ne financirajo iz javnih sredstev; |
| --- | --- |

(c)

povezane raziskovalne in razvojne dejavnosti, ki se ne financirajo iz javnih sredstev;

| (d) | dejavnosti, ki se financirajo s posojili Evropske investicijske banke in se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije; |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti, ki se financirajo s posojili Evropske investicijske banke in se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije;

| (e) | dejavnosti za razvoj ekosistema, ki podpira sodelovanje uporabnikov in dobaviteljev tehnologije. |
| --- | --- |

(e)

dejavnosti za razvoj ekosistema, ki podpira sodelovanje uporabnikov in dobaviteljev tehnologije.

Člen 131

Organi Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije

Organi Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | odbor javnih organov; |
| --- | --- |

(c)

odbor javnih organov;

| (d) | odbor zasebnih članov. |
| --- | --- |

(d)

odbor zasebnih članov.

Člen 132

Sestava upravnega odbora

Vsak član Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije imenuje svoje predstavnike in glavnega delegata, ki ima glasovalne pravice člana upravnega odbora.

Člen 133

Delovanje upravnega odbora

1.   Glasovalne pravice v upravnem odboru se razdelijo, kot sledi:

| (a) | ena tretjina za Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

ena tretjina za Komisijo;

| (b) | ena tretjina za zasebne člane skupaj in |
| --- | --- |

(b)

ena tretjina za zasebne člane skupaj in

| (c) | ena tretjina za sodelujoče države skupaj. |
| --- | --- |

(c)

ena tretjina za sodelujoče države skupaj.

2.   V prvih dveh poslovnih letih po ustanovitvi Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije se glasovalne pravice sodelujočih držav razdelijo, kot sledi:

| (a) | 1 % za vsako sodelujočo državo; |
| --- | --- |

(a)

1 % za vsako sodelujočo državo;

| (b) | preostali odstotek se vsako leto razdeli med sodelujoče države sorazmerno z dejanskimi finančnimi prispevki, ki so jih namenile za Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije ali njegovo preteklo pobudo v zadnjih dveh letih. |
| --- | --- |

(b)

preostali odstotek se vsako leto razdeli med sodelujoče države sorazmerno z dejanskimi finančnimi prispevki, ki so jih namenile za Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije ali njegovo preteklo pobudo v zadnjih dveh letih.

3.   V naslednjih poslovnih letih se glasovalne pravice sodelujočih držav razdelijo vsako leto sorazmerno s finančnimi sredstvi, ki so jih v zadnjih dveh poslovnih letih prispevale za posredne ukrepe.

4.   Glasovalne pravice zasebnih članov se med industrijskimi združenji razdelijo enako, razen če odbor zasebnih članov odloči drugače.

5.   Glasovalne pravice vsakega novega člana Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije, ki ni država članica ali pridružena država, določi upravni odbor pred včlanitvijo tega člana v Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije.

Člen 134

Omejitev na sodelovanje v specifičnih ukrepih

Kadar Komisija tako zahteva, je sodelovanje v specifičnih ukrepih po odobritvi odbora javnih organov z odstopanjem od člena 17(2), točka (l), omejena v skladu s členom 22(5) uredbe Obzorje Evropa.

Člen 135

Sestava odbora javnih organov

Odbor javnih organov sestavljajo predstavniki javnih organov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

Vsak javni organ imenuje predstavnika in glavnega delegata, ki ima glasovalne pravice v odboru javnih organov.

Člen 136

Delovanje odbora javnih organov

1.   Glasovalne pravice v odboru javnih organov se javnim organom dodelijo vsako leto sorazmerno z njihovimi finančnimi prispevki, ki jih v skladu s členom 12 v zadevnem letu namenijo za dejavnosti Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije, pri čemer nobeden od članov v odboru javnih organov ne sme imeti več kot 50 % vseh glasovalnih pravic.

2.   Odbor javnih organov za namene člena 134 vključuje zgolj javne organe, ki so države članice. Smiselno se uporablja odstavek 1.

3.   Če so izvršnemu direktorju v skladu s členom 12(3) svoj finančni prispevek sporočile manj kot tri sodelujoče države, ima Komisija 50 % glasovalnih pravic, preostalih 50 % pa se med sodelujoče države razdeli enako, dokler svojega prispevka ne sporočijo več kot tri sodelujoče države Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

4.   Javni organi si prizadevajo sprejemati odločitve s soglasjem. Če soglasje ni doseženo, se izvede glasovanje. Odločitev je sprejeta, če prejme vsaj 75-odstotno večino glasov, vključno z glasovi sodelujočih držav, ki so odsotne, a brez vzdržanih glasov.

5.   Odbor javnih organov med svojimi člani izvoli predsednika z najmanj dveletnim mandatom.

6.   Predsednik lahko povabi druge osebe, da se udeležijo sestankov kot opazovalke, zlasti predstavnike regionalnih organov znotraj Unije, predstavnike združenj MSP in predstavnike drugih organov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

7.   Odbor javnih organov se redno sestane vsaj dvakrat letno. Na zahtevo Komisije, večine predstavnikov sodelujočih držav ali predsednika se lahko sestane na izrednem sestanku. Sestanke odbora javnih organov skliče predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

8.   Odbor javnih organov je sklepčen, če so prisotni Komisija in najmanj trije glavni delegati sodelujočih držav.

9.   Izvršni direktor se udeležuje sestankov odbora javnih organov, razen če odbor odloči drugače, vendar nima glasovalne pravice.

10.   Na povabilo odbora javnih organov lahko na sestankih odbora javnih organov kot opazovalka sodeluje katera koli država članica ali pridružena država, ki ni članica Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije. Opazovalci prejmejo vse ustrezne dokumente in lahko svetujejo pri vseh odločitvah, ki jih sprejme odbor javnih organov. Vse take opazovalce zavezujejo pravila o zaupnosti, ki se uporabljajo za člane odbora javnih organov.

11.   Odbor javnih organov lahko po potrebi imenuje delovne skupine, ki jih skupaj usklajuje eden ali več javnih organov.

12.   Odbor javnih organov sprejme svoj poslovnik.

13.   Za odbor javnih organov se smiselno uporabljata tudi člena 11(8) in 28(6).

Člen 137

Naloge odbora javnih organov

Odbor javnih organov:

| (a) | prispeva k oblikovanju strateškega načrta za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(a)

prispeva k oblikovanju strateškega načrta za raziskave in inovacije;

| (b) | prispeva k osnutku programa dela, zlasti k razpisom za zbiranje predlogov, vključno s pravili za ocenjevanje, izbiro in spremljanje posrednih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

prispeva k osnutku programa dela, zlasti k razpisom za zbiranje predlogov, vključno s pravili za ocenjevanje, izbiro in spremljanje posrednih ukrepov;

| (c) | odobri objavo razpisov za zbiranje predlogov v skladu s programom dela; |
| --- | --- |

(c)

odobri objavo razpisov za zbiranje predlogov v skladu s programom dela;

| (d) | izbira predloge v skladu s členom 12(1) in 16(2), točka (s); |
| --- | --- |

(d)

izbira predloge v skladu s členom 12(1) in 16(2), točka (s);

| (e) | poda mnenje o osnutku načrta dodatnih dejavnosti iz člena 11(1), točka (b). |
| --- | --- |

(e)

poda mnenje o osnutku načrta dodatnih dejavnosti iz člena 11(1), točka (b).

Člen 138

Sestava odbora zasebnih članov

1.   Odbor zasebnih članov sestavljajo predstavniki zasebnih članov Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

2.   Vsak zasebni član imenuje svoje predstavnike in glavnega delegata, ki ima glasovalne pravice v odboru zasebnih članov.

Člen 139

Delovanje odbora zasebnih članov

1.   Odbor zasebnih članov se sestane vsaj dvakrat letno.

2.   Organ zasebnih članov lahko po potrebi imenuje delovne skupine, ki jih skupaj usklajuje eden ali več članov.

3.   Odbor zasebnih članov izvoli predsednika med svojimi člani.

4.   Odbor zasebnih članov sprejme svoj poslovnik.

Člen 140

Naloge odbora zasebnih članov

Odbor zasebnih članov:

| (a) | pripravi in redno posodablja osnutek strateškega načrta za raziskave in inovacije, da bi se dosegli cilji Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije, določeni v členih 4 in 126, pri čemer upošteva prispevek odbora javnih organov; |
| --- | --- |

(a)

pripravi in redno posodablja osnutek strateškega načrta za raziskave in inovacije, da bi se dosegli cilji Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije, določeni v členih 4 in 126, pri čemer upošteva prispevek odbora javnih organov;

| (b) | izvršnemu direktorju v rokih, ki jih določi upravni odbor, predloži osnutek strateškega načrta za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(b)

izvršnemu direktorju v rokih, ki jih določi upravni odbor, predloži osnutek strateškega načrta za raziskave in inovacije;

| (c) | organizira posvetovalni forum za deležnike, ki se ga lahko udeležijo vsi javni in zasebni deležniki z interesom na področju ključnih digitalnih tehnologij, da bi jih obvestil o osnutku strateškega načrta za raziskave in inovacije za določeno leto ter pridobil povratne informacije o njem; |
| --- | --- |

(c)

organizira posvetovalni forum za deležnike, ki se ga lahko udeležijo vsi javni in zasebni deležniki z interesom na področju ključnih digitalnih tehnologij, da bi jih obvestil o osnutku strateškega načrta za raziskave in inovacije za določeno leto ter pridobil povratne informacije o njem;

| (d) | kadar je to primerno, ob upoštevanju člena 130 pripravi osnutek načrta dodatnih dejavnosti iz člena 11(1), točka (b), pri čemer upošteva mnenje odbora javnih organov, in ga predloži upravnemu odboru v odobritev. |
| --- | --- |

(d)

kadar je to primerno, ob upoštevanju člena 130 pripravi osnutek načrta dodatnih dejavnosti iz člena 11(1), točka (b), pri čemer upošteva mnenje odbora javnih organov, in ga predloži upravnemu odboru v odobritev.

Člen 141

Ravni financiranja

V skladu s členom 17(2) uredbe Obzorje Evropa in z odstopanjem od člena 34 navedene uredbe lahko Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije uporabi različne stopnje financiranja za financiranje Unije v okviru ukrepa glede na vrsto udeleženca, zlasti MSP in neprofitne pravne subjekte, in vrsto ukrepa. Stopnje financiranja so navedene v programu dela.

NASLOV VIII

SKUPNO PODJETJE ZA RAZISKAVE O UPRAVLJANJU ZRAČNEGA PROMETA ENOTNEGA EVROPSKEGA NEBA 3

Člen 142

Dodatni cilji Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3

1.   Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ima poleg ciljev iz členov 4 in 5 naslednje splošne cilje:

| (a) | okrepiti zmogljivost Unije na področju raziskav in inovacij ter jo vključiti v sektor upravljanja zračnega prometa, da ta postane bolj odporen in prilagodljiv na nihanja prometa, hkrati pa se omogoči nemoteno delovanje vseh zrakoplovov; |
| --- | --- |

(a)

okrepiti zmogljivost Unije na področju raziskav in inovacij ter jo vključiti v sektor upravljanja zračnega prometa, da ta postane bolj odporen in prilagodljiv na nihanja prometa, hkrati pa se omogoči nemoteno delovanje vseh zrakoplovov;

| (b) | z inovacijami okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza s posadko in brez nje v Uniji ter storitvene trge upravljanja zračnega prometa, da se spodbudi gospodarska rast v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

z inovacijami okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza s posadko in brez nje v Uniji ter storitvene trge upravljanja zračnega prometa, da se spodbudi gospodarska rast v Uniji;

| (c) | razviti in pospešiti uporabo inovativnih rešitev na trgu za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega in okolju prijaznega letalskega neba na svetu. |
| --- | --- |

(c)

razviti in pospešiti uporabo inovativnih rešitev na trgu za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega in okolju prijaznega letalskega neba na svetu.

2.   Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ima tudi naslednje specifične cilje:

| (a) | razviti ekosistem na področju raziskav in inovacij, ki bo zajemal celotne vrednostne verige upravljanja zračnega prometa in zračnega prostora U-space, s čimer se bo omogočila izgradnja digitalnega evropskega neba, opredeljenega v evropskem osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa, s tem pa potrebno sodelovanje in usklajevanje med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in uporabniki zračnega prostora za zagotovitev enotnega in usklajenega sistema upravljanja zračnega prometa v Uniji za operacije zrakoplovov s posadko in brez nje; |
| --- | --- |

(a)

razviti ekosistem na področju raziskav in inovacij, ki bo zajemal celotne vrednostne verige upravljanja zračnega prometa in zračnega prostora U-space, s čimer se bo omogočila izgradnja digitalnega evropskega neba, opredeljenega v evropskem osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa, s tem pa potrebno sodelovanje in usklajevanje med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in uporabniki zračnega prostora za zagotovitev enotnega in usklajenega sistema upravljanja zračnega prometa v Uniji za operacije zrakoplovov s posadko in brez nje;

| (b) | razviti in potrditi rešitve za upravljanje zračnega prometa, ki podpirajo visoko stopnjo avtomatizacije; |
| --- | --- |

(b)

razviti in potrditi rešitve za upravljanje zračnega prometa, ki podpirajo visoko stopnjo avtomatizacije;

| (c) | razviti in potrditi tehnično arhitekturo digitalnega evropskega neba; |
| --- | --- |

(c)

razviti in potrditi tehnično arhitekturo digitalnega evropskega neba;

| (d) | podpreti pospešeno uvajanje inovativnih rešitev na trgu s pomočjo predstavitvenih projektov; |
| --- | --- |

(d)

podpreti pospešeno uvajanje inovativnih rešitev na trgu s pomočjo predstavitvenih projektov;

| (e) | uskladiti določanje prednostnih nalog in načrtovanje v okviru prizadevanj Unije za posodobitev upravljanja zračnega prometa na podlagi postopka med deležniki s področja upravljanja zračnega prometa, ki temelji na soglasju; |
| --- | --- |

(e)

uskladiti določanje prednostnih nalog in načrtovanje v okviru prizadevanj Unije za posodobitev upravljanja zračnega prometa na podlagi postopka med deležniki s področja upravljanja zračnega prometa, ki temelji na soglasju;

| (f) | pospešiti razvoj standardov za industrializacijo rešitev SESAR. |
| --- | --- |

(f)

pospešiti razvoj standardov za industrializacijo rešitev SESAR.

3.   Za Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „zračni prostor U-space“ pomeni geografsko območje sistemov brezpilotnih zrakoplovov, ki ga določijo države članice in na katerem se operacije sistemov brezpilotnih zrakoplovov lahko izvajajo samo s podporo storitev U-space, ki jih zagotavlja ponudnik storitev U-space; |
| --- | --- |

(a)

„zračni prostor U-space“ pomeni geografsko območje sistemov brezpilotnih zrakoplovov, ki ga določijo države članice in na katerem se operacije sistemov brezpilotnih zrakoplovov lahko izvajajo samo s podporo storitev U-space, ki jih zagotavlja ponudnik storitev U-space;

| (b) | „digitalno evropsko nebo“ se nanaša na vizijo evropskega osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa, ki želi preoblikovati evropsko letalsko infrastrukturo in ji omogočiti varno in učinkovito obvladovanje prihodnje rasti in raznolikosti zračnega prometa, hkrati pa zmanjšati njen vpliv na okolje; |
| --- | --- |

(b)

„digitalno evropsko nebo“ se nanaša na vizijo evropskega osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa, ki želi preoblikovati evropsko letalsko infrastrukturo in ji omogočiti varno in učinkovito obvladovanje prihodnje rasti in raznolikosti zračnega prometa, hkrati pa zmanjšati njen vpliv na okolje;

| (c) | „arhitektura digitalnega evropskega neba“ se nanaša na vizijo evropskega osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa, ki skuša srednjeročno in dolgoročno obravnavati trenutno neučinkovito arhitekturo zračnega prostora z združitvijo konfiguracije in zasnove zračnega prostora s tehnologijami, da bi se zagotavljanje storitev ločilo od lokalne infrastrukture in bi se postopoma povečala raven podpore pri sodelovanju in avtomatizaciji; |
| --- | --- |

(c)

„arhitektura digitalnega evropskega neba“ se nanaša na vizijo evropskega osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa, ki skuša srednjeročno in dolgoročno obravnavati trenutno neučinkovito arhitekturo zračnega prostora z združitvijo konfiguracije in zasnove zračnega prostora s tehnologijami, da bi se zagotavljanje storitev ločilo od lokalne infrastrukture in bi se postopoma povečala raven podpore pri sodelovanju in avtomatizaciji;

| (d) | „opredelitvena faza projekta SESAR“ je faza, ki vključuje vzpostavitev in posodobitev dolgoročne vizije projekta SESAR, s tem povezanega koncepta operacij, ki omogočajo izboljšave v vsaki etapi leta, potrebnih bistvenih operativnih sprememb znotraj evropske mreže za upravljanje zračnega prometa ter potrebnih prednostnih nalog na področju razvoja in uvedbe; |
| --- | --- |

(d)

„opredelitvena faza projekta SESAR“ je faza, ki vključuje vzpostavitev in posodobitev dolgoročne vizije projekta SESAR, s tem povezanega koncepta operacij, ki omogočajo izboljšave v vsaki etapi leta, potrebnih bistvenih operativnih sprememb znotraj evropske mreže za upravljanje zračnega prometa ter potrebnih prednostnih nalog na področju razvoja in uvedbe;

| (e) | „uvajalna faza projekta SESAR“ pomeni zaporedni fazi industrializacije in izvajanja, v katerih se izvajajo naslednje dejavnosti: standardizacija, proizvodnja in certificiranje opreme na zemlji in opreme v zraku ter postopki, potrebni za izvajanje rešitev SESAR (industrializacija), ter nabava, namestitev in dajanje v uporabo opreme in sistemov, ki temeljijo na rešitvah SESAR, vključno s pripadajočimi operativnimi postopki (izvajanje). |
| --- | --- |

(e)

„uvajalna faza projekta SESAR“ pomeni zaporedni fazi industrializacije in izvajanja, v katerih se izvajajo naslednje dejavnosti: standardizacija, proizvodnja in certificiranje opreme na zemlji in opreme v zraku ter postopki, potrebni za izvajanje rešitev SESAR (industrializacija), ter nabava, namestitev in dajanje v uporabo opreme in sistemov, ki temeljijo na rešitvah SESAR, vključno s pripadajočimi operativnimi postopki (izvajanje).

Člen 143

Dodatne naloge Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3

Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 poleg nalog iz člena 5 izvaja še naslednje naloge:

| (a) | usklajuje naloge v opredelitveni fazi raziskav upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba, spremlja izvajanje projekta SESAR in po potrebi spreminja evropski osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa; |
| --- | --- |

(a)

usklajuje naloge v opredelitveni fazi raziskav upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba, spremlja izvajanje projekta SESAR in po potrebi spreminja evropski osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa;

| (b) | izvaja raziskovalne in razvojne vidike evropskega osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa, zlasti z:






  (i) | organiziranjem, usklajevanjem in spremljanjem dela v razvojni fazi projekta SESAR v skladu z evropskim osrednjim načrtom za upravljanje zračnega prometa, vključno z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi na nizkih ravneh tehnološke pripravljenosti (0 do 2), |
| --- | --- | --- |

(b)

izvaja raziskovalne in razvojne vidike evropskega osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa, zlasti z:

(i)

organiziranjem, usklajevanjem in spremljanjem dela v razvojni fazi projekta SESAR v skladu z evropskim osrednjim načrtom za upravljanje zračnega prometa, vključno z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi na nizkih ravneh tehnološke pripravljenosti (0 do 2),

| (ii) | zagotavljanjem rešitev SESAR, ki so uporabni rezultati razvojne faze projekta SESAR, ki uvajajo nove ali izboljšane standardizirane in interoperabilne operativne postopke ali tehnologije, |
| --- | --- |

(ii)

zagotavljanjem rešitev SESAR, ki so uporabni rezultati razvojne faze projekta SESAR, ki uvajajo nove ali izboljšane standardizirane in interoperabilne operativne postopke ali tehnologije,

| (iii) | zagotavljanjem sodelovanja civilnih in vojaških deležnikov v letalskem sektorju, zlasti izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, uporabnikov zračnega prostora, profesionalnih združenj uslužbencev, letališč in predelovalnih industrij ter ustreznih znanstvenih institucij in znanstvene skupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

zagotavljanjem sodelovanja civilnih in vojaških deležnikov v letalskem sektorju, zlasti izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, uporabnikov zračnega prostora, profesionalnih združenj uslužbencev, letališč in predelovalnih industrij ter ustreznih znanstvenih institucij in znanstvene skupnosti;

| (c) | omogoči pospešeno tržno uvajanje rešitev SESAR z:






  (i) | organiziranjem in usklajevanjem obsežnih predstavitvenih dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

(c)

omogoči pospešeno tržno uvajanje rešitev SESAR z:

(i)

organiziranjem in usklajevanjem obsežnih predstavitvenih dejavnosti,

| (ii) | tesnim usklajevanjem z agencijo EASA, da bi ta pravočasno oblikovala regulativne ukrepe, ki spadajo v Uredbo (EU) 2018/1139, in ustrezna izvedbena pravila, |
| --- | --- |

(ii)

tesnim usklajevanjem z agencijo EASA, da bi ta pravočasno oblikovala regulativne ukrepe, ki spadajo v Uredbo (EU) 2018/1139, in ustrezna izvedbena pravila,

| (iii) | podpiranjem povezanih dejavnosti standardizacije v tesnem sodelovanju z organi za standardizacijo in agencijo EASA ter subjektom, ustanovljenim za usklajevanje nalog uvajalne faze projekta SESAR v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 409/2013 (43). |
| --- | --- |

(iii)

podpiranjem povezanih dejavnosti standardizacije v tesnem sodelovanju z organi za standardizacijo in agencijo EASA ter subjektom, ustanovljenim za usklajevanje nalog uvajalne faze projekta SESAR v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 409/2013 (43).

43

Člen 144

Člani

1.   Člani Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 so:

| (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija, |
| --- | --- |

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija,

| (b) | Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (EUROCONTROL), ki jo zastopa njena Agencija, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3, pri čemer to pismo ne vsebuje drugih pogojev glede njegovega pristopa kot tiste, ki so določeni v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (EUROCONTROL), ki jo zastopa njena Agencija, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3, pri čemer to pismo ne vsebuje drugih pogojev glede njegovega pristopa kot tiste, ki so določeni v tej uredbi;

| (c) | ustanovni člani, navedeni v Prilogi III k tej uredbi, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3, pri čemer to pismo ne vsebuje drugih pogojev o njenem pristopu kot tiste, ki so določeni v tej uredbi; |
| --- | --- |

(c)

ustanovni člani, navedeni v Prilogi III k tej uredbi, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporočijo svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3, pri čemer to pismo ne vsebuje drugih pogojev o njenem pristopu kot tiste, ki so določeni v tej uredbi;

| (d) | pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7. |
| --- | --- |

(d)

pridruženi člani, izbrani v skladu s členom 7.

2.   Poleg navedenega v členu 7(1) lahko upravni odbor v prvih šestih mesecih po ustanovitvi Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 izbere pridružene člane s seznama, sestavljenega po javnem razpisu za prijavo interesa, ki ga je Komisija objavila pred ustanovitvijo podjetja. Pogoji člena 7(2) se uporabljajo smiselno.

3.   Upravni odbor si pri izbiri pridruženih članov prizadeva zagotoviti ustrezno zastopanost celotne vrednostne verige upravljanja zračnega prometa in po potrebi izbere ustrezne akterje zunaj sektorja. Za pridruženega člana Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 je lahko izbran vsak javni ali zasebni subjekt ali organ, vključno s tistimi iz tretjih držav, ki je z Unijo sklenil vsaj en sporazum na področju zračnega prevoza.

Člen 145

Finančni prispevek Unije

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3, vključno z odobritvami EGP, za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 600 000 000 EUR, vključno do 30 000 000 EUR za upravne stroške.

Člen 146

Prispevki članov razen Unije

1.   Zasebni člani Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 v obdobju, določenem v členu 3, skupaj prispevajo najmanj 500 000 000 EUR, vključno do 25 000 000 EUR za upravne stroške, ali poskrbijo, da ta znesek skupaj prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

2.   EUROCONTROL v obdobju, določenem v členu 3, skupaj prispeva do 500 000 000 EUR, vključno do 25 000 000 EUR za upravne stroške. Poleg navedenega v členu 11(4) je prispevek sestavljen tudi iz prispevkov v naravi za dodatne dejavnosti.

Člen 147

Obseg dodatnih dejavnosti

Za namene člena 11(1), točka (b), lahko dodatne dejavnosti vključujejo:

| (a) | dejavnosti, ki zajemajo vse projekte raziskav o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba, ki jih ne financira Unija in prispevajo k doseganju dogovorjenega programa dela Skupnega podjetja; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, ki zajemajo vse projekte raziskav o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba, ki jih ne financira Unija in prispevajo k doseganju dogovorjenega programa dela Skupnega podjetja;

| (b) | dejavnosti industrializacije, vključno s standardizacijo, certificiranjem in proizvodnjo, povezane z rešitvami SESAR Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ali preteklo pobudo Skupno podjetje SESAR; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti industrializacije, vključno s standardizacijo, certificiranjem in proizvodnjo, povezane z rešitvami SESAR Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ali preteklo pobudo Skupno podjetje SESAR;

| (c) | dejavnosti komuniciranja in ozaveščanja, povezane z rešitvami SESAR Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ali preteklo pobudo Skupno podjetje SESAR; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti komuniciranja in ozaveščanja, povezane z rešitvami SESAR Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ali preteklo pobudo Skupno podjetje SESAR;

| (d) | dejavnosti, ki zagotavljajo globalno uskladitev upravljanja zračnega prometa na podlagi rešitev SESAR Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ali pretekle pobude Skupno podjetje SESAR; |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti, ki zagotavljajo globalno uskladitev upravljanja zračnega prometa na podlagi rešitev SESAR Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ali pretekle pobude Skupno podjetje SESAR;

| (e) | uvajanje ali uporabo rezultatov iz projektov v okviru Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ali pretekle pobude Skupno podjetje SESAR, ki niso prejeli nobenega financiranja Unije. |
| --- | --- |

(e)

uvajanje ali uporabo rezultatov iz projektov v okviru Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ali pretekle pobude Skupno podjetje SESAR, ki niso prejeli nobenega financiranja Unije.

Člen 148

Organi Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3

Organi Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | skupina predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(c)

skupina predstavnikov držav;

| (d) | znanstveni svetovalni organ. |
| --- | --- |

(d)

znanstveni svetovalni organ.

Člen 149

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | dva predstavnika Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

dva predstavnika Komisije v imenu Unije;

| (b) | en predstavnik vsakega člana razen Unije. |
| --- | --- |

(b)

en predstavnik vsakega člana razen Unije.

Člen 150

Delovanje upravnega odbora

1.   Upravnemu odboru z odstopanjem od člena 16(4) predseduje Komisija v imenu Unije.

2.   Stalni opazovalci upravnega odbora so:

| (a) | predstavnik Evropske obrambne agencije; |
| --- | --- |

(a)

predstavnik Evropske obrambne agencije;

| (b) | predstavnik civilnih uporabnikov zračnega prostora, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni; |
| --- | --- |

(b)

predstavnik civilnih uporabnikov zračnega prostora, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni;

| (c) | predstavnik izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni; |
| --- | --- |

(c)

predstavnik izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni;

| (d) | predstavnik proizvajalcev opreme, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni; |
| --- | --- |

(d)

predstavnik proizvajalcev opreme, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni;

| (e) | predstavnik letališč, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni; |
| --- | --- |

(e)

predstavnik letališč, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni;

| (f) | predstavnik predstavniških organov uslužbencev v sektorju upravljanja zračnega prometa, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni; |
| --- | --- |

(f)

predstavnik predstavniških organov uslužbencev v sektorju upravljanja zračnega prometa, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni;

| (g) | predstavnik ustreznih znanstvenih institucij ali ustrezne znanstvene skupnosti, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni; |
| --- | --- |

(g)

predstavnik ustreznih znanstvenih institucij ali ustrezne znanstvene skupnosti, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni;

| (h) | predstavnik EASA; |
| --- | --- |

(h)

predstavnik EASA;

| (i) | predstavnik evropske organizacije za standardizacijo na področju letalstva; |
| --- | --- |

(i)

predstavnik evropske organizacije za standardizacijo na področju letalstva;

| (j) | predstavnik industrije zrakoplovov brez posadke, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni. |
| --- | --- |

(j)

predstavnik industrije zrakoplovov brez posadke, ki ga imenuje njihova predstavniška organizacija na evropski ravni.

3.   Število glasov članov Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 je sorazmerno z njihovim prispevkom v proračun Skupnega podjetja. Vendar imata Unija in EUROCONTROL vsak najmanj 25 % skupnega števila glasov, predstavnik civilnih uporabnikov zračnega prostora iz odstavka 2, točka (b), pa najmanj 10 % skupnega števila glasov.

4.   Upravni odbor sprejema odločitve z navadno večino oddanih glasov. Če je število glasov izenačeno, je odločilen glas Unije.

5.   Za odločitve v zvezi z revizijo evropskega osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa so potrebni pozitivni glasovi Unije in EUROCONTROLA. Pri takih odločitvah se upoštevajo mnenja vseh stalnih opazovalcev iz odstavka 2 in skupine predstavnikov držav.

Člen 151

Dodatne naloge upravnega odbora

Upravni odbor Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 poleg nalog iz člena 17 nadzira zagotavljanje raziskovalnih in razvojnih komponent, opredeljenih v evropskem osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa.

Člen 152

Dodatne naloge izvršnega direktorja

Izvršni direktor Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 poleg nalog iz člena 19 opravlja še naslednje naloge:

| (a) | usmerja izvajanje opredelitvene in razvojne faze projekta SESAR v skladu s smernicami, ki jih določi upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

usmerja izvajanje opredelitvene in razvojne faze projekta SESAR v skladu s smernicami, ki jih določi upravni odbor;

| (b) | upravnemu odboru predloži vse predloge, ki vključujejo spremembe v zasnovi razvojne faze projekta SESAR. |
| --- | --- |

(b)

upravnemu odboru predloži vse predloge, ki vključujejo spremembe v zasnovi razvojne faze projekta SESAR.

Člen 153

Skupina predstavnikov držav

Države članice poleg navedenega v členu 20 zagotovijo, da njihovi predstavniki zastopajo usklajeno stališče, ki predstavlja stališča držav članic, izražena:

| (a) | v Odboru za enotno evropsko nebo, ustanovljenem s členom 5 Uredbe (ES) št. 549/2004; |
| --- | --- |

(a)

v Odboru za enotno evropsko nebo, ustanovljenem s členom 5 Uredbe (ES) št. 549/2004;

| (b) | v programskem odboru iz člena 14 posebnega programa za izvajanje Obzorja Evropa. |
| --- | --- |

(b)

v programskem odboru iz člena 14 posebnega programa za izvajanje Obzorja Evropa.

Člen 154

Znanstveni odbor

1.   Znanstveni odbor je znanstveni svetovalni organ Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 iz člena 21(1), točka (a).

2.   Znanstveni odbor ima največ 15 stalnih članov.

3.   Predsednik znanstvenega odbora je izvoljen za dve leti.

4.   Znanstveni odbor lahko svetuje na zahtevo upravnega odbora in drugih organov Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ali na svojo pobudo, zlasti o dejavnostih, povezanih z nizkimi ravnmi tehnološke pripravljenosti (0 do 2).

5.   Znanstveni odbor sodeluje z ustreznimi posvetovalnimi organi, ustanovljenimi v okviru Obzorja Evropa.

Člen 155

Izvedbeni akti za določitev stališča Unije v zvezi s spremembo evropskega osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa

1.   Komisija sprejme izvedbene akte, da bi določila stališče Unije v zvezi s spremembo evropskega osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (44).

2.   Komisiji pomaga Odbor za enotno evropsko nebo, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 549/2004. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 156

Certificiranje novih tehnologij

1.   Vložniki, udeleženci ali izvršni direktor lahko EASA povabijo k svetovanju pri posameznih projektih in predstavitvenih dejavnostih glede vprašanj, povezanih s skladnostjo s standardi varnosti v letalstvu, interoperabilnosti in okoljskih standardov, da se zagotovi pravočasen razvoj ustreznih standardov, preskusne zmogljivosti in regulativnih zahtev za razvoj izdelkov in uvajanje novih tehnologij.

2.   Za dejavnosti certificiranja in zagotovljene storitve veljajo določbe o pristojbinah in dajatvah iz Uredbe (EU) 2018/1139.

Člen 157

Sporazum z EUROCONTROLOM

Vloga in prispevek EUROCONTROLA kot ustanovnega člana Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 sta določena v upravnem sporazumu med obema stranema, Skupnim podjetjem za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 in EUROCONTROLOM. V sporazumu so opisane naloge, odgovornosti in prispevek EUROCONTROLA k dejavnostim Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 v zvezi z:

| (a) | organiziranjem raziskovalnih, razvojnih in validacijskih dejavnosti EUROCONTROLA v skladu s programom dela Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3; |
| --- | --- |

(a)

organiziranjem raziskovalnih, razvojnih in validacijskih dejavnosti EUROCONTROLA v skladu s programom dela Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3;

| (b) | zagotavljanjem strokovne podpore in svetovanja Skupnemu podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 na njegovo zahtevo; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem strokovne podpore in svetovanja Skupnemu podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 na njegovo zahtevo;

| (c) | podporo in svetovanjem glede skupnih razvojnih del za prihodnje evropske sisteme upravljanja zračnega prometa, zlasti v zvezi s prihodnjo strukturo zračnega prostora; |
| --- | --- |

(c)

podporo in svetovanjem glede skupnih razvojnih del za prihodnje evropske sisteme upravljanja zračnega prometa, zlasti v zvezi s prihodnjo strukturo zračnega prostora;

| (d) | podporo spremljanju izvajanja rešitev SESAR v skladu z evropskim osrednjim načrtom za upravljanje zračnega prometa; |
| --- | --- |

(d)

podporo spremljanju izvajanja rešitev SESAR v skladu z evropskim osrednjim načrtom za upravljanje zračnega prometa;

| (e) | sodelovanjem z državami članicami EUROCONTROLA, da bi se zagotovila široka podpora ciljem politike Unije in rezultatom raziskovalnih, validacijskih in predstavitvenih dejavnosti med vseevropskimi omrežnimi partnerji; |
| --- | --- |

(e)

sodelovanjem z državami članicami EUROCONTROLA, da bi se zagotovila široka podpora ciljem politike Unije in rezultatom raziskovalnih, validacijskih in predstavitvenih dejavnosti med vseevropskimi omrežnimi partnerji;

| (f) | nudenjem podpore pri upravljanju programa; |
| --- | --- |

(f)

nudenjem podpore pri upravljanju programa;

| (g) | prispevanjem k upravnim stroškom Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ter zagotavljanjem podpore Skupnemu podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 na področjih informacijske tehnologije, komuniciranja in logistike. |
| --- | --- |

(g)

prispevanjem k upravnim stroškom Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 ter zagotavljanjem podpore Skupnemu podjetju za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 na področjih informacijske tehnologije, komuniciranja in logistike.

Člen 158

Ureditev zaledne službe

Člen 13 ne velja za Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3. Ureditev zaledne službe zagotavlja EUROCONTROL.

NASLOV IX

SKUPNO PODJETJE ZA PAMETNA OMREŽJA IN STORITVE

Člen 159

Dodatni cilji Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve

1.   Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve ima poleg ciljev, določenih v členih 4 in 5, naslednje splošne cilje:

| (a) | spodbujati vodilni položaj Evrope na področju tehnologije v prihodnjih pametnih omrežjih in storitvah s krepitvijo trenutnih industrijskih prednosti in širitvijo področja uporabe s povezljivosti tehnologije 5G na širšo strateško vrednostno verigo, ki vključuje zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati vodilni položaj Evrope na področju tehnologije v prihodnjih pametnih omrežjih in storitvah s krepitvijo trenutnih industrijskih prednosti in širitvijo področja uporabe s povezljivosti tehnologije 5G na širšo strateško vrednostno verigo, ki vključuje zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave;

| (b) | uskladiti strateške časovne načrte širšega kroga industrijskih akterjev, ki ne vključujejo le telekomunikacijske industrije, temveč tudi akterje s področij interneta stvari, računalništva v oblaku ter komponent in naprav; |
| --- | --- |

(b)

uskladiti strateške časovne načrte širšega kroga industrijskih akterjev, ki ne vključujejo le telekomunikacijske industrije, temveč tudi akterje s področij interneta stvari, računalništva v oblaku ter komponent in naprav;

| (c) | izpopolnjevati evropsko tehnološko in znanstveno odličnost, da se podpre vodilna vloga Evrope pri oblikovanju in obvladovanju sistemov 6G do leta 2030; |
| --- | --- |

(c)

izpopolnjevati evropsko tehnološko in znanstveno odličnost, da se podpre vodilna vloga Evrope pri oblikovanju in obvladovanju sistemov 6G do leta 2030;

| (d) | okrepiti uvajanje digitalnih infrastruktur in uporabo digitalnih rešitev na evropskih trgih, zlasti z zagotavljanjem mehanizma strateškega usklajevanja za program IPE 2 Digitalno in sinergij v okviru IPE 2 ter s programom Digitalna Evropa in programom InvestEU, kot del področja uporabe in upravljanja Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve; |
| --- | --- |

(d)

okrepiti uvajanje digitalnih infrastruktur in uporabo digitalnih rešitev na evropskih trgih, zlasti z zagotavljanjem mehanizma strateškega usklajevanja za program IPE 2 Digitalno in sinergij v okviru IPE 2 ter s programom Digitalna Evropa in programom InvestEU, kot del področja uporabe in upravljanja Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve;

| (e) | pripraviti evropsko industrijo oskrbe s pametnimi omrežij in storitvami na dolgoročnejše priložnosti, ki jih prinaša razvoj vertikalnih trgov za infrastrukture in storitve 5G in pozneje 6G v Evropi; |
| --- | --- |

(e)

pripraviti evropsko industrijo oskrbe s pametnimi omrežij in storitvami na dolgoročnejše priložnosti, ki jih prinaša razvoj vertikalnih trgov za infrastrukture in storitve 5G in pozneje 6G v Evropi;

| (f) | spodbuditi digitalne inovacije do leta 2030, ki bodo izpolnjevale potrebe evropskega trga in zahteve javne politike, vključno z najstrožjimi zahtevami vertikalnih industrij, pa tudi družbene zahteve na področjih, ki vključujejo varnost, energijsko učinkovitost in elektromagnetna polja; |
| --- | --- |

(f)

spodbuditi digitalne inovacije do leta 2030, ki bodo izpolnjevale potrebe evropskega trga in zahteve javne politike, vključno z najstrožjimi zahtevami vertikalnih industrij, pa tudi družbene zahteve na področjih, ki vključujejo varnost, energijsko učinkovitost in elektromagnetna polja;

| (g) | podpirati uskladitev prihodnjih pametnih omrežij in storitev s cilji politike Unije, vključno z evropskim zelenim dogovorom, varnostjo omrežij in informacij, etiko in zasebnostjo ter na človeka osredotočenim in trajnostnim internetom. |
| --- | --- |

(g)

podpirati uskladitev prihodnjih pametnih omrežij in storitev s cilji politike Unije, vključno z evropskim zelenim dogovorom, varnostjo omrežij in informacij, etiko in zasebnostjo ter na človeka osredotočenim in trajnostnim internetom.

2.   Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve ima še naslednje specifične cilje:

| (a) | pospešiti razvoj tehnologij, ki lahko izpolnjujejo napredne komunikacijske zahteve, in hkrati podpreti evropsko odličnost na področju tehnologij in arhitektur pametnih omrežij in storitev ter njihov razvoj v smeri tehnologije 6G, vključno z močnim položajem Evrope na področju standardov, bistvenih patentov in ključnih zahtev, kot so zahteve za frekvenčne pasove, potrebne za prihodnje napredne tehnologije pametnih omrežij; |
| --- | --- |

(a)

pospešiti razvoj tehnologij, ki lahko izpolnjujejo napredne komunikacijske zahteve, in hkrati podpreti evropsko odličnost na področju tehnologij in arhitektur pametnih omrežij in storitev ter njihov razvoj v smeri tehnologije 6G, vključno z močnim položajem Evrope na področju standardov, bistvenih patentov in ključnih zahtev, kot so zahteve za frekvenčne pasove, potrebne za prihodnje napredne tehnologije pametnih omrežij;

| (b) | pospešiti razvoj energijsko učinkovitih omrežnih tehnologij, da bi se do leta 2030 pomembno zmanjšala poraba energije in virov celotne digitalne infrastrukture ter da bi se zmanjšala poraba energije v ključnih vertikalnih industrijah, ki jih podpirajo pametna omrežja in storitvene tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

pospešiti razvoj energijsko učinkovitih omrežnih tehnologij, da bi se do leta 2030 pomembno zmanjšala poraba energije in virov celotne digitalne infrastrukture ter da bi se zmanjšala poraba energije v ključnih vertikalnih industrijah, ki jih podpirajo pametna omrežja in storitvene tehnologije;

| (c) | pospešiti razvoj in razširjeno uvajanje infrastrukture 5G do leta 2025 in pozneje infrastrukture 6G v Evropi, zlasti s spodbujanjem usklajevanja in strateške podpore pri uvajanju tehnologije 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost vzdolž čezmejnih koridorjev, z uporabo programa IPE 2 Digitalno in s spodbujanjem uvajanja v okviru IPE 2, programa Digitalna Evropa in programa InvestEU; |
| --- | --- |

(c)

pospešiti razvoj in razširjeno uvajanje infrastrukture 5G do leta 2025 in pozneje infrastrukture 6G v Evropi, zlasti s spodbujanjem usklajevanja in strateške podpore pri uvajanju tehnologije 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost vzdolž čezmejnih koridorjev, z uporabo programa IPE 2 Digitalno in s spodbujanjem uvajanja v okviru IPE 2, programa Digitalna Evropa in programa InvestEU;

| (d) | spodbujati trajnostno in raznovrstno dobavno in vrednostno verigo v skladu z naborom orodij EU za kibernetsko varnost tehnologije 5G; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati trajnostno in raznovrstno dobavno in vrednostno verigo v skladu z naborom orodij EU za kibernetsko varnost tehnologije 5G;

| (e) | okrepiti položaj industrije Unije v globalni vrednostni verigi pametnih omrežij in storitev z ustvarjanjem kritične mase javnih in zasebnih akterjev, zlasti s povečanjem prispevka akterjev s področij programske opreme in interneta stvari, spodbujanjem nacionalnih pobud in podpiranjem pojavljanja novih akterjev; |
| --- | --- |

(e)

okrepiti položaj industrije Unije v globalni vrednostni verigi pametnih omrežij in storitev z ustvarjanjem kritične mase javnih in zasebnih akterjev, zlasti s povečanjem prispevka akterjev s področij programske opreme in interneta stvari, spodbujanjem nacionalnih pobud in podpiranjem pojavljanja novih akterjev;

| (f) | podpirati usklajenost z etičnimi in varnostnimi zahtevami in jih vključiti v strateške načrte za raziskave in inovacije ter po potrebi prispevati k zakonodajnemu postopku Unije. |
| --- | --- |

(f)

podpirati usklajenost z etičnimi in varnostnimi zahtevami in jih vključiti v strateške načrte za raziskave in inovacije ter po potrebi prispevati k zakonodajnemu postopku Unije.

Člen 160

Dodatne naloge Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve

Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve poleg nalog, določenih v členu 5, opravlja še naslednje naloge:

| (a) | prispeva k programom dela drugih programov Unije, kot so program IPE 2 Digitalno, program Digitalna Evropa in program InvestEU, ki izvajajo dejavnosti na področju pametnih omrežij in storitev; |
| --- | --- |

(a)

prispeva k programom dela drugih programov Unije, kot so program IPE 2 Digitalno, program Digitalna Evropa in program InvestEU, ki izvajajo dejavnosti na področju pametnih omrežij in storitev;

| (b) | usklajuje preizkuševalne, pilotne in uvajalne pobude Unije na področju pametnih omrežij in storitev, kot so vseevropski koridorji 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost v okviru programa IPE 2 Digitalno, v sodelovanju s Komisijo in pristojnimi ustreznimi organi za financiranje; |
| --- | --- |

(b)

usklajuje preizkuševalne, pilotne in uvajalne pobude Unije na področju pametnih omrežij in storitev, kot so vseevropski koridorji 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost v okviru programa IPE 2 Digitalno, v sodelovanju s Komisijo in pristojnimi ustreznimi organi za financiranje;

| (c) | spodbuja sinergije med ustreznimi preskusi, pilotnimi projekti in dejavnostmi uvajanja na področju pametnih omrežij in storitev, ki jih financira Unija, na primer tistih, ki se financirajo v okviru programa IPE 2 Digitalno, programa Digitalna Evropa in programa InvestEU, ter zagotovi učinkovito razširjanje in izkoriščanje znanja ter tehničnega znanja in izkušenj, pridobljenih v okviru teh dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja sinergije med ustreznimi preskusi, pilotnimi projekti in dejavnostmi uvajanja na področju pametnih omrežij in storitev, ki jih financira Unija, na primer tistih, ki se financirajo v okviru programa IPE 2 Digitalno, programa Digitalna Evropa in programa InvestEU, ter zagotovi učinkovito razširjanje in izkoriščanje znanja ter tehničnega znanja in izkušenj, pridobljenih v okviru teh dejavnosti;

| (d) | s sodelovanjem deležnikov pripravlja in usklajuje strateške načrte uvajanja v uporabo za vseevropske koridorje 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost. Navedeni načrti zagotavljajo nezavezujoče strateške smernice, pri čemer zajemajo trajanje programa IPE 2 Digitalno, hkrati pa določajo skupno vizijo za razvoj ekosistemov, ki lahko uporabljajo tehnologijo 5G, in temeljne zahteve glede omrežja in storitev ter opredeljujejo cilje in časovne načrte za uvajanje v uporabo ter morebitne modele sodelovanja. |
| --- | --- |

(d)

s sodelovanjem deležnikov pripravlja in usklajuje strateške načrte uvajanja v uporabo za vseevropske koridorje 5G za povezano in avtomatizirano mobilnost. Navedeni načrti zagotavljajo nezavezujoče strateške smernice, pri čemer zajemajo trajanje programa IPE 2 Digitalno, hkrati pa določajo skupno vizijo za razvoj ekosistemov, ki lahko uporabljajo tehnologijo 5G, in temeljne zahteve glede omrežja in storitev ter opredeljujejo cilje in časovne načrte za uvajanje v uporabo ter morebitne modele sodelovanja.

Člen 161

Člani

Člani Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve so:

| (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- |

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | združenje 6G-IA, registrirano v skladu z belgijskim pravom, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za pametna omrežja in storitve, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

združenje 6G-IA, registrirano v skladu z belgijskim pravom, ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svojo odločitev o pristopu k Skupnemu podjetju za pametna omrežja in storitve, pri čemer to pismo vsebuje samo pogoje o njenem pristopu, določene v tej uredbi.

Člen 162

Finančni prispevek Unije

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve, vključno z odobritvami EGP, za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 900 000 000 EUR, vključno do 18 519 000 EUR za upravne stroške.

Člen 163

Prispevki članov razen Unije

1.   Člani Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve, razen Unije, v obdobju, določenem v členu 3, skupaj prispevajo najmanj 900 000 000 EUR ali poskrbijo, da ta znesek skupaj prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti.

2.   Člani Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve, razen Unije, za upravne stroške letno prispevajo najmanj 20 % skupnih upravnih stroškov Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve ali poskrbijo, da ta znesek letno prispevajo njihovi subjekti v sestavi ali povezani subjekti. Prizadevajo si povečati število subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, da bi povečali svoj prispevek na 50 % upravnih stroškov Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve v njegovi življenjski dobi, ob ustreznem upoštevanju subjektov v sestavi in povezanih subjektov, ki so MSP.

Člen 164

Obseg dodatnih dejavnosti

Za namene člena 11(1), točka (b), lahko dodatne dejavnosti vključujejo:

| (a) | odcepljene raziskovalne in razvojne dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

odcepljene raziskovalne in razvojne dejavnosti;

| (b) | prispevke k standardizaciji; |
| --- | --- |

(b)

prispevke k standardizaciji;

| (c) | prispevke za posvetovanja v okviru regulativnih procesov Unije; |
| --- | --- |

(c)

prispevke za posvetovanja v okviru regulativnih procesov Unije;

| (d) | dejavnosti, ki se financirajo s posojili Evropske investicijske banke in se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije; |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti, ki se financirajo s posojili Evropske investicijske banke in se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije;

| (e) | prispevke k dejavnostim članov razen Unije in katere koli druge skupine ali združenja deležnikov na področju Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve, ki se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije; |
| --- | --- |

(e)

prispevke k dejavnostim članov razen Unije in katere koli druge skupine ali združenja deležnikov na področju Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve, ki se ne financirajo iz nepovratnih sredstev Unije;

| (f) | dejavnosti za razvoj ekosistema, vključno z vzpostavljanjem sodelovanja z vertikalnimi industrijami; |
| --- | --- |

(f)

dejavnosti za razvoj ekosistema, vključno z vzpostavljanjem sodelovanja z vertikalnimi industrijami;

| (g) | dejavnosti razširjanja rezultatov po vsem svetu, da se doseže soglasje o podprtih tehnologijah v okviru priprave prihodnjih standardov; |
| --- | --- |

(g)

dejavnosti razširjanja rezultatov po vsem svetu, da se doseže soglasje o podprtih tehnologijah v okviru priprave prihodnjih standardov;

| (h) | preskuse, predstavitve, pilote, dajanje na trg in predčasno uvajanje tehnologij; |
| --- | --- |

(h)

preskuse, predstavitve, pilote, dajanje na trg in predčasno uvajanje tehnologij;

| (i) | mednarodno sodelovanje, ki se ne financira iz nepovratnih sredstev Unije; |
| --- | --- |

(i)

mednarodno sodelovanje, ki se ne financira iz nepovratnih sredstev Unije;

| (j) | dejavnosti, povezane s pripravo raziskovalnih in inovacijskih projektov, ki jih financirajo zasebni ali javni organi razen Unije, ter sodelovanjem v njih. |
| --- | --- |

(j)

dejavnosti, povezane s pripravo raziskovalnih in inovacijskih projektov, ki jih financirajo zasebni ali javni organi razen Unije, ter sodelovanjem v njih.

Člen 165

Organi Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve

Organi Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | skupina predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(c)

skupina predstavnikov držav;

| (d) | skupina deležnikov. |
| --- | --- |

(d)

skupina deležnikov.

Člen 166

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | dva predstavnika Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

dva predstavnika Komisije v imenu Unije;

| (b) | pet predstavnikov združenja 6G-IA. |
| --- | --- |

(b)

pet predstavnikov združenja 6G-IA.

2.   Predstavniki zasebnih članov ne glede na člen 42 upravnemu odboru takoj razkrijejo svoje sodelovanje pri poklicnih dejavnostih s subjekti, ki nimajo sedeža v Uniji, ali subjekti, ki jih ne nadzorujejo pravne osebe ali subjekti s sedežem v Uniji. V takem primeru se lahko predstavniki Unije odločijo, da bodo od zadevne članice zahtevali imenovanje drugega predstavnika.

Člen 167

Delovanje upravnega odbora

Združenje 6G-IA ima 50 % glasovalnih pravic.

Člen 168

Dodatne naloge upravnega odbora

Upravni odbor Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve poleg nalog iz člena 17 opravlja še naslednje naloge:

| (a) | sprejme strateške načrte uvajanja kot nezavezujoče prispevke v okviru programa IPE 2 Digitalno v zvezi s koridorji 5G in jih med trajanjem programa IPE 2 Digitalno po potrebi spreminja; |
| --- | --- |

(a)

sprejme strateške načrte uvajanja kot nezavezujoče prispevke v okviru programa IPE 2 Digitalno v zvezi s koridorji 5G in jih med trajanjem programa IPE 2 Digitalno po potrebi spreminja;

| (b) | zagotovi, da se pri vseh dejavnostih Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve upoštevajo zakonodaja Unije o kibernetski varnosti ter obstoječe in prihodnje usklajene smernice držav članic; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da se pri vseh dejavnostih Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve upoštevajo zakonodaja Unije o kibernetski varnosti ter obstoječe in prihodnje usklajene smernice držav članic;

| (c) | spodbuja sinergije in komplementarnosti med digitalnim, prometnim in energetskim sektorjem programa IPE 2 Digitalno z opredelitvijo področij ukrepanja in prispevanjem k programom dela ter sinergije in komplementarnosti z drugimi ustreznimi programi Unije. |
| --- | --- |

(c)

spodbuja sinergije in komplementarnosti med digitalnim, prometnim in energetskim sektorjem programa IPE 2 Digitalno z opredelitvijo področij ukrepanja in prispevanjem k programom dela ter sinergije in komplementarnosti z drugimi ustreznimi programi Unije.

Člen 169

Skupina predstavnikov držav

Poleg navedenega v členu 20 predstavniki zagotovijo, da zastopajo usklajeno stališče, ki predstavlja stališča držav, izražena kot:

| (a) | zadeve na področju raziskav in inovacij, povezane z Obzorjem Evropa; |
| --- | --- |

(a)

zadeve na področju raziskav in inovacij, povezane z Obzorjem Evropa;

| (b) | strateški načrt uvajanja in dejavnosti uvajanja, povezane z drugimi programi Unije, zlasti s programom IPE 2 Digitalno, pa tudi z dejavnostmi programa Digitalna Evropa in programa InvestEU, ki spadajo na področje uporabe Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve. |
| --- | --- |

(b)

strateški načrt uvajanja in dejavnosti uvajanja, povezane z drugimi programi Unije, zlasti s programom IPE 2 Digitalno, pa tudi z dejavnostmi programa Digitalna Evropa in programa InvestEU, ki spadajo na področje uporabe Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve.

Člen 170

Varnost

1.   Kadar se zdi ustrezno, lahko upravni odbor določi, da mora ukrep, ki ga financira Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve, zagotoviti skladnost omrežnih elementov, ki se uporabljajo za obsežno eksperimentiranje ali pilotni projekt, z varnostnimi ocenami. Ocene upoštevajo zakonodajo in politike Unije na področju kibernetske varnosti ter obstoječe in prihodnje usklajene smernice držav članic.

2.   Upravni odbor v povezavi s svojo nalogo iz člena 160, točka (a) drugim organom financiranja svetuje, naj pri svojih ukrepih smiselno uporabljajo odstavek 1 tega člena in člen 17(2), točka (l), kadar se mu to zdi primerno in če je to dopuščeno v temeljnem aktu ustreznega programa Unije za financiranje.

TRETJI DEL

KONČNE DOLOČBE

Člen 171

Spremljanje in vrednotenje

1.   Dejavnosti skupnih podjetij se stalno spremljajo in redno pregledujejo v skladu z njihovimi finančnimi pravili, da bi se zagotovili največji učinek, znanstvena odličnost ter čim uspešnejša in učinkovitejša uporaba sredstev. Rezultati spremljanja in rednih pregledov se upoštevajo pri spremljanju evropskih partnerstev in ocenjevanju Skupnega podjetja v okviru ocenjevanja Obzorja Evropa, kot je določeno v členih 50 in 52 uredbe Obzorje Evropa.

2.   Skupna podjetja organizirajo stalno spremljanje upravljanja in izvajanja svojih dejavnosti, poročanje o njih ter redne preglede izidov, rezultatov in učinkov financiranih neposrednih ukrepov, izvedenih v skladu s členom 50 uredbe Obzorje Evropa in Prilogo III k navedeni uredbi. Navedeno spremljanje in poročanje zajema:

| (a) | časovno omejene kazalnike za letno poročanje o napredku njihovih dejavnosti pri doseganju splošnih, specifičnih in operativnih ciljev, vključno z dodatnimi cilji skupnih podjetij, določenih v drugem delu, ter na poteh do učinka, določenih v Prilogi V k uredbi Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

(a)

časovno omejene kazalnike za letno poročanje o napredku njihovih dejavnosti pri doseganju splošnih, specifičnih in operativnih ciljev, vključno z dodatnimi cilji skupnih podjetij, določenih v drugem delu, ter na poteh do učinka, določenih v Prilogi V k uredbi Obzorje Evropa;

| (b) | informacije o sinergijah med dejavnostmi skupnega podjetja in nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami na podlagi informacij, ki jih prejmejo sodelujoče države ali skupina predstavnikov držav, ter sinergijah z drugimi programi Unije in drugimi evropskimi partnerstvi; |
| --- | --- |

(b)

informacije o sinergijah med dejavnostmi skupnega podjetja in nacionalnimi ali regionalnimi pobudami in politikami na podlagi informacij, ki jih prejmejo sodelujoče države ali skupina predstavnikov držav, ter sinergijah z drugimi programi Unije in drugimi evropskimi partnerstvi;

| (c) | informacije o ravni vključevanja družbenih in humanističnih ved, razmerju med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti v skupnih raziskavah, napredku pri širjenju udeležbe držav, geografski sestavi konzorcijev v skupnih projektih, uporabi dvostopenjskega postopka oddaje in ocenjevanja, ukrepih, katerih namen je olajševanje sodelovalnih povezav v evropskih raziskavah in inovacijah, uporabi ocenjevalnih pregledov ter številu in vrstah pritožb, stopnji vključevanja podnebnih ukrepov in s tem povezanih odhodkov, udeležbi MSP, udeležbi zasebnega sektorja, zastopanosti spola pri financiranih ukrepih, ocenjevalnih odborih, odborih in svetovalnih skupinah, stopnji sofinanciranja, dopolnilnem in kumulativnem financiranju iz drugih skladov Unije, času do dodelitve nepovratnih sredstev, ravni mednarodnega sodelovanja, vključenosti državljanov in udeležbi civilne družbe; |
| --- | --- |

(c)

informacije o ravni vključevanja družbenih in humanističnih ved, razmerju med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti v skupnih raziskavah, napredku pri širjenju udeležbe držav, geografski sestavi konzorcijev v skupnih projektih, uporabi dvostopenjskega postopka oddaje in ocenjevanja, ukrepih, katerih namen je olajševanje sodelovalnih povezav v evropskih raziskavah in inovacijah, uporabi ocenjevalnih pregledov ter številu in vrstah pritožb, stopnji vključevanja podnebnih ukrepov in s tem povezanih odhodkov, udeležbi MSP, udeležbi zasebnega sektorja, zastopanosti spola pri financiranih ukrepih, ocenjevalnih odborih, odborih in svetovalnih skupinah, stopnji sofinanciranja, dopolnilnem in kumulativnem financiranju iz drugih skladov Unije, času do dodelitve nepovratnih sredstev, ravni mednarodnega sodelovanja, vključenosti državljanov in udeležbi civilne družbe;

| (d) | ravni odhodkov, razčlenjene na ravni projekta, da se omogoči posebna analiza, tudi glede na področje ukrepanja; |
| --- | --- |

(d)

ravni odhodkov, razčlenjene na ravni projekta, da se omogoči posebna analiza, tudi glede na področje ukrepanja;

| (e) | raven prevelikega števila vlog, zlasti števila predlogov, in za vsak razpis za zbiranje predlogov povprečna ocena ter delež predlogov nad pragom kakovosti in pod njim; |
| --- | --- |

(e)

raven prevelikega števila vlog, zlasti števila predlogov, in za vsak razpis za zbiranje predlogov povprečna ocena ter delež predlogov nad pragom kakovosti in pod njim;

| (f) | informacije o kvantitativnih in kvalitativnih učinkih finančnega vzvoda, tudi o odobrenih in dejansko zagotovljenih finančnih prispevkih in prispevkih v naravi, prepoznavnosti in položaju v mednarodnem okviru ter vplivu na tveganja, povezana z raziskavami in inovacijami, za naložbe zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

(f)

informacije o kvantitativnih in kvalitativnih učinkih finančnega vzvoda, tudi o odobrenih in dejansko zagotovljenih finančnih prispevkih in prispevkih v naravi, prepoznavnosti in položaju v mednarodnem okviru ter vplivu na tveganja, povezana z raziskavami in inovacijami, za naložbe zasebnega sektorja;

| (g) | informacije o ukrepih za privabljanje novincev, zlasti MSP, visokošolskih institucij in raziskovalnih organizacij, in za širitev omrežij sodelovanja. |
| --- | --- |

(g)

informacije o ukrepih za privabljanje novincev, zlasti MSP, visokošolskih institucij in raziskovalnih organizacij, in za širitev omrežij sodelovanja.

3.   Ocene dejavnosti skupnih podjetij se izvedejo pravočasno, da se lahko upoštevajo v splošnih vmesnih in končnih ocenjevanjih Obzorja Evropa in povezanem postopku odločanja glede Obzorja Evropa, njegovega naslednika in drugih pobud, pomembnih za raziskave in inovacije, kot je določeno v členu 52 uredbe Obzorje Evropa.

4.   Komisija izvede vmesno in končno ocenjevanje vsakega skupnega podjetja, ki se upošteva pri ocenjevanju Obzorja Evropa, kot je določeno v členu 52 uredbe Obzorje Evropa. Z ocenjevanji se prouči, kako vsako skupno podjetje izpolnjuje svoje poslanstvo in cilje, obravnavajo se vse dejavnosti skupnega podjetja ter ocenijo evropska dodana vrednost, uspešnost in učinkovitost zadevnega skupnega podjetja, vključno z njegovo odprtostjo in transparentnostjo, ustreznost izvajanih dejavnosti ter njihova skladnost in komplementarnost z ustreznimi regionalnimi in nacionalnimi politikami ter politikami Unije, vključno s sinergijami z drugimi deli Obzorja Evropa, kot so poslanstva, sklopi ali tematski ali posebni programi. Pri ocenjevanjih se upoštevajo stališča deležnikov na evropski in nacionalni ravni, po potrebi pa vključujejo tudi oceno dolgoročnih znanstvenih, družbenih, ekonomskih in tehnoloških učinkov skupnih podjetij iz člena 174(3) do (9). Pri ocenjevanjih se po potrebi ocenijo tudi najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep ter ustreznost in skladnost morebitne obnove posameznega skupnega podjetja glede na splošne prednostne naloge politik in področje podpiranja raziskav in inovacij, vključno z njegovim položajem glede na druge pobude, ki jih podpira okvirni program, zlasti evropska partnerstva ali poslanstva. Pri ocenjevanjih se upošteva tudi načrt za postopno ukinjanje, ki ga upravni odbor sprejme v skladu s členom 17(2), točka (l).

5.   Komisija lahko na podlagi ugotovitev iz vmesne ocene iz odstavka 2 tega člena ukrepa v skladu s členom 11(6) ali sprejme druge ustrezne ukrepe.

6.   Komisija lahko ob pomoči zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi transparentnega postopka, opravi nadaljnja ocenjevanja tem strateškega pomena, da prouči napredek skupnega podjetja pri zastavljenih ciljih, ter opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in dobre prakse. Z izvedbo teh nadaljnjih ocen v celoti upošteva upravni učinek na skupno podjetje.

7.   Skupna podjetja izvajajo redne preglede svojih dejavnosti, ki so podlaga za vmesna in končna ocenjevanja v okviru ocenjevanja Obzorja Evropa iz člena 52 uredbe Obzorje Evropa.

8.   Redni pregledi in ocene se upoštevajo pri prenehanju ali postopnem ukinjanju skupnega podjetja iz člena 45 te uredbe, v skladu s Prilogo III k uredbi Obzorje Evropa. Komisija v šestih mesecih po prenehanju delovanja skupnega podjetja, najpozneje pa v štirih letih po začetku postopka za prenehanje delovanja iz člena 45 te uredbe, izvede končno oceno zadevnega skupnega podjetja v skladu s končno oceno Obzorja Evropa.

9.   Komisija rezultate ocen skupnih podjetij, ki vključujejo sklepe v zvezi z oceno in opažanja Komisije, objavi in sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij kot del ocen Obzorja Evropa iz člena 52 uredbe Obzorje Evropa.

Člen 172

Podpora države gostiteljice

Skupno podjetje in država članica, v kateri ima to podjetje sedež, lahko skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo ta država članica zagotovi zadevnemu skupnemu podjetju.

Člen 173

Začetni ukrepi

1.   Komisija je odgovorna za ustanovitev in začetek delovanja Skupnega podjetja za svetovno zdravje EDCTP3 ter Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve, dokler ne dosežeta operativne zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna. Vse potrebne ukrepe izvaja v sodelovanju z drugimi člani in pristojnimi organi navedenih skupnih podjetij.

2.   Za namen odstavka 1:

| (a) | lahko Komisija, dokler upravni odbor v skladu s členom 18(2) ne imenuje izvršnega direktorja in ta ne začne opravljati svojih nalog, določi uradnika Komisije, ki deluje kot začasni izvršni direktor ter opravlja naloge, dodeljene izvršnemu direktorju; |
| --- | --- |

(a)

lahko Komisija, dokler upravni odbor v skladu s členom 18(2) ne imenuje izvršnega direktorja in ta ne začne opravljati svojih nalog, določi uradnika Komisije, ki deluje kot začasni izvršni direktor ter opravlja naloge, dodeljene izvršnemu direktorju;

| (b) | začasni izvršni direktor z odstopanjem od člena 17(2), točka (h), izvaja ustrezna pooblastila organa za imenovanja za vsa delovna mesta, ki jih je treba zapolniti, preden začne izvršni direktor opravljati svoje naloge v skladu s členom 18(2); |
| --- | --- |

(b)

začasni izvršni direktor z odstopanjem od člena 17(2), točka (h), izvaja ustrezna pooblastila organa za imenovanja za vsa delovna mesta, ki jih je treba zapolniti, preden začne izvršni direktor opravljati svoje naloge v skladu s členom 18(2);

| (c) | lahko Komisija začasno dodeli omejeno število svojih uradnikov. |
| --- | --- |

(c)

lahko Komisija začasno dodeli omejeno število svojih uradnikov.

3.   Začasni izvršni direktor lahko po potrditvi upravnega odbora odobri vsa plačila, krita z odobrenimi proračunskimi sredstvi, določenimi v letnem proračunu skupnih podjetij iz odstavka 1, sklepa sporazume in pogodbe ter sprejema sklepe, po sprejetju kadrovskega načrta navedenih skupnih podjetij pa lahko sklepa tudi pogodbe o zaposlitvi.

4.   Začasni izvršni direktor v soglasju s prihajajočim izvršnim direktorjem in po odobritvi upravnega odbora določi datum, ko se bo za zadevno skupno podjetje štelo, da je sposobno izvrševati svoj proračun. Komisija od navedenega datuma ne prevzema več obveznosti in ne izvaja plačil za dejavnosti zadevnega skupnega podjetja.

Člen 174

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Uredbe (ES) št. 219/2007, (EU) št. 557/2014, (EU) št. 558/2014, (EU) št. 559/2014, (EU) št. 560/2014, (EU) št. 561/2014 in (EU) št. 642/2014 se razveljavijo.

2.   Ukrepe, ki se začnejo ali nadaljujejo v skladu z uredbami iz odstavka 1, in finančne obveznosti, povezane s takimi ukrepi, urejajo navedene uredbe do njihovega zaključka.

3.   Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi je pravni in univerzalni naslednik Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 560/2014, ki ga nadomešča in nasledi, glede vseh pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi in sporazumi o nepovratnih sredstvih, obveznosti in pridobljenega premoženja.

4.   Skupno podjetje za čisto letalstvo je pravni in univerzalni naslednik Skupnega podjetja Čisto nebo 2, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 558/2014, ki ga nadomešča in nasledi, glede vseh pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi in sporazumi o nepovratnih sredstvih, obveznosti in pridobljenega premoženja.

5.   Skupno podjetje za čisti vodik je pravni in univerzalni naslednik Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 559/2014, ki ga nadomešča in nasledi, glede vseh pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi in sporazumi o nepovratnih sredstvih, obveznosti in pridobljenega premoženja.

6.   Skupno podjetje za evropske železnice je pravni in univerzalni naslednik Skupnega podjetja Shift2Rail, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 642/2014, ki ga nadomešča in nasledi, glede vseh pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi in sporazumi o nepovratnih sredstvih, obveznosti in pridobljenega premoženja.

7.   Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje je pravni in univerzalni naslednik Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 557/2014, ki ga nadomešča in nasledi, glede vseh pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi in sporazumi o nepovratnih sredstvih, obveznosti in pridobljenega premoženja.

8.   Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije je pravni in univerzalni naslednik Skupnega podjetja ECSEL, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 561/2014, ki ga nadomešča in nasledi, glede vseh pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi in sporazumi o nepovratnih sredstvih, obveznosti in pridobljenega premoženja.

9.   Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 je pravni in univerzalni naslednik Skupnega podjetja SESAR, ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 219/2007, ki ga nadomešča in nasledi, glede vseh pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi in sporazumi o nepovratnih sredstvih, obveznosti in pridobljenega premoženja.

10.   Ta uredba ne vpliva na pravice in obveznosti osebja, zaposlenega na podlagi uredb iz odstavka 1.

11.   Izvršnim direktorjem, imenovanim na podlagi uredb iz odstavka 1 tega člena, se za preostanek mandata dodelijo funkcije izvršnega direktorja, kot so določene v tej uredbi, z učinkom od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Ostali pogoji pogodbe se ne spremenijo.

12.   Upravni odbor posameznega skupnega podjetja na prvem sestanku sprejme sklop odločitev, ki jih je sprejel upravni odbor predhodnih skupnih podjetij iz odstavkov 3 do 9 in se še naprej uporabljajo za zadevno skupno podjetje, ustanovljeno s to uredbo.

13.   Vmesne ocene iz člena 171(2) vključujejo končno oceno predhodnih skupnih podjetij iz odstavkov 3 do 9 tega člena.

14.   Neporabljena odobrena proračunska sredstva iz uredb iz odstavka 1 se prenesejo na ustrezno skupno podjetje, ustanovljeno s to uredbo. Vsa tako prenesena sredstva za poslovanje se najprej uporabijo za finančno podporo posrednim ukrepom, uvedenim v okviru Obzorja 2020. Preostala sredstva za poslovanje se lahko uporabijo za posredne ukrepe, ki se začnejo na podlagi te uredbe. Kadar se taka sredstva za poslovanje uporabijo za posredne ukrepe, začete na podlagi te uredbe, se odštejejo od finančnega prispevka, ki ga mora Unija zagotoviti zadevnemu skupnemu podjetju v skladu s to uredbo.

Člen 175

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2021

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Mnenje z dne 21. oktobra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  
  UL C 341, 24.8.2021, str. 29.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

5

(6)  Sklep Sveta (EU) 2021/764 z dne 10. maja 2021 o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU (UL L 167I , 12.5.2021, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (UL L 247, 13.7.2021, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

10

(11)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

11

(12)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

14

(15)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

15

(16)  Uredba (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

16

(17)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

17

(18)  Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (UL L 96, 31.3.2004, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 64, 2.3.2007, str. 1).

19

(20)  Sklep Sveta 2009/320/ES z dne 30. marca 2009 o potrditvi osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi raziskav ATM enotnega evropskega neba (projekt SESAR) (UL L 95, 9.4.2009, str. 41).

20

(21)  Uredba (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (UL L 249, 14.7.2021, str. 38).

21

(22)  Uredba (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (UL L 166, 11.5.2021, str. 1).

22

(23)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

23

(24)  Uredba Sveta (EU) št. 557/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (UL L 169, 7.6.2014, str. 54).

24

(25)  Uredba Sveta (EU) št. 558/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (UL L 169, 7.6.2014, str. 77).

25

(26)  Uredba Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (UL L 169, 7.6.2014, str. 108).

26

(27)  Uredba Sveta (EU) št. 560/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (UL L 169, 7.6.2014, str. 130).

27

(28)  Uredba Sveta (EU) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL (UL L 169, 7.6.2014, str. 152).

28

(29)  Uredba Sveta (EU) št. 642/2014 z dne 16. junija 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Shift2Rail (UL L 177, 17.6.2014, str. 9).

29

(30)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

30

(31)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

31

(32)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

32

(33)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

33

(34)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

34

(35)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

35

(36)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

36

(37)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

37

(38)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

38

(39)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).

39

(40)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

40

(41)  Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).

41

(42)  Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).

42

(43)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 409/2013 z dne 3. maja 2013 o opredelitvi skupnih projektov, vzpostavitvi mehanizma upravljanja in določitvi spodbud za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi (UL L 123, 4.5.2013, str. 1).

43

(44)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

44

---

PRILOGA I

Ustanovni člani Skupnega podjetja za čisto letalstvo

| 1. | Aciturri Aeronáutica S.L.U., registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: BU12351), s statutarnim sedežem na naslovu: P.I. Bayas, calle Ayuelas, 22, 09200, Miranda de Ebro (Burgos), Španija; |
| --- | --- |

1.

Aciturri Aeronáutica S.L.U., registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: BU12351), s statutarnim sedežem na naslovu: P.I. Bayas, calle Ayuelas, 22, 09200, Miranda de Ebro (Burgos), Španija;

| 2. | Aernnova Aerospace SAU, registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: VI6749), s statutarnim sedežem na naslovu: Parque Tecnológico de Álava, C/ Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Španija; |
| --- | --- |

2.

Aernnova Aerospace SAU, registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: VI6749), s statutarnim sedežem na naslovu: Parque Tecnológico de Álava, C/ Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Španija;

| 3. | Airbus SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 383 474 814), s statutarnim sedežem na naslovu: 2 Rond-Point Emile Dewoitine, 31707 Blagnac, Francija; |
| --- | --- |

3.

Airbus SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 383 474 814), s statutarnim sedežem na naslovu: 2 Rond-Point Emile Dewoitine, 31707 Blagnac, Francija;

| 4. | Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA (CIRA), registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 128446), s statutarnim sedežem na naslovu: Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Italija; |
| --- | --- |

4.

Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA (CIRA), registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 128446), s statutarnim sedežem na naslovu: Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Italija;

| 5. | Dassault Aviation SA, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 712042456), s statutarnim sedežem na naslovu: 9, Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Pariz, Francija; |
| --- | --- |

5.

Dassault Aviation SA, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 712042456), s statutarnim sedežem na naslovu: 9, Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Pariz, Francija;

| 6. | Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: VR2780), s statutarnim sedežem na naslovu: Linder Höhe, 51147 Köln, Nemčija; |
| --- | --- |

6.

Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: VR2780), s statutarnim sedežem na naslovu: Linder Höhe, 51147 Köln, Nemčija;

| 7. | Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V., registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: VR4461), s statutarnim sedežem na naslovu: 27C, Hansastrasse, 80686 München, Nemčija; |
| --- | --- |

7.

Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V., registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: VR4461), s statutarnim sedežem na naslovu: 27C, Hansastrasse, 80686 München, Nemčija;

| 8. | Fokker Technologies Holding BV, registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 50010964), s statutarnim sedežem na naslovu: Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nizozemska; |
| --- | --- |

8.

Fokker Technologies Holding BV, registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 50010964), s statutarnim sedežem na naslovu: Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nizozemska;

| 9. | GE Avio S.r.l., registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 1170622CF10898340012), s statutarnim sedežem na naslovu: Rivalta di Torino (TO), Via I Maggio no. 99, Italija; |
| --- | --- |

9.

GE Avio S.r.l., registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 1170622CF10898340012), s statutarnim sedežem na naslovu: Rivalta di Torino (TO), Via I Maggio no. 99, Italija;

| 10. | GKN Aerospace, Sweden AB, registriran v skladu s švedskim pravom (matična številka: 5560290347), s statutarnim sedežem na naslovu: Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Švedska; |
| --- | --- |

10.

GKN Aerospace, Sweden AB, registriran v skladu s švedskim pravom (matična številka: 5560290347), s statutarnim sedežem na naslovu: Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Švedska;

| 11. | Honeywell International s.r.o., registriran v skladu s češkim pravom (matična številka: 27617793), s statutarnim sedežem na naslovu: V Parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Praga, Češka; |
| --- | --- |

11.

Honeywell International s.r.o., registriran v skladu s češkim pravom (matična številka: 27617793), s statutarnim sedežem na naslovu: V Parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Praga, Češka;

| 12. | Industria de Turbo Propulsores S.A.U., registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: BI5062), s statutarnim sedežem na naslovu: Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Španija; |
| --- | --- |

12.

Industria de Turbo Propulsores S.A.U., registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: BI5062), s statutarnim sedežem na naslovu: Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Španija;

| 13. | Leonardo SpA, registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 7031), s statutarnim sedežem na naslovu: Piazza Monte Grappa 4, 00195 Rim, Italija; |
| --- | --- |

13.

Leonardo SpA, registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 7031), s statutarnim sedežem na naslovu: Piazza Monte Grappa 4, 00195 Rim, Italija;

| 14. | Liebherr-Aerospace & Transportation SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 552016834), s statutarnim sedežem na naslovu: 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Francija; |
| --- | --- |

14.

Liebherr-Aerospace & Transportation SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 552016834), s statutarnim sedežem na naslovu: 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Francija;

| 15. | Lufthansa Technik AG, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 56865), s statutarnim sedežem na naslovu: Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Nemčija; |
| --- | --- |

15.

Lufthansa Technik AG, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 56865), s statutarnim sedežem na naslovu: Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Nemčija;

| 16. | Łukasiewicz Research Network – Institute of Aviation, registriran v skladu s poljskim pravom (matična številka: 387193275), s statutarnim sedežem na naslovu: Al. Krakowska 110/114, 02-256 Warsaw, Poljska; |
| --- | --- |

16.

Łukasiewicz Research Network – Institute of Aviation, registriran v skladu s poljskim pravom (matična številka: 387193275), s statutarnim sedežem na naslovu: Al. Krakowska 110/114, 02-256 Warsaw, Poljska;

| 17. | MTU Aero Engines AG, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 157206), s statutarnim sedežem na naslovu: Dachauer Str. 665, 80995 München, Nemčija; |
| --- | --- |

17.

MTU Aero Engines AG, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 157206), s statutarnim sedežem na naslovu: Dachauer Str. 665, 80995 München, Nemčija;

| 18. | National Institute for Aerospace Research (INCAS), registriran v skladu z romunskim pravom (matična številka: J40649215071991), s statutarnim sedežem na naslovu: B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bukarešta, Romunija; |
| --- | --- |

18.

National Institute for Aerospace Research (INCAS), registriran v skladu z romunskim pravom (matična številka: J40649215071991), s statutarnim sedežem na naslovu: B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bukarešta, Romunija;

| 19. | Office National d’Etudes et de Recherches Aérospatiales (ONERA), registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 775722879), s statutarnim sedežem na naslovu: BP 80100 – 91123 Palaiseau, Francija; |
| --- | --- |

19.

Office National d’Etudes et de Recherches Aérospatiales (ONERA), registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 775722879), s statutarnim sedežem na naslovu: BP 80100 – 91123 Palaiseau, Francija;

| 20. | Piaggio Aero Industries, registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 903062), s statutarnim sedežem na naslovu: Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Italija; |
| --- | --- |

20.

Piaggio Aero Industries, registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 903062), s statutarnim sedežem na naslovu: Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Italija;

| 21. | Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registriran v skladu s slovenskim pravom (matična številka: 7254466000), s statutarnim sedežem na naslovu: Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovenija; |
| --- | --- |

21.

Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registriran v skladu s slovenskim pravom (matična številka: 7254466000), s statutarnim sedežem na naslovu: Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovenija;

| 22. | Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRA 2731P), s statutarnim sedežem na naslovu: Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Nemčija; |
| --- | --- |

22.

Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRA 2731P), s statutarnim sedežem na naslovu: Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Nemčija;

| 23. | Safran, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 562 082 909), s statutarnim sedežem na naslovu: 2, Bvd. du General Martial-Valin, 75015 Pariz, Francija; |
| --- | --- |

23.

Safran, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 562 082 909), s statutarnim sedežem na naslovu: 2, Bvd. du General Martial-Valin, 75015 Pariz, Francija;

| 24. | Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium, registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 41150373), s statutarnim sedežem na naslovu: Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nizozemska; |
| --- | --- |

24.

Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium, registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 41150373), s statutarnim sedežem na naslovu: Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nizozemska;

| 25. | Thales AVS France SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 612039495), s statutarnim sedežem na naslovu: 75-77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Francija; |
| --- | --- |

25.

Thales AVS France SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 612039495), s statutarnim sedežem na naslovu: 75-77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Francija;

| 26. | United Technologies Research Centre Ireland, Ltd, registriran v skladu z irskim pravom (matična številka: 472601), s statutarnim sedežem na naslovu: Fourth Floor, Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Irska; |
| --- | --- |

26.

United Technologies Research Centre Ireland, Ltd, registriran v skladu z irskim pravom (matična številka: 472601), s statutarnim sedežem na naslovu: Fourth Floor, Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Irska;

| 27. | University of Patras, registrirana v skladu z grškim pravom (matična številka: EL998219694 (VAT)), s statutarnim sedežem na naslovu: University Campus, 26504 Rio Achaia, Grčija; |
| --- | --- |

27.

University of Patras, registrirana v skladu z grškim pravom (matična številka: EL998219694 (VAT)), s statutarnim sedežem na naslovu: University Campus, 26504 Rio Achaia, Grčija;

---

PRILOGA II

Ustanovni člani Skupnega podjetja za evropske železnice

| 1. | Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), Entidad Pública Empresarial, javna gospodarska družba registrirana v skladu s španskim pravom (matična številka: Q2801660H), s statutarnim sedežem na naslovu: Calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Španija; |
| --- | --- |

1.

Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), Entidad Pública Empresarial, javna gospodarska družba registrirana v skladu s španskim pravom (matična številka: Q2801660H), s statutarnim sedežem na naslovu: Calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Španija;

| 2. | Alstom Transport SA, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 389 191 982), s statutarnim sedežem na naslovu: 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Francija; |
| --- | --- |

2.

Alstom Transport SA, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 389 191 982), s statutarnim sedežem na naslovu: 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Francija;

| 3. | ANGELRAIL, konzorcij pod vodstvom družbe MER MEC S.p.A., registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 05033050963), s statutarnim sedežem na naslovu: Monopoli (BA) 70043 Via Oberdan, 70 Italija; |
| --- | --- |

3.

ANGELRAIL, konzorcij pod vodstvom družbe MER MEC S.p.A., registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: 05033050963), s statutarnim sedežem na naslovu: Monopoli (BA) 70043 Via Oberdan, 70 Italija;

| 4. | AŽD Praha s.r.o., registriran v skladu s češkim pravom (matična številka: 48029483), s statutarnim sedežem na naslovu: Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praga 10, Češka; |
| --- | --- |

4.

AŽD Praha s.r.o., registriran v skladu s češkim pravom (matična številka: 48029483), s statutarnim sedežem na naslovu: Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praga 10, Češka;

| 5. | Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles, S.A. (CAF), registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: zvezek 983, spis 144, št. lista SS-329, vnos 239a) s statutarnim sedežem na naslovu: calle José Miguel Iturrioz no 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Španija; |
| --- | --- |

5.

Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles, S.A. (CAF), registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: zvezek 983, spis 144, št. lista SS-329, vnos 239a) s statutarnim sedežem na naslovu: calle José Miguel Iturrioz no 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Španija;

| 6. | Asociación Centro Tecnológico CEIT, registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: 28/1986, register združenj, ki ga vodi vlada avtonomne skupnosti Baskije), s statutarnim sedežem na naslovu: Paseo Manuel Lardizabal, no 15. Donostia-San Sebastián, Španija; |
| --- | --- |

6.

Asociación Centro Tecnológico CEIT, registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: 28/1986, register združenj, ki ga vodi vlada avtonomne skupnosti Baskije), s statutarnim sedežem na naslovu: Paseo Manuel Lardizabal, no 15. Donostia-San Sebastián, Španija;

| 7. | České dráhy, a.s., registriran v skladu s češkim pravom (matična številka: 70994226, vpisan v poslovni register, ki ga vodi občinsko sodišče v Pragi, oddelek B, vnos 8039) s statutarnim sedežem na naslovu: Praga 1, Nábřeží L. Svobody 1222, 110 15, Češka; |
| --- | --- |

7.

České dráhy, a.s., registriran v skladu s češkim pravom (matična številka: 70994226, vpisan v poslovni register, ki ga vodi občinsko sodišče v Pragi, oddelek B, vnos 8039) s statutarnim sedežem na naslovu: Praga 1, Nábřeží L. Svobody 1222, 110 15, Češka;

| 8. | Deutsche Bahn AG, Nemčija; |
| --- | --- |

8.

Deutsche Bahn AG, Nemčija;

| 9. | Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka VR 2780, vpisan pri sodišču Amtsgericht Bonn), s statutarnim sedežem na naslovu: Linder Höhe, 51147 Köln, Nemčija; |
| --- | --- |

9.

Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka VR 2780, vpisan pri sodišču Amtsgericht Bonn), s statutarnim sedežem na naslovu: Linder Höhe, 51147 Köln, Nemčija;

| 10. | European Smart Green Rail Joint Venture (eSGR JV), ki ga zastopa Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra S.A (CEMOSA), registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: A-29021334), s statutarnim sedežem na naslovu: Benaque 9, 29004 Málaga, Španija; |
| --- | --- |

10.

European Smart Green Rail Joint Venture (eSGR JV), ki ga zastopa Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra S.A (CEMOSA), registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: A-29021334), s statutarnim sedežem na naslovu: Benaque 9, 29004 Málaga, Španija;

| 11. | Faiveley Transport SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 323 288 563, RCS Nanterre), s statutarnim sedežem na naslovu: 3, rue du 19 mars 1962, 92230 Gennevilliers, Francija; |
| --- | --- |

11.

Faiveley Transport SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 323 288 563, RCS Nanterre), s statutarnim sedežem na naslovu: 3, rue du 19 mars 1962, 92230 Gennevilliers, Francija;

| 12. | Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A. (FSI), registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: R.E.A. 962805), s statutarnim sedežem na naslovu: piazza della Croce Rossa 1 – 00161 Rim, Italija; |
| --- | --- |

12.

Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A. (FSI), registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: R.E.A. 962805), s statutarnim sedežem na naslovu: piazza della Croce Rossa 1 – 00161 Rim, Italija;

| 13. | Hitachi Rail STS S.p.A., registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: R.E.A. GE421689), s statutarnim sedežem v Genovi v Italiji; |
| --- | --- |

13.

Hitachi Rail STS S.p.A., registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: R.E.A. GE421689), s statutarnim sedežem v Genovi v Italiji;

| 14. | INDRA SISTEMAS S.A & PATENTES TALGO S.L.U.
  INDRA SISTEMAS S.A. registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: A-28599033), s statutarnim sedežem na naslovu: Avenida de Bruselas no 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Španija;
  PATENTES TALGO S.L.U., registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: B-84528553), s statutarnim sedežem na naslovu: Paseo del tren Talgo, no 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Španija; |
| --- | --- |

14.

INDRA SISTEMAS S.A & PATENTES TALGO S.L.U.

INDRA SISTEMAS S.A. registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: A-28599033), s statutarnim sedežem na naslovu: Avenida de Bruselas no 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Španija;

PATENTES TALGO S.L.U., registriran v skladu s španskim pravom (matična številka: B-84528553), s statutarnim sedežem na naslovu: Paseo del tren Talgo, no 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Španija;

| 15. | Jernbanedirektorate (norveški direktorat za železnice), Oslo, Norveška; |
| --- | --- |

15.

Jernbanedirektorate (norveški direktorat za železnice), Oslo, Norveška;

| 16. | Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB91181), s statutarnim sedežem na naslovu: Moosacher Str. 80, 80809 München, Nemčija; |
| --- | --- |

16.

Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB91181), s statutarnim sedežem na naslovu: Moosacher Str. 80, 80809 München, Nemčija;

| 17. | Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft (ÖBB-Holding AG), registriran v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: FN 247642f), s statutarnim sedežem na naslovu: Am Hauptbahnhof 2, 1100 Dunaj, Avstrija; |
| --- | --- |

17.

Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft (ÖBB-Holding AG), registriran v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: FN 247642f), s statutarnim sedežem na naslovu: Am Hauptbahnhof 2, 1100 Dunaj, Avstrija;

| 18. | Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna (PKP), registriran v skladu s poljskim pravom (matična številka: 0000019193, s statutarnim sedežem na naslovu: Al. Jerozolimskie 142A, 02-305 Varšava, Poljska; |
| --- | --- |

18.

Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna (PKP), registriran v skladu s poljskim pravom (matična številka: 0000019193, s statutarnim sedežem na naslovu: Al. Jerozolimskie 142A, 02-305 Varšava, Poljska;

| 19. | ProRail B.V. & NS Groep N.V.
  ProRail B.V., registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 30124359), s statutarnim sedežem v Utrechtu (št. PIC: 998208668), Nizozemska;
  NS Groep N.V., registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 30124358), s statutarnim sedežem v Utrechtu (št. PIC: 892354217), Nizozemska; |
| --- | --- |

19.

ProRail B.V. & NS Groep N.V.

ProRail B.V., registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 30124359), s statutarnim sedežem v Utrechtu (št. PIC: 998208668), Nizozemska;

NS Groep N.V., registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 30124358), s statutarnim sedežem v Utrechtu (št. PIC: 892354217), Nizozemska;

| 20. | Siemens Mobility GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 237219), s statutarnim sedežem na naslovu: Otto-Hahn-Ring 6, München, Nemčija; |
| --- | --- |

20.

Siemens Mobility GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 237219), s statutarnim sedežem na naslovu: Otto-Hahn-Ring 6, München, Nemčija;

| 21. | Société nationale SNCF, société anonyme, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 552 049 447), s statutarnim sedežem na naslovu: 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Francija; |
| --- | --- |

21.

Société nationale SNCF, société anonyme, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 552 049 447), s statutarnim sedežem na naslovu: 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Francija;

| 22. | Strukton Rail Nederland B.V., registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 30139439, gospodarska zbornica v Utrechtu), Nizozemska; |
| --- | --- |

22.

Strukton Rail Nederland B.V., registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 30139439, gospodarska zbornica v Utrechtu), Nizozemska;

| 23. | THALES SIX GTS France SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 383 470 937), s statutarnim sedežem na naslovu: 4 Avenue des Louvresses– 92230 Gennevilliers, Francija; |
| --- | --- |

23.

THALES SIX GTS France SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 383 470 937), s statutarnim sedežem na naslovu: 4 Avenue des Louvresses– 92230 Gennevilliers, Francija;

| 24. | Trafikverket, organ javnega sektorja, registriran v skladu s švedskim pravom (matična številka: 202100-6297), s statutarnim sedežem na naslovu: 781 89 Borlänge, Švedska; |
| --- | --- |

24.

Trafikverket, organ javnega sektorja, registriran v skladu s švedskim pravom (matična številka: 202100-6297), s statutarnim sedežem na naslovu: 781 89 Borlänge, Švedska;

| 25. | voestalpine Railway Systems GmbH, registriran v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: FN 126714w), s statutarnim sedežem na naslovu: Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Avstrija; |
| --- | --- |

25.

voestalpine Railway Systems GmbH, registriran v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: FN 126714w), s statutarnim sedežem na naslovu: Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Avstrija;

---

PRILOGA III

Ustanovni člani Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3

| 1. | Aeroporti di Roma SpA, družba, ustanovljena v skladu z italijanskim pravom, ki jo upravlja in koordinira Atlantia SpA, s statutarnim sedežem na naslovu: Via Pier Paolo Racchetti 1, Fiumicino (Rim), Italija, davčna številka ter številka vpisa v rimski poslovni register: 13032990155; |
| --- | --- |

1.

Aeroporti di Roma SpA, družba, ustanovljena v skladu z italijanskim pravom, ki jo upravlja in koordinira Atlantia SpA, s statutarnim sedežem na naslovu: Via Pier Paolo Racchetti 1, Fiumicino (Rim), Italija, davčna številka ter številka vpisa v rimski poslovni register: 13032990155;

| 2. | AENA Sociedad Mercantil Estatal, Sociedad Anónima (AENA S.M.E.S.A), registrirana v skladu s španskim pravom (uradna registracija pri C.I.F., davčna identifikacijska številka: A-86212420), z uradnim naslovom: Calle Peonías 12, 28042, Madrid, Španija; telefonska številka: +34 913 211 000; |
| --- | --- |

2.

AENA Sociedad Mercantil Estatal, Sociedad Anónima (AENA S.M.E.S.A), registrirana v skladu s španskim pravom (uradna registracija pri C.I.F., davčna identifikacijska številka: A-86212420), z uradnim naslovom: Calle Peonías 12, 28042, Madrid, Španija; telefonska številka: +34 913 211 000;

| 3. | AEROPORTS DE PARIS, Société Anonyme, registriran v skladu s francoskim pravom (uradna registracija: RCS Bobigny: B 552 016 628), s statutarnim sedežem na naslovu: 1 rue de France 93290, Tremblay-en-France, Francija; |
| --- | --- |

3.

AEROPORTS DE PARIS, Société Anonyme, registriran v skladu s francoskim pravom (uradna registracija: RCS Bobigny: B 552 016 628), s statutarnim sedežem na naslovu: 1 rue de France 93290, Tremblay-en-France, Francija;

| 4. | Société Air France SA, registrirana v skladu s francoskim pravom, 420 495 178, RCS Bobigny, 45 rue de Paris, 95747 Roissy-CDG, Francija, FR 61 420 495 178; |
| --- | --- |

4.

Société Air France SA, registrirana v skladu s francoskim pravom, 420 495 178, RCS Bobigny, 45 rue de Paris, 95747 Roissy-CDG, Francija, FR 61 420 495 178;

| 5. | Air Navigation Services of the Czech Republic (ANS CR), državno podjetje, ustanovljeno in organizirano v skladu s češkim pravom, s statutarnim sedežem na naslovu: Navigační 787, 252 61 Jeneč, Češka, identifikacijska številka družbe: 497 10 371, identifikacijska številka za DDV: CZ699004742, vpisano v poslovni register, ki ga vodi občinsko sodišče v Pragi, oddelek A, vnos 10771; |
| --- | --- |

5.

Air Navigation Services of the Czech Republic (ANS CR), državno podjetje, ustanovljeno in organizirano v skladu s češkim pravom, s statutarnim sedežem na naslovu: Navigační 787, 252 61 Jeneč, Češka, identifikacijska številka družbe: 497 10 371, identifikacijska številka za DDV: CZ699004742, vpisano v poslovni register, ki ga vodi občinsko sodišče v Pragi, oddelek A, vnos 10771;

| 6. | Airbus SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 383 474 814, R.C.S. Toulouse), s statutarnim sedežem na naslovu: 2 Rond Point Émile Dewoitine, 31700 Blagnac, Francija; |
| --- | --- |

6.

Airbus SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 383 474 814, R.C.S. Toulouse), s statutarnim sedežem na naslovu: 2 Rond Point Émile Dewoitine, 31700 Blagnac, Francija;

| 7. | Airtel ATN Limited, registriran v skladu z irskim pravom (matična številka: 287698), s statutarnim sedežem na naslovu: 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Irska; |
| --- | --- |

7.

Airtel ATN Limited, registriran v skladu z irskim pravom (matična številka: 287698), s statutarnim sedežem na naslovu: 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Irska;

| 8. | Alliance for New Mobility Europe (AME), neprofitna organizacija („Association sans but lucratif / Vereniging zonder winstoogmerk“), registrirana v skladu z belgijskim pravom (matična številka: 0774.408.606), s statutarnim sedežem na naslovu: 227, rue de la Loi, 1000 Bruselj, Belgija; |
| --- | --- |

8.

Alliance for New Mobility Europe (AME), neprofitna organizacija („Association sans but lucratif / Vereniging zonder winstoogmerk“), registrirana v skladu z belgijskim pravom (matična številka: 0774.408.606), s statutarnim sedežem na naslovu: 227, rue de la Loi, 1000 Bruselj, Belgija;

| 9. | Athens International Airport S.A., registriran v skladu z grškim pravom (uradna registracija: General Electronic Commercial Registry (G.E.MI.), številka: 2229601000), s statutarnim sedežem na naslovu: Spata Attica, 19019, Grčija; |
| --- | --- |

9.

Athens International Airport S.A., registriran v skladu z grškim pravom (uradna registracija: General Electronic Commercial Registry (G.E.MI.), številka: 2229601000), s statutarnim sedežem na naslovu: Spata Attica, 19019, Grčija;

| 10. | Austro Control Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung, družba z omejeno odgovornostjo, registrirana v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: 71000m), s statutarnim sedežem na naslovu: Wagramer Strasse 19, A-1220 Dunaj, Avstrija; |
| --- | --- |

10.

Austro Control Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung, družba z omejeno odgovornostjo, registrirana v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: 71000m), s statutarnim sedežem na naslovu: Wagramer Strasse 19, A-1220 Dunaj, Avstrija;

| 11. | Brussels Airport Company NV/SA, družba z omejeno odgovornostjo, ustanovljena in obstoječa v skladu z belgijskim pravom, registrirana pri Crossroads Bank of Enterprises pod številko 0890.082.292 in s statutarnim sedežem na naslovu: Auguste Reyerslaan 80, 1030 Bruselj, Belgija |
| --- | --- |

11.

Brussels Airport Company NV/SA, družba z omejeno odgovornostjo, ustanovljena in obstoječa v skladu z belgijskim pravom, registrirana pri Crossroads Bank of Enterprises pod številko 0890.082.292 in s statutarnim sedežem na naslovu: Auguste Reyerslaan 80, 1030 Bruselj, Belgija

| 12. | Boeing Aerospace Spain, SL, registriran v skladu s španskim pravom, številka za DDV: B-83053835, s statutarnim sedežem na naslovu: Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Španija; |
| --- | --- |

12.

Boeing Aerospace Spain, SL, registriran v skladu s španskim pravom, številka za DDV: B-83053835, s statutarnim sedežem na naslovu: Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Španija;

| 13. | State enterprise “Air traffic services authority” (BULATSA), državno podjetje, registrirano v skladu z bolgarskim pravom (matična številka: 000697179), s statutarnim sedežem na naslovu: 1 Brussels blvd, 1540 Sofija, Bolgarija; |
| --- | --- |

13.

State enterprise “Air traffic services authority” (BULATSA), državno podjetje, registrirano v skladu z bolgarskim pravom (matična številka: 000697179), s statutarnim sedežem na naslovu: 1 Brussels blvd, 1540 Sofija, Bolgarija;

| 14. | Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA, registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: CE-128446), s statutarnim sedežem na naslovu: Via Maiorise snc – 81043 Capua (CE) – Italija; |
| --- | --- |

14.

Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA, registriran v skladu z italijanskim pravom (matična številka: CE-128446), s statutarnim sedežem na naslovu: Via Maiorise snc – 81043 Capua (CE) – Italija;

| 15. | Croatia Control Ltd. (CCL), registriran v skladu s hrvaškim pravom (matična številka: 080328617), s statutarnim sedežem na naslovu: Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Hrvaška; |
| --- | --- |

15.

Croatia Control Ltd. (CCL), registriran v skladu s hrvaškim pravom (matična številka: 080328617), s statutarnim sedežem na naslovu: Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Hrvaška;

| 16. | Deutsche Lufthansa AG, registriran v skladu z nemškim pravom, okrožno sodišče v Kölnu HRB 2168, Venloer Str. 151-153, D-50672 Köln, Nemčija, DE 122 652 565; |
| --- | --- |

16.

Deutsche Lufthansa AG, registriran v skladu z nemškim pravom, okrožno sodišče v Kölnu HRB 2168, Venloer Str. 151-153, D-50672 Köln, Nemčija, DE 122 652 565;

| 17. | Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: VR 2780 pri Amtsgericht v Bonnu), s statutarnim sedežem na naslovu: Linder Höhe, 51147 Köln, Nemčija; |
| --- | --- |

17.

Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: VR 2780 pri Amtsgericht v Bonnu), s statutarnim sedežem na naslovu: Linder Höhe, 51147 Köln, Nemčija;

| 18. | DFS Deutsche Flugsicherung GmbH, registriran v skladu z zasebnim pravom (matična številka: HRB 34977), s statutarnim sedežem v Langnu (Hessen) v Nemčiji; |
| --- | --- |

18.

DFS Deutsche Flugsicherung GmbH, registriran v skladu z zasebnim pravom (matična številka: HRB 34977), s statutarnim sedežem v Langnu (Hessen) v Nemčiji;

| 19. | Francoska država – Ministrstvo za ekološki prehod, Direction générale de l’aviation civile (DGAC), Direction des services de la navigation aérienne (DSNA), registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: SIREN 120 064 019 00074), s statutarnim sedežem na naslovu: 50 Rue Henry Farman, 75 720 Paris Cedex 15, Francija; |
| --- | --- |

19.

Francoska država – Ministrstvo za ekološki prehod, Direction générale de l’aviation civile (DGAC), Direction des services de la navigation aérienne (DSNA), registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: SIREN 120 064 019 00074), s statutarnim sedežem na naslovu: 50 Rue Henry Farman, 75 720 Paris Cedex 15, Francija;

| 20. | Drone Alliance Europe, neprofitna organizacija („Association sans but lucratif / Vereniging zonder winstoogmerk“
  ), registrirana v skladu z belgijskim pravom (matična številka: 0693.860.794), s statutarnim sedežem na naslovu: rue Breydel 34–36, 1040 Bruselj, Belgija; |
| --- | --- |

20.

Drone Alliance Europe, neprofitna organizacija („Association sans but lucratif / Vereniging zonder winstoogmerk“
  ), registrirana v skladu z belgijskim pravom (matična številka: 0693.860.794), s statutarnim sedežem na naslovu: rue Breydel 34–36, 1040 Bruselj, Belgija;

| 21. | Droniq GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom, Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt, Nemčija, Amtsgericht Frankfurt na Majni, HRB 115576, DE 324815501; |
| --- | --- |

21.

Droniq GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom, Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt, Nemčija, Amtsgericht Frankfurt na Majni, HRB 115576, DE 324815501;

| 22. | easyJet Europe Airline GmbH, registriran v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: FN 452433 v), s statutarnim sedežem na naslovu: Wagramer Strasse 19, IZD Tower, 11. Stock, 1220 Dunaj, Avstrija; |
| --- | --- |

22.

easyJet Europe Airline GmbH, registriran v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: FN 452433 v), s statutarnim sedežem na naslovu: Wagramer Strasse 19, IZD Tower, 11. Stock, 1220 Dunaj, Avstrija;

| 23. | Ecole Nationale de l’Aviation Civile (ENAC), registrirana v skladu s francoskim pravom, (matična številka: 193 112 562 00015), s statutarnim sedežem na naslovu: 7 avenue Edouard Belin, CS 54005 – 31055 TOULOUSE cedex 4, Francija; |
| --- | --- |

23.

Ecole Nationale de l’Aviation Civile (ENAC), registrirana v skladu s francoskim pravom, (matična številka: 193 112 562 00015), s statutarnim sedežem na naslovu: 7 avenue Edouard Belin, CS 54005 – 31055 TOULOUSE cedex 4, Francija;

| 24. | ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE, javno podjetje, registrirano v skladu z zakonom št. 4/1990 z dne 29. junija in zakonom št. 18/2014 z dne 15. oktobra, številka za DDV: Q2822001J, s statutarnim sedežem na naslovu: Parque Empresarial las Mercedes, Edificio no2 Avda. de Aragón, 330, 28022 Madrid, Španija; |
| --- | --- |

24.

ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE, javno podjetje, registrirano v skladu z zakonom št. 4/1990 z dne 29. junija in zakonom št. 18/2014 z dne 15. oktobra, številka za DDV: Q2822001J, s statutarnim sedežem na naslovu: Parque Empresarial las Mercedes, Edificio no2 Avda. de Aragón, 330, 28022 Madrid, Španija;

| 25. | ENAV S.p.A., delniška družba, registrirana v skladu z italijanskim pravom (matična številka: R.E.A. 965162), s statutarnim sedežem na naslovu: Via Salaria, 716 – 00138 Rim, Italija; |
| --- | --- |

25.

ENAV S.p.A., delniška družba, registrirana v skladu z italijanskim pravom (matična številka: R.E.A. 965162), s statutarnim sedežem na naslovu: Via Salaria, 716 – 00138 Rim, Italija;

| 26. | Flughafen München GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 5448, lokalno sodišče v Münchnu), s statutarnim sedežem na naslovu: Nordallee 25, 85356 Munich-Airport, Nemčija; |
| --- | --- |

26.

Flughafen München GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 5448, lokalno sodišče v Münchnu), s statutarnim sedežem na naslovu: Nordallee 25, 85356 Munich-Airport, Nemčija;

| 27. | Frequentis AG, registriran v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: FN 72115 b), s statutarnim sedežem na naslovu: Innovationsstraße 1, 1100 Dunaj, Avstrija; |
| --- | --- |

27.

Frequentis AG, registriran v skladu z avstrijskim pravom (matična številka: FN 72115 b), s statutarnim sedežem na naslovu: Innovationsstraße 1, 1100 Dunaj, Avstrija;

| 28. | Honeywell International s.r.o., registriran v skladu s češkim pravom (identifikacijska številka: 276 17 793), s statutarnim sedežem na naslovu: V Parku 2325/16, 148 00 Praha 4, Češka; |
| --- | --- |

28.

Honeywell International s.r.o., registriran v skladu s češkim pravom (identifikacijska številka: 276 17 793), s statutarnim sedežem na naslovu: V Parku 2325/16, 148 00 Praha 4, Češka;

| 29. | HungaroControl, madžarska družba z omejeno odgovornostjo za izvajanje navigacijske službe zračnega prometa, registrirana v skladu z madžarskim pravom (matična številka: 01-10-045570), s statutarnim sedežem na naslovu: Igló utca 33-35, 1185 Budimpešta, Madžarska; |
| --- | --- |

29.

HungaroControl, madžarska družba z omejeno odgovornostjo za izvajanje navigacijske službe zračnega prometa, registrirana v skladu z madžarskim pravom (matična številka: 01-10-045570), s statutarnim sedežem na naslovu: Igló utca 33-35, 1185 Budimpešta, Madžarska;

| 30. | Indra Sistemas, S.A., registriran v skladu z madžarskim pravom (davčna identifikacijska številka: A-28599033), vpisan v trgovskem registru v Madridu, zvezek 5465 splošno, 4554 razdelka 3 poslovne knjige, spis 80, št. lista 43677, 1. vpis, s statutarnim sedežem na naslovu: Avenida de Bruselas, NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid, Španija; |
| --- | --- |

30.

Indra Sistemas, S.A., registriran v skladu z madžarskim pravom (davčna identifikacijska številka: A-28599033), vpisan v trgovskem registru v Madridu, zvezek 5465 splošno, 4554 razdelka 3 poslovne knjige, spis 80, št. lista 43677, 1. vpis, s statutarnim sedežem na naslovu: Avenida de Bruselas, NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid, Španija;

| 31. | Irish Aviation Authority (IAA), registrirana v skladu z irskim pravom (matična številka: 211082), s statutarnim sedežem na naslovu: The Times Building, 11-12 D’Olier Street, Dublin 2, Irska; |
| --- | --- |

31.

Irish Aviation Authority (IAA), registrirana v skladu z irskim pravom (matična številka: 211082), s statutarnim sedežem na naslovu: The Times Building, 11-12 D’Olier Street, Dublin 2, Irska;

| 32. | Københavns Lufthavne A/S, registriran v skladu z danskim pravom (uradna registracija: CVR 14707204), s statutarnim sedežem v Lufthavnsboulevarden 6, 2770 Kastrup; |
| --- | --- |

32.

Københavns Lufthavne A/S, registriran v skladu z danskim pravom (uradna registracija: CVR 14707204), s statutarnim sedežem v Lufthavnsboulevarden 6, 2770 Kastrup;

| 33. | L’OFFICE NATIONAL D’ÉTUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA), francoska agencija (Établissement public à caractère industriel et commercial), registrirana v skladu s francoskim pravom v poslovnem registru in registru družb v Évryju (matična številka: 775 722 879), z glavnim sedežem na naslovu: BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex – Francija; |
| --- | --- |

33.

L’OFFICE NATIONAL D’ÉTUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA), francoska agencija (Établissement public à caractère industriel et commercial), registrirana v skladu s francoskim pravom v poslovnem registru in registru družb v Évryju (matična številka: 775 722 879), z glavnim sedežem na naslovu: BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex – Francija;

| 34. | Leonardo Società per azioni; kratko ime: Leonardo S.p.A. – registriran v skladu z italijanskim pravom (davčna in matična številka: 00401990585), s statutarnim sedežem na naslovu: Piazza Monte Grappa n. 4, 00195 Rim, Italija; |
| --- | --- |

34.

Leonardo Società per azioni; kratko ime: Leonardo S.p.A. – registriran v skladu z italijanskim pravom (davčna in matična številka: 00401990585), s statutarnim sedežem na naslovu: Piazza Monte Grappa n. 4, 00195 Rim, Italija;

| 35. | Letiště Praha, a. s. („Praga Airport“), delniška družba, registrirana v skladu s češkim pravom (matična številka: 28244532), s statutarnim sedežem na naslovu: K Letišti 6/1019, Praga 6, Češka; |
| --- | --- |

35.

Letiště Praha, a. s. („Praga Airport“), delniška družba, registrirana v skladu s češkim pravom (matična številka: 28244532), s statutarnim sedežem na naslovu: K Letišti 6/1019, Praga 6, Češka;

| 36. | Luftfartsverket (LFV), registriran v skladu s švedskim pravom (matična številka: 202195-0795), s statutarnim sedežem na naslovu: Hospitalsgatan 30, S-601 79 Norrköping – Švedska; |
| --- | --- |

36.

Luftfartsverket (LFV), registriran v skladu s švedskim pravom (matična številka: 202195-0795), s statutarnim sedežem na naslovu: Hospitalsgatan 30, S-601 79 Norrköping – Švedska;

| 37. | Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL), javni organ, ustanovljen v skladu z nizozemskim zakonom o letalstvu, registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 34367959), s statutarnim sedežem na naslovu: Stationsplein ZuidWest 1001, 1117 CV Schiphol, Nizozemska; |
| --- | --- |

37.

Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL), javni organ, ustanovljen v skladu z nizozemskim zakonom o letalstvu, registriran v skladu z nizozemskim pravom (matična številka: 34367959), s statutarnim sedežem na naslovu: Stationsplein ZuidWest 1001, 1117 CV Schiphol, Nizozemska;

| 38. | NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL – NAV Portugal E.P.E, registriran v skladu s portugalskim pravom (matična številka: 504448064), s statutarnim sedežem na naslovu: Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700-008 Lizbona, Portugalska; |
| --- | --- |

38.

NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL – NAV Portugal E.P.E, registriran v skladu s portugalskim pravom (matična številka: 504448064), s statutarnim sedežem na naslovu: Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700-008 Lizbona, Portugalska;

| 39. | NAVIAIR, registriran v skladu z danskim pravom, vključno z zakonom o Naviair z dne 26. maja 2010 (matična številka: 26059763), s statutarnim sedežem na naslovu: Naviair Allé 1, 2770 Kastrup, Danska; |
| --- | --- |

39.

NAVIAIR, registriran v skladu z danskim pravom, vključno z zakonom o Naviair z dne 26. maja 2010 (matična številka: 26059763), s statutarnim sedežem na naslovu: Naviair Allé 1, 2770 Kastrup, Danska;

| 40. | Stichting Koninklijk Nederlands Lucht- en Ruimtevaartcentrum (NLR), fundacija, ustanovljena v skladu z nizozemskim pravom (matična številka pri gospodarski zbornici: 41150373), s statutarnim sedežem v Amsterdamu, Nizozemska, na naslovu: Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nizozemska; |
| --- | --- |

40.

Stichting Koninklijk Nederlands Lucht- en Ruimtevaartcentrum (NLR), fundacija, ustanovljena v skladu z nizozemskim pravom (matična številka pri gospodarski zbornici: 41150373), s statutarnim sedežem v Amsterdamu, Nizozemska, na naslovu: Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nizozemska;

| 41. | Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registriran v skladu s slovenskim pravom (matična številka: 7254466000), s statutarnim sedežem v Ajdovščini, Slovenija; |
| --- | --- |

41.

Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registriran v skladu s slovenskim pravom (matična številka: 7254466000), s statutarnim sedežem v Ajdovščini, Slovenija;

| 42. | Polish Air Navigation Services Agency PANSA, državna pravna oseba, organizirana in posluje v skladu z zakonom z dne 8. decembra 2006 o poljski agenciji za izvajanje navigacijske službe zračnega prometa (številka vpisa v nacionalni poslovni register: 140886771, davčna identifikacijska številka: 5222838321), na naslovu: Wieżowa 8, 02-147 Varšava, Poljska; |
| --- | --- |

42.

Polish Air Navigation Services Agency PANSA, državna pravna oseba, organizirana in posluje v skladu z zakonom z dne 8. decembra 2006 o poljski agenciji za izvajanje navigacijske službe zračnega prometa (številka vpisa v nacionalni poslovni register: 140886771, davčna identifikacijska številka: 5222838321), na naslovu: Wieżowa 8, 02-147 Varšava, Poljska;

| 43. | Régie autonome „Romanian Air Traffic Services Administration“ – ROMATSA, državna pravna oseba, registrirana pri romunskem poslovnem registru (matična številka: J40/1012/1991, davčna številka: RO1589932), s sedežem na naslovu: 10, Ion Ionescu de la Brad Blvd., 013813, Bukarešta, Romunija; |
| --- | --- |

43.

Régie autonome „Romanian Air Traffic Services Administration“ – ROMATSA, državna pravna oseba, registrirana pri romunskem poslovnem registru (matična številka: J40/1012/1991, davčna številka: RO1589932), s sedežem na naslovu: 10, Ion Ionescu de la Brad Blvd., 013813, Bukarešta, Romunija;

| 44. | Ryanair Holdings plc, registriran v skladu z irskim pravom, Ryanair Dublin Office, Airside Business Park, Swords, County Dublin, Irska (številka družbe: 249885); |
| --- | --- |

44.

Ryanair Holdings plc, registriran v skladu z irskim pravom, Ryanair Dublin Office, Airside Business Park, Swords, County Dublin, Irska (številka družbe: 249885);

| 45. | Saab AB (publ), registriran v skladu s švedskim pravom (matična številka: 556036-0793), s statutarnim sedežem na naslovu: 581 88 Linköping, Švedska; |
| --- | --- |

45.

Saab AB (publ), registriran v skladu s švedskim pravom (matična številka: 556036-0793), s statutarnim sedežem na naslovu: 581 88 Linköping, Švedska;

| 46. | SAFRAN, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 562 082 909, R.C.S. Paris), s statutarnim sedežem v Parizu, Francija; |
| --- | --- |

46.

SAFRAN, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 562 082 909, R.C.S. Paris), s statutarnim sedežem v Parizu, Francija;

| 47. | SINTEF AS, neprofitna organizacija za raziskave in tehnologijo, registrirana v skladu z norveškim pravom (matična številka: 919 303 808), s statutarnim sedežem na naslovu: Strindvegen 4 7034 TRONDHEIM, Norveška; |
| --- | --- |

47.

SINTEF AS, neprofitna organizacija za raziskave in tehnologijo, registrirana v skladu z norveškim pravom (matična številka: 919 303 808), s statutarnim sedežem na naslovu: Strindvegen 4 7034 TRONDHEIM, Norveška;

| 48. | SCHIPHOL NEDERLAND BV, registriran v skladu z nizozemskim pravom (številka vpisa pri gospodarski zbornici: 34166584), s statutarnim sedežem na naslovu: SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nizozemska; |
| --- | --- |

48.

SCHIPHOL NEDERLAND BV, registriran v skladu z nizozemskim pravom (številka vpisa pri gospodarski zbornici: 34166584), s statutarnim sedežem na naslovu: SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nizozemska;

| 49. | Societa per Azioni Esercizi Aeroportuali (S.E.A) (uradna matična številka: 00826040156), s statutarnim sedežem na naslovu: Aeroporto Milano Linate, Segrate, 20090, Italija (identifikacijska številka za DDV: 00826040156); |
| --- | --- |

49.

Societa per Azioni Esercizi Aeroportuali (S.E.A) (uradna matična številka: 00826040156), s statutarnim sedežem na naslovu: Aeroporto Milano Linate, Segrate, 20090, Italija (identifikacijska številka za DDV: 00826040156);

| 50. | SWEDAVIA AB, delniška družba, registrirana v skladu s švedskim pravom 14. decembra 2009 (uradna matična številka: 556797-0818), s statutarnim sedežem na naslovu: 190 45 Stockholm-Arlanda, Sigtuna, Švedska; |
| --- | --- |

50.

SWEDAVIA AB, delniška družba, registrirana v skladu s švedskim pravom 14. decembra 2009 (uradna matična številka: 556797-0818), s statutarnim sedežem na naslovu: 190 45 Stockholm-Arlanda, Sigtuna, Švedska;

| 51. | THALES AVS SAS FRANCE, Société simplifiée par actions, registrirana v skladu s francoskim zakonom THALES AVS (matična številka: RCS Bordeaux 612 039 495, RCS Bordeaux), s statutarnim sedežem na naslovu: 73-75 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Francija; |
| --- | --- |

51.

THALES AVS SAS FRANCE, Société simplifiée par actions, registrirana v skladu s francoskim zakonom THALES AVS (matična številka: RCS Bordeaux 612 039 495, RCS Bordeaux), s statutarnim sedežem na naslovu: 73-75 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Francija;

| 52. | THALES LAS FRANCE SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 319 159 877), s statutarnim sedežem na naslovu: 2, Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Francija; |
| --- | --- |

52.

THALES LAS FRANCE SAS, registriran v skladu s francoskim pravom (matična številka: 319 159 877), s statutarnim sedežem na naslovu: 2, Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Francija;

| 53. | United Technologies Research Centre Ireland Limited, registriran v skladu z irskim pravom (matična številka: 472601), s statutarnim sedežem na naslovu: Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Irska; |
| --- | --- |

53.

United Technologies Research Centre Ireland Limited, registriran v skladu z irskim pravom (matična številka: 472601), s statutarnim sedežem na naslovu: Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Irska;

| 54. | Volocopter GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 702987), s statutarnim sedežem na naslovu: Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Nemčija; |
| --- | --- |

54.

Volocopter GmbH, registriran v skladu z nemškim pravom (matična številka: HRB 702987), s statutarnim sedežem na naslovu: Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Nemčija;

| 55. | VTT Technical Research Centre of Finland Ltd, registriran v skladu s finskim pravom (matična številka: 2647375-4), s statutarnim sedežem v Espoo, Finska in registriranim naslovom: P.O. Box 1000, FI-02044 VTT, Finska. |
| --- | --- |

55.

VTT Technical Research Centre of Finland Ltd, registriran v skladu s finskim pravom (matična številka: 2647375-4), s statutarnim sedežem v Espoo, Finska in registriranim naslovom: P.O. Box 1000, FI-02044 VTT, Finska.

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/120

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2086

z dne 5. julija 2021

o spremembi prilog II in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi dodatka oborjenih fosfatnih soli in njihovih derivatov kot kategorije sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (1) in zlasti člena 42(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu. Sredstva za gnojenje EU vsebujejo sestavne materiale ene ali več kategorij iz Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu. Sredstva za gnojenje EU vsebujejo sestavne materiale ene ali več kategorij iz Priloge II k navedeni uredbi.

| (2) | Člen 42(2) Uredbe (EU) 2019/1009 v povezavi s točko (b) prvega pododstavka člena 42(1) navedene uredbe od Komisije zahteva, da po 15. juliju 2019 brez nepotrebnega odlašanja oceni struvit in ga vključi v Prilogo II k navedeni uredbi, če je v navedeni oceni ugotovljeno, da sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo navedeni material, ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje ter zagotavljajo agronomsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(2)

Člen 42(2) Uredbe (EU) 2019/1009 v povezavi s točko (b) prvega pododstavka člena 42(1) navedene uredbe od Komisije zahteva, da po 15. juliju 2019 brez nepotrebnega odlašanja oceni struvit in ga vključi v Prilogo II k navedeni uredbi, če je v navedeni oceni ugotovljeno, da sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo navedeni material, ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje ter zagotavljajo agronomsko učinkovitost.

| (3) | Struvit je lahko odpadek in lahko v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2019/1009 preneha biti odpadek, če ga vsebuje skladno sredstvo za gnojenje EU. V skladu s členom 42(3) navedene uredbe v povezavi s členom 6 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) lahko zato Komisija v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 vključi struvit le, če pravila predelave iz navedene priloge zagotavljajo, da se material uporablja za specifične namene, da zanj obstaja trg ali povpraševanje in da njegova uporaba ne bo povzročila splošnega škodljivega vpliva na okolje in zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(3)

Struvit je lahko odpadek in lahko v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2019/1009 preneha biti odpadek, če ga vsebuje skladno sredstvo za gnojenje EU. V skladu s členom 42(3) navedene uredbe v povezavi s členom 6 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) lahko zato Komisija v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 vključi struvit le, če pravila predelave iz navedene priloge zagotavljajo, da se material uporablja za specifične namene, da zanj obstaja trg ali povpraševanje in da njegova uporaba ne bo povzročila splošnega škodljivega vpliva na okolje in zdravje ljudi.

| (4) | Skupno raziskovalno središče Komisije (v nadaljnjem besedilu: JRC) je pred pričakovanim sprejetjem Uredbe (EU) 2019/1009 začelo ocenjevanje struvita in ga zaključilo leta 2019. Med ocenjevanjem se je področje uporabe razširilo zaradi vključitve širokega spektra oborjenih fosfatnih soli in njihovih derivatov. |
| --- | --- |

(4)

Skupno raziskovalno središče Komisije (v nadaljnjem besedilu: JRC) je pred pričakovanim sprejetjem Uredbe (EU) 2019/1009 začelo ocenjevanje struvita in ga zaključilo leta 2019. Med ocenjevanjem se je področje uporabe razširilo zaradi vključitve širokega spektra oborjenih fosfatnih soli in njihovih derivatov.

| (5) | V poročilu JRC o oceni (3) je ugotovljeno, da oborjene fosfatne soli in njihovi derivati, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, rastlinam zagotavljajo hranila ali izboljšujejo njihovo hranilno učinkovitost in s tem zagotavljajo agronomsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(5)

V poročilu JRC o oceni (3) je ugotovljeno, da oborjene fosfatne soli in njihovi derivati, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, rastlinam zagotavljajo hranila ali izboljšujejo njihovo hranilno učinkovitost in s tem zagotavljajo agronomsko učinkovitost.

| (6) | V poročilu JRC o oceni je nadalje ugotovljeno, da obstaja povpraševanje na trgu po oborjenih fosfatnih soleh in njihovih derivatih, ki se povečuje, ter da se bodo ti materiali verjetno v evropskem kmetijstvu uporabljali za zagotavljanje vnosa hranil. Poleg tega je v poročilu navedeno, da uporaba oborjenih fosfatnih soli in njihovih derivatov, proizvedenih v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, na splošno ne vpliva škodljivo na okolje ali zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(6)

V poročilu JRC o oceni je nadalje ugotovljeno, da obstaja povpraševanje na trgu po oborjenih fosfatnih soleh in njihovih derivatih, ki se povečuje, ter da se bodo ti materiali verjetno v evropskem kmetijstvu uporabljali za zagotavljanje vnosa hranil. Poleg tega je v poročilu navedeno, da uporaba oborjenih fosfatnih soli in njihovih derivatov, proizvedenih v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, na splošno ne vpliva škodljivo na okolje ali zdravje ljudi.

| (7) | Pravila predelave, predlagana v poročilu JRC o oceni, vključujejo ukrepe za omejitev tveganja recikliranja ali proizvodnje onesnaževal, kot so oblikovanje izčrpnega seznama sprejemljivih vhodnih materialov in izključitev na primer mešanih komunalnih odpadkov ter določitev posebnih pogojev obdelave in zahtev glede kakovosti proizvodov. V navedenem poročilu o oceni je tudi ugotovljeno, da bi morala pravila za ugotavljanje skladnosti, ki se uporabljajo za sredstva za gnojenje, ki vsebujejo oborjene fosfatne soli in njihove derivate, vključevati sistem kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ. |
| --- | --- |

(7)

Pravila predelave, predlagana v poročilu JRC o oceni, vključujejo ukrepe za omejitev tveganja recikliranja ali proizvodnje onesnaževal, kot so oblikovanje izčrpnega seznama sprejemljivih vhodnih materialov in izključitev na primer mešanih komunalnih odpadkov ter določitev posebnih pogojev obdelave in zahtev glede kakovosti proizvodov. V navedenem poročilu o oceni je tudi ugotovljeno, da bi morala pravila za ugotavljanje skladnosti, ki se uporabljajo za sredstva za gnojenje, ki vsebujejo oborjene fosfatne soli in njihove derivate, vključevati sistem kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ.

| (8) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da oborjene fosfatne soli in njihovi derivati, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu JRC o oceni, zagotavljajo agronomsko učinkovitost v smislu točke (b)(ii) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Poleg tega izpolnjujejo merila iz člena 6 Direktive 2008/98/ES. Prav tako pa tudi ugotavlja, da če so na splošno skladni z drugimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2019/1009, zlasti pa z zahtevami iz Priloge I k navedeni uredbi, ne bi pomenili tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje v smislu točke (b)(i) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Zato bi bilo treba oborjene fosfatne soli in njihove derivate vključiti v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 ob upoštevanju navedenih pravil predelave. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da oborjene fosfatne soli in njihovi derivati, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu JRC o oceni, zagotavljajo agronomsko učinkovitost v smislu točke (b)(ii) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Poleg tega izpolnjujejo merila iz člena 6 Direktive 2008/98/ES. Prav tako pa tudi ugotavlja, da če so na splošno skladni z drugimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2019/1009, zlasti pa z zahtevami iz Priloge I k navedeni uredbi, ne bi pomenili tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje v smislu točke (b)(i) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Zato bi bilo treba oborjene fosfatne soli in njihove derivate vključiti v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 ob upoštevanju navedenih pravil predelave.

| (9) | Zlasti bi se morali živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) dovoliti kot vhodne snovi za oborjene fosfatne soli in njihove derivate, ki jih ureja Uredba (EU) 2019/1009, samo če in kadar so bile določene njihove končne točke v proizvodni verigi v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in bodo dosežene najpozneje do konca proizvodnega postopka sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje oborjene fosfatne soli ali njihove derivate. |
| --- | --- |

(9)

Zlasti bi se morali živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) dovoliti kot vhodne snovi za oborjene fosfatne soli in njihove derivate, ki jih ureja Uredba (EU) 2019/1009, samo če in kadar so bile določene njihove končne točke v proizvodni verigi v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in bodo dosežene najpozneje do konca proizvodnega postopka sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje oborjene fosfatne soli ali njihove derivate.

| (10) | Glede na to, da se oborjene fosfatne soli in njihovi derivati lahko štejejo za predelane odpadke ali stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba v skladu s tretjim pododstavkom člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009 take materiale izključiti iz kategorij sestavnih materialov 1 in 11 iz Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da se oborjene fosfatne soli in njihovi derivati lahko štejejo za predelane odpadke ali stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba v skladu s tretjim pododstavkom člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009 take materiale izključiti iz kategorij sestavnih materialov 1 in 11 iz Priloge II k navedeni uredbi.

| (11) | Kadar sredstva za gnojenje vsebujejo oborjene fosfatne soli in njihove derivate, je pomembno zagotoviti, da se zanje izvede ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti, vključno s sistemom kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ. Zato je treba spremeniti Prilogo IV k Uredbi (EU) 2019/1009, da se določi postopek ugotavljanja skladnosti, primeren za taka sredstva za gnojenje. |
| --- | --- |

(11)

Kadar sredstva za gnojenje vsebujejo oborjene fosfatne soli in njihove derivate, je pomembno zagotoviti, da se zanje izvede ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti, vključno s sistemom kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ. Zato je treba spremeniti Prilogo IV k Uredbi (EU) 2019/1009, da se določi postopek ugotavljanja skladnosti, primeren za taka sredstva za gnojenje.

| (12) | Ker se morajo zahteve iz Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 in postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV k navedeni uredbi uporabljati od 16. julija 2022, je treba začetek uporabe te uredbe preložiti na isti datum – |
| --- | --- |

(12)

Ker se morajo zahteve iz Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 in postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV k navedeni uredbi uporabljati od 16. julija 2022, je treba začetek uporabe te uredbe preložiti na isti datum –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| (2) | Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. julija 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 170, 25.6.2019, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

2

(3)  Huygens D., Saveyn H. G. M., Tonini D., Eder P., Delgado Sancho L., „Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials“, EUR 29841 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

(4)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

4

---

PRILOGA I

Priloga II k Uredbi (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | v delu I se doda naslednja točka:

  „KSM 12: Oborjene fosfatne soli in njihovi derivati“. |
| --- | --- |

(1)

v delu I se doda naslednja točka:

„KSM 12: Oborjene fosfatne soli in njihovi derivati“.

| (2) | Del II se spremeni:






  (a) | točka 1 v KSM 1 se spremeni:






  (i) | v podtočki (g) se črta „ali“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Del II se spremeni:

(a)

točka 1 v KSM 1 se spremeni:

(i)

v podtočki (g) se črta „ali“;

| (ii) | v podtočki (h) se „.“ nadomesti z „ali“; |
| --- | --- |

(ii)

v podtočki (h) se „.“ nadomesti z „ali“;

| (iii) | doda se naslednja podtočka (i):






  „(i) | oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES;“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

doda se naslednja podtočka (i):

„(i)

oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES;“;

| (b) | točka 1 v KSM 11 se spremeni:






  (i) | v podtočki (c) se črta „ali“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 1 v KSM 11 se spremeni:

(i)

v podtočki (c) se črta „ali“;

| (ii) | v podtočki (d) se „.“ nadomesti z „ali“; |
| --- | --- |

(ii)

v podtočki (d) se „.“ nadomesti z „ali“;

| (iii) | doda se naslednja podtočka (e):






  „(e) | oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES;“. |
| --- | --- | --- |

(iii)

doda se naslednja podtočka (e):

„(e)

oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES;“.

| (c) | Doda se naslednja točka KSM 12:

  „KSM 12: OBORJENE FOSFATNE SOLI IN NJIHOVI DERIVATI








  1. | Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje oborjene fosfatne soli, pridobljene z obarjanjem izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov:






  (a) | odpadnih voda in blata iz komunalnih čistilnih naprav, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Doda se naslednja točka KSM 12:

„KSM 12: OBORJENE FOSFATNE SOLI IN NJIHOVI DERIVATI

1.

(a)

odpadnih voda in blata iz komunalnih čistilnih naprav, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;

| (b) | odpadnih voda in blata iz predelave hrane, pijače, hrane za hišne živali, živalske krme ali mlečnih proizvodov, ki niso živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, razen če so faze predelave vključevale stik z biocidnimi proizvodi v smislu točke (a) člena 3(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), z izjemo tistih, ki so opredeljeni kot vrsta proizvodov 4 glavne skupine 1 iz Priloge V k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(b)

odpadnih voda in blata iz predelave hrane, pijače, hrane za hišne živali, živalske krme ali mlečnih proizvodov, ki niso živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, razen če so faze predelave vključevale stik z biocidnimi proizvodi v smislu točke (a) člena 3(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), z izjemo tistih, ki so opredeljeni kot vrsta proizvodov 4 glavne skupine 1 iz Priloge V k navedeni uredbi;

| (c) | bioloških odpadkov v smislu točke 4 člena 3 Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; |
| --- | --- |

(c)

bioloških odpadkov v smislu točke 4 člena 3 Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;

| (d) | ostankov iz predelave v smislu točke (t) člena 2 Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2) pri proizvodnji bioetanola in biodizla, pridobljenih iz materialov iz podtočk (b), (c) in (e) te točke; |
| --- | --- |

(d)

ostankov iz predelave v smislu točke (t) člena 2 Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2) pri proizvodnji bioetanola in biodizla, pridobljenih iz materialov iz podtočk (b), (c) in (e) te točke;

| (e) | živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen (*3):






  — | materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov, |
| --- | --- | --- |

(e)

živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen (*3):

—

materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov,

| — | blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug; |
| --- | --- |

—

blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug;

| — | živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;

| (f) | snovi in zmesi, razen  (*3):






  — | tistih iz podtočk (a) do (e), |
| --- | --- | --- |

(f)

snovi in zmesi, razen  (*3):

—

tistih iz podtočk (a) do (e),

| — | odpadkov v smislu člena 3(1) Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

—

odpadkov v smislu člena 3(1) Direktive 2008/98/ES;

| — | snovi ali zmesi, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

—

snovi ali zmesi, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES;

| — | snovi, pridobljenih iz predhodnih sestavin, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES, ali zmesi, ki vsebujejo takšne snovi; |
| --- | --- |

—

snovi, pridobljenih iz predhodnih sestavin, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES, ali zmesi, ki vsebujejo takšne snovi;

| — | biološko nerazgradljivih polimerov, |
| --- | --- |

—

biološko nerazgradljivih polimerov,

| — | živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009. |
| --- | --- |

—

živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009.

Poleg tega se oborjene fosfatne soli pridobivajo z obarjanjem katerega koli vhodnega materiala iz podtočk (a) do (f) ali kombinacije teh materialov, predelanih na ročen, mehanski ali gravitacijski način, s frakcioniranjem na tekoče in trdne delce z uporabo biorazgradljivih polimerov, z raztapljanjem v vodi, flotacijo, vodno ekstrakcijo, parno destilacijo ali segrevanjem izključno z namenom, da se odstrani voda, termično hidrolizo, anaerobno razgradnjo ali kompostiranjem. Temperatura pri takih postopkih se ne dvigne nad 275 °C.

| 2. | Postopek obarjanja poteka v nadzorovanih pogojih v reaktorju. Poleg tega se uporabljajo samo vhodni materiali, ki niso kontaminirani z drugimi tokovi materialov, ali vhodni materiali, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so bili enkrat nenamerno kontaminirani z drugimi tokovi materialov, zaradi česar je bila ugotovljena prisotnost eksogenih spojin le v sledeh.
  V obratu, kjer poteka obarjanje, se po postopku obarjanja, tudi med shranjevanjem, prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali. |
| --- | --- |

2.

V obratu, kjer poteka obarjanje, se po postopku obarjanja, tudi med shranjevanjem, prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali.

| 3. | Oborjene fosfatne soli vsebujejo:






  (a) | najnižjo vsebnost fosforjevega pentoksida (P2O5) v višini 16 % vsebnosti suhe snovi; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

najnižjo vsebnost fosforjevega pentoksida (P2O5) v višini 16 % vsebnosti suhe snovi;

| (b) | najvišjo vsebnost organskega ogljika (Corg) v višini 3 % vsebnosti suhe snovi; |
| --- | --- |

(b)

najvišjo vsebnost organskega ogljika (Corg) v višini 3 % vsebnosti suhe snovi;

| (c) | ne več kot 3 g/kg suhe snovi makroskopskih nečistot nad 2 mm v kateri koli izmed naslednjih oblik: organske snovi, steklo, kamni, kovina in plastična masa; |
| --- | --- |

(c)

ne več kot 3 g/kg suhe snovi makroskopskih nečistot nad 2 mm v kateri koli izmed naslednjih oblik: organske snovi, steklo, kamni, kovina in plastična masa;

| (d) | ne več kot 5 g/kg suhe snovi vsote makroskopskih nečistot iz podtočke (c). |
| --- | --- |

(d)

ne več kot 5 g/kg suhe snovi vsote makroskopskih nečistot iz podtočke (c).

| 4. | Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje derivate oborjenih fosfatnih soli, pridobljene z eno ali več kemičnimi proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži reakcija oborjenih fosfatnih soli z materiali iz podtočke 1(f), ki se porabijo ali uporabljajo v kemični obdelavi.
  Postopek pridobivanja derivatov se izvede tako, da se namenoma spremeni kemijska sestava oborjenih fosfatnih soli. |
| --- | --- |

4.

Postopek pridobivanja derivatov se izvede tako, da se namenoma spremeni kemijska sestava oborjenih fosfatnih soli.

| 5. | Oborjene fosfatne soli, ki se uporabljajo za derivate, so v skladu s točkami 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje oborjene fosfatne soli, pridobljene z obarjanjem snovi kategorije 2 ali kategorije 3 ali iz njih pridobljenih proizvodov, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 ter ukrepi iz člena 32(3) navedene uredbe, samostojno ali zmešane z vhodnimi snovmi iz točke 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (a) | v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi;

| (b) | pogoji iz točk 2 in 3 so izpolnjeni. |
| --- | --- |

(b)

pogoji iz točk 2 in 3 so izpolnjeni.

Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje tudi derivate iz takih oborjenih fosfatnih soli, pridobljene v skladu s pogoji iz točke 4.

| 7. | V obratu, kjer poteka obarjanje, se proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov, dovoljenih za oborjene fosfatne soli in njihove derivate, določenih v točkah 1, 4 in 6, jasno ločijo od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kadar za FKS sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje oborjene fosfatne soli ali njihove derivate ali oboje oziroma je iz njih sestavljeno, v Prilogi I ni zahtev glede patogenov Salmonella spp., Escherichia coli ali Enterococcaceae, ti patogeni ne presegajo mejnih vrednosti iz naslednje tabele:









  Mikroorganizmi, ki se testirajo | Načrti vzorčenja | Mejna vrednost |
| --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | odsotnost v 25 g ali 25 ml |
| Escherichia coli

  ali

  Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 v 1 g ali 1 ml |

8.

Mikroorganizmi, ki se testirajo

Načrti vzorčenja

Mejna vrednost

n

c

m

M

Salmonella spp.

5

0

0

odsotnost v 25 g ali 25 ml

Escherichia coli

ali

Enterococcaceae

5

5

0

1 000 v 1 g ali 1 ml

pri čemer je:

| n | = | število vzorcev, ki se testirajo, |
| --- | --- | --- |
| c | = | število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
| m | = | zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
| M | = | najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |

n

=

število vzorcev, ki se testirajo,

c

=

število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M,

m

=

zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo,

M

=

najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU.

| 9. | Patogeni v sredstvu za gnojenje EU, ki vsebuje oborjene fosfatne soli, pridobljene iz materialov iz podtočke 1(a), ali derivate takšnih oborjenih fosfatnih soli ali oboje oziroma je sestavljeno iz njih, ne presegajo mejnih vrednosti iz naslednje tabele:









  Mikroorganizmi, ki se testirajo | Načrti vzorčenja | Mejna vrednost |
| --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Clostridium perfringens | 5 | 5 | 0 | 100 CFU v 1 g ali 1 ml |
| jajčeca Ascaris sp., sposobna preživeti | 5 | 0 | 0 | odsotnost v 25 g ali 25 ml |

9.

Mikroorganizmi, ki se testirajo

Načrti vzorčenja

Mejna vrednost

n

c

m

M

Clostridium perfringens

5

5

0

100 CFU v 1 g ali 1 ml

jajčeca Ascaris sp., sposobna preživeti

5

0

0

odsotnost v 25 g ali 25 ml

pri čemer je:

| n | = | število vzorcev, ki se testirajo, |
| --- | --- | --- |
| c | = | število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
| m | = | zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
| M | = | najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |

n

=

število vzorcev, ki se testirajo,

c

=

število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M,

m

=

zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo,

M

=

najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU.

| 10. | Zahteve iz točk 8 in 9 ter zahteve za Salmonella spp., Escherichia coli ali Enterococcaceae, določene v ustrezni FKS sredstva za gnojenje EU, ki je sestavljeno samo iz oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov ali obojega, se ne uporabljajo, če so bile navedene oborjene fosfatne soli ali vsi biogeni vhodni materiali, uporabljeni v postopku obarjanja, obdelani po enem od naslednjih postopkov:






  (a) | sterilizacija pod pritiskom s segrevanjem na temperaturo v jedru nad 133 °C najmanj 20 minut pri absolutnem tlaku najmanj 3 bare, pri čemer je tlak treba doseči z odvajanjem vsega zraka iz sterilizacijske komore in zamenjavo zraka s paro (‚nasičena para‘); |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

sterilizacija pod pritiskom s segrevanjem na temperaturo v jedru nad 133 °C najmanj 20 minut pri absolutnem tlaku najmanj 3 bare, pri čemer je tlak treba doseči z odvajanjem vsega zraka iz sterilizacijske komore in zamenjavo zraka s paro (‚nasičena para‘);

| (b) | obdelava v enoti za pasterizacijo ali higienizacijo, pri čemer je vsaj za eno uro dosežena temperatura 70 °C. |
| --- | --- |

(b)

obdelava v enoti za pasterizacijo ali higienizacijo, pri čemer je vsaj za eno uro dosežena temperatura 70 °C.

| 11. | Oborjene fosfatne soli, pridobljene iz materialov iz podtočke 1(a), in derivati, pridobljeni iz takih oborjenih fosfatnih soli, ne vsebujejo več kot 6 mg PAO16
   (*4) na 1 kg suhe snovi |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vsota aluminija (Al) in železa (Fe) v oborjenih fosfatnih soleh ali njihovih derivatih ne presega 10 % suhe snovi oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Oborjene fosfatne soli ali njihovi derivati so registrirani v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 v dokumentaciji, ki vsebuje:






  (a) | informacije, določene v prilogah VI, VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006; in |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

informacije, določene v prilogah VI, VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006; in

| (b) | poročilo o kemijski varnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki pokriva uporabo sredstva za gnojenje, razen če je snov izrecno zajeta v eni od izjem, za katere registracija ni obvezna, kakor je določeno v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ali v točki 6, 7, 8 ali 9 Priloge V k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(b)

poročilo o kemijski varnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki pokriva uporabo sredstva za gnojenje, razen če je snov izrecno zajeta v eni od izjem, za katere registracija ni obvezna, kakor je določeno v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ali v točki 6, 7, 8 ali 9 Priloge V k navedeni uredbi.

| 14. | Za namene točk 3, 11 in 12 se suha snov oborjenih fosfatnih soli in njihovih derivatov meri z vakuumskim sušenjem pri 40 °C do konstantne teže, da se prepreči izguba kristalno vezane vode. |
| --- | --- |

14.

(*1)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1)."

(*2)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16)."

(*3)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke."

(*3)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke."

(*4)  Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.“."

---

(*1)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

(*2)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

(*3)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke.

(*4)  Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.“.“

---

PRILOGA II

V delu II Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1009 se modul D1 (Zagotavljanje kakovosti proizvodnega postopka) spremeni:

| (1) | v točki 2.2 se podtočka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | skice, načrte, opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU, in v zvezi z materiali, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, pa tudi pisni opis in diagram proizvodnega postopka, v katerih se jasno opredeli vsaka obdelava, posoda in prostor za shranjevanje;“. |
| --- | --- | --- |

(1)

v točki 2.2 se podtočka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

skice, načrte, opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU, in v zvezi z materiali, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, pa tudi pisni opis in diagram proizvodnega postopka, v katerih se jasno opredeli vsaka obdelava, posoda in prostor za shranjevanje;“.

| (2) | Uvodno besedilo v točki 5.1.1.1 se nadomesti z naslednjim:






  „5.1.1.1 | Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kot so opredeljene v Prilogi II, višje vodstvo proizvodne organizacije:“. |
| --- | --- | --- |

(2)

Uvodno besedilo v točki 5.1.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„5.1.1.1

Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kot so opredeljene v Prilogi II, višje vodstvo proizvodne organizacije:“.

| (3) | Točka 5.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:






  „5.1.2.1 | Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, sistem kakovosti zagotovi skladnost z zahtevami, določenimi v navedeni prilogi.“. |
| --- | --- | --- |

(3)

Točka 5.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„5.1.2.1

Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, sistem kakovosti zagotovi skladnost z zahtevami, določenimi v navedeni prilogi.“.

| (4) | Točka 5.1.3.1 se spremeni:






  (a) | uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:






  „5.1.3.1 | Pregledi in testi za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, vsebujejo naslednje elemente:“. |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Točka 5.1.3.1 se spremeni:

(a)

uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

„5.1.3.1

Pregledi in testi za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, vsebujejo naslednje elemente:“.

| (b) | Podtočki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:






  „(b) | usposobljeno osebje opravi vizualni pregled vsake pošiljke vhodnih materialov in preveri skladnost s specifikacijami za vhodne materiale iz KSM 3, 5 in 12, določene v Prilogi II; |
| --- | --- | --- |

(b)

Podtočki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:

„(b)

usposobljeno osebje opravi vizualni pregled vsake pošiljke vhodnih materialov in preveri skladnost s specifikacijami za vhodne materiale iz KSM 3, 5 in 12, določene v Prilogi II;

| (c) | proizvajalec zavrne vsako pošiljko katerega koli vhodnega materiala, kadar se pri vizualnem pregledu pojavi kakršen koli sum na kaj od naslednjega:






  — | prisotnost nevarnih ali škodljivih snovi za proces ali za kakovost končnega sredstva za gnojenje EU, |
| --- | --- | --- |

(c)

proizvajalec zavrne vsako pošiljko katerega koli vhodnega materiala, kadar se pri vizualnem pregledu pojavi kakršen koli sum na kaj od naslednjega:

—

prisotnost nevarnih ali škodljivih snovi za proces ali za kakovost končnega sredstva za gnojenje EU,

| — | nezdružljivost s specifikacijami iz KSM 3, 5 in 12 iz Priloge II, zlasti s prisotnostjo plastične mase, ki vodi k preseganju mejne vrednosti makroskopskih nečistot;“. |
| --- | --- |

—

nezdružljivost s specifikacijami iz KSM 3, 5 in 12 iz Priloge II, zlasti s prisotnostjo plastične mase, ki vodi k preseganju mejne vrednosti makroskopskih nečistot;“.

| (c) | Podtočka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | pri izhodnih materialih se odvzamejo vzorci, da se preveri njihova skladnost s specifikacijami iz KSM 3, 5 in 12, kot so opredeljene v Prilogi II, ter da lastnosti izhodnega materiala ne ogrožajo skladnosti sredstva za gnojenje EU z ustreznimi zahtevami iz Priloge I;“. |
| --- | --- | --- |

(c)

Podtočka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

pri izhodnih materialih se odvzamejo vzorci, da se preveri njihova skladnost s specifikacijami iz KSM 3, 5 in 12, kot so opredeljene v Prilogi II, ter da lastnosti izhodnega materiala ne ogrožajo skladnosti sredstva za gnojenje EU z ustreznimi zahtevami iz Priloge I;“.

| (d) | V točki (f) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „(f) | pri materialih, ki spadajo v KSM 3 in 5, se vzorci izhodnih materialov redno odvzamejo vsaj z naslednjo pogostostjo:“. |
| --- | --- | --- |

(d)

V točki (f) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„(f)

pri materialih, ki spadajo v KSM 3 in 5, se vzorci izhodnih materialov redno odvzamejo vsaj z naslednjo pogostostjo:“.

| (e) | Vstavita se naslednji podtočki:






  „(fa) | pri materialih, ki spadajo v KSM 12, se vzorci izhodnih materialov odvzamejo vsaj z naslednjo privzeto pogostostjo ali prej, kot je predvideno, če je to potrebno zaradi katere koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na kakovost sredstva za gnojenje EU:







  Letni vnos (v tonah) | Vzorci/leto |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 3 000 | 4 |
| 3 001 –10 000 | 8 |
| 10 001 –20 000 | 12 |
| 20 001 –40 000 | 16 |
| 40 001 –60 000 | 20 |
| 60 001 –80 000 | 24 |
| 80 001 –100 000 | 28 |
| 100 001 –120 000 | 32 |
| 120 001 –140 000 | 36 |
| 140 001 –160 000 | 40 |
| 160 001 –180 000 | 44 |
| > 180 000 | 48 |

(e)

Vstavita se naslednji podtočki:

„(fa)

pri materialih, ki spadajo v KSM 12, se vzorci izhodnih materialov odvzamejo vsaj z naslednjo privzeto pogostostjo ali prej, kot je predvideno, če je to potrebno zaradi katere koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na kakovost sredstva za gnojenje EU:

Letni vnos (v tonah)

Vzorci/leto

≤ 3 000

4

3 001 –10 000

8

10 001 –20 000

12

20 001 –40 000

16

40 001 –60 000

20

60 001 –80 000

24

80 001 –100 000

28

100 001 –120 000

32

120 001 –140 000

36

140 001 –160 000

40

160 001 –180 000

44

> 180 000

48

Proizvajalci lahko zmanjšajo privzeto pogostost testiranja onesnaževal, kot je navedena zgoraj, tako da upoštevajo porazdelitev preteklih vzorcev. Po minimalnem obdobju spremljanja, ki traja eno leto, in najmanj 10 vzorcih, ki dokazujejo skladnost z zahtevami iz prilog I in II, lahko proizvajalec zmanjša privzeto pogostost vzorčenja za zadevni parameter za faktor 2, če je najvišja raven onesnaževal, zabeležena pri zadnjih 10 vzorcih, nižja od polovice mejne vrednosti za zadevni parameter iz prilog I in II;

(fb) pri materialih, ki spadajo v KSM 12, se vsaki seriji ali delu proizvodnje dodeli edinstvena oznaka za namene vodenja kakovosti. Najmanj en vzorec na 3 000 ton teh materialov ali en vzorec na dva meseca, kar koli nastopi prej, se hrani v dobrem stanju najmanj dve leti;“.

| (f) | V podtočki (g)(iii) se „.“ nadomesti z „;“ in doda se naslednja podtočka (iv):






  „(iv) | pri materialih, ki spadajo v KSM 12, opravi meritev vzorcev za hrambo iz podtočke (fb) in sprejme potrebne popravne ukrepe za preprečitev morebitnega nadaljnjega prevoza in uporabe navedenega materiala.“. |
| --- | --- | --- |

(f)

V podtočki (g)(iii) se „.“ nadomesti z „;“ in doda se naslednja podtočka (iv):

„(iv)

pri materialih, ki spadajo v KSM 12, opravi meritev vzorcev za hrambo iz podtočke (fb) in sprejme potrebne popravne ukrepe za preprečitev morebitnega nadaljnjega prevoza in uporabe navedenega materiala.“.

| (5) | V točki 5.1.4.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „5.1.4.1 | Evidence kakovosti za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, izkazujejo, da se izvaja dejanski nadzor vhodnih materialov, proizvodnje, shranjevanja ter skladnosti vhodnih in izhodnih materialov z ustreznimi zahtevami iz te uredbe. Vsak dokument je čitljiv in na voljo na njegovem ustreznem mestu uporabe; vse zastarele različice se takoj odstranijo z vseh mest uporabe ali se vsaj označijo kot zastarele. Dokumentacija o upravljanju kakovosti vsebuje vsaj naslednje informacije:“. |
| --- | --- | --- |

(5)

V točki 5.1.4.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„5.1.4.1

Evidence kakovosti za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, izkazujejo, da se izvaja dejanski nadzor vhodnih materialov, proizvodnje, shranjevanja ter skladnosti vhodnih in izhodnih materialov z ustreznimi zahtevami iz te uredbe. Vsak dokument je čitljiv in na voljo na njegovem ustreznem mestu uporabe; vse zastarele različice se takoj odstranijo z vseh mest uporabe ali se vsaj označijo kot zastarele. Dokumentacija o upravljanju kakovosti vsebuje vsaj naslednje informacije:“.

| (6) | V točki 5.1.5.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „5.1.5.1 | Proizvajalec glede materialov, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, pripravi program letne notranje revizije za preverjanje skladnosti s sistemom kakovosti, ki zajema naslednje:“. |
| --- | --- | --- |

(6)

V točki 5.1.5.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„5.1.5.1

Proizvajalec glede materialov, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, pripravi program letne notranje revizije za preverjanje skladnosti s sistemom kakovosti, ki zajema naslednje:“.

| (7) | Točka 6.3.2 se nadomesti z naslednjim:






  „6.3.2 | Priglašeni organ za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, med vsako revizijo odvzame in analizira vzorce izhodnih materialov, te revizije pa opravi z naslednjo pogostostjo:






  (a) | v prvem letu nadzora zadevnega obrata, ki ga opravi priglašeni organ: enako pogosto kot pogostost vzorčenja, ki je navedena v tabeli iz točke 5.1.3.1(f) oziroma 5.1.3.1(fa), ter |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Točka 6.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„6.3.2

Priglašeni organ za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5 in 12, kakor so opredeljene v Prilogi II, med vsako revizijo odvzame in analizira vzorce izhodnih materialov, te revizije pa opravi z naslednjo pogostostjo:

(a)

v prvem letu nadzora zadevnega obrata, ki ga opravi priglašeni organ: enako pogosto kot pogostost vzorčenja, ki je navedena v tabeli iz točke 5.1.3.1(f) oziroma 5.1.3.1(fa), ter

| (b) | v naslednjih letih nadzora: dvakrat manj od pogostosti vzorčenja, ki je navedena v tabeli iz točke 5.1.3.1(f) oziroma 5.1.3.1(fa).“. |
| --- | --- |

(b)

v naslednjih letih nadzora: dvakrat manj od pogostosti vzorčenja, ki je navedena v tabeli iz točke 5.1.3.1(f) oziroma 5.1.3.1(fa).“.

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/130

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2087

z dne 6. julija 2021

o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi dodatka materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov kot kategorije sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (1) in zlasti člena 42(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu. Sredstva za gnojenje EU vsebujejo sestavne materiale ene ali več kategorij iz Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu. Sredstva za gnojenje EU vsebujejo sestavne materiale ene ali več kategorij iz Priloge II k navedeni uredbi.

| (2) | Člen 42(2) Uredbe (EU) 2019/1009 v povezavi s točko (b) prvega pododstavka člena 42(1) navedene uredbe od Komisije zahteva, da po 15. juliju 2019 brez nepotrebnega odlašanja oceni proizvode iz pepela in jih vključi v Prilogo II k navedeni uredbi, če je v navedeni oceni ugotovljeno, da sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo navedeni material, ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje ter zagotavljajo agronomsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(2)

Člen 42(2) Uredbe (EU) 2019/1009 v povezavi s točko (b) prvega pododstavka člena 42(1) navedene uredbe od Komisije zahteva, da po 15. juliju 2019 brez nepotrebnega odlašanja oceni proizvode iz pepela in jih vključi v Prilogo II k navedeni uredbi, če je v navedeni oceni ugotovljeno, da sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo navedeni material, ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje ter zagotavljajo agronomsko učinkovitost.

| (3) | Proizvodi iz pepela so lahko odpadek in lahko v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2019/1009 prenehajo biti odpadek, če jih vsebuje skladno sredstvo za gnojenje EU. V skladu s členom 42(3) Uredbe (EU) 2019/1009 v povezavi s členom 6 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) lahko zato Komisija v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 vključi proizvode iz pepela le, če pravila predelave iz navedene priloge zagotavljajo, da se materiali uporabljajo za specifične namene, da zanje obstaja trg ali povpraševanje in da njihova uporaba ne bo povzročila splošnega škodljivega vpliva na okolje in zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(3)

Proizvodi iz pepela so lahko odpadek in lahko v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2019/1009 prenehajo biti odpadek, če jih vsebuje skladno sredstvo za gnojenje EU. V skladu s členom 42(3) Uredbe (EU) 2019/1009 v povezavi s členom 6 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) lahko zato Komisija v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 vključi proizvode iz pepela le, če pravila predelave iz navedene priloge zagotavljajo, da se materiali uporabljajo za specifične namene, da zanje obstaja trg ali povpraševanje in da njihova uporaba ne bo povzročila splošnega škodljivega vpliva na okolje in zdravje ljudi.

| (4) | Skupno raziskovalno središče Komisije (v nadaljnjem besedilu: JRC) je pred pričakovanim sprejetjem Uredbe (EU) 2019/1009 začelo ocenjevanje proizvodov iz pepela in ga zaključilo leta 2019. Med ocenjevanjem se je področje uporabe razširilo zaradi vključitve širokega spektra materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov. |
| --- | --- |

(4)

Skupno raziskovalno središče Komisije (v nadaljnjem besedilu: JRC) je pred pričakovanim sprejetjem Uredbe (EU) 2019/1009 začelo ocenjevanje proizvodov iz pepela in ga zaključilo leta 2019. Med ocenjevanjem se je področje uporabe razširilo zaradi vključitve širokega spektra materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov.

| (5) | V poročilu JRC o oceni (3) je ugotovljeno, da materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, rastlinam zagotavljajo hranila ali izboljšujejo njihovo hranilno učinkovitost in s tem zagotavljajo agronomsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(5)

V poročilu JRC o oceni (3) je ugotovljeno, da materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, rastlinam zagotavljajo hranila ali izboljšujejo njihovo hranilno učinkovitost in s tem zagotavljajo agronomsko učinkovitost.

| (6) | V poročilu JRC o oceni je nadalje ugotovljeno, da obstaja povpraševanje na trgu po materialih, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatih, ki se povečuje, ter da se bodo ti materiali verjetno v evropskem kmetijstvu uporabljali za zagotavljanje vnosa hranil. Poleg tega je v poročilu navedeno, da uporaba materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov, ki so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, na splošno ne vpliva škodljivo na okolje ali zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(6)

V poročilu JRC o oceni je nadalje ugotovljeno, da obstaja povpraševanje na trgu po materialih, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatih, ki se povečuje, ter da se bodo ti materiali verjetno v evropskem kmetijstvu uporabljali za zagotavljanje vnosa hranil. Poleg tega je v poročilu navedeno, da uporaba materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov, ki so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, na splošno ne vpliva škodljivo na okolje ali zdravje ljudi.

| (7) | Pravila predelave, predlagana v poročilu JRC o oceni, vključujejo ukrepe za omejitev tveganja recikliranja ali proizvodnje onesnaževal, kot so oblikovanje izčrpnega seznama sprejemljivih vhodnih materialov in izključitev na primer mešanih komunalnih odpadkov ter določitev posebnih pogojev obdelave in zahtev glede kakovosti proizvodov. V navedenem poročilu o oceni je prav tako ugotovljeno, da bi morala biti sredstva za gnojenje, ki vsebujejo materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate, v skladu s posebnimi pravili za označevanje in da bi morala pravila za ugotavljanje skladnosti, ki se uporabljajo za taka sredstva, vključevati sistem kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ. |
| --- | --- |

(7)

Pravila predelave, predlagana v poročilu JRC o oceni, vključujejo ukrepe za omejitev tveganja recikliranja ali proizvodnje onesnaževal, kot so oblikovanje izčrpnega seznama sprejemljivih vhodnih materialov in izključitev na primer mešanih komunalnih odpadkov ter določitev posebnih pogojev obdelave in zahtev glede kakovosti proizvodov. V navedenem poročilu o oceni je prav tako ugotovljeno, da bi morala biti sredstva za gnojenje, ki vsebujejo materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate, v skladu s posebnimi pravili za označevanje in da bi morala pravila za ugotavljanje skladnosti, ki se uporabljajo za taka sredstva, vključevati sistem kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ.

| (8) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu JRC o oceni, zagotavljajo agronomsko učinkovitost v smislu točke (b)(ii) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Poleg tega izpolnjujejo merila iz člena 6 Direktive 2008/98/ES. Prav tako pa tudi ugotavlja, da če so na splošno skladni z drugimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2019/1009, zlasti pa z zahtevami iz Priloge I k navedeni uredbi, ne bi pomenili tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje v smislu točke (b)(i) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Zato bi bilo treba materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate vključiti v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 ob upoštevanju navedenih pravil predelave. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu JRC o oceni, zagotavljajo agronomsko učinkovitost v smislu točke (b)(ii) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Poleg tega izpolnjujejo merila iz člena 6 Direktive 2008/98/ES. Prav tako pa tudi ugotavlja, da če so na splošno skladni z drugimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2019/1009, zlasti pa z zahtevami iz Priloge I k navedeni uredbi, ne bi pomenili tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje v smislu točke (b)(i) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Zato bi bilo treba materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate vključiti v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 ob upoštevanju navedenih pravil predelave.

| (9) | Zlasti bi se morali živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) dovoliti kot vhodne snovi za materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate, ki jih ureja Uredba (EU) 2019/1009, samo če in kadar so bile določene njihove končne točke v proizvodni verigi v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in bodo dosežene najpozneje do konca proizvodnega postopka sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, ali njihove derivate. |
| --- | --- |

(9)

Zlasti bi se morali živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) dovoliti kot vhodne snovi za materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate, ki jih ureja Uredba (EU) 2019/1009, samo če in kadar so bile določene njihove končne točke v proizvodni verigi v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in bodo dosežene najpozneje do konca proizvodnega postopka sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, ali njihove derivate.

| (10) | Glede na to, da se materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati lahko štejejo za predelane odpadke ali stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba v skladu s tretjim pododstavkom člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009 take materiale izključiti iz kategorij sestavnih materialov 1 in 11 iz Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da se materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati lahko štejejo za predelane odpadke ali stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba v skladu s tretjim pododstavkom člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009 take materiale izključiti iz kategorij sestavnih materialov 1 in 11 iz Priloge II k navedeni uredbi.

| (11) | Pomembno je zagotoviti, da bodo za sredstva za gnojenje, ki vsebujejo materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate, veljala dodatna pravila za označevanje in se bo zanje uporabljal postopek ugotavljanja skladnosti, vključno s sistemom kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ. Zato je treba spremeniti Prilogo III in Prilogo IV k Uredbi (EU) 2019/1009, da se določijo zahteve za označevanje in postopek ugotavljanja skladnosti, primeren za taka sredstva za gnojenje. |
| --- | --- |

(11)

Pomembno je zagotoviti, da bodo za sredstva za gnojenje, ki vsebujejo materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate, veljala dodatna pravila za označevanje in se bo zanje uporabljal postopek ugotavljanja skladnosti, vključno s sistemom kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ. Zato je treba spremeniti Prilogo III in Prilogo IV k Uredbi (EU) 2019/1009, da se določijo zahteve za označevanje in postopek ugotavljanja skladnosti, primeren za taka sredstva za gnojenje.

| (12) | Ker se morajo zahteve iz Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) 2019/1009 in postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV k navedeni uredbi uporabljati od 16. julija 2022, je treba začetek uporabe te uredbe preložiti na isti datum – |
| --- | --- |

(12)

Ker se morajo zahteve iz Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) 2019/1009 in postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV k navedeni uredbi uporabljati od 16. julija 2022, je treba začetek uporabe te uredbe preložiti na isti datum –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| (2) | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(2)

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi;

| (3) | Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. julija 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 170, 25.6.2019, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

2

(3)  Huygens D., Saveyn H. G. M., Tonini D., Eder P., Delgado Sancho L., „Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials“, EUR 29841 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

(4)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

4

---

PRILOGA I

Priloga II k Uredbi (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | v delu I se doda naslednja točka:

  „KSM 13: Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati“; |
| --- | --- |

(1)

v delu I se doda naslednja točka:

„KSM 13: Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati“;

| (2) | del II se spremeni:






  (a) | v točki 1 v KSM 1 se doda naslednja podtočka (j):






  „(j) | materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES, ali“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

del II se spremeni:

(a)

v točki 1 v KSM 1 se doda naslednja podtočka (j):

„(j)

materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES, ali“;

| (b) | v točki 1 v KSM 11 se doda naslednja podtočka (f):






  „(f) | materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES, ali“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 1 v KSM 11 se doda naslednja podtočka (f):

„(f)

materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES, ali“;

| (c) | doda se naslednja točka KSM 13:

  „
  KSM 13: MATERIALI, PRIDOBLJENI S TOPLOTNO OKSIDACIJO, IN NJIHOVI DERIVATI









  1. | Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo v postopku toplotno-kemične pretvorbe v pogojih, v katerih prisotnost kisika ni omejena, iz izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov:






  (a) | živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen (*1):






  — | materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka KSM 13:

„
  KSM 13: MATERIALI, PRIDOBLJENI S TOPLOTNO OKSIDACIJO, IN NJIHOVI DERIVATI

1.

(a)

živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen (*1):

—

materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov,

| — | blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug ter |
| --- | --- |

—

blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug ter

| — | živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;

| (b) | rastlinskih odpadkov iz živilskopredelovalne industrije in odpadnih rastlinskih vlaken iz proizvodnje čiste celuloze in iz proizvodnje papirja iz čiste celuloze, če niso kemično modificirani; |
| --- | --- |

(b)

rastlinskih odpadkov iz živilskopredelovalne industrije in odpadnih rastlinskih vlaken iz proizvodnje čiste celuloze in iz proizvodnje papirja iz čiste celuloze, če niso kemično modificirani;

| (c) | frakcije bioloških odpadkov, ki nastane pri poznejših postopkih obdelave bioloških odpadkov, zbranih ločeno za recikliranje v smislu Direktive 2008/98/ES, za katere se s sežiganjem doseže najboljši izid za okolje v skladu s členom 4 navedene direktive, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; |
| --- | --- |

(c)

frakcije bioloških odpadkov, ki nastane pri poznejših postopkih obdelave bioloških odpadkov, zbranih ločeno za recikliranje v smislu Direktive 2008/98/ES, za katere se s sežiganjem doseže najboljši izid za okolje v skladu s členom 4 navedene direktive, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;

| (d) | materialov, ki nastanejo pri nadzorovanem procesu mikrobne ali toplotno-kemične pretvorbe, pri čemer se uporabljajo izključno vhodni materiali iz podtočk (a), (b) in (c); |
| --- | --- |

(d)

materialov, ki nastanejo pri nadzorovanem procesu mikrobne ali toplotno-kemične pretvorbe, pri čemer se uporabljajo izključno vhodni materiali iz podtočk (a), (b) in (c);

| (e) | blata iz komunalnih čistilnih naprav, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; |
| --- | --- |

(e)

blata iz komunalnih čistilnih naprav, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;

| (f) | materialov iz neodvisne obdelave odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva Sveta 91/271/EGS (*2), iz živilskopredelovalne industrije, industrije hrane za hišne živali, industrije krme, mlečne industrije in industrije pijač, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; |
| --- | --- |

(f)

materialov iz neodvisne obdelave odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva Sveta 91/271/EGS (*2), iz živilskopredelovalne industrije, industrije hrane za hišne živali, industrije krme, mlečne industrije in industrije pijač, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;

| (g) | odpadkov v smislu Direktive 2008/98/ES, razen (*1):






  — | vhodnih materialov iz podtočk (a) do (f), |
| --- | --- | --- |

(g)

odpadkov v smislu Direktive 2008/98/ES, razen (*1):

—

vhodnih materialov iz podtočk (a) do (f),

| — | nevarnih odpadkov v smislu člena 3(2) Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

—

nevarnih odpadkov v smislu člena 3(2) Direktive 2008/98/ES;

| — | materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov, |
| --- | --- |

—

materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov,

| — | bioloških odpadkov v smislu 3(4) Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru, in |
| --- | --- |

—

bioloških odpadkov v smislu 3(4) Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru, in

| — | živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;

| (h) | pomožnih goriv (zemeljskega plina, utekočinjenega plina, kondenzata zemeljskega plina, procesnih plinov in njihovih sestavin, surove nafte, premoga, koksa in iz njih pridobljenih materialov), kadar se uporabljajo za predelavo vhodnih materialov iz podtočk (a) do (g); |
| --- | --- |

(h)

pomožnih goriv (zemeljskega plina, utekočinjenega plina, kondenzata zemeljskega plina, procesnih plinov in njihovih sestavin, surove nafte, premoga, koksa in iz njih pridobljenih materialov), kadar se uporabljajo za predelavo vhodnih materialov iz podtočk (a) do (g);

| (i) | snovi, ki se uporabljajo v proizvodnih procesih železarske in jeklarske industrije ali |
| --- | --- |

(i)

snovi, ki se uporabljajo v proizvodnih procesih železarske in jeklarske industrije ali

| (j) | snovi in zmesi, razen (*1):






  — | vhodnih materialov iz podtočk (a) do (i), |
| --- | --- | --- |

(j)

snovi in zmesi, razen (*1):

—

vhodnih materialov iz podtočk (a) do (i),

| — | odpadkov v smislu člena 3(1) Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

—

odpadkov v smislu člena 3(1) Direktive 2008/98/ES;

| — | snovi ali zmesi, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

—

snovi ali zmesi, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES;

| — | snovi, pridobljenih iz predhodnih sestavin, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES, ali zmesi, ki vsebujejo take snovi, in |
| --- | --- |

—

snovi, pridobljenih iz predhodnih sestavin, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES, ali zmesi, ki vsebujejo take snovi, in

| — | živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009. |
| --- | --- |

—

živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009.

| 2. | Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo v postopku toplotno-kemične pretvorbe materialov kategorije 2 ali 3 ali iz njih pridobljenih proizvodov v pogojih, v katerih prisotnost kisika ni omejena, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 ter ukrepi iz člena 32(3) navedene uredbe, samostojno ali zmešane z vhodnimi snovmi iz točke 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (a) | v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi;

| (b) | pogoji iz točk 3, 4 in 5 so izpolnjeni. |
| --- | --- |

(b)

pogoji iz točk 3, 4 in 5 so izpolnjeni.

| 3. | Toplotna oksidacija poteka v pogojih, v katerih pristnost kisika ni omejena, tako da se po zadnjem dovodu zraka za sežig plin, ki nastane pri toplotno-kemični pretvorbi, na nadzorovan in homogen način ter tudi v najbolj neugodnih pogojih za vsaj 2 sekundi segreje na temperaturo vsaj 850 °C. Ti pogoji se uporabljajo za vse vhodne materiale, razen za:






  (a) | vhodne materiale iz točk 1(a), (b) in (h) ali tiste, ki so nastali pri nadzorovanem procesu mikrobne ali toplotno-kemične pretvorbe, pri katerem se uporabljajo izključno navedeni materiali, in |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

vhodne materiale iz točk 1(a), (b) in (h) ali tiste, ki so nastali pri nadzorovanem procesu mikrobne ali toplotno-kemične pretvorbe, pri katerem se uporabljajo izključno navedeni materiali, in

| (b) | vhodne materiale iz točke 2, |
| --- | --- |

(b)

vhodne materiale iz točke 2,

pri katerih se za vsaj 0,2 sekunde doseže temperatura najmanj 450 °C;

| 4. | Toplotna oksidacija poteka v sežigalni ali zgorevalni komori. V komori se lahko predelajo samo vhodni materiali, ki niso kontaminirani z drugimi tokovi materialov, ali vhodni materiali, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so bili enkrat nenamerno kontaminirani z drugimi tokovi materialov, zaradi česar je bila ugotovljena prisotnost eksogenih spojin samo v sledeh.
  V obratu, v katerem poteka toplotna oksidacija, morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 2 se jasno ločijo od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov; |
| --- | --- | --- |

4.

V obratu, v katerem poteka toplotna oksidacija, morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 2 se jasno ločijo od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov;

| (b) | vhodni material se oksidira tako, da je skupna vsebnost organskega ogljika (Corg) v nastali žlindri in pepelu z rešetke manjša od 3 % v suhi snovi materiala; |
| --- | --- |

(b)

vhodni material se oksidira tako, da je skupna vsebnost organskega ogljika (Corg) v nastali žlindri in pepelu z rešetke manjša od 3 % v suhi snovi materiala;

| (c) | po toplotno-kemični pretvorbi, tudi med shranjevanjem, se prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali. |
| --- | --- |

(c)

po toplotno-kemični pretvorbi, tudi med shranjevanjem, se prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali.

| 5. | Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, so pepel ali žlindra in imajo največ:






  (a) | 6 mg PAO16
   (*3) na 1 kg suhe snovi, |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

6 mg PAO16
   (*3) na 1 kg suhe snovi,

| (b) | 20 ng ekvivalentov toksičnosti SZO (*4) PCDD/F (*5)/kg suhe snovi. |
| --- | --- |

(b)

20 ng ekvivalentov toksičnosti SZO (*4) PCDD/F (*5)/kg suhe snovi.

| 6. | Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje derivate materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, ki so bili proizvedeni iz vhodnih materialov iz točk 1 in 2, izpolnjujejo pogoje iz točke 5 in so bili proizvedeni v procesu toplotno-kemične pretvorbe v skladu s točkama 3 in 4.
  Postopek pridobivanja derivatov se izvede tako, da se namenoma spremeni kemična sestava materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo.
  Značilnosti postopka pridobivanja derivatov so:






  (a) | kemična proizvodnja; derivati se pridobivajo z enim ali več kemičnimi proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži reakcija materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, z vhodnimi materiali iz podtočke1(j), ki se porabijo ali uporabljajo v kemični predelavi, medtem ko se biološko nerazgradljivi polimeri ne uporabljajo; |
| --- | --- | --- |

6.

Postopek pridobivanja derivatov se izvede tako, da se namenoma spremeni kemična sestava materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo.

Značilnosti postopka pridobivanja derivatov so:

(a)

kemična proizvodnja; derivati se pridobivajo z enim ali več kemičnimi proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži reakcija materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, z vhodnimi materiali iz podtočke1(j), ki se porabijo ali uporabljajo v kemični predelavi, medtem ko se biološko nerazgradljivi polimeri ne uporabljajo;

| (b) | toplotno-kemična proizvodnja: derivati se pridobijo z enim ali več proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži toplotno-kemična reakcija materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, z reaktanti iz točk 1 in 2, ki se porabijo ali uporabijo za kemično predelavo. |
| --- | --- |

(b)

toplotno-kemična proizvodnja: derivati se pridobijo z enim ali več proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži toplotno-kemična reakcija materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, z reaktanti iz točk 1 in 2, ki se porabijo ali uporabijo za kemično predelavo.

Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ki imajo eno ali več nevarnih lastnosti, navedenih v Prilogi III k Direktivi 2008/98/ES, se ne mešajo z niti se ne sproži reakcija teh materialov z odpadki, snovmi ali materiali z namenom zmanjšanja nevarnih snovi pod mejne vrednosti za nevarno lastnost, kot je določeno v Prilogi III k navedeni direktivi. Proizvajalci, ki uporabljajo materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, z nevarnimi lastnostmi, morajo s pristopom masne bilance dokazati odstranitev onesnaževal ali njihovo pretvorbo na ravni, ki so nižje od mejnih vrednosti iz Priloge III k Direktivi 2008/98/ES.

| 7. | Onesnaževala v sredstvu za gnojenje EU, ki vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, ali njihove derivate oziroma je iz njih sestavljeno, ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:






  (a) | celotni krom (Cr): 400 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočk 1(e), (g) ali (i); |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

celotni krom (Cr): 400 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočk 1(e), (g) ali (i);

| (b) | talij (Tl): 2 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočk 1(e), (g) (h) ali (i); |
| --- | --- |

(b)

talij (Tl): 2 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočk 1(e), (g) (h) ali (i);

vsebnost klora (Cl-) ne sme biti višja od 30 g/kg suhe snovi. Vendar se ta mejna vrednost ne uporablja za sredstva za gnojenje EU, proizvedena s proizvodnim postopkom, pri katerem je bila dodana spojina, ki vsebuje Cl-, z namenom proizvajanja soli alkalijskih kovin ali soli zemljoalkalijskih kovin in je deklarirana v skladu s Prilogo III;

vsebnost vanadija (V) ne sme presegati 600 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočke 1(g) ali (i).

| 8. | Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati so registrirani v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 v dokumentaciji, ki vsebuje:






  (a) | informacije, določene v prilogah VI, VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, in |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

informacije, določene v prilogah VI, VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, in

| (b) | poročilo o kemijski varnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki pokriva uporabo sredstva za gnojenje, |
| --- | --- |

(b)

poročilo o kemijski varnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki pokriva uporabo sredstva za gnojenje,

razen če je snov izrecno zajeta v eni od izjem, za katere registracija ni obvezna, kakor je določeno v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ali v točki 6, 7, 8 ali 9 Priloge V k navedeni uredbi.

(*1)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke."

(*2)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40)."

(*1)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke."

(*1)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke."

(*3)  Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena."

(*4)  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) „The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.“
  "

(*5)  Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani.“."

---

(*1)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke.

(*2)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

(*3)  Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.

(*4)  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) „The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.“

(*5)  Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani.“.“

---

PRILOGA II

V del I Priloge III k Uredbi (EU) 2019/1009 se vstavi naslednja točka:

| „7a. | Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, ali njihove derivate iz KSM 13 v delu II Priloge II oziroma je iz njih sestavljeno ter ima vsebnost mangana (Mn) nad 3,5 masnega odstotka, se vsebnost mangana deklarira.“ |
| --- | --- |

„7a.

Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, ali njihove derivate iz KSM 13 v delu II Priloge II oziroma je iz njih sestavljeno ter ima vsebnost mangana (Mn) nad 3,5 masnega odstotka, se vsebnost mangana deklarira.“

---

PRILOGA III

V delu II Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1009 se modul D1 (Zagotavljanje kakovosti proizvodnega postopka) spremeni:

| (1) | točka 2.2 se spremeni:






  (a) | podtočka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | skice, načrte, opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU, in v zvezi z materiali, ki spadajo v KSM 3, 5 12 ali 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, pa tudi pisni opis in diagram proizvodnega postopka, v katerih se jasno opredeli vsaka obdelava, posoda in prostor za shranjevanje;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

točka 2.2 se spremeni:

(a)

podtočka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

skice, načrte, opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU, in v zvezi z materiali, ki spadajo v KSM 3, 5 12 ali 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, pa tudi pisni opis in diagram proizvodnega postopka, v katerih se jasno opredeli vsaka obdelava, posoda in prostor za shranjevanje;“;

| (b) | vstavi se naslednja podtočka (ga):






  „(ga) | izračune nevarnih odpadkov za sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo material iz KMS 13 ali so iz njega sestavljena; testiranje iz točke 6 v KSM 13 v delu II Priloge II se izvede vsaj vsako leto ali prej, kot je predvideno, v primeru kakršne koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na varnost ali kakovost sredstva za gnojenje EU (na primer obdelava serij vhodnih materialov z različno sestavo, sprememba pogojev obdelave). Za reprezentativno serijo vhodnih materialov, ki se predela v obratu, se ugotovljena nevarna lastnost (v skladu s točko 5.1.3.1) in skupna masa izmerita pri različnih vhodnih materialih (1... n) in izhodnem materialu, ki bo vključen v sredstvo za gnojenje EU. Stopnja prisotnosti nevarne lastnosti v izhodnem materialu se nato izračuna na naslednji način:





  pri čemer je:







  HPC | = | koncentracija nevarne lastnosti (v mg/kg), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | = | skupna masa (v kg) in |
| i (1–n) | = | različni vhodni materiali, uporabljeni v proizvodnem procesu. |

(b)

vstavi se naslednja podtočka (ga):

„(ga)

izračune nevarnih odpadkov za sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo material iz KMS 13 ali so iz njega sestavljena; testiranje iz točke 6 v KSM 13 v delu II Priloge II se izvede vsaj vsako leto ali prej, kot je predvideno, v primeru kakršne koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na varnost ali kakovost sredstva za gnojenje EU (na primer obdelava serij vhodnih materialov z različno sestavo, sprememba pogojev obdelave). Za reprezentativno serijo vhodnih materialov, ki se predela v obratu, se ugotovljena nevarna lastnost (v skladu s točko 5.1.3.1) in skupna masa izmerita pri različnih vhodnih materialih (1... n) in izhodnem materialu, ki bo vključen v sredstvo za gnojenje EU. Stopnja prisotnosti nevarne lastnosti v izhodnem materialu se nato izračuna na naslednji način:

Image 1

pri čemer je:

HPC

=

koncentracija nevarne lastnosti (v mg/kg),

M

=

skupna masa (v kg) in

i (1–n)

=

različni vhodni materiali, uporabljeni v proizvodnem procesu.

Odstranitev nevarne lastnosti med proizvodnim procesom je taka, da je stopnja prisotnosti, pomnožena s koncentracijo nevarne lastnosti vsakega posameznega vhodnega materiala, nižja od mejnih vrednosti iz Priloge III k Direktivi 2008/98/ES za navedeno nevarno lastnost.“;

| (2) | Uvodno besedilo v točki 5.1.1.1 se nadomesti z naslednjim:






  „5.1.1.1 | Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kot so opredeljene v Prilogi II, višje vodstvo proizvodne organizacije:“. |
| --- | --- | --- |

(2)

Uvodno besedilo v točki 5.1.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„5.1.1.1

Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kot so opredeljene v Prilogi II, višje vodstvo proizvodne organizacije:“.

| (3) | Točka 5.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:






  „5.1.2.1 | Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, sistem kakovosti zagotovi skladnost z zahtevami, določenimi v navedeni prilogi.“. |
| --- | --- | --- |

(3)

Točka 5.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„5.1.2.1

Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, sistem kakovosti zagotovi skladnost z zahtevami, določenimi v navedeni prilogi.“.

| (4) | Točka 5.1.3.1 se spremeni:






  (a) | uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:






  „5.1.3.1 | Pregledi in testi za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, vsebujejo naslednje elemente:“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Točka 5.1.3.1 se spremeni:

(a)

uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

„5.1.3.1

Pregledi in testi za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, vsebujejo naslednje elemente:“;

| (b) | podtočki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:






  „(b) | usposobljeno osebje opravi vizualni pregled vsake pošiljke vhodnih materialov in preveri skladnost s specifikacijami za vhodne materiale iz KSM 3, 5, 12 in 13, določenimi v Prilogi II; |
| --- | --- | --- |

(b)

podtočki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:

„(b)

usposobljeno osebje opravi vizualni pregled vsake pošiljke vhodnih materialov in preveri skladnost s specifikacijami za vhodne materiale iz KSM 3, 5, 12 in 13, določenimi v Prilogi II;

| (c) | proizvajalec zavrne vsako pošiljko katerega koli vhodnega materiala, kadar se pri vizualnem pregledu pojavi kakršen koli sum na kaj do naslednjega:






  (i) | prisotnost nevarnih ali škodljivih snovi za proces ali za kakovost končnega sredstva za gnojenje EU, |
| --- | --- | --- |

(c)

proizvajalec zavrne vsako pošiljko katerega koli vhodnega materiala, kadar se pri vizualnem pregledu pojavi kakršen koli sum na kaj do naslednjega:

(i)

prisotnost nevarnih ali škodljivih snovi za proces ali za kakovost končnega sredstva za gnojenje EU,

| (ii) | nezdružljivost s specifikacijami iz KSM 3, 5, 12 in 13 iz Priloge II, zlasti s prisotnostjo plastične mase, ki vodi k preseganju mejne vrednosti makroskopskih nečistot.“; |
| --- | --- |

(ii)

nezdružljivost s specifikacijami iz KSM 3, 5, 12 in 13 iz Priloge II, zlasti s prisotnostjo plastične mase, ki vodi k preseganju mejne vrednosti makroskopskih nečistot.“;

| (c) | podtočka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | pri izhodnih materialih se odvzamejo vzorci, da se preveri njihova skladnost s specifikacijami iz KSM 3, 5, 12 in 13, kot so opredeljene v Prilogi II, ter da lastnosti izhodnega materiala ne ogrožajo skladnosti sredstva za gnojenje EU z ustreznimi zahtevami iz Priloge I;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

podtočka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

pri izhodnih materialih se odvzamejo vzorci, da se preveri njihova skladnost s specifikacijami iz KSM 3, 5, 12 in 13, kot so opredeljene v Prilogi II, ter da lastnosti izhodnega materiala ne ogrožajo skladnosti sredstva za gnojenje EU z ustreznimi zahtevami iz Priloge I;“;

| (d) | v podtočki (fa) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „(fa) | pri materialih, ki spadajo v KSM 12 in 13, se vzorci izhodnih materialov odvzamejo vsaj z naslednjo privzeto pogostostjo ali prej, kot je predvideno, če je to potrebno zaradi katere koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na kakovost sredstva za gnojenje EU:“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v podtočki (fa) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„(fa)

pri materialih, ki spadajo v KSM 12 in 13, se vzorci izhodnih materialov odvzamejo vsaj z naslednjo privzeto pogostostjo ali prej, kot je predvideno, če je to potrebno zaradi katere koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na kakovost sredstva za gnojenje EU:“;

| (e) | podtočka (fb) se nadomesti z naslednjim:






  „(fb) | pri materialih, ki spadajo v KSM 12 in 13, se vsaki seriji ali delu proizvodnje dodeli edinstvena oznaka za namene vodenja kakovosti; najmanj en vzorec na 3000 ton teh materialov ali en vzorec na dva meseca, kar koli nastopi prej, se hrani v dobrem stanju najmanj dve leti.“; |
| --- | --- | --- |

(e)

podtočka (fb) se nadomesti z naslednjim:

„(fb)

pri materialih, ki spadajo v KSM 12 in 13, se vsaki seriji ali delu proizvodnje dodeli edinstvena oznaka za namene vodenja kakovosti; najmanj en vzorec na 3000 ton teh materialov ali en vzorec na dva meseca, kar koli nastopi prej, se hrani v dobrem stanju najmanj dve leti.“;

| (f) | podtočka (g)(iv) se nadomesti z naslednjim:






  „(iv) | pri materialih, ki spadajo v KSM 12 in 13, izmeri vzorce za hrambo iz podtočke (fb) in sprejme potrebne popravne ukrepe za preprečitev morebitnega nadaljnjega prevoza in uporabe navedenega materiala.“. |
| --- | --- | --- |

(f)

podtočka (g)(iv) se nadomesti z naslednjim:

„(iv)

pri materialih, ki spadajo v KSM 12 in 13, izmeri vzorce za hrambo iz podtočke (fb) in sprejme potrebne popravne ukrepe za preprečitev morebitnega nadaljnjega prevoza in uporabe navedenega materiala.“.

| (5) | V točki 5.1.4.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „5.1.4.1 | Evidence kakovosti za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, izkazujejo da se izvaja dejanski nadzor vhodnih materialov, proizvodnje, shranjevanja ter skladnosti vhodnih in izhodnih materialov z ustreznimi zahtevami iz te uredbe. Vsak dokument je čitljiv in na voljo na njegovem ustreznem mestu uporabe; vse zastarele različice se takoj odstranijo z vseh mest uporabe ali se vsaj označijo kot zastarele. Dokumentacija o upravljanju kakovosti vsebuje vsaj naslednje informacije:“. |
| --- | --- | --- |

(5)

V točki 5.1.4.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„5.1.4.1

Evidence kakovosti za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, izkazujejo da se izvaja dejanski nadzor vhodnih materialov, proizvodnje, shranjevanja ter skladnosti vhodnih in izhodnih materialov z ustreznimi zahtevami iz te uredbe. Vsak dokument je čitljiv in na voljo na njegovem ustreznem mestu uporabe; vse zastarele različice se takoj odstranijo z vseh mest uporabe ali se vsaj označijo kot zastarele. Dokumentacija o upravljanju kakovosti vsebuje vsaj naslednje informacije:“.

| (6) | V točki 5.1.5.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „5.1.5.1 | Proizvajalec glede materialov, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, pripravi program letne notranje revizije za preverjanje skladnosti s sistemom kakovosti, ki zajema naslednje:“. |
| --- | --- | --- |

(6)

V točki 5.1.5.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„5.1.5.1

Proizvajalec glede materialov, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, pripravi program letne notranje revizije za preverjanje skladnosti s sistemom kakovosti, ki zajema naslednje:“.

| (7) | V točki 6.3.2 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „6.3.2 | Priglašeni organ za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, med vsako revizijo odvzame in analizira vzorce izhodnih materialov, te revizije pa opravi z naslednjo pogostostjo:“. |
| --- | --- | --- |

(7)

V točki 6.3.2 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„6.3.2

Priglašeni organ za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12 in 13, kakor so opredeljene v Prilogi II, med vsako revizijo odvzame in analizira vzorce izhodnih materialov, te revizije pa opravi z naslednjo pogostostjo:“.

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/140 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/140

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2088

z dne 7. julija 2021

o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi dodatka materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, kot kategorije sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (1) in zlasti člena 42(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu. Sredstva za gnojenje EU vsebujejo sestavne materiale ene ali več kategorij iz Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu. Sredstva za gnojenje EU vsebujejo sestavne materiale ene ali več kategorij iz Priloge II k navedeni uredbi.

| (2) | Člen 42(2) Uredbe (EU) 2019/1009 v povezavi s točko (b) prvega pododstavka člena 42(1) navedene uredbe od Komisije zahteva, da po 15. juliju 2019 brez nepotrebnega odlašanja oceni biooglje in ga vključi v Prilogo II k navedeni uredbi, če je v navedeni oceni ugotovljeno, da sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo navedeni material, ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje ter zagotavljajo agronomsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(2)

Člen 42(2) Uredbe (EU) 2019/1009 v povezavi s točko (b) prvega pododstavka člena 42(1) navedene uredbe od Komisije zahteva, da po 15. juliju 2019 brez nepotrebnega odlašanja oceni biooglje in ga vključi v Prilogo II k navedeni uredbi, če je v navedeni oceni ugotovljeno, da sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo navedeni material, ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje ter zagotavljajo agronomsko učinkovitost.

| (3) | Biooglje je lahko odpadek in lahko v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2019/1009 preneha biti odpadek, če ga vsebuje skladno sredstvo za gnojenje EU. V skladu s členom 42(3) Uredbe v povezavi (EU) 2019/1009 s členom 6 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) lahko zato Komisija v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 vključi biooglje le, če pravila predelave iz navedene priloge zagotavljajo, da se material uporablja za specifične namene, da zanj obstaja trg ali povpraševanje in da njegova uporaba ne bo povzročila splošnega škodljivega vpliva na okolje in zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(3)

Biooglje je lahko odpadek in lahko v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2019/1009 preneha biti odpadek, če ga vsebuje skladno sredstvo za gnojenje EU. V skladu s členom 42(3) Uredbe v povezavi (EU) 2019/1009 s členom 6 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) lahko zato Komisija v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 vključi biooglje le, če pravila predelave iz navedene priloge zagotavljajo, da se material uporablja za specifične namene, da zanj obstaja trg ali povpraševanje in da njegova uporaba ne bo povzročila splošnega škodljivega vpliva na okolje in zdravje ljudi.

| (4) | Skupno raziskovalno središče Komisije (v nadaljnjem besedilu: JRC) je pred pričakovanim sprejetjem Uredbe (EU) 2019/1009 začelo ocenjevanje biooglja in ga zaključilo leta 2019. Med ocenjevanjem se je področje uporabe razširilo zaradi vključitve širokega spektra materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem. |
| --- | --- |

(4)

Skupno raziskovalno središče Komisije (v nadaljnjem besedilu: JRC) je pred pričakovanim sprejetjem Uredbe (EU) 2019/1009 začelo ocenjevanje biooglja in ga zaključilo leta 2019. Med ocenjevanjem se je področje uporabe razširilo zaradi vključitve širokega spektra materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem.

| (5) | V poročilu JRC o oceni (3) je ugotovljeno, da materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, rastlinam zagotavljajo hranila ali izboljšujejo njihovo hranilno učinkovitost in s tem zagotavljajo agronomsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(5)

V poročilu JRC o oceni (3) je ugotovljeno, da materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu, rastlinam zagotavljajo hranila ali izboljšujejo njihovo hranilno učinkovitost in s tem zagotavljajo agronomsko učinkovitost.

| (6) | V poročilu JRC o oceni je nadalje ugotovljeno, da obstaja povpraševanje na trgu po materialih, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, ki se povečuje, ter da se bodo ti materiali verjetno v evropskem kmetijstvu uporabljali za zagotavljanje vnosa hranil. Poleg tega je v poročilu navedeno, da uporaba materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, proizvedenih v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu o oceni, na splošno ne vpliva škodljivo na okolje ali zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(6)

V poročilu JRC o oceni je nadalje ugotovljeno, da obstaja povpraševanje na trgu po materialih, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, ki se povečuje, ter da se bodo ti materiali verjetno v evropskem kmetijstvu uporabljali za zagotavljanje vnosa hranil. Poleg tega je v poročilu navedeno, da uporaba materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, proizvedenih v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu o oceni, na splošno ne vpliva škodljivo na okolje ali zdravje ljudi.

| (7) | Pravila predelave, predlagana v poročilu JRC o oceni, vključujejo ukrepe za omejitev tveganja recikliranja ali proizvodnje onesnaževal, kot so oblikovanje izčrpnega seznama sprejemljivih vhodnih materialov in izključitev na primer mešanih komunalnih odpadkov ter določitev posebnih pogojev obdelave in zahtev glede kakovosti proizvodov. V navedenem poročilu o oceni je prav tako ugotovljeno, da bi morala biti sredstva za gnojenje, ki vsebujejo materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, v skladu s posebnimi pravili za označevanje in da bi morala pravila za ugotavljanje skladnosti, ki se uporabljajo za taka sredstva, vključevati sistem kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ. |
| --- | --- |

(7)

Pravila predelave, predlagana v poročilu JRC o oceni, vključujejo ukrepe za omejitev tveganja recikliranja ali proizvodnje onesnaževal, kot so oblikovanje izčrpnega seznama sprejemljivih vhodnih materialov in izključitev na primer mešanih komunalnih odpadkov ter določitev posebnih pogojev obdelave in zahtev glede kakovosti proizvodov. V navedenem poročilu o oceni je prav tako ugotovljeno, da bi morala biti sredstva za gnojenje, ki vsebujejo materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, v skladu s posebnimi pravili za označevanje in da bi morala pravila za ugotavljanje skladnosti, ki se uporabljajo za taka sredstva, vključevati sistem kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ.

| (8) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu JRC, zagotavljajo agronomsko učinkovitost v smislu točke (b)(ii) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Poleg tega izpolnjujejo merila iz člena 6 Direktive 2008/98/ES. Prav tako pa tudi ugotavlja, da če so na splošno skladni z drugimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2019/1009, zlasti pa z zahtevami iz Priloge I k navedeni uredbi, ne bi pomenili tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje v smislu točke (b)(i) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Zato bi bilo treba materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, vključiti v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 ob upoštevanju navedenih pravil predelave. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem, če so proizvedeni v skladu s pravili predelave, predlaganimi v poročilu JRC, zagotavljajo agronomsko učinkovitost v smislu točke (b)(ii) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Poleg tega izpolnjujejo merila iz člena 6 Direktive 2008/98/ES. Prav tako pa tudi ugotavlja, da če so na splošno skladni z drugimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2019/1009, zlasti pa z zahtevami iz Priloge I k navedeni uredbi, ne bi pomenili tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje v smislu točke (b)(i) prvega pododstavka člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009. Zato bi bilo treba materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, vključiti v Prilogo II k Uredbi (EU) 2019/1009 ob upoštevanju navedenih pravil predelave.

| (9) | Zlasti bi se morali živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) dovoliti kot vhodne snovi za materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, ki jih ureja Uredba (EU) 2019/1009, samo če in kadar so bile določene njihove končne točke v proizvodni verigi v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in bodo dosežene najpozneje do konca proizvodnega postopka sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem. |
| --- | --- |

(9)

Zlasti bi se morali živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) dovoliti kot vhodne snovi za materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, ki jih ureja Uredba (EU) 2019/1009, samo če in kadar so bile določene njihove končne točke v proizvodni verigi v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in bodo dosežene najpozneje do konca proizvodnega postopka sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem.

| (10) | Glede na to, da se materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem, lahko štejejo za predelane odpadke ali stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba v skladu s tretjim pododstavkom člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009 take materiale izključiti iz kategorij sestavnih materialov 1 in 11 iz Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da se materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem, lahko štejejo za predelane odpadke ali stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba v skladu s tretjim pododstavkom člena 42(1) Uredbe (EU) 2019/1009 take materiale izključiti iz kategorij sestavnih materialov 1 in 11 iz Priloge II k navedeni uredbi.

| (11) | Pomembno je zagotoviti, da bodo za sredstva za gnojenje, ki vsebujejo materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, veljala posebna pravila za označevanje in se bo zanje uporabljal postopek ugotavljanja skladnosti, vključno s sistemom kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ. Zato je treba spremeniti Prilogo III in Prilogo IV k Uredbi (EU) 2019/1009, da se določijo zahteve za označevanje in postopek ugotavljanja skladnosti, primeren za taka sredstva za gnojenje. |
| --- | --- |

(11)

Pomembno je zagotoviti, da bodo za sredstva za gnojenje, ki vsebujejo materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, veljala posebna pravila za označevanje in se bo zanje uporabljal postopek ugotavljanja skladnosti, vključno s sistemom kakovosti, ki ga oceni in odobri priglašeni organ. Zato je treba spremeniti Prilogo III in Prilogo IV k Uredbi (EU) 2019/1009, da se določijo zahteve za označevanje in postopek ugotavljanja skladnosti, primeren za taka sredstva za gnojenje.

| (12) | Ker se morajo zahteve iz Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) 2019/1009 ter postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV k navedeni uredbi uporabljati od 16. julija 2022, je treba začetek uporabe te uredbe preložiti na isti datum – |
| --- | --- |

(12)

Ker se morajo zahteve iz Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) 2019/1009 ter postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV k navedeni uredbi uporabljati od 16. julija 2022, je treba začetek uporabe te uredbe preložiti na isti datum –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| (2) | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(2)

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi;

| (3) | Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. julija 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 170, 25.6.2019, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

2

(3)  Huygens D., Saveyn H. G. M., Tonini D., Eder P., Delgado Sancho L., „Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials“, EUR 29841 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

(4)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

4

---

PRILOGA I

Priloga II k Uredbi (EU) 2019/1009 se spremeni:

| (1) | v delu I se doda naslednja točka:

  „KSM 14: Materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem“; |
| --- | --- |

(1)

v delu I se doda naslednja točka:

„KSM 14: Materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem“;

| (2) | del II se spremeni:






  (a) | v točki 1 v KSM 1 se doda naslednja podtočka (k):






  „(k) | materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

del II se spremeni:

(a)

v točki 1 v KSM 1 se doda naslednja podtočka (k):

„(k)

materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES;“;

| (b) | v točki 1 v KSM 11 se doda naslednja podtočka (g):






  „(g) | materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 1 v KSM 11 se doda naslednja podtočka (g):

„(g)

materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES.“;

| (c) | doda se naslednja točka KSM 14:

  „KSM 14: MATERIALI, PRIDOBLJENI S PIROLIZO IN UPLINJANJEM








  1. | Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo ali uplinjanjem v postopku toplotno-kemične pretvorbe v pogojih, v katerih je prisotnost kisika omejena, iz izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov:






  (a) | živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen (*1):






  — | materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka KSM 14:

„KSM 14: MATERIALI, PRIDOBLJENI S PIROLIZO IN UPLINJANJEM

1.

(a)

živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen (*1):

—

materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov,

| — | blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug ter |
| --- | --- |

—

blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug ter

| — | živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;

| (b) | rastlinskih odpadkov iz živilskopredelovalne industrije in odpadnih rastlinskih vlaken iz proizvodnje čiste celuloze in iz proizvodnje papirja iz čiste celuloze, če niso kemično modificirani; |
| --- | --- |

(b)

rastlinskih odpadkov iz živilskopredelovalne industrije in odpadnih rastlinskih vlaken iz proizvodnje čiste celuloze in iz proizvodnje papirja iz čiste celuloze, če niso kemično modificirani;

| (c) | ostankov iz predelave v smislu točke (t) člena 2 Direktive 2009/28/ES pri proizvodnji bioetanola in biodizla, pridobljenih iz materialov iz podtočk (a), (b) in (d); |
| --- | --- |

(c)

ostankov iz predelave v smislu točke (t) člena 2 Direktive 2009/28/ES pri proizvodnji bioetanola in biodizla, pridobljenih iz materialov iz podtočk (a), (b) in (d);

| (d) | bioloških odpadkov v smislu točke 4 člena 3 Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009 ali |
| --- | --- |

(d)

bioloških odpadkov v smislu točke 4 člena 3 Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009 ali

| (e) | dodatkov za pirolizo ali uplinjanje, ki so potrebni za izboljšanje učinkovitosti postopka ali okoljske učinkovitosti postopka pirolize ali uplinjanja, pod pogojem, da se navedeni dodatki porabijo v kemični obdelavi ali uporabijo za takšno obdelavo in da skupna koncentracija vseh dodatkov ne presega 25 % svežih snovi v celotnem vhodnem materialu, razen  (*1):






  — | vhodnih materialov iz podtočk (a) do (d); |
| --- | --- | --- |

(e)

dodatkov za pirolizo ali uplinjanje, ki so potrebni za izboljšanje učinkovitosti postopka ali okoljske učinkovitosti postopka pirolize ali uplinjanja, pod pogojem, da se navedeni dodatki porabijo v kemični obdelavi ali uporabijo za takšno obdelavo in da skupna koncentracija vseh dodatkov ne presega 25 % svežih snovi v celotnem vhodnem materialu, razen  (*1):

—

vhodnih materialov iz podtočk (a) do (d);

| — | odpadkov v smislu člena 3(1) Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

—

odpadkov v smislu člena 3(1) Direktive 2008/98/ES;

| — | snovi ali zmesi, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

—

snovi ali zmesi, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES;

| — | snovi, pridobljenih iz predhodnih sestavin, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES, ali zmesi, ki vsebujejo takšne snovi; |
| --- | --- |

—

snovi, pridobljenih iz predhodnih sestavin, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES, ali zmesi, ki vsebujejo takšne snovi;

| — | biološko nerazgradljivih polimerov in |
| --- | --- |

—

biološko nerazgradljivih polimerov in

| — | živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009. |
| --- | --- |

—

živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009.

Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo ali uplinjanjem v postopku toplotno-kemične pretvorbe v pogojih, v katerih je prisotnost kisika omejena, katerega koli vhodnega materiala iz podtočk (a) do (e) ali kombinacije teh materialov, predelanih na ročen, mehanski ali gravitacijski način, s frakcioniranjem na tekoče in trdne delce z uporabo biorazgradljivih polimerov, z raztapljanjem v vodi, flotacijo, vodno ekstrakcijo, parno destilacijo ali segrevanjem izključno z namenom, da se odstrani voda, kompostiranjem ali anaerobno razgradnjo.

| 2. | Postopek toplotno-kemične pretvorbe se izvede v pogojih, v katerih je prisotnost kisika omejena, tako da se v reaktorju za vsaj dve sekundi doseže temperatura najmanj 180 °C.
  V reaktorju za pirolizo ali uplinjanje se lahko predelajo samo vhodni materiali, ki niso kontaminirani z drugimi tokovi materialov, ali vhodni materiali, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so bili enkrat nenamerno kontaminirani z drugimi tokovi materialov, zaradi česar je bila ugotovljena prisotnost eksogenih spojin le v sledeh.
  V obratu, kjer poteka piroliza ali uplinjanje, se po toplotno-kemičnem postopku, tudi med shranjevanjem, prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali. |
| --- | --- |

2.

V reaktorju za pirolizo ali uplinjanje se lahko predelajo samo vhodni materiali, ki niso kontaminirani z drugimi tokovi materialov, ali vhodni materiali, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so bili enkrat nenamerno kontaminirani z drugimi tokovi materialov, zaradi česar je bila ugotovljena prisotnost eksogenih spojin le v sledeh.

V obratu, kjer poteka piroliza ali uplinjanje, se po toplotno-kemičnem postopku, tudi med shranjevanjem, prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali.

| 3. | Pri materialih, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, je molsko razmerje vodika (H) in organskega ogljika (H/Corg) manjše od 0,7, pri čemer se testiranje materialov z vsebnostjo organskega ogljika (Corg), manjšo od 50 %, opravi na suhi frakciji brez pepela. Vsebujejo lahko največ:






  (a) | 6 mg PAO16
   (*2) na 1 kg suhe snovi; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

6 mg PAO16
   (*2) na 1 kg suhe snovi;

| (b) | 20 ng ekvivalentov toksičnosti SZO (*3) PCDD/F (*4)/kg suhe snovi; |
| --- | --- |

(b)

20 ng ekvivalentov toksičnosti SZO (*3) PCDD/F (*4)/kg suhe snovi;

| (c) | 0,8 mg dioksinu nepodobnega PCB (*5)/kg suhe snovi. |
| --- | --- |

(c)

0,8 mg dioksinu nepodobnega PCB (*5)/kg suhe snovi.

| 4. | Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo ali uplinjanjem v postopku toplotno-kemične pretvorbe materialov kategorije 2 ali 3 ali iz njih pridobljenih proizvodov v pogojih, v katerih je prisotnost kisika omejena, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 ter ukrepi iz člena 32(3) navedene uredbe, samostojno ali zmešane z vhodnimi snovmi iz točke 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (a) | v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi;

| (b) | pogoji iz točk 2 in 3 so izpolnjeni. |
| --- | --- |

(b)

pogoji iz točk 2 in 3 so izpolnjeni.

| 5. | V obratu, v katerem poteka piroliza ali uplinjanje, se proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 4 jasno ločijo od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V sredstvu za gnojenje EU, ki vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, ali je iz njih sestavljeno:






  (a) | vsebnost klora (Cl-) ne sme biti višja od 30 g/kg suhe snovi in |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

vsebnost klora (Cl-) ne sme biti višja od 30 g/kg suhe snovi in

| (b) | vsebnost talija (Tl) ne sme biti višja od 2 mg/kg suhe snovi, če je bilo uporabljenih več kot 5 % dodatkov za pirolizo ali uplinjanje glede na svežo težo celotnega vhodnega materiala. |
| --- | --- |

(b)

vsebnost talija (Tl) ne sme biti višja od 2 mg/kg suhe snovi, če je bilo uporabljenih več kot 5 % dodatkov za pirolizo ali uplinjanje glede na svežo težo celotnega vhodnega materiala.

| 7. | Materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem, so registrirani v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 v dokumentaciji, ki vsebuje:






  (a) | informacije, določene v prilogah VI, VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, in |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

informacije, določene v prilogah VI, VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, in

| (b) | poročilo o kemijski varnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki pokriva uporabo sredstva za gnojenje, |
| --- | --- |

(b)

poročilo o kemijski varnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki pokriva uporabo sredstva za gnojenje,

razen če je snov izrecno zajeta v eni od izjem, za katere registracija ni obvezna, kakor je določeno v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ali v točki 6, 7, 8 ali 9 Priloge V k navedeni uredbi.

(*1)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke."

(*1)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke."

(*2)  Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena."

(*3)  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) ‚The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds.‘
  Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055."

(*4)  Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani."

(*5)  Vsota kongenerjev PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180.“
  "

---

(*1)  Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke.

(*2)  Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.

(*3)  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) ‚The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds.‘
  Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.

(*4)  Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani.

(*5)  Vsota kongenerjev PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180.“
  “

---

PRILOGA II

V del I Priloge III k Uredbi (EU) 2019/1009 se vstavi naslednja točka:

| „7a. | Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate iz KSM 13 v delu II Priloge II ali materiale, pridobljene s pirolizo ali uplinjanjem, iz KSM 14 v delu II navedene priloge oziroma je iz takih materialov sestavljeno ter ima vsebnost mangana (Mn) nad 3,5 masnega odstotka, se vsebnost mangana deklarira.“ |
| --- | --- |

„7a.

Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate iz KSM 13 v delu II Priloge II ali materiale, pridobljene s pirolizo ali uplinjanjem, iz KSM 14 v delu II navedene priloge oziroma je iz takih materialov sestavljeno ter ima vsebnost mangana (Mn) nad 3,5 masnega odstotka, se vsebnost mangana deklarira.“

---

PRILOGA III

V delu II Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1009 se modul D1 (Zagotavljanje kakovosti proizvodnega postopka) spremeni:

| (1) | v točki 2.2 se podtočka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | skice, načrte, opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU, in v zvezi z materiali, ki spadajo v KSM 3, 5 12, 13 ali 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, pa tudi pisni opis in diagram proizvodnega postopka, v katerih se jasno opredeli vsaka obdelava, posoda in prostor za shranjevanje;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v točki 2.2 se podtočka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

skice, načrte, opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU, in v zvezi z materiali, ki spadajo v KSM 3, 5 12, 13 ali 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, pa tudi pisni opis in diagram proizvodnega postopka, v katerih se jasno opredeli vsaka obdelava, posoda in prostor za shranjevanje;“;

| (2) | v točki 5.1.1.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „5.1.1.1 | Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kot so opredeljene v Prilogi II, višje vodstvo proizvodne organizacije:“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v točki 5.1.1.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„5.1.1.1

Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kot so opredeljene v Prilogi II, višje vodstvo proizvodne organizacije:“;

| (3) | točka 5.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:






  „5.1.2.1 | Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, sistem kakovosti zagotovi skladnost z zahtevami, določenimi v navedeni prilogi.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

točka 5.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„5.1.2.1

Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, sistem kakovosti zagotovi skladnost z zahtevami, določenimi v navedeni prilogi.“;

| (4) | točka 5.1.3.1 se spremeni:






  (a) | uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:






  „5.1.3.1 | Pregledi in testi za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, vsebujejo naslednje elemente:“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

točka 5.1.3.1 se spremeni:

(a)

uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

„5.1.3.1

Pregledi in testi za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, vsebujejo naslednje elemente:“;

| (b) | podtočki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:






  „(b) | usposobljeno osebje opravi vizualni pregled vsake pošiljke vhodnih materialov in preveri skladnost s specifikacijami za vhodne materiale iz KSM 3, 5, 12, 13 in 14, določenimi v Prilogi II; |
| --- | --- | --- |

(b)

podtočki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:

„(b)

usposobljeno osebje opravi vizualni pregled vsake pošiljke vhodnih materialov in preveri skladnost s specifikacijami za vhodne materiale iz KSM 3, 5, 12, 13 in 14, določenimi v Prilogi II;

| (c) | proizvajalec zavrne vsako pošiljko katerega koli vhodnega materiala, kadar se pri vizualnem pregledu pojavi kakršen koli sum na kaj do naslednjega:






  — | prisotnost nevarnih ali škodljivih snovi za proces ali za kakovost končnega sredstva za gnojenje EU, |
| --- | --- | --- |

(c)

proizvajalec zavrne vsako pošiljko katerega koli vhodnega materiala, kadar se pri vizualnem pregledu pojavi kakršen koli sum na kaj do naslednjega:

—

prisotnost nevarnih ali škodljivih snovi za proces ali za kakovost končnega sredstva za gnojenje EU,

| — | nezdružljivost s specifikacijami iz KSM 3, 5, 12, 13 in 14 iz Priloge II, zlasti s prisotnostjo plastične mase, ki vodi k preseganju mejne vrednosti makroskopskih nečistot.“; |
| --- | --- |

—

nezdružljivost s specifikacijami iz KSM 3, 5, 12, 13 in 14 iz Priloge II, zlasti s prisotnostjo plastične mase, ki vodi k preseganju mejne vrednosti makroskopskih nečistot.“;

| (c) | podtočka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | pri izhodnih materialih se odvzamejo vzorci, da se preveri njihova skladnost s specifikacijami iz KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kot so opredeljene v Prilogi II, ter da lastnosti izhodnega materiala ne ogrožajo skladnosti sredstva za gnojenje EU z ustreznimi zahtevami iz Priloge I;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

podtočka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

pri izhodnih materialih se odvzamejo vzorci, da se preveri njihova skladnost s specifikacijami iz KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kot so opredeljene v Prilogi II, ter da lastnosti izhodnega materiala ne ogrožajo skladnosti sredstva za gnojenje EU z ustreznimi zahtevami iz Priloge I;“;

| (d) | v podtočki (fa) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „(fa) | pri materialih, ki spadajo v KSM 12, 13 in 14, se vzorci izhodnih materialov odvzamejo vsaj z naslednjo privzeto pogostostjo ali prej, kot je predvideno, če je to potrebno zaradi katere koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na kakovost sredstva za gnojenje EU:“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v podtočki (fa) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„(fa)

pri materialih, ki spadajo v KSM 12, 13 in 14, se vzorci izhodnih materialov odvzamejo vsaj z naslednjo privzeto pogostostjo ali prej, kot je predvideno, če je to potrebno zaradi katere koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na kakovost sredstva za gnojenje EU:“;

| (e) | podtočka (fb) se nadomesti z naslednjim:






  „(fb) | pri materialih, ki spadajo v KSM 12, 13 in 14, se vsaki seriji ali delu proizvodnje dodeli edinstvena oznaka za namene vodenja kakovosti; najmanj en vzorec na 3 000 ton teh materialov ali en vzorec na dva meseca, kar koli nastopi prej, se hrani v dobrem stanju najmanj dve leti;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

podtočka (fb) se nadomesti z naslednjim:

„(fb)

pri materialih, ki spadajo v KSM 12, 13 in 14, se vsaki seriji ali delu proizvodnje dodeli edinstvena oznaka za namene vodenja kakovosti; najmanj en vzorec na 3 000 ton teh materialov ali en vzorec na dva meseca, kar koli nastopi prej, se hrani v dobrem stanju najmanj dve leti;“;

| (f) | podtočka (g)(iv) se nadomesti z naslednjim:






  „(iv) | pri materialih, ki spadajo v KSM 12, 13 in 14, izmeri vzorce za hrambo iz podtočke (fb) in sprejme potrebne popravne ukrepe za preprečitev morebitnega nadaljnjega prevoza in uporabe navedenega materiala.“; |
| --- | --- | --- |

(f)

podtočka (g)(iv) se nadomesti z naslednjim:

„(iv)

pri materialih, ki spadajo v KSM 12, 13 in 14, izmeri vzorce za hrambo iz podtočke (fb) in sprejme potrebne popravne ukrepe za preprečitev morebitnega nadaljnjega prevoza in uporabe navedenega materiala.“;

| (5) | v točki 5.1.4.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „5.1.4.1 | Evidence kakovosti za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, izkazujejo da se izvaja dejanski nadzor vhodnih materialov, proizvodnje, shranjevanja ter skladnosti vhodnih in izhodnih materialov z ustreznimi zahtevami iz te uredbe. Vsak dokument je čitljiv in na voljo na njegovem ustreznem mestu uporabe; vse zastarele različice se takoj odstranijo z vseh mest uporabe ali se vsaj označijo kot zastarele. Dokumentacija o upravljanju kakovosti vsebuje vsaj naslednje informacije:“; |
| --- | --- | --- |

(5)

v točki 5.1.4.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„5.1.4.1

Evidence kakovosti za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, izkazujejo da se izvaja dejanski nadzor vhodnih materialov, proizvodnje, shranjevanja ter skladnosti vhodnih in izhodnih materialov z ustreznimi zahtevami iz te uredbe. Vsak dokument je čitljiv in na voljo na njegovem ustreznem mestu uporabe; vse zastarele različice se takoj odstranijo z vseh mest uporabe ali se vsaj označijo kot zastarele. Dokumentacija o upravljanju kakovosti vsebuje vsaj naslednje informacije:“;

| (6) | v točki 5.1.5.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „5.1.5.1 | Proizvajalec glede materialov, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, pripravi program letne notranje revizije za preverjanje skladnosti s sistemom kakovosti, ki zajema naslednje:“; |
| --- | --- | --- |

(6)

v točki 5.1.5.1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„5.1.5.1

Proizvajalec glede materialov, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, pripravi program letne notranje revizije za preverjanje skladnosti s sistemom kakovosti, ki zajema naslednje:“;

| (7) | v točki 6.3.2 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:






  „6.3.2 | Priglašeni organ za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, med vsako revizijo odvzame in analizira vzorce izhodnih materialov, te revizije pa opravi z naslednjo pogostostjo:“. |
| --- | --- | --- |

(7)

v točki 6.3.2 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„6.3.2

Priglašeni organ za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13 in 14, kakor so opredeljene v Prilogi II, med vsako revizijo odvzame in analizira vzorce izhodnih materialov, te revizije pa opravi z naslednjo pogostostjo:“.

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/149 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/149

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2089

z dne 21. septembra 2021

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/2122 glede nekaterih kategorij blaga, ki predstavlja nizko tveganje, blaga, ki je del osebne prtljage potnikov, in hišnih živali, ki so izvzete iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah, ter o spremembi navedene delegirane uredbe in Delegirane uredbe (EU) 2019/2074 glede sklicevanj na nekatero razveljavljeno zakonodajo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) in zlasti člena 48(b), (c), (d), (e), (f) in (h), člena 53(1)(d)(ii) ter člena 77(1)(h) in (k) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2017/625 določa pravila za izvajanje uradnega nadzora s strani pristojnih organov držav članic nad živalmi in blagom, ki vstopajo v Unijo, da se preveri skladnost z zakonodajo Unije o agroživilski verigi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2017/625 določa pravila za izvajanje uradnega nadzora s strani pristojnih organov držav članic nad živalmi in blagom, ki vstopajo v Unijo, da se preveri skladnost z zakonodajo Unije o agroživilski verigi.

| (2) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2122 (2) določa pravila o tem, kdaj in pod katerimi pogoji so lahko nekatere kategorije živali in blaga izvzete iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah ter kdaj in pod katerimi pogoji lahko posebne naloge nadzora glede osebne prtljage potnikov opravljajo carinski organi ali drugi javni organi, če te naloge že ne spadajo pod pristojnost navedenih organov. |
| --- | --- |

(2)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2122 (2) določa pravila o tem, kdaj in pod katerimi pogoji so lahko nekatere kategorije živali in blaga izvzete iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah ter kdaj in pod katerimi pogoji lahko posebne naloge nadzora glede osebne prtljage potnikov opravljajo carinski organi ali drugi javni organi, če te naloge že ne spadajo pod pristojnost navedenih organov.

| (3) | Vzorci proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti, vključno z organoleptično analizo, ki jih izvajalec dejavnosti v namembni državi članici uporablja za preskušanje in analizo, predstavljajo majhno tveganje za javno zdravje, saj ne vstopajo v prehransko verigo. Zato bi moral imeti pristojni organ namembne države članice možnost, da odobri izvzetje navedenih vzorcev iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah. |
| --- | --- |

(3)

Vzorci proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti, vključno z organoleptično analizo, ki jih izvajalec dejavnosti v namembni državi članici uporablja za preskušanje in analizo, predstavljajo majhno tveganje za javno zdravje, saj ne vstopajo v prehransko verigo. Zato bi moral imeti pristojni organ namembne države članice možnost, da odobri izvzetje navedenih vzorcev iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah.

| (4) | Za preprečitev tveganj za zdravje živali bi moral pristojni organ namembne države članice izdati odobritev za vzorce proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov v skladu z zahtevami v zvezi z zdravjem živali, določenimi v pravilih, sprejetih v Uredbi (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali v skladu z njo oziroma s strani držav članic. Pristojni organ namembne države članice bi moral v odobritvi določiti pogoje v zvezi z javnozdravstvenim varstvom za vstop v Unijo in uporabo vzorcev. |
| --- | --- |

(4)

Za preprečitev tveganj za zdravje živali bi moral pristojni organ namembne države članice izdati odobritev za vzorce proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov v skladu z zahtevami v zvezi z zdravjem živali, določenimi v pravilih, sprejetih v Uredbi (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali v skladu z njo oziroma s strani držav članic. Pristojni organ namembne države članice bi moral v odobritvi določiti pogoje v zvezi z javnozdravstvenim varstvom za vstop v Unijo in uporabo vzorcev.

| (5) | Za preprečitev dajanja vzorcev proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti na trg, bi moral pristojni organ v odobritvi določiti obveznosti izvajalcev dejavnosti, da vodijo evidence o uporabi vzorcev za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti ter da vzorce po uporabi odstranijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(5)

Za preprečitev dajanja vzorcev proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti na trg, bi moral pristojni organ v odobritvi določiti obveznosti izvajalcev dejavnosti, da vodijo evidence o uporabi vzorcev za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti ter da vzorce po uporabi odstranijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (6) | Za preprečitev zlorabe tega izvzetja bi moral pristojni organ, ki dovoli vnos raziskovalnih ali diagnostičnih vzorcev ter vzorcev proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti, v odobritvi, izdani izvajalcem dejavnosti, določiti največjo količino vzorcev. |
| --- | --- |

(6)

Za preprečitev zlorabe tega izvzetja bi moral pristojni organ, ki dovoli vnos raziskovalnih ali diagnostičnih vzorcev ter vzorcev proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti, v odobritvi, izdani izvajalcem dejavnosti, določiti največjo količino vzorcev.

| (7) | Pojasniti bi bilo treba količino nekaterega blaga, ki je del osebne prtljage potnikov, je namenjeno za osebno porabo ali uporabo in je izvzeto iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah. |
| --- | --- |

(7)

Pojasniti bi bilo treba količino nekaterega blaga, ki je del osebne prtljage potnikov, je namenjeno za osebno porabo ali uporabo in je izvzeto iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah.

| (8) | Za zagotovitev skladnosti z ustreznimi seznami tretjih držav iz Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), iz katerih je dovoljen premik hišnih živali v državo članico, bi bilo treba popraviti izvzetje hišnih živali, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, ki niso navedene v delu 1 Priloge II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 577/2013 (6). |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev skladnosti z ustreznimi seznami tretjih držav iz Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), iz katerih je dovoljen premik hišnih živali v državo članico, bi bilo treba popraviti izvzetje hišnih živali, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, ki niso navedene v delu 1 Priloge II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 577/2013 (6).

| (9) | V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (sporazum o izstopu) ter zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu se Uredba (EU) 2017/625 in tudi akti Komisije, ki na njej temeljijo, še naprej uporabljajo v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko. Zato bi bilo treba plakate iz Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2019/2122 in brošuro iz Priloge III k Delegirani uredbi o vnosu proizvodov, ki so del osebne prtljage potnikov, spremeniti, da se vključijo sklicevanja na Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (sporazum o izstopu) ter zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu se Uredba (EU) 2017/625 in tudi akti Komisije, ki na njej temeljijo, še naprej uporabljajo v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko. Zato bi bilo treba plakate iz Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2019/2122 in brošuro iz Priloge III k Delegirani uredbi o vnosu proizvodov, ki so del osebne prtljage potnikov, spremeniti, da se vključijo sklicevanja na Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko.

| (10) | Odločba Komisije 2007/275/ES (7) je razveljavljena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/632 (8). Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sklicevanja na Odločbo Komisije 2007/275/ES v Prilogi III k Delegirani uredbi (EU) 2019/2122 nadomestiti s sklicevanji na Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/630 (9). |
| --- | --- |

(10)

Odločba Komisije 2007/275/ES (7) je razveljavljena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/632 (8). Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sklicevanja na Odločbo Komisije 2007/275/ES v Prilogi III k Delegirani uredbi (EU) 2019/2122 nadomestiti s sklicevanji na Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/630 (9).

| (11) | Delegirano uredbo (EU) 2019/2122 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Delegirano uredbo (EU) 2019/2122 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2007 (10) je razveljavljena z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/632. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sklicevanja na Izvedbeno uredbo (EU) 2019/2007 in na Odločbo 2007/275/ES v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/2074 (11) nadomestiti s sklicevanji na Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/632. |
| --- | --- |

(12)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2007 (10) je razveljavljena z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/632. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sklicevanja na Izvedbeno uredbo (EU) 2019/2007 in na Odločbo 2007/275/ES v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/2074 (11) nadomestiti s sklicevanji na Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/632.

| (13) | Delegirano uredbo (EU) 2019/2074 bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Delegirano uredbo (EU) 2019/2074 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (14) | V Delegirani uredbi (EU) 2019/2074 bi bilo treba popraviti sklicevanja na iste razveljavljene pravne akte kot v Delegirani uredbi (EU) 2019/2122. Pravila v navedenih delegiranih uredbah so vsebinsko povezana in naj bi se uporabljala skupaj. Zaradi enostavnosti in preglednosti ter da bi se olajšala uporaba pravil in preprečilo njihovo kopičenje, bi jih bilo treba določiti v enem samem aktu in ne v več ločenih aktih s številnimi sklicevanji in tveganjem podvajanja. Zato bi bilo treba spremembo Delegirane uredbe (EU) 2019/2074 vključiti v to uredbo skupaj s spremembo Delegirane uredbe (EU) 2019/2122 – |
| --- | --- |

(14)

V Delegirani uredbi (EU) 2019/2074 bi bilo treba popraviti sklicevanja na iste razveljavljene pravne akte kot v Delegirani uredbi (EU) 2019/2122. Pravila v navedenih delegiranih uredbah so vsebinsko povezana in naj bi se uporabljala skupaj. Zaradi enostavnosti in preglednosti ter da bi se olajšala uporaba pravil in preprečilo njihovo kopičenje, bi jih bilo treba določiti v enem samem aktu in ne v več ločenih aktih s številnimi sklicevanji in tveganjem podvajanja. Zato bi bilo treba spremembo Delegirane uredbe (EU) 2019/2074 vključiti v to uredbo skupaj s spremembo Delegirane uredbe (EU) 2019/2122 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delegirana uredba (EU) 2019/2122 se spremeni:

| (1) | v členu 3(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | pristojni organ namembne države članice (*1) vnaprej odobri njihov vstop v Unijo za navedeni namen; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 3(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

pristojni organ namembne države članice (*1) vnaprej odobri njihov vstop v Unijo za navedeni namen;

(*1)  V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu, za namene te uredbe sklicevanja na države članice vključujejo Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko.“;"

| (2) | člen 4 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4
  Raziskovalni in diagnostični vzorci ter vzorci proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti, vključno z organoleptično analizo“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 4 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Raziskovalni in diagnostični vzorci ter vzorci proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti, vključno z organoleptično analizo“;

| (b) | dodajo se naslednji odstavki 3, 4 in 5:

  „3.   Pristojni organ namembne države članice lahko iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah izvzame vzorce proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti, vključno z organoleptično analizo, če velja naslednje:






  (a) | pristojni organ izvajalcu dejavnosti, odgovornemu za analizo ali preskušanje vzorcev, pred njihovim vstopom v Unijo odobri njihov vnos v Unijo v skladu z odstavkom 4 in ta odobritev je evidentirana v uradnem dokumentu, ki ga predloži navedeni organ; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednji odstavki 3, 4 in 5:

„3.   Pristojni organ namembne države članice lahko iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah izvzame vzorce proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvodov in preskušanje kakovosti, vključno z organoleptično analizo, če velja naslednje:

(a)

pristojni organ izvajalcu dejavnosti, odgovornemu za analizo ali preskušanje vzorcev, pred njihovim vstopom v Unijo odobri njihov vnos v Unijo v skladu z odstavkom 4 in ta odobritev je evidentirana v uradnem dokumentu, ki ga predloži navedeni organ;

| (b) | vzorcem je priložen uradni dokument iz točke (a) ali njegova kopija, spričevalo ali izjava iz odstavka 4(b) ali, kadar je ustrezno, kakršen koli dokument, ki se zahteva v skladu z nacionalnimi pravili iz odstavka 4(c), dokler vzorci ne dosežejo izvajalca dejavnosti, odgovornega za analizo ali preskušanje vzorcev. |
| --- | --- |

(b)

vzorcem je priložen uradni dokument iz točke (a) ali njegova kopija, spričevalo ali izjava iz odstavka 4(b) ali, kadar je ustrezno, kakršen koli dokument, ki se zahteva v skladu z nacionalnimi pravili iz odstavka 4(c), dokler vzorci ne dosežejo izvajalca dejavnosti, odgovornega za analizo ali preskušanje vzorcev.

Kadar vzorci iz prvega pododstavka vstopajo v Unijo prek države članice, ki ni namembna država članica, izvajalec dejavnosti take vzorce predloži na mejni kontrolni točki.

4.   Pristojni organ namembne države članice v odobritvi za vnos v Unijo vzorcev proizvodov živalskega izvora in sestavljenih proizvodov za analizo proizvoda in preskušanje kakovosti, vključno z organoleptično analizo, navede naslednje:

| (a) | vzorci izvirajo iz tretjih držav ali regij tretjih držav, ki so navedene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/404 (*2); |
| --- | --- |

(a)

vzorci izvirajo iz tretjih držav ali regij tretjih držav, ki so navedene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/404 (*2);

| (b) | vzorcem je priloženo ustrezno spričevalo ali izjava, sestavljena v skladu z vzorci iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2235 (*3); |
| --- | --- |

(b)

vzorcem je priloženo ustrezno spričevalo ali izjava, sestavljena v skladu z vzorci iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2235 (*3);

| I | vzorci, odvisno od vrste proizvodov, so skladni z:






  (i) | ustreznimi zahtevami iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/692 (*4) ali |
| --- | --- | --- |

I

vzorci, odvisno od vrste proizvodov, so skladni z:

(i)

ustreznimi zahtevami iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/692 (*4) ali

| (ii) | nacionalnimi pravili v skladu s členi 230(2), 234(3) in 238(4) Uredbe (EU) 2016/429, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(ii)

nacionalnimi pravili v skladu s členi 230(2), 234(3) in 238(4) Uredbe (EU) 2016/429, kadar je ustrezno;

| (d) | zahteve glede javnega zdravja za:






  — | vstop v namembno državo članico, ki lahko vključujejo zahteve glede označevanja in pakiranja vzorcev, ter |
| --- | --- | --- |

(d)

zahteve glede javnega zdravja za:

—

vstop v namembno državo članico, ki lahko vključujejo zahteve glede označevanja in pakiranja vzorcev, ter

| — | analizo ali preskušanje vzorcev s strani izvajalca dejavnosti; |
| --- | --- |

—

analizo ali preskušanje vzorcev s strani izvajalca dejavnosti;

| (e) | izvajalca dejavnosti, odgovornega za analizo ali preskušanje vzorcev, vključno z navedbo naslova prostorov izvajalca dejavnosti, kamor so vzorci namenjeni; |
| --- | --- |

(e)

izvajalca dejavnosti, odgovornega za analizo ali preskušanje vzorcev, vključno z navedbo naslova prostorov izvajalca dejavnosti, kamor so vzorci namenjeni;

| (f) | pristojni organ, odgovoren za uradni nadzor v prostorih izvajalca dejavnosti, kamor so vzorci namenjeni, ter |
| --- | --- |

(f)

pristojni organ, odgovoren za uradni nadzor v prostorih izvajalca dejavnosti, kamor so vzorci namenjeni, ter

| (g) | obveznosti izvajalca dejavnosti, odgovornega za analizo ali preskušanje, da vzorcev ne meša z živili, namenjenimi dajanju na trg, da vodi evidenco o uporabi vzorcev in da vzorce po analizi proizvoda ali preskušanju kakovosti odstrani v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*5). |
| --- | --- |

(g)

obveznosti izvajalca dejavnosti, odgovornega za analizo ali preskušanje, da vzorcev ne meša z živili, namenjenimi dajanju na trg, da vodi evidenco o uporabi vzorcev in da vzorce po analizi proizvoda ali preskušanju kakovosti odstrani v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*5).

5.   Pristojni organ namembne države članice v odobritvah iz odstavka 1(a) in točke (a) prvega pododstavka odstavka 3 določi največjo količino vzorcev, izvzetih iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah.

(*2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 z dne 24. marca 2021 o določitvi seznamov tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 31.3.2021, str. 1)."

*2

(*3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/2235 z dne 16. decembra 2020 o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) 2016/429 in (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede vzorcev veterinarskih spričeval, vzorcev uradnih spričeval in vzorcev veterinarskih/uradnih spričeval za vstop pošiljk nekaterih kategorij živali in blaga v Unijo in njihove premike znotraj Unije, uradne potrditve takšnih spričeval ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 599/2004, izvedbenih uredb (EU) št. 636/2014 in (EU) 2019/628, Direktive 98/68/ES ter odločb 2000/572/ES, 2003/779/ES in 2007/240/ES (UL L 442, 30.12.2020, str. 1)."

*3

(*4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 z dne 30. januarja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za vstop pošiljk nekaterih živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo ter za njihove premike in ravnanje z njimi po vstopu (UL L 174, 3.6.2020, str. 379)."

*4

(*5)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).“;"

*5

| (3) | v členu 7 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | blago, ki je navedeno v delu 1 Priloge I, pod pogojem, da količina v posameznih kategorijah ne presega omejitve teže 2 kg;“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 7 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

blago, ki je navedeno v delu 1 Priloge I, pod pogojem, da količina v posameznih kategorijah ne presega omejitve teže 2 kg;“;

| (4) | v členu 11 se točka (a)(ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | izpolnjujejo pogoje iz člena 5(1) ali člena 5(2) Uredbe (EU) št. 576/2013 in se premikajo z ozemlja ali iz tretje države, ki ni navedena v delu 1 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 577/2013, pod pogojem, da se zanje izvedejo dokumentacijski in identifikacijski pregledi v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 576/2013 ter, kadar je ustrezno, standardni pregledi na kraju samem v skladu s členom 5(3) navedene uredbe, ali“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 11 se točka (a)(ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

izpolnjujejo pogoje iz člena 5(1) ali člena 5(2) Uredbe (EU) št. 576/2013 in se premikajo z ozemlja ali iz tretje države, ki ni navedena v delu 1 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 577/2013, pod pogojem, da se zanje izvedejo dokumentacijski in identifikacijski pregledi v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 576/2013 ter, kadar je ustrezno, standardni pregledi na kraju samem v skladu s členom 5(3) navedene uredbe, ali“;

| (5) | prilogi II in III se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

prilogi II in III se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Delegirana uredba (EU) 2019/2074 se spremeni:

| (1) | v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Pristojni organ na mejni kontrolni točki prispetja v Unijo odobri vstop v Unijo za naslednje pošiljke proizvodov, ki izvirajo iz Unije in se vanjo vrnejo, ker je tretja država zavrnila njihov vstop, če izpolnjujejo zahteve iz odstavka 2:






  (a) | proizvodov živalskega izvora, navedenih v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/632 (*6); |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Pristojni organ na mejni kontrolni točki prispetja v Unijo odobri vstop v Unijo za naslednje pošiljke proizvodov, ki izvirajo iz Unije in se vanjo vrnejo, ker je tretja država zavrnila njihov vstop, če izpolnjujejo zahteve iz odstavka 2:

(a)

proizvodov živalskega izvora, navedenih v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/632 (*6);

| (b) | sestavljenih proizvodov, navedenih v poglavjih 15 do 22 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/632, ki jih je treba veterinarsko pregledati na mejnih kontrolnih točkah prispetja v Unijo v skladu s členom 3 navedene izvedbene uredbe. |
| --- | --- |

(b)

sestavljenih proizvodov, navedenih v poglavjih 15 do 22 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/632, ki jih je treba veterinarsko pregledati na mejnih kontrolnih točkah prispetja v Unijo v skladu s členom 3 navedene izvedbene uredbe.

(*6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/632 z dne 13. aprila 2021 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznamov živali, proizvodov živalskega izvora, zarodnega materiala, živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, sestavljenih proizvodov ter sena in slame, za katere velja uradni nadzor na mejnih kontrolnih točkah, ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/2007 in Odločbe Komisije 2007/275/ES (UL L 132, 19.4.2021, str. 24).“;"

*6

(2)   v členu 3(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

| „(a) | izvirnik uradnega spričevala, ki ga je izdal pristojni organ države članice (*7), iz katere blago izvira in je bilo odpremljeno v tretjo državo („država članica izvora“), ali enakovredna elektronska različica, predložena v IMSOC, ali overjena kopija navedenega spričevala; |
| --- | --- |

„(a)

izvirnik uradnega spričevala, ki ga je izdal pristojni organ države članice (*7), iz katere blago izvira in je bilo odpremljeno v tretjo državo („država članica izvora“), ali enakovredna elektronska različica, predložena v IMSOC, ali overjena kopija navedenega spričevala;

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. septembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2122 z dne 10. oktobra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede nekaterih kategorij živali in blaga, izvzetih iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah, posebnega nadzora osebne prtljage potnikov ter blaga v majhnih pošiljkah, ki se pošlje fizičnim osebam in ni namenjeno dajanju na trg, ter o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 142/2011 (UL L 321, 12.12.2019, str. 45).

2

(3)  Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali (Pravila o zdravju živali) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 (UL L 178, 28.6.2013, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 577/2013 z dne 28. junija 2013 o vzorcih identifikacijskih dokumentov za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev, o sestavi seznamov ozemelj in tretjih držav ter o zahtevah glede formata, oblike in jezika izjav, ki potrjujejo izpolnjevanje nekaterih pogojev iz Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 178, 28.6.2013, str. 109).

6

(7)  Odločba Komisije 2007/275/ES z dne 17. aprila 2007 o seznamih sestavljenih proizvodov, ki jih je treba pregledati na mejnih kontrolnih točkah (UL L 116, 4.5.2007, str. 9).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/632 z dne 13. aprila 2021 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznamov živali, proizvodov živalskega izvora, zarodnega materiala, živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, sestavljenih proizvodov ter sena in slame, za katere velja uradni nadzor na mejnih kontrolnih točkah, ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/2007 in Odločbe Komisije 2007/275/ES (UL L 132, 19.4.2021, str. 24).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/630 z dne 16. februarja 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede nekaterih kategorij blaga, izvzetih iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah, in spremembi Odločbe Komisije 2007/275/ES [C(2021) 899] (UL L 132, 19.4.2021, str. 17).

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2007 z dne 18. novembra 2019 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznamov živali, proizvodov živalskega izvora, zarodnega materiala, živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov ter sena in slame, za katere velja uradni nadzor na mejnih kontrolnih točkah, in o spremembi Odločbe 2007/275/ES (UL L 312, 3.12.2019, str. 1).

10

(11)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2074 z dne 23. septembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil o posebnem uradnem nadzoru pošiljk nekaterih živali in blaga, ki izvirajo iz Unije in se vanjo vrnejo, ker je tretja država zavrnila njihov vstop (UL L 316, 6.12.2019, str. 6).

11

---

PRILOGA

Prilogi II in III k Delegirani uredbi (EU) 2019/2122 se spremenita:

| (1) | Priloga II se nadomesti z naslednjim:


  „PRILOGA II

  Plakati iz člena 8(1)

  Plakati so dostopni na:
  https://ec.europa.eu/food/animals/animalproducts/personal_imports_sl






















  . |
| --- | --- |

(1)

Priloga II se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

Plakati iz člena 8(1)

Plakati so dostopni na:

https://ec.europa.eu/food/animals/animalproducts/personal_imports_sl

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

| (2) | Priloga III se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim: | „Zaradi tveganja vnosa bolezni v Evropsko unijo (EU) (*1) so uvedeni strogi postopki za vnos nekaterih proizvodov živalskega izvora v EU. Ti postopki se ne uporabljajo za premike proizvodov živalskega izvora med državami članicami EU ali za proizvode živalskega izvora v majhnih količinah za osebno porabo iz Andore, z Islandije, iz Lihtenštajna, z Norveške, iz San Marina in Švice. |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Priloga III se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Zaradi tveganja vnosa bolezni v Evropsko unijo (EU) (*1) so uvedeni strogi postopki za vnos nekaterih proizvodov živalskega izvora v EU. Ti postopki se ne uporabljajo za premike proizvodov živalskega izvora med državami članicami EU ali za proizvode živalskega izvora v majhnih količinah za osebno porabo iz Andore, z Islandije, iz Lihtenštajna, z Norveške, iz San Marina in Švice.

*1

(*1)  V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu, sklicevanja na Evropsko unijo v tej prilogi vključujejo Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko.“;"

*1

| (b) | tretji in četrti odstavek se nadomestita z naslednjim: | „V EU se lahko vnese naslednje blago, če izpolnjuje pogoje in ne presega omejitev teže iz točk 1 do 5 spodaj.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

tretji in četrti odstavek se nadomestita z naslednjim:

„V EU se lahko vnese naslednje blago, če izpolnjuje pogoje in ne presega omejitev teže iz točk 1 do 5 spodaj.“;

| (c) | v točki 3 „Hrana za hišne živali, potrebna iz zdravstvenih razlogov“ se uvodni stavek nadomesti z naslednjim: | „V EU lahko prinesete ali pošljete osebne pošiljke hrane za hišne živali, potrebne iz razlogov, povezanih z zdravjem hišne živali, ki spremlja potnika, samo če:“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v točki 3 „Hrana za hišne živali, potrebna iz zdravstvenih razlogov“ se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„V EU lahko prinesete ali pošljete osebne pošiljke hrane za hišne živali, potrebne iz razlogov, povezanih z zdravjem hišne živali, ki spremlja potnika, samo če:“;

| (d) | točka 7 „Izvzeti proizvodi“ se nadomesti z naslednjim: | „Naslednji proizvodi so izvzeti iz pravil iz točk 1 do 6, če izpolnjujejo zahteve iz člena 3(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/630 (**):






  — | slaščice (vključno s sladkornimi izdelki), čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo kakav; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

točka 7 „Izvzeti proizvodi“ se nadomesti z naslednjim:

„Naslednji proizvodi so izvzeti iz pravil iz točk 1 do 6, če izpolnjujejo zahteve iz člena 3(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/630 (**):

**

—

slaščice (vključno s sladkornimi izdelki), čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo kakav;

| — | testenine, rezanci in kuskus; |
| --- | --- |

—

testenine, rezanci in kuskus;

| — | kruh, torte, keksi, vaflji in oblati, prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni proizvodi; |
| --- | --- |

—

kruh, torte, keksi, vaflji in oblati, prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni proizvodi;

| — | olive, polnjene z ribami; |
| --- | --- |

—

olive, polnjene z ribami;

| — | ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh proizvodov ali na osnovi kave, pravega čaja ali maté čaja; |
| --- | --- |

—

ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh proizvodov ali na osnovi kave, pravega čaja ali maté čaja;

| — | pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati; |
| --- | --- |

—

pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati;

| — | osnove za juhe in arome, pakirane za končnega potrošnika; |
| --- | --- |

—

osnove za juhe in arome, pakirane za končnega potrošnika;

| — | prehranska dopolnila, pakirana za končnega potrošnika, ki vsebujejo predelane živalske proizvode (vključno z glukozaminom, hondroitinom ali hitosanom); |
| --- | --- |

—

prehranska dopolnila, pakirana za končnega potrošnika, ki vsebujejo predelane živalske proizvode (vključno z glukozaminom, hondroitinom ali hitosanom);

| — | likerji in krepilne pijače. |
| --- | --- |

—

likerji in krepilne pijače.

(**)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/630 z dne 16. februarja 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede nekaterih kategorij blaga, izvzetih iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah, in spremembi Odločbe Komisije 2007/275/ES (UL L 132, 19.4.2021, str. 17).“
  "

**

---

(*1)  V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu, sklicevanja na Evropsko unijo v tej prilogi vključujejo Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko.“;

*1

(**)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/630 z dne 16. februarja 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede nekaterih kategorij blaga, izvzetih iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih točkah, in spremembi Odločbe Komisije 2007/275/ES (UL L 132, 19.4.2021, str. 17).“
  “

**

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/160 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/160

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2090

z dne 25. novembra 2021

o zavrnitvi dovoljenja za titanov dioksid kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo ali zavrnitev takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo ali zavrnitev takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo.

| (2) | Titanov dioksid je bil z Direktivo 70/524/EGS dovoljen brez časovne omejitve kot barvilni dodatek (barvilna sredstva, dovoljena za barvanje živil po pravilih Skupnosti) za mačke in pse. Brez časovne omejitve je bil dovoljen tudi v živalskih krmnih mešanicah za vse živalske vrste, razen mačk in psov, toda pod določenimi pogoji. Navedeni proizvod je bil nato v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. |
| --- | --- |

(2)

Titanov dioksid je bil z Direktivo 70/524/EGS dovoljen brez časovne omejitve kot barvilni dodatek (barvilna sredstva, dovoljena za barvanje živil po pravilih Skupnosti) za mačke in pse. Brez časovne omejitve je bil dovoljen tudi v živalskih krmnih mešanicah za vse živalske vrste, razen mačk in psov, toda pod določenimi pogoji. Navedeni proizvod je bil nato v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno titanovega dioksida kot krmnega dodatka za vse živalske vrste. Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „barvila: snovi, ki dodajo ali obnovijo barvo v krmi“. Zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno titanovega dioksida kot krmnega dodatka za vse živalske vrste. Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „barvila: snovi, ki dodajo ali obnovijo barvo v krmi“. Zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (3) navedla, da ni mogla sklepati o varnosti titanovega dioksida za ciljne vrste, potrošnike in okolje zaradi odsotnosti specifičnih podatkov v zvezi z njegovo uporabo kot krmni dodatek in ob upoštevanju, da genotoksičnosti delcev titanovega dioksida ni mogoče izključiti, kar zbuja morebitne pomisleke glede varnosti dodatka za ciljne vrste (zlasti dolgoživeče živali in reproduktivne živali), potrošnike in uporabnike. Zaradi pomanjkanja študij o titanovem dioksidu Agencija ni mogla sklepati o oceni učinkov dodatka na oči in kožo. Agencija je nadalje navedla, da je titanov dioksid pri vdihavanju potencialno rakotvoren za delavce in da bi ga bilo treba obravnavati kot dodatni morebitni pomislek za uporabnike, ki ravnajo z dodatkom, saj genotoksičnosti delcev titanovega dioksida ni mogoče izključiti. Agencija je potrdila tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (3) navedla, da ni mogla sklepati o varnosti titanovega dioksida za ciljne vrste, potrošnike in okolje zaradi odsotnosti specifičnih podatkov v zvezi z njegovo uporabo kot krmni dodatek in ob upoštevanju, da genotoksičnosti delcev titanovega dioksida ni mogoče izključiti, kar zbuja morebitne pomisleke glede varnosti dodatka za ciljne vrste (zlasti dolgoživeče živali in reproduktivne živali), potrošnike in uporabnike. Zaradi pomanjkanja študij o titanovem dioksidu Agencija ni mogla sklepati o oceni učinkov dodatka na oči in kožo. Agencija je nadalje navedla, da je titanov dioksid pri vdihavanju potencialno rakotvoren za delavce in da bi ga bilo treba obravnavati kot dodatni morebitni pomislek za uporabnike, ki ravnajo z dodatkom, saj genotoksičnosti delcev titanovega dioksida ni mogoče izključiti. Agencija je potrdila tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Mnenje Agencije z dne 5. maja 2021 zato kaže, da ni bilo ugotovljeno, da titanov dioksid nima škodljivega učinka na zdravje živali, zdravje ljudi ali na okolje, kadar se uporablja kot krmni dodatek v funkcionalni skupini „barvila: snovi, ki dodajo ali obnovijo barvo v krmi“. |
| --- | --- |

(5)

Mnenje Agencije z dne 5. maja 2021 zato kaže, da ni bilo ugotovljeno, da titanov dioksid nima škodljivega učinka na zdravje živali, zdravje ljudi ali na okolje, kadar se uporablja kot krmni dodatek v funkcionalni skupini „barvila: snovi, ki dodajo ali obnovijo barvo v krmi“.

| (6) | Ocena titanovega dioksida je tako pokazala, da pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 niso izpolnjeni in da bi bilo treba zavrniti dovoljenje za titanov dioksid kot krmni dodatek iz funkcionalne skupine „barvila: snovi, ki dodajo ali obnovijo barvo v krmi“. |
| --- | --- |

(6)

Ocena titanovega dioksida je tako pokazala, da pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 niso izpolnjeni in da bi bilo treba zavrniti dovoljenje za titanov dioksid kot krmni dodatek iz funkcionalne skupine „barvila: snovi, ki dodajo ali obnovijo barvo v krmi“.

| (7) | Krmni dodatek titanov dioksid in krmo, ki ga vsebuje, bi bilo treba čim prej umakniti s trga. Vendar bi bilo treba omogočiti omejeno obdobje za umik obstoječih zalog navedenih proizvodov s trga, da bi nosilci dejavnosti lahko ustrezno izpolnili obveznost umika. |
| --- | --- |

(7)

Krmni dodatek titanov dioksid in krmo, ki ga vsebuje, bi bilo treba čim prej umakniti s trga. Vendar bi bilo treba omogočiti omejeno obdobje za umik obstoječih zalog navedenih proizvodov s trga, da bi nosilci dejavnosti lahko ustrezno izpolnili obveznost umika.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zavrnitev dovoljenja

Dovoljenje za titanov dioksid (E 171) kot dodatek v prehrani živali iz kategorije dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalne skupine „barvila: snovi, ki dodajo ali obnovijo barvo v krmi“ se zavrne.

Člen 2

Umik s trga

1.   Obstoječe zaloge dodatka iz člena 1 in premiksov, ki ga vsebujejo, se umaknejo s trga do 20. marca 2022.

2.   Posamična krmila in sestavljene krmne mešanice, ki so bili proizvedeni z dodatkom ali premiksi iz odstavka 1 pred 20. marcem 2022, se umaknejo s trga do 20. junija 2022.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal 2021;19(6):6630.

3

EFSA Journal

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/162 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/162

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2091

z dne 26. novembra 2021

o povrnitvi odobritev, prenesenih iz proračunskega leta 2021, v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 26(6) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijska sklada,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 12(2), prvi pododstavek, točka (d), Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se lahko odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, v zvezi z ukrepi, ki se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in so navedeni v členu 4(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013, prenesejo v naslednje proračunsko leto. Takšen prenos je omejen na 2 % začetnih odobritev, o katerih glasujeta Evropski parlament in Svet, in na znesek prilagoditve neposrednih plačil iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki je bil izveden v predhodnem proračunskem letu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 12(2), prvi pododstavek, točka (d), Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se lahko odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, v zvezi z ukrepi, ki se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in so navedeni v členu 4(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013, prenesejo v naslednje proračunsko leto. Takšen prenos je omejen na 2 % začetnih odobritev, o katerih glasujeta Evropski parlament in Svet, in na znesek prilagoditve neposrednih plačil iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki je bil izveden v predhodnem proračunskem letu.

| (2) | V skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 države članice z odstopanjem od člena 12(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 prenesene odobritve iz člena 12(2), prvi pododstavek, točka (d), Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 povrnejo končnim prejemnikom, za katere se v proračunskem letu, v katero se odobritve prenesejo, uporablja prilagoditvena stopnja. Navedena povrnitev se uporabi le za končne upravičence v tistih državah članicah, v katerih se je v predhodnem proračunskem letu uporabila (4) finančna disciplina. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 države članice z odstopanjem od člena 12(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 prenesene odobritve iz člena 12(2), prvi pododstavek, točka (d), Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 povrnejo končnim prejemnikom, za katere se v proračunskem letu, v katero se odobritve prenesejo, uporablja prilagoditvena stopnja. Navedena povrnitev se uporabi le za končne upravičence v tistih državah članicah, v katerih se je v predhodnem proračunskem letu uporabila (4) finančna disciplina.

| (3) | Pri določanju zneska prenesenih odobritev, ki ga je treba povrniti, je treba v skladu s členom 26(7) Uredbe (EU) št. 1306/2013 upoštevati zneske za rezervo za krize v kmetijskem sektorju iz člena 25 navedene uredbe, ki do konca proračunskega leta niso uporabljeni za krizne ukrepe. |
| --- | --- |

(3)

Pri določanju zneska prenesenih odobritev, ki ga je treba povrniti, je treba v skladu s členom 26(7) Uredbe (EU) št. 1306/2013 upoštevati zneske za rezervo za krize v kmetijskem sektorju iz člena 25 navedene uredbe, ki do konca proračunskega leta niso uporabljeni za krizne ukrepe.

| (4) | V skladu s členom 1(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1801 (5) se finančna disciplina uporablja za neposredna plačila za koledarsko leto 2020, da se vzpostavi rezerva za krize in se upoštevajo letne zgornje meje iz člena 16 Uredbe (EU) št. 1306/2013. V proračunskem letu 2021 rezerva za krize ni bila uporabljena. Poleg tega bodo dodatne odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, ostale v proračunu EKJS za leto 2021, in sicer na podlagi izvajanja odobritev EKJS za leto 2021 v okviru deljenega upravljanja za obdobje od 16. oktobra 2020 do 15. oktobra 2021 in ocenjene realizacije v okviru neposrednega upravljanja od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 1(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1801 (5) se finančna disciplina uporablja za neposredna plačila za koledarsko leto 2020, da se vzpostavi rezerva za krize in se upoštevajo letne zgornje meje iz člena 16 Uredbe (EU) št. 1306/2013. V proračunskem letu 2021 rezerva za krize ni bila uporabljena. Poleg tega bodo dodatne odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, ostale v proračunu EKJS za leto 2021, in sicer na podlagi izvajanja odobritev EKJS za leto 2021 v okviru deljenega upravljanja za obdobje od 16. oktobra 2020 do 15. oktobra 2021 in ocenjene realizacije v okviru neposrednega upravljanja od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021.

| (5) | Na podlagi izjav držav članic o odhodkih za obdobje od 16. oktobra 2020 do 15. oktobra 2021 znaša zmanjšanje v zvezi s finančno disciplino, ki so ga države članice v proračunskem letu 2021 dejansko izvedle, 879,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi izjav držav članic o odhodkih za obdobje od 16. oktobra 2020 do 15. oktobra 2021 znaša zmanjšanje v zvezi s finančno disciplino, ki so ga države članice v proračunskem letu 2021 dejansko izvedle, 879,8 milijona EUR.

| (6) | Od tega zneska finančne discipline, uporabljenega v proračunskem letu 2021, se lahko na podlagi sklepa Komisije v skladu s členom 12(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 v proračunsko leto 2022 prenesejo neporabljene odobritve v višini 686,4 milijona EUR, kar ostaja znotraj meje 2 % začetnih odobritev v zvezi z ukrepi iz člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013. |
| --- | --- |

(6)

Od tega zneska finančne discipline, uporabljenega v proračunskem letu 2021, se lahko na podlagi sklepa Komisije v skladu s členom 12(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 v proračunsko leto 2022 prenesejo neporabljene odobritve v višini 686,4 milijona EUR, kar ostaja znotraj meje 2 % začetnih odobritev v zvezi z ukrepi iz člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

| (7) | Za zagotovitev, da povrnitev neizkoriščenih odobritev končnim prejemnikom (rezultat uporabe finančne discipline) ostane sorazmerna z zneskom prilagoditve finančne discipline, je primerno, da Komisija določi zneske, ki so državam članicam na voljo za povrnitev. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev, da povrnitev neizkoriščenih odobritev končnim prejemnikom (rezultat uporabe finančne discipline) ostane sorazmerna z zneskom prilagoditve finančne discipline, je primerno, da Komisija določi zneske, ki so državam članicam na voljo za povrnitev.

| (8) | Da državam članicam za navedeno povrnitev ne bi bilo treba plačati dodatnega zneska, se mora ta uredba uporabljati od 1. decembra 2021. Zato so zneski v tej uredbi dokončni in se uporabljajo ne glede na uporabo zmanjšanj v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ne glede na vse druge popravke, ki se upoštevajo v sklepu o mesečnem plačilu glede odhodkov, ki jih izvršijo plačilne agencije držav članic za oktober 2021, v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ter ne glede na kakršna koli zmanjšanja in dodatna plačila, ki se izvedejo v skladu s členom 18(4) navedene uredbe, ali kakršne koli sklepe v okviru postopka potrditve obračunov. |
| --- | --- |

(8)

Da državam članicam za navedeno povrnitev ne bi bilo treba plačati dodatnega zneska, se mora ta uredba uporabljati od 1. decembra 2021. Zato so zneski v tej uredbi dokončni in se uporabljajo ne glede na uporabo zmanjšanj v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ne glede na vse druge popravke, ki se upoštevajo v sklepu o mesečnem plačilu glede odhodkov, ki jih izvršijo plačilne agencije držav članic za oktober 2021, v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ter ne glede na kakršna koli zmanjšanja in dodatna plačila, ki se izvedejo v skladu s členom 18(4) navedene uredbe, ali kakršne koli sklepe v okviru postopka potrditve obračunov.

| (9) | V skladu z uvodnim stavkom člena 12(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 se lahko odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. Zato je primerno, da Komisija določi datume za upravičenost odhodkov držav članic v zvezi s povrnitvijo v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013, pri čemer upošteva kmetijsko proračunsko leto, kakor je opredeljeno v členu 39 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z uvodnim stavkom člena 12(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 se lahko odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. Zato je primerno, da Komisija določi datume za upravičenost odhodkov držav članic v zvezi s povrnitvijo v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013, pri čemer upošteva kmetijsko proračunsko leto, kakor je opredeljeno v členu 39 navedene uredbe.

| (10) | Zaradi kratkega obdobja med sporočilom držav članic o izvajanju odobritev EKJS za leto 2021 v okviru deljenega upravljanja za obdobje od 16. oktobra 2020 do 15. oktobra 2021 in potrebo po uporabi te uredbe od 1. decembra 2021 bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(10)

Zaradi kratkega obdobja med sporočilom držav članic o izvajanju odobritev EKJS za leto 2021 v okviru deljenega upravljanja za obdobje od 16. oktobra 2020 do 15. oktobra 2021 in potrebo po uporabi te uredbe od 1. decembra 2021 bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zneski odobritev, ki bodo preneseni iz proračunskega leta 2021 v skladu s členom 12(2), prvi pododstavek, točka (d), in členom 12(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in ki se v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 dajo na voljo državam članicam za povrnitev končnim prejemnikom, za katere se v proračunskem letu 2022 uporablja prilagoditvena stopnja, so določeni v Prilogi k tej uredbi.

Za prenesene zneske se uporablja odločitev Komisije o prenosu v skladu s členom 12(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Člen 2

Odhodki držav članic v zvezi s povrnitvijo prenesenih odobritev so upravičeni do financiranja Unije le, če so zadevni zneski upravičencem plačani pred 16. oktobrom 2022.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. decembra 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. novembra 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Wolfgang BURTSCHER

generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

3

(4)  Finančna disciplina se v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 v proračunskem letu 2021 ne izvaja na Hrvaškem.

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1801 z dne 30. novembra 2020 o prilagoditvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za koledarsko leto 2020 (UL L 402, 1.12.2020, str. 49).

5

---

PRILOGA

Zneski, na voljo za povrnitev prenesenih odobritev

| (zneski v EUR) |
| --- |
| Belgija | 10 148 502 |
| Bolgarija | 17 260 226 |
| Češka | 18 592 308 |
| Danska | 16 896 943 |
| Nemčija | 93 879 410 |
| Estonija | 3 367 730 |
| Irska | 21 755 772 |
| Grčija | 27 014 459 |
| Španija | 93 988 531 |
| Francija | 140 942 719 |
| Italija | 59 291 647 |
| Ciper | 566 767 |
| Latvija | 5 308 382 |
| Litva | 8 354 220 |
| Luksemburg | 716 220 |
| Madžarska | 24 904 327 |
| Malta | 60 357 |
| Nizozemska | 13 043 131 |
| Avstrija | 11 588 177 |
| Poljska | 43 034 502 |
| Portugalska | 12 813 987 |
| Romunija | 29 917 025 |
| Slovenija | 1 503 290 |
| Slovaška | 8 375 694 |
| Finska | 9 928 403 |
| Švedska | 13 184 745 |

(zneski v EUR)

Belgija

10 148 502

Bolgarija

17 260 226

Češka

18 592 308

Danska

16 896 943

Nemčija

93 879 410

Estonija

3 367 730

Irska

21 755 772

Grčija

27 014 459

Španija

93 988 531

Francija

140 942 719

Italija

59 291 647

Ciper

566 767

Latvija

5 308 382

Litva

8 354 220

Luksemburg

716 220

Madžarska

24 904 327

Malta

60 357

Nizozemska

13 043 131

Avstrija

11 588 177

Poljska

43 034 502

Portugalska

12 813 987

Romunija

29 917 025

Slovenija

1 503 290

Slovaška

8 375 694

Finska

9 928 403

Švedska

13 184 745

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/166 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/166

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2092

z dne 29. novembra 2021

o dovoljenju za kalijev diformat kot krmni dodatek za prašiče pitance in tekače

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za kalijev diformat. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za kalijev diformat. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Zahtevek zadeva dovoljenje za kalijev diformat kot krmni dodatek za prašiče pitance in tekače ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek zadeva dovoljenje za kalijev diformat kot krmni dodatek za prašiče pitance in tekače ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (2) ugotovila, da kalijev diformat pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Ugotovila je tudi, da snov sicer ne vzbuja pomislekov glede učinkov na dihala in kožo, je pa dražilna za oči. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da je snov lahko učinkovita kot tehnološki dodatek v krmnih mešanicah. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (2) ugotovila, da kalijev diformat pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Ugotovila je tudi, da snov sicer ne vzbuja pomislekov glede učinkov na dihala in kožo, je pa dražilna za oči. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da je snov lahko učinkovita kot tehnološki dodatek v krmnih mešanicah. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena kalijevega diformata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena kalijevega diformata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“ in funkcionalno skupino „regulatorji kislosti“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(5):6617.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage |
| Kategorija tehnoloških dodatkov


  Funkcionalna skupina: regulatorji kislosti |
| 1j001 | kalijev diformat | Sestava dodatka

  kalijev diformat ≥ 98% | prašiči pitanci
  tekači | – | – | 6 000 | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja. |

Identifikacijska številka dodatka

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage

Kategorija tehnoloških dodatkov

Funkcionalna skupina: regulatorji kislosti

1j001

kalijev diformat

Sestava dodatka

kalijev diformat ≥ 98%

prašiči pitanci

tekači

–

–

6 000

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja.

| 2. | Najvišja vsebnost kalijevega diformata je 6 000 mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage, ne glede na to, ali se uporablja samostojno kot regulator kislosti ali v kombinaciji z drugimi viri kalijevega diformata. |
| --- | --- |

2.

Najvišja vsebnost kalijevega diformata je 6 000 mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage, ne glede na to, ali se uporablja samostojno kot regulator kislosti ali v kombinaciji z drugimi viri kalijevega diformata.

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči. |
| --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči.

20. december 2031

Lastnosti aktivne snovi

kalijev diformat

št. CAS: 20642-05-1

št. EINECS: 243-934-6

C2H3O4K

Analizna metoda
   (1)

Za določanje kalijevega diformata (kot skupne mravljične kisline) v krmnem dodatku, premiksu in krmnih mešanicah:

| — | ionska kromatografija z detekcijo na osnovi prevodnosti (IC-CD) – EN 17294 |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z detekcijo na osnovi prevodnosti (IC-CD) – EN 17294

Za določanje kalija v krmnem dodatku:

| — | atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 ali |
| --- | --- |

—

atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 ali

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510 |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/169 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/169

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2093

z dne 29. novembra 2021

o dovoljenju za dinatrijev 5’-gvanilat kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za dinatrijev 5’-gvanilat. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za dinatrijev 5’-gvanilat. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Zahtevek zadeva dovoljenje za dinatrijev 5’-gvanilat kot krmni dodatek za vse živalske vrste ter njegovo uvrstitev v kategorijo „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek zadeva dovoljenje za dinatrijev 5’-gvanilat kot krmni dodatek za vse živalske vrste ter njegovo uvrstitev v kategorijo „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“.

| (4) | Vložnik je zahteval, da se dinatrijev 5’-gvanilat dovoli tudi za uporabo v vodi za pitje. Vendar Uredba (ES) št. 1831/2003 za „aromatične snovi“ ne dopušča dovoljenja za uporabo v vodi za pitje. Zato uporaba dinatrijevega 5’-gvanilata v vodi za pitje ne bi smela biti dovoljena. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je zahteval, da se dinatrijev 5’-gvanilat dovoli tudi za uporabo v vodi za pitje. Vendar Uredba (ES) št. 1831/2003 za „aromatične snovi“ ne dopušča dovoljenja za uporabo v vodi za pitje. Zato uporaba dinatrijevega 5’-gvanilata v vodi za pitje ne bi smela biti dovoljena.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (2) ugotovila, da dinatrijev 5’-gvanilat pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali, zdravje ljudi ali na okolje. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (2) ugotovila, da dinatrijev 5’-gvanilat pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali, zdravje ljudi ali na okolje.

| (6) | Agencija je nadalje ugotovila, da dinatrijev 5’-gvanilat učinkovito prispeva k okusu krme. Agencija je potrdila tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je nadalje ugotovila, da dinatrijev 5’-gvanilat učinkovito prispeva k okusu krme. Agencija je potrdila tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (7) | Ocena dinatrijevega 5’-gvanilata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Ocena dinatrijevega 5’-gvanilata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (8) | Za boljši nadzor bi bilo treba določiti nekatere omejitve in pogoje. Na oznaki krmnih dodatkov bi bilo treba zlasti navesti priporočeno vsebnost. Kadar je taka vsebnost presežena, bi bilo treba na oznaki premiksov navesti nekatere informacije. |
| --- | --- |

(8)

Za boljši nadzor bi bilo treba določiti nekatere omejitve in pogoje. Na oznaki krmnih dodatkov bi bilo treba zlasti navesti priporočeno vsebnost. Kadar je taka vsebnost presežena, bi bilo treba na oznaki premiksov navesti nekatere informacije.

| (9) | Dejstvo, da uporaba dinatrijevega 5’-gvanilata kot aromatične snovi v vodi za pitje ni dovoljena, ne izključuje njegove uporabe v krmnih mešanicah, ki se dajejo prek vode. |
| --- | --- |

(9)

Dejstvo, da uporaba dinatrijevega 5’-gvanilata kot aromatične snovi v vodi za pitje ni dovoljena, ne izključuje njegove uporabe v krmnih mešanicah, ki se dajejo prek vode.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(6):6619.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda. | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage |
| Kategorija: senzorični dodatki.


  Funkcionalna skupina: aromatične snovi |
| 2b627i | – | dinatrijev 5’-gvanilat | Sestava dodatka

  dinatrijev 5’-gvanilat (GMP)
  v prahu

  Lastnosti aktivne snovi

  dinatrijev 5’-gvanilat (hidrirana oblika), proizveden s Corynebacterium stationis KCCM 10530 in Escherichia coli K-12 KFCC 11067
  proizveden s fermentacijo
  čistost: najmanj: 97 %
  kemijska formula:
  C10H12N5Na2O8P
  št.CAS: 5550-12-9
  št. EINECS: 226-914-1


  Analizna metoda

   (1):
  Za določanje dinatrijevega 5’-gvanilata (GMP) v krmnem dodatku:






  — | monografija FAO JECFA o „dinatrijevem 5’-gvanilatu“. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda.

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage

Kategorija: senzorični dodatki.

Funkcionalna skupina: aromatične snovi

2b627i

–

dinatrijev 5’-gvanilat

Sestava dodatka

dinatrijev 5’-gvanilat (GMP)

v prahu

Lastnosti aktivne snovi

dinatrijev 5’-gvanilat (hidrirana oblika), proizveden s Corynebacterium stationis KCCM 10530 in Escherichia coli K-12 KFCC 11067

proizveden s fermentacijo

čistost: najmanj: 97 %

kemijska formula:

C10H12N5Na2O8P

št.CAS: 5550-12-9

št. EINECS: 226-914-1

Analizna metoda

   (1):

Za določanje dinatrijevega 5’-gvanilata (GMP) v krmnem dodatku:

—

monografija FAO JECFA o „dinatrijevem 5’-gvanilatu“.

Za določanje dinatrijevega 5’-gvanilata (GMP) v krmnem dodatku, aromatičnih premiksih in vodi:

| — | tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z UV-detekcijo (HPLC-UV). |
| --- | --- |

—

tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z UV-detekcijo (HPLC-UV).

vse živalske vrste

–

–

–

| 1. | Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa.

| 2. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |
| --- | --- |

2.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 3. | Na oznaki dodatka se navede:
  „Najvišja priporočena vsebnost aktivne snovi, kadar se uporablja samostojno ali v kombinaciji z drugimi ribonukleotidi do iste koncentracije na kilogram popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage: 50 mg.“ |
| --- | --- |

3.

Na oznaki dodatka se navede:

„Najvišja priporočena vsebnost aktivne snovi, kadar se uporablja samostojno ali v kombinaciji z drugimi ribonukleotidi do iste koncentracije na kilogram popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage: 50 mg.“

| 4. | Na oznaki premiksa se navedejo funkcionalna skupina, identifikacijska številka in ime krmnega dodatka ter dodana količina aktivne snovi, kadar bi količina uporabe na oznaki premiksa povzročila preseganje koncentracije aktivne snovi v popolni krmni mešanici iz točke 3. |
| --- | --- |

4.

Na oznaki premiksa se navedejo funkcionalna skupina, identifikacijska številka in ime krmnega dodatka ter dodana količina aktivne snovi, kadar bi količina uporabe na oznaki premiksa povzročila preseganje koncentracije aktivne snovi v popolni krmni mešanici iz točke 3.

20. december 2031

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/173 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/173

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2094

z dne 29. novembra 2021

o dovoljenju za dekokvinat (Deccox in Avi-Deccox 60G) kot krmni dodatek za pitovne piščance (imetnik dovoljenja Zoetis Belgium SA) in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1289/2004

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) ter zlasti člena 9(2) in člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo.

| (2) | Uporaba dekokvinata je bila v skladu z Direktivo 70/524/EGS dovoljena za deset let kot krmni dodatek za pitovne piščance z Uredbo Komisije (ES) št. 1289/2004 (3). Navedeni dodatek je bil nato v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. |
| --- | --- |

(2)

Uporaba dekokvinata je bila v skladu z Direktivo 70/524/EGS dovoljena za deset let kot krmni dodatek za pitovne piščance z Uredbo Komisije (ES) št. 1289/2004 (3). Navedeni dodatek je bil nato v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno snovi dekokvinat kot krmnega dodatka za pitovne piščance. Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „kokcidiostatiki in histomonostatiki“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno snovi dekokvinat kot krmnega dodatka za pitovne piščance. Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „kokcidiostatiki in histomonostatiki“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | V skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za spremembo sestave dodatka dekokvinat (Deccox) kot krmnega dodatka za pitovne piščance, zlasti za nadomestitev zelenjavnih sestavin z minerali. Vložnik je zahteval, da se obe sestavi dodatka ohranita na trgu. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za spremembo sestave dodatka dekokvinat (Deccox) kot krmnega dodatka za pitovne piščance, zlasti za nadomestitev zelenjavnih sestavin z minerali. Vložnik je zahteval, da se obe sestavi dodatka ohranita na trgu. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 29. novembra 2018 (4), 28. januarja 2021 (5) in 30. oktobra 2014 (6) ugotovila, da snov dekokvinat pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali, zdravje ljudi ali na okolje in je učinkovita pri preprečevanju kokcidioze. Ugotovljeno je bilo tudi, da za zagotovitev varnosti potrošnikov ni potrebno določiti karence in mejnih vrednosti ostankov. Agencija je tudi ugotovila, da zahtevana zamenjava nosilcev in fizične oblike v proizvodu Avi-Deccox 60G glede na proizvod Deccox ne vpliva na njegovo varnost in zmogljivost za obvladovanje kokcidioze. Zato se obe obliki dodatka štejeta za enakovredni v smislu obvladovanja kokcidioze. Agencija je ugotovila, da bi bilo treba izvesti poprodajni nadzor za spremljanje odpornosti Eimeria spp. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 29. novembra 2018 (4), 28. januarja 2021 (5) in 30. oktobra 2014 (6) ugotovila, da snov dekokvinat pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali, zdravje ljudi ali na okolje in je učinkovita pri preprečevanju kokcidioze. Ugotovljeno je bilo tudi, da za zagotovitev varnosti potrošnikov ni potrebno določiti karence in mejnih vrednosti ostankov. Agencija je tudi ugotovila, da zahtevana zamenjava nosilcev in fizične oblike v proizvodu Avi-Deccox 60G glede na proizvod Deccox ne vpliva na njegovo varnost in zmogljivost za obvladovanje kokcidioze. Zato se obe obliki dodatka štejeta za enakovredni v smislu obvladovanja kokcidioze. Agencija je ugotovila, da bi bilo treba izvesti poprodajni nadzor za spremljanje odpornosti Eimeria spp. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (6) | Ocena snovi dekokvinat je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v prilogah k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Ocena snovi dekokvinat je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v prilogah k tej uredbi.

| (7) | Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1289/2004 razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1289/2004 razveljaviti.

| (8) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za dovoljenje, je primerno omogočiti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, nastalih zaradi dovoljenja. |
| --- | --- |

(8)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za dovoljenje, je primerno omogočiti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, nastalih zaradi dovoljenja.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dovoljenje

Snov dekokvinat iz prilog, ki spada v skupino dodatkov „kokcidiostatiki in histomonostatiki“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedenih prilog.

Člen 2

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1289/2004 se razveljavi.

Člen 3

Prehodni ukrepi

Snov iz Priloge I in krma, ki vsebuje navedeno snov, proizvedeni in označeni pred 20. junijem 2022 po pravilih, ki se uporabljajo pred 20. decembrom 2021, se lahko še naprej dajeta na trg in uporabljata do porabe obstoječih zalog.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi. (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1289/2004 z dne 14. julija 2004 o desetletnem dovoljenju za uporabo krmnega dodatka „Deccox®“, ki spada v skupino kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi (UL L 243, 15.7.2004, str. 15).

3

(4)  
  EFSA Journal 2019;17(1):5541.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2021;19(3):6453.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2014;12(11):3905.

6

EFSA Journal

---

PRILOGA I

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage |
| Kategorija dodatkov: kokcidiostatiki in histomonostatiki |
| 51756i | Zoetis Belgium SA | dekokvinat
  (Deccox) | Sestava dodatka

  dekokvinat: 60,0 g/kg
  sojino olje: 28,5 g/kg
  koloidni silicijev dioksid: 0,6 g/kg
  pšenična krmna moka: q.s. 1 kg

  Lastnosti aktivne snovi

  dekokvinat
  C24H35NO5

  etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilat
  št.CAS: 18507-89-6
  povezane nečistoče:
  6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilna kislina: < 0,5 %
  metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikinolin-3-karboksilat: < 1,0 %
  dietil-4-decikloksi-3-etoksianilinometilenmalonat (spojina anilina) < 0,5 %

  Analizna metoda
   (1)

  Za določanje dekokvinata v krmnem dodatku, premiksih in krmnih mešanicah:
  tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo s fluorescenčno detekcijo (RP-HPLC-FL) – EN 16162. | pitovni piščanci | | 30 | 40 | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage

Kategorija dodatkov: kokcidiostatiki in histomonostatiki

51756i

Zoetis Belgium SA

dekokvinat

(Deccox)

Sestava dodatka

dekokvinat: 60,0 g/kg

sojino olje: 28,5 g/kg

koloidni silicijev dioksid: 0,6 g/kg

pšenična krmna moka: q.s. 1 kg

Lastnosti aktivne snovi

dekokvinat

C24H35NO5

etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilat

št.CAS: 18507-89-6

povezane nečistoče:

6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilna kislina: < 0,5 %

metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikinolin-3-karboksilat: < 1,0 %

dietil-4-decikloksi-3-etoksianilinometilenmalonat (spojina anilina) < 0,5 %

Analizna metoda
   (1)

Za določanje dekokvinata v krmnem dodatku, premiksih in krmnih mešanicah:

tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo s fluorescenčno detekcijo (RP-HPLC-FL) – EN 16162.

pitovni piščanci

30

40

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Dodatek se vključi v sestavljeno krmno mešanico v obliki premiksa. |
| --- | --- |

2.

Dodatek se vključi v sestavljeno krmno mešanico v obliki premiksa.

| 3. | Dodatek se ne meša z drugimi kokcidiostatiki. |
| --- | --- |

3.

Dodatek se ne meša z drugimi kokcidiostatiki.

| 4. | Imetnik dovoljenja izvaja programe poprodajnega nadzora za: odpornost proti bakterijam in Eimeria spp. |
| --- | --- |

4.

Imetnik dovoljenja izvaja programe poprodajnega nadzora za: odpornost proti bakterijam in Eimeria spp.

| 5. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj, ki izhajajo iz uporabe dodatka in premiksov, za uporabnike določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo. |
| --- | --- |

5.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj, ki izhajajo iz uporabe dodatka in premiksov, za uporabnike določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo.

20.12.2031

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

PRILOGA II

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage |
| Kategorija dodatkov: kokcidiostatiki in histomonostatiki |
| 51756ii | Zoetis Belgium SA | dekokvinat
  (Avi-Deccox 60G) | Sestava dodatka

  dekokvinat: 60,0 g/kg
  koloidni silicijev dioksid: 0,6 g/kg
  silicijev dioksid: 4,0 g/kg
  natrijeva karboksimetilceluloza: 30,0 g/kg
  kalcijev sulfat dihidrat: q.s. ad 1 000,0 g

  Lastnosti aktivne snovi

  dekokvinat
  C24H35NO5

  etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilat
  št.CAS: 18507-89-6
  povezane nečistoče:
  6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilna kislina: < 0,5 %
  metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilat: < 1,0 %
  dietil-4-decikloksi-3-etoksianilinometilenmalonat (spojina anilina) < 0,5 %

  Analizna metoda
   (1)

  Za določanje dekokvinata v krmnem dodatku, premiksih in krmnih mešanicah:






  — | tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo s fluorescenčno detekcijo (RP-HPLC-FL) – EN 16162. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage

Kategorija dodatkov: kokcidiostatiki in histomonostatiki

51756ii

Zoetis Belgium SA

dekokvinat

(Avi-Deccox 60G)

Sestava dodatka

dekokvinat: 60,0 g/kg

koloidni silicijev dioksid: 0,6 g/kg

silicijev dioksid: 4,0 g/kg

natrijeva karboksimetilceluloza: 30,0 g/kg

kalcijev sulfat dihidrat: q.s. ad 1 000,0 g

Lastnosti aktivne snovi

dekokvinat

C24H35NO5

etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilat

št.CAS: 18507-89-6

povezane nečistoče:

6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilna kislina: < 0,5 %

metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksikvinolin-3-karboksilat: < 1,0 %

dietil-4-decikloksi-3-etoksianilinometilenmalonat (spojina anilina) < 0,5 %

Analizna metoda
   (1)

Za določanje dekokvinata v krmnem dodatku, premiksih in krmnih mešanicah:

—

tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo s fluorescenčno detekcijo (RP-HPLC-FL) – EN 16162.

pitovni piščanci

30

40

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Dodatek se vključi v sestavljeno krmno mešanico v obliki premiksa. |
| --- | --- |

2.

Dodatek se vključi v sestavljeno krmno mešanico v obliki premiksa.

| 3. | Dodatek se ne meša z drugimi kokcidiostatiki. |
| --- | --- |

3.

Dodatek se ne meša z drugimi kokcidiostatiki.

| 4. | Imetnik dovoljenja izvaja programe poprodajnega nadzora za: odpornost proti bakterijam in Eimeria spp. |
| --- | --- |

4.

Imetnik dovoljenja izvaja programe poprodajnega nadzora za: odpornost proti bakterijam in Eimeria spp.

| 5. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj, ki izhajajo iz uporabe dodatka in premiksov, za uporabnike določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo. |
| --- | --- |

5.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj, ki izhajajo iz uporabe dodatka in premiksov, za uporabnike določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo.

20.12.2031

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/179 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/179

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2095

z dne 29. novembra 2021

o dovoljenju za L-lizin (baza), L-lizin monohidroklorid in L-lizin sulfat kot krmne dodatke za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili vloženi zahtevki za dovoljenje za L-lizin (baza), L-lizin monohidroklorid in L-lizin sulfat. Zahtevkom so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili vloženi zahtevki za dovoljenje za L-lizin (baza), L-lizin monohidroklorid in L-lizin sulfat. Zahtevkom so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) navedene uredbe.

| (3) | Zahtevki zadevajo dovoljenje za L-lizin (baza) in L-lizin monohidroklorid, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizin monohidroklorid in L-lizin sulfat, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, in L-lizin sulfat, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, kot krmne dodatke za vse živalske vrste ter njihovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „aminokisline, njihove soli in analogi“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevki zadevajo dovoljenje za L-lizin (baza) in L-lizin monohidroklorid, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizin monohidroklorid in L-lizin sulfat, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, in L-lizin sulfat, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, kot krmne dodatke za vse živalske vrste ter njihovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „aminokisline, njihove soli in analogi“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 17. marca 2021 (2) (3) in 23. junija 2021 (4) ugotovila, da L-lizin (baza) in L-lizin monohidroklorid, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizin monohidroklorid in L-lizin sulfat, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, in L-lizin sulfat, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, pod predlaganimi pogoji uporabe nimajo škodljivega učinka na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Za L-lizin sulfat, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, je Agencija ugotovila, da aktivna snov ni strupena pri vdihavanju, ne draži kože ali oči in ne povzroča preobčutljivosti kože. V zvezi z varnostjo uporabnikov L-lizin monohidroklorida in L-lizin sulfata, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, Agencija ni mogla izključiti niti tveganja pri vdihavanju niti, da aktivna snov morda draži kožo ali oči ali da je povzročitelj preobčutljivosti kože. Poleg tega je Agencija navedla, da je L-lizin (baza), ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, nevaren pri vdihavanju, L-lizin monohidroklorid, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, pa nevaren pri vdihavanju in rahlo dražilen za oči. Zato Komisija meni, da bi bilo treba za oblike lizina, ki jih proizvajata Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 in Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe za preprečitev škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je prav tako ugotovila, da so vsi dodatki učinkoviti viri aminokisline L-lizin za vse živalske vrste in da bi jih bilo treba zaščititi pred razgradnjo v vampu, da bi bili pri prežvekovalcih enako učinkoviti kot pri neprežvekovalcih. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročila o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki jih je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 17. marca 2021 (2) (3) in 23. junija 2021 (4) ugotovila, da L-lizin (baza) in L-lizin monohidroklorid, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizin monohidroklorid in L-lizin sulfat, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, in L-lizin sulfat, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, pod predlaganimi pogoji uporabe nimajo škodljivega učinka na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Za L-lizin sulfat, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, je Agencija ugotovila, da aktivna snov ni strupena pri vdihavanju, ne draži kože ali oči in ne povzroča preobčutljivosti kože. V zvezi z varnostjo uporabnikov L-lizin monohidroklorida in L-lizin sulfata, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, Agencija ni mogla izključiti niti tveganja pri vdihavanju niti, da aktivna snov morda draži kožo ali oči ali da je povzročitelj preobčutljivosti kože. Poleg tega je Agencija navedla, da je L-lizin (baza), ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, nevaren pri vdihavanju, L-lizin monohidroklorid, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, pa nevaren pri vdihavanju in rahlo dražilen za oči. Zato Komisija meni, da bi bilo treba za oblike lizina, ki jih proizvajata Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 in Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe za preprečitev škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je prav tako ugotovila, da so vsi dodatki učinkoviti viri aminokisline L-lizin za vse živalske vrste in da bi jih bilo treba zaščititi pred razgradnjo v vampu, da bi bili pri prežvekovalcih enako učinkoviti kot pri neprežvekovalcih. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročila o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki jih je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocene L-lizina (baza) in L-lizin monohidroklorida, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizin monohidroklorida in L-lizin sulfata, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, in L-lizin sulfata, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, so pokazale, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocene L-lizina (baza) in L-lizin monohidroklorida, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizin monohidroklorida in L-lizin sulfata, ki ju proizvaja Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, in L-lizin sulfata, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, so pokazale, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Snovi in pripravki iz Priloge, ki spadajo v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „aminokisline, njihove soli in analogi“, se dovolijo kot dodatki v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(4):6520.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2021;19(4):6537.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2021;19(7):6706.

4

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg dodatka/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage |
| Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: aminokisline, njihove soli in analogi. |
| 3c320 | – | L-lizin, tekoč (baza) | Sestava dodatka

  Pripravek (vodna raztopina) iz L-lizina z najmanj 50 % L-lizina | vse vrste | – | – | – | 1. | Pri označevanju dodatka se navede vsebnost lizina. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg dodatka/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage

Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: aminokisline, njihove soli in analogi.

3c320

–

L-lizin, tekoč (baza)

Sestava dodatka

Pripravek (vodna raztopina) iz L-lizina z najmanj 50 % L-lizina

vse vrste

–

–

–

1.

Pri označevanju dodatka se navede vsebnost lizina.

| 2. | Dodatek se lahko uporablja tudi prek vode za pitje. |
| --- | --- |

2.

Dodatek se lahko uporablja tudi prek vode za pitje.

| 3. | Navedbe pri označevanju dodatka in premiksov: „Pri dodajanju L-lizina, zlasti prek vode za pitje, je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“ |
| --- | --- |

3.

Navedbe pri označevanju dodatka in premiksov: „Pri dodajanju L-lizina, zlasti prek vode za pitje, je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“

| 4. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku z očmi ali stiku s kožo za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči, kožo in dihala. |
| --- | --- |

4.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku z očmi ali stiku s kožo za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči, kožo in dihala.

20.12.2031

Lastnosti aktivne snovi

L-lizin, proizveden s fermentacijo s Corynebacterium glutamicum KCCM 80183

Kemijska formula: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

Št. CAS: 56-87-1

Analizne metode
   (1)

Za določanje količine lizina v krmnem dodatku in premiksih, ki vsebujejo več kot 10 % lizina:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Za določanje količine lizina v premiksih, sestavljenih krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS), Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F). |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS), Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F).

Za določanje količine lizina v vodi:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FD) ali |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FD) ali

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS).

3c322ii

L-lizin monohidroklorid, tehnično čist

Sestava dodatka

Prah L-lizin monohidroklorida z najmanj 78 % L-lizina in najvišjo vsebnostjo vlage 1,5 %

vse vrste

–

–

–

| 1. | Pri označevanju dodatka se navede vsebnost lizina. |
| --- | --- |

1.

Pri označevanju dodatka se navede vsebnost lizina.

| 2. | Dodatek se lahko uporablja tudi prek vode za pitje. |
| --- | --- |

2.

Dodatek se lahko uporablja tudi prek vode za pitje.

| 3. | Navedbe pri označevanju dodatka in premiksov: „Pri dodajanju L-lizina, zlasti prek vode za pitje, je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“ |
| --- | --- |

3.

Navedbe pri označevanju dodatka in premiksov: „Pri dodajanju L-lizina, zlasti prek vode za pitje, je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“

| 4. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku z očmi ali stiku s kožo za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči, kožo in dihala. |
| --- | --- |

4.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku z očmi ali stiku s kožo za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči, kožo in dihala.

20.12.2031

Lastnosti aktivne snovi

L-lizin monohidroklorid, proizveden s fermentacijo s

Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 ali Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595

Kemijska formula: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

Št. CAS: 657-27-2

Analizne metode
   (1)

Za določanje L-lizina monohidroklorida v krmnem dodatku:

| — | monografija o L-lizin monohidrokloridu iz Food Chemical Codex. |
| --- | --- |

—

monografija o L-lizin monohidrokloridu iz Food Chemical Codex.

Za določanje količine lizina v krmnem dodatku in premiksih, ki vsebujejo več kot 10 % lizina:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Za določanje količine lizina v premiksih, sestavljenih krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS), Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F). |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS), Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F).

Za določanje količine lizina v vodi:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FD) ali |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FD) ali

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS).

3c325i

–

L-lizin sulfat

Sestava dodatka

Granuliran pripravek iz L-lizin sulfata z najnižjo vsebnostjo L-lizina 52 %, najvišjo vsebnostjo sulfata 24 % in najvišjo vsebnostjo vlage 4 %

vse vrste

–

–

10 000

| 1. | Pri označevanju dodatka se navede vsebnost L-lizina. |
| --- | --- |

1.

Pri označevanju dodatka se navede vsebnost L-lizina.

| 2. | Dodatek se lahko uporablja tudi prek vode za pitje. |
| --- | --- |

2.

Dodatek se lahko uporablja tudi prek vode za pitje.

| 3. | Navedbe pri označevanju dodatka in premiksov: „Pri dodajanju L-lizina, zlasti prek vode za pitje, je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“ |
| --- | --- |

3.

Navedbe pri označevanju dodatka in premiksov: „Pri dodajanju L-lizina, zlasti prek vode za pitje, je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“

| 4. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala. |
| --- | --- |

4.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala.

20.12.2031

Lastnosti aktivne snovi

L-lizin sulfat, proizveden s fermentacijo s Corynebacterium glutamicum CCTCCM 2015595

Kemijska formula: C12 H28 N4O4•H2SO4/ [NH2-(C H2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

Št. CAS: 60343-69-3

Analizne metode
   (1)

Za določanje količine lizina v krmnem dodatku in premiksih, ki vsebujejo več kot 10 % lizina:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Za določanje sulfata v krmnem dodatku:

| — | monografija Evropske farmakopeje 20301. |
| --- | --- |

—

monografija Evropske farmakopeje 20301.

Za določanje količine lizina v premiksih, sestavljenih krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS), Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F). |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS), Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F).

Za določanje količine lizina v vodi:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FD) |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FD)

3c324i

–

L-lizin sulfat

Sestava dodatka

Granuliran pripravek iz L-lizin sulfata z najnižjo vsebnostjo L-lizina 52 %, najvišjo vsebnostjo sulfata 24 % in najvišjo vsebnostjo vlage 4 %

vse vrste

–

–

10 000

| 1. | Pri označevanju dodatka se navede vsebnost L-lizina. |
| --- | --- |

1.

Pri označevanju dodatka se navede vsebnost L-lizina.

| 2. | Navedbe pri označevanju dodatka in premiksov: „Pri dodajanju L-lizina je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“ |
| --- | --- |

2.

Navedbe pri označevanju dodatka in premiksov: „Pri dodajanju L-lizina je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“

20.12.2031

Lastnosti aktivne snovi

L-lizin sulfat, proizveden s fermentacijo s Corynebacterium glutamicum KCCM 80227

Kemijska formula: C12 H28 N4O4•H2SO4/ [NH2-(C H2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

Št. CAS: 60343-69-3

Analizne metode
   (1)

Za določanje količine lizina v krmnem dodatku in premiksih, ki vsebujejo več kot 10 % lizina:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Za določanje sulfata v krmnem dodatku:

| — | monografija Evropske farmakopeje 20301. |
| --- | --- |

—

monografija Evropske farmakopeje 20301.

Za določanje količine lizina v premiksih, sestavljenih krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS), Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F). |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS), Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F).

Za določanje količine lizina v vodi:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FD) |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FD)

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/187 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/187

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2096

z dne 29. novembra 2021

o dovoljenju za endo-1,4-beta-ksilanazo, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, kot krmni dodatek za vse vrste perutnine, prašiče pitance, pujske in vse manj pomembne vrste prašičev (imetnik dovoljenja: Danisco (UK) Ltd, ki ga v Uniji zastopa Genencor International B.V.)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953. Zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953. Zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, kot krmni dodatek za vse vrste perutnine, prašiče pitance, pujske in vse manj pomembne vrste prašičev ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, kot krmni dodatek za vse vrste perutnine, prašiče pitance, pujske in vse manj pomembne vrste prašičev ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 17. marca 2021 (2) ugotovila, da pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, pod predlaganimi pogoji uporabe kot krmni dodatek za vse vrste perutnine, prašiče pitance, pujske in vse manj pomembne vrste prašičev nima škodljivega učinka na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Agencija je ugotovila, da bi bilo treba navedeni dodatek obravnavati kot povzročitelja preobčutljivosti dihal in morebiti dražilnega za oči. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je ugotovila, da je dodatek lahko učinkovit kot zootehnični dodatek pri svinjah v obdobju laktacije. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 17. marca 2021 (2) ugotovila, da pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, pod predlaganimi pogoji uporabe kot krmni dodatek za vse vrste perutnine, prašiče pitance, pujske in vse manj pomembne vrste prašičev nima škodljivega učinka na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Agencija je ugotovila, da bi bilo treba navedeni dodatek obravnavati kot povzročitelja preobčutljivosti dihal in morebiti dražilnega za oči. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je ugotovila, da je dodatek lahko učinkovit kot zootehnični dodatek pri svinjah v obdobju laktacije. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena pripravka iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena pripravka iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(5):6539.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti |
| 4a11 | Danisco (UK) Ltd, ki ga v Uniji zastopa Genencor International B.V. | endo-1,4-beta-ksilanaza (ES 3.2.1.8) | Sestava dodatka


  pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, z najmanjšo aktivnostjo 40 000 U/g (1)



  Lastnosti aktivne snovi


  endo-1,4-beta-ksilanaza (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953


  Analizna metoda

   (2)

  Za kvantifikacijo aktivnosti endo-1,4-beta-ksilanaze:
  kolorimetrična metoda merjenja vodotopnega barvila, ki se med delovanjem endo-1,4-beta-ksilanaze sprosti iz substratov arabinoksilana iz pšenice, navzkrižno vezanih z azurinom | vse vrste perutnine | – | 625 U | – | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti

4a11

Danisco (UK) Ltd, ki ga v Uniji zastopa Genencor International B.V.

endo-1,4-beta-ksilanaza (ES 3.2.1.8)

Sestava dodatka

pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953, z najmanjšo aktivnostjo 40 000 U/g (1)

Lastnosti aktivne snovi

endo-1,4-beta-ksilanaza (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 143953

Analizna metoda

   (2)

Za kvantifikacijo aktivnosti endo-1,4-beta-ksilanaze:

kolorimetrična metoda merjenja vodotopnega barvila, ki se med delovanjem endo-1,4-beta-ksilanaze sprosti iz substratov arabinoksilana iz pšenice, navzkrižno vezanih z azurinom

vse vrste perutnine

–

625 U

–

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči in dihala. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči in dihala.

20.12.2031

prašiči pitanci pujski (odstavljeni in sesni)

manj pomembne vrste prašičev

2 000 U

---

(1)  1 U je količina encima, ki sprosti 0,48 mikromola reducirajočih sladkorjev (ekvivalenti ksiloze) iz arabinoksilana pšenice na minuto pri pH 4,2 in 50 °C.

(2)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/190 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/190

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2097

z dne 29. novembra 2021

o dovoljenju za pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline kot krmni dodatek za pitovne purane in purane za razplod (imetnik dovoljenja Novus Europe NV)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline kot krmni dodatek za pitovne purane in purane za razplod ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „drugi zootehnični dodatki“ |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline kot krmni dodatek za pitovne purane in purane za razplod ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „drugi zootehnični dodatki“

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 17. marca 2021 (2) ugotovila, da pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Agencija je ugotovila, da dodatek predstavlja nizko tveganje za vdihavanje pri njegovih uporabnikih. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da dodatek lahko izboljša proizvodnost pitovnih puranov in da se ta ugotovitev lahko razširi na purane za razplod. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 17. marca 2021 (2) ugotovila, da pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Agencija je ugotovila, da dodatek predstavlja nizko tveganje za vdihavanje pri njegovih uporabnikih. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da dodatek lahko izboljša proizvodnost pitovnih puranov in da se ta ugotovitev lahko razširi na purane za razplod. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena pripravka iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena pripravka iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „drugi zootehnični dodatki“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(4):6528.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg dodatka/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: drugi zootehnični dodatki (izboljšanje zootehničnih parametrov) |
| 4d14 | Novus Europe NV | pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline | Sestava dodatka:

  pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline z najnižjo vsebnostjo:
  benzojske kisline: 42,5–50 %,
  kalcijevega formata: 2,5–3,5 %,
  fumarne kisline: 0,8–1,2 %;
  v granulah | pitovni purani
  purani za razplod | – | 500 | 1 000 | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg dodatka/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: drugi zootehnični dodatki (izboljšanje zootehničnih parametrov)

4d14

Novus Europe NV

pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline

Sestava dodatka:

pripravek iz benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline z najnižjo vsebnostjo:

benzojske kisline: 42,5–50 %,

kalcijevega formata: 2,5–3,5 %,

fumarne kisline: 0,8–1,2 %;

v granulah

pitovni purani

purani za razplod

–

500

1 000

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Dodatek se ne sme uporabljati z drugimi viri benzojske kisline ali benzoatov, kalcijevega formata ali mravljične kisline in fumarne kisline. |
| --- | --- |

2.

Dodatek se ne sme uporabljati z drugimi viri benzojske kisline ali benzoatov, kalcijevega formata ali mravljične kisline in fumarne kisline.

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala. |
| --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala.

20. december 2031

Lastnosti aktivne snovi:

benzojska kislina (čistost ≥ 99,0 %); št. CAS: 65-85-0; kemijska formula C7H6O2;

kalcijev format: št. CAS: 544-17-2; kemijska formula C2H2O4Ca;

fumarna kislina (čistost ≥ 99,5 %); št. CAS: 110-17-8; kemijska formula C4H4O4.

Analizna metoda
   (1)

Za določanje benzojske kisline, kalcijevega formata in fumarne kisline v krmnem dodatku:

| — | tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z UV-detekcijo (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z UV-detekcijo (HPLC-UV)

Za določanje količine skupnega kalcija v krmnem dodatku:

| — | atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 ali |
| --- | --- |

—

atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 ali

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510 |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510

Za določanje benzojske kisline v premiksih in krmnih mešanicah:

| — | tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z UV-detekcijo (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z UV-detekcijo (HPLC-UV)

Za določanje kalcijevega formata in fumarne kisline v premiksih:

| — | ionska izključitvena tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z UV-detekcijo ali detekcijo na osnovi lomnega količnika (HPLC-UV/RI) |
| --- | --- |

—

ionska izključitvena tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z UV-detekcijo ali detekcijo na osnovi lomnega količnika (HPLC-UV/RI)

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

SKLEPI

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/194

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/2098

z dne 25. novembra 2021

o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 240(3) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Sveta (EU) 2020/430 (1) je uvedel enomesečno odstopanje od prvega pododstavka člena 12(1) Poslovnika Sveta (2) v zvezi z odločitvami o uporabi rednega pisnega postopka, kadar take odločitve sprejme Odbor stalnih predstavnikov vlad držav članic (Coreper). Predvideno je bilo, da bo to odstopanje trajalo do 23. aprila 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Sveta (EU) 2020/430 (1) je uvedel enomesečno odstopanje od prvega pododstavka člena 12(1) Poslovnika Sveta (2) v zvezi z odločitvami o uporabi rednega pisnega postopka, kadar take odločitve sprejme Odbor stalnih predstavnikov vlad držav članic (Coreper). Predvideno je bilo, da bo to odstopanje trajalo do 23. aprila 2020.

| (2) | Sklep (EU) 2020/430 določa, da lahko Svet navedeni sklep podaljša, če je to upravičeno zaradi nadaljevanja izjemnih okoliščin. Svet je 21. aprila 2020 s Sklepom (EU) 2020/556 (3) odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 podaljšal za dodatno obdobje enega meseca od 23. aprila 2020. Podaljšanje odstopanja naj bi trajalo do 23. maja 2020. Svet je 20. maja 2020 s Sklepom (EU) 2020/702 (4) odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 podaljšal do 10. julija 2020. Svet je 3. julija 2020 s Sklepom (EU) 2020/970 (5) navedeno odstopanje podaljšal do 10. septembra 2020. Svet je 4. septembra 2020 s Sklepom 2020/1253 (6) navedeno odstopanje podaljšal do 10. novembra 2020. Svet je 6. novembra 2020 s Sklepom (EU) 2020/1659 (7) navedeno odstopanje podaljšal do 15. januarja 2021. Svet je 12. januarja 2021 s Sklepom (EU) 2021/26 (8) navedeno odstopanje podaljšal do 19. marca 2021. Svet je 12. marca 2021 s Sklepom 2021/454 (9) navedeno odstopanje podaljšal do 21. maja 2021. Svet je 20. maja 2021 s Sklepom 2021/825 (10) navedeno odstopanje podaljšal do 16. julija 2021. Svet je 12. julija 2021 s Sklepom (EU) 2021/1142 (11) navedeno odstopanje podaljšal do 30. septembra 2021. Svet je 24. septembra 2021 s Sklepom (EU) 2021/1725 (12) navedeno odstopanje podaljšal do 30. novembra 2021. |
| --- | --- |

(2)

Sklep (EU) 2020/430 določa, da lahko Svet navedeni sklep podaljša, če je to upravičeno zaradi nadaljevanja izjemnih okoliščin. Svet je 21. aprila 2020 s Sklepom (EU) 2020/556 (3) odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 podaljšal za dodatno obdobje enega meseca od 23. aprila 2020. Podaljšanje odstopanja naj bi trajalo do 23. maja 2020. Svet je 20. maja 2020 s Sklepom (EU) 2020/702 (4) odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 podaljšal do 10. julija 2020. Svet je 3. julija 2020 s Sklepom (EU) 2020/970 (5) navedeno odstopanje podaljšal do 10. septembra 2020. Svet je 4. septembra 2020 s Sklepom 2020/1253 (6) navedeno odstopanje podaljšal do 10. novembra 2020. Svet je 6. novembra 2020 s Sklepom (EU) 2020/1659 (7) navedeno odstopanje podaljšal do 15. januarja 2021. Svet je 12. januarja 2021 s Sklepom (EU) 2021/26 (8) navedeno odstopanje podaljšal do 19. marca 2021. Svet je 12. marca 2021 s Sklepom 2021/454 (9) navedeno odstopanje podaljšal do 21. maja 2021. Svet je 20. maja 2021 s Sklepom 2021/825 (10) navedeno odstopanje podaljšal do 16. julija 2021. Svet je 12. julija 2021 s Sklepom (EU) 2021/1142 (11) navedeno odstopanje podaljšal do 30. septembra 2021. Svet je 24. septembra 2021 s Sklepom (EU) 2021/1725 (12) navedeno odstopanje podaljšal do 30. novembra 2021.

| (3) | Izjemne okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, se nadaljujejo, pri čemer še vedno veljajo številni izredni preventivni ukrepi in ukrepi za preprečevanje širjenja virusa, ki so jih sprejele države članice, zato je treba odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430, kot je bilo podaljšano s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26, (EU) 2021/454, (EU) 2021/825, (EU) 2021/1142 in (EU) 2021/1725, podaljšati za dodatno omejeno obdobje do 28. februarja 2022 – |
| --- | --- |

(3)

Izjemne okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, se nadaljujejo, pri čemer še vedno veljajo številni izredni preventivni ukrepi in ukrepi za preprečevanje širjenja virusa, ki so jih sprejele države članice, zato je treba odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430, kot je bilo podaljšano s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26, (EU) 2021/454, (EU) 2021/825, (EU) 2021/1142 in (EU) 2021/1725, podaljšati za dodatno omejeno obdobje do 28. februarja 2022 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 se dodatno podaljša do 28. februarja 2022.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. novembra 2021

Za Svet

predsednik

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2020/430 z dne 23. marca 2020 o začasnem odstopanju od Poslovnika Sveta zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 88 I, 24.3.2020, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2020/556 z dne 21. aprila 2020 o podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 128 I, 23.4.2020, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta (EU) 2020/702 z dne 20. maja 2020 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s Sklepom (EU) 2020/556, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 165, 27.5.2020, str. 38).

4

(5)  Sklep Sveta (EU) 2020/970 z dne 3. julija 2020 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s sklepoma (EU) 2020/556 in (EU) 2020/702, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 216, 7.7.2020, str. 1).

5

(6)  Sklep Sveta (EU) 2020/1253 z dne 4. septembra 2020 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702 in (EU) 2020/970, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 294, 8.9.2020, str. 1).

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2020/1659 z dne 6. novembra 2020 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970 in (EU) 2020/1253, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 376, 10.11.2020, str. 3).

7

(8)  Sklep Sveta (EU) 2021/26 z dne 12. januarja 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 in podaljšanega s sklepi (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253 in (EU) 2020/1659 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 11, 14.1.2021, str. 19).

8

(9)  Sklep Sveta (EU) 2021/454 z dne 12. marca 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 89, 16.3.2021, str. 15).

9

(10)  Sklep Sveta (EU) 2021/825 z dne 20. maja 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 183, 25.5.2021, str. 40).

10

(11)  Sklep Sveta (EU) 2021/1142 z dne 12. julija 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 247, 13.7.2021, str. 91).

11

(12)  Sklep Sveta (EU) 2021/1725 z dne 24. septembra 2021 o dodatnem podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430 zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 344, 29.9.2021, str. 5).

12

---

Popravki

| 30.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 427/196 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 427/196

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2082 z dne 26. novembra 2021 o določitvi ureditev za izvajanje Uredbe (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupnega evropskega sistema za klasifikacijo tveganj

(
  Uradni list Evropske unije 426 z dne 29. novembra 2021
  )

Stran 37, točka 1.2(e), prva alinea:

besedilo:

| „— | Poročila o dogodkih, ki imajo oceno resnosti RAT ‚ATM skupno‘, se lahko povežejo neposredno s stolpci verjetnosti ERCS, kot je pojasnjeno v koraku (g) na sliki 2.“ |
| --- | --- |

„—

Poročila o dogodkih, ki imajo oceno resnosti RAT ‚ATM skupno‘, se lahko povežejo neposredno s stolpci verjetnosti ERCS, kot je pojasnjeno v koraku (g) na sliki 2.“

se glasi:

| „— | Poročila o dogodkih, ki imajo oceno resnosti RAT ‚ATM skupno‘, se lahko povežejo neposredno s stolpci verjetnosti ERCS, kot je pojasnjeno v koraku (g) na sliki 1.“. |
| --- | --- |

„—

Poročila o dogodkih, ki imajo oceno resnosti RAT ‚ATM skupno‘, se lahko povežejo neposredno s stolpci verjetnosti ERCS, kot je pojasnjeno v koraku (g) na sliki 1.“.

---