# Eiropas Savienības L 417/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 417 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 23. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 417

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 23. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2021/2034 (2021. gada 10. jūnijs) par valsts atbalstu SA.28599 (C 23/2010) (ex NN 36/2010, ex CP 163/2009), ko Spānija sniegusi zemes ciparu televīzijas (DTT) ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās (ārpus Kastīlijas-Lamančas)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4048)

   (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2021/2034 (2021. gada 10. jūnijs) par valsts atbalstu SA.28599 (C 23/2010) (ex NN 36/2010, ex CP 163/2009), ko Spānija sniegusi zemes ciparu televīzijas (DTT) ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās (ārpus Kastīlijas-Lamančas)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4048)

   (
  1
  )

DTT

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4048)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 23.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 417/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 417/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2021/2034

(2021. gada 10. jūnijs)

par valsts atbalstu SA.28599 (C 23/2010) (ex NN 36/2010, ex CP 163/2009), ko Spānija sniegusi zemes ciparu televīzijas (DTT) ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās (ārpus Kastīlijas-Lamančas)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4048)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2009. gada 18. maijā saņēma sūdzību no SES Astra S.A. (“Astra”). Sūdzība attiecās uz apgalvojumu par valsts atbalsta shēmu, ko Spānijas iestādes pieņēmušas attiecībā uz pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās. Astra apgalvoja, ka shēma uzskatāma par nepaziņotu un tādējādi nelikumīgu atbalstu, kā rezultātā tika izkropļota konkurence starp satelīta un zemes apraides platformām. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 18. maijā saņēma sūdzību no SES Astra S.A. (“Astra”). Sūdzība attiecās uz apgalvojumu par valsts atbalsta shēmu, ko Spānijas iestādes pieņēmušas attiecībā uz pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās. Astra apgalvoja, ka shēma uzskatāma par nepaziņotu un tādējādi nelikumīgu atbalstu, kā rezultātā tika izkropļota konkurence starp satelīta un zemes apraides platformām.

SES Astra S.A.

Astra

Astra

| (2) | Apstrīdētā shēma ir paredzēta 2005. gada 14. jūnija Likumā 10/2005 par steidzamiem pasākumiem zemes ciparu televīzijas veicināšanai, kabeļtelevīzijas liberalizācijai un plurālisma atbalstīšanai (2). Citi tiesību akti par pāreju uz zemes ciparu pārraides procesu cita starpā ietver Karaļa 2005. gada 29. jūlija Dekrētu 944/2005, ar ko apstiprina Valsts tehnisko plānu par zemes ciparu televīziju (3)(“Valsts tehniskais plāns”); Karaļa 2005. gada 29. jūlija Dekrētu 945/2005, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus par zemes ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu (4); 2005. gada 29. jūlija Rīkojumu ITC 2476/2005, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus un noteikumus par zemes ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu (5), kā arī Karaļa 2006. gada 28. jūlija Dekrētu 920/2006, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus par radio un kabeļtelevīzijas apraides nodrošināšanu (6). |
| --- | --- |

(2)

Apstrīdētā shēma ir paredzēta 2005. gada 14. jūnija Likumā 10/2005 par steidzamiem pasākumiem zemes ciparu televīzijas veicināšanai, kabeļtelevīzijas liberalizācijai un plurālisma atbalstīšanai (2). Citi tiesību akti par pāreju uz zemes ciparu pārraides procesu cita starpā ietver Karaļa 2005. gada 29. jūlija Dekrētu 944/2005, ar ko apstiprina Valsts tehnisko plānu par zemes ciparu televīziju (3)(“Valsts tehniskais plāns”); Karaļa 2005. gada 29. jūlija Dekrētu 945/2005, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus par zemes ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu (4); 2005. gada 29. jūlija Rīkojumu ITC 2476/2005, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus un noteikumus par zemes ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu (5), kā arī Karaļa 2006. gada 28. jūlija Dekrētu 920/2006, ar ko apstiprina vispārējos noteikumus par radio un kabeļtelevīzijas apraides nodrošināšanu (6).

2

3

4

5

6

| (3) | Komisija 2010. gada 29. septembra vēstulē paziņoja Spānijas Karalistei, ka par attiecīgo atbalstu visai Spānijas teritorijai, izņemot Kastīlijas-Lamančas (Castilla-La Mancha) reģionu, par ko tika sākta atsevišķa izmeklēšana (7), ir nolēmusi sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (“lēmums par procedūras sākšanu”) 2010. gada 14. decembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (8). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2010. gada 29. septembra vēstulē paziņoja Spānijas Karalistei, ka par attiecīgo atbalstu visai Spānijas teritorijai, izņemot Kastīlijas-Lamančas (Castilla-La Mancha) reģionu, par ko tika sākta atsevišķa izmeklēšana (7), ir nolēmusi sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (“lēmums par procedūras sākšanu”) 2010. gada 14. decembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (8). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par attiecīgo pasākumu.

Castilla-La Mancha

7

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

8

| (4) | Pēc termiņa pagarinājuma Spānija 2011. gada 30. novembra vēstulē iesniedza lēmumā par procedūras sākšanu prasītās piezīmes. Papildus centrālajai valdībai piezīmes un atbildes uz lēmumā par procedūras sākšanu uzdotajiem jautājumiem sniedza Astūrijas (Asturias), Aragonas (Aragón), Basku zemes (el País Vasco), Kastīlijas un Leonas (Castilla y León), Kastīlijas-Lamančas (9), Estremaduras (Extremadura), Galisijas (Galicia), Larjohas (la Rioja), Madrides (Madrid) un Mursijas (Murcia) iestādes. |
| --- | --- |

(4)

Pēc termiņa pagarinājuma Spānija 2011. gada 30. novembra vēstulē iesniedza lēmumā par procedūras sākšanu prasītās piezīmes. Papildus centrālajai valdībai piezīmes un atbildes uz lēmumā par procedūras sākšanu uzdotajiem jautājumiem sniedza Astūrijas (Asturias), Aragonas (Aragón), Basku zemes (el País Vasco), Kastīlijas un Leonas (Castilla y León), Kastīlijas-Lamančas (9), Estremaduras (Extremadura), Galisijas (Galicia), Larjohas (la Rioja), Madrides (Madrid) un Mursijas (Murcia) iestādes.

Asturias

Aragón

el País Vasco

Castilla y León

9

Extremadura

Galicia

la Rioja

Madrid

Murcia

| (5) | Komisija saņēma piezīmes arī no Radiodifusion Digital SL (Radiodifusión) (2011. gada 11. janvāra vēstule), Grupo Antena 3 un UTECA (Union de Televisiones Comerciales Asociadas) (2011. gada 28. janvāra vēstules), Gestora La Sexta (2011. gada 31. janvāra vēstule), Abertis Telecom SA (kopš 2015. gada 1. aprīļaCellnex Telecom S.A., turpmāk “Abertis” vai “Cellnex”) (2011. gada 2. februāra vēstule), Astra un Telecinco (2011. gada 4. februāra vēstules). Komisija 2011. gada 19. janvāra un 9. februāra vēstulē nosūtīja šos apsvērumus Spānijai, kurai tika dota iespēja atbildēt. Spānija iesniedza piezīmes 2011. gada 22. februāra un 2011. gada 14. marta vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma piezīmes arī no Radiodifusion Digital SL (Radiodifusión) (2011. gada 11. janvāra vēstule), Grupo Antena 3 un UTECA (Union de Televisiones Comerciales Asociadas) (2011. gada 28. janvāra vēstules), Gestora La Sexta (2011. gada 31. janvāra vēstule), Abertis Telecom SA (kopš 2015. gada 1. aprīļaCellnex Telecom S.A., turpmāk “Abertis” vai “Cellnex”) (2011. gada 2. februāra vēstule), Astra un Telecinco (2011. gada 4. februāra vēstules). Komisija 2011. gada 19. janvāra un 9. februāra vēstulē nosūtīja šos apsvērumus Spānijai, kurai tika dota iespēja atbildēt. Spānija iesniedza piezīmes 2011. gada 22. februāra un 2011. gada 14. marta vēstulē.

Radiodifusion Digital SL (Radiodifusión)

Grupo Antena 3

UTECA

Union de Televisiones Comerciales Asociadas

Gestora La Sexta

Abertis Telecom SA

Cellnex Telecom S.A.

Abertis

Cellnex

Astra

Telecinco

| (6) | Izmeklēšanas laikā notika vairākas sanāksmes – Komisijas un Spānijas sanāksme 2011. gada 11. un 12. aprīlī, Komisijas un Astra sanāksme 2011. gada 14. aprīlī, Komisijas un Abertis sanāksme 2011. gada 5. maijā un Komisijas un UTECA sanāksme 2011. gada 5. jūlijā. Pēc tam kad Spānija vairākas reizes pēc savas iniciatīvas bija iesniegusi informāciju, tostarp Basku zemes 2011. gada 24. februāra apsvērumus, tai 2012. gada 14. februāra vēstulē tika izteikts oficiāls informācijas pieprasījums. Pēc termiņa pagarinājuma Spānija atbildēja 2012. gada 16. aprīļa vēstulē un pēc tam 15., 19. un 25. jūnija vēstulē. Tā kā joprojām nebija iesniegta visa informācija, Komisija 2012. gada 9. augustā pieprasīja papildu informāciju. Pēc termiņa pagarinājuma Spānija atbildēja 2012. gada 10. oktobra vēstulē un pēc tam 2012. gada 30. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Izmeklēšanas laikā notika vairākas sanāksmes – Komisijas un Spānijas sanāksme 2011. gada 11. un 12. aprīlī, Komisijas un Astra sanāksme 2011. gada 14. aprīlī, Komisijas un Abertis sanāksme 2011. gada 5. maijā un Komisijas un UTECA sanāksme 2011. gada 5. jūlijā. Pēc tam kad Spānija vairākas reizes pēc savas iniciatīvas bija iesniegusi informāciju, tostarp Basku zemes 2011. gada 24. februāra apsvērumus, tai 2012. gada 14. februāra vēstulē tika izteikts oficiāls informācijas pieprasījums. Pēc termiņa pagarinājuma Spānija atbildēja 2012. gada 16. aprīļa vēstulē un pēc tam 15., 19. un 25. jūnija vēstulē. Tā kā joprojām nebija iesniegta visa informācija, Komisija 2012. gada 9. augustā pieprasīja papildu informāciju. Pēc termiņa pagarinājuma Spānija atbildēja 2012. gada 10. oktobra vēstulē un pēc tam 2012. gada 30. oktobra vēstulē.

Astra

Abertis

UTECA

| (7) | Abertis pēc savas iniciatīvas 2011. gada 22. jūnijā un 2012. gada 25. jūlijā iesniedza papildu informāciju. Astra sniedza papildu informāciju 2011. gada 21. jūlija, 16. maija, 8. septembra un 11. novembra vēstulē, un visas vēstules tika nosūtītas Spānijai, lai tā varētu sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(7)

Abertis pēc savas iniciatīvas 2011. gada 22. jūnijā un 2012. gada 25. jūlijā iesniedza papildu informāciju. Astra sniedza papildu informāciju 2011. gada 21. jūlija, 16. maija, 8. septembra un 11. novembra vēstulē, un visas vēstules tika nosūtītas Spānijai, lai tā varētu sniegt piezīmes.

Abertis

Astra

| (8) | Komisija 2013. gada 19. jūnijā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (10) (“1999. gada Procedūras regula”) 7. pantu pieņēma Lēmumu 2014/489/ES (11) (“2013. gada lēmums”). 2013. gada lēmuma 1. pantā noteikts, ka valsts atbalsts, kas zemes televīzijas platformas operatoriem piešķirts zemes ciparu televīzijas (DTT) tīkla ieviešanai, uzturēšanai un ekspluatācijai II zonā, tika īstenots, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ka šis atbalsts, izņemot to atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi tehnoloģiskās neitralitātes kritērijam, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. 2013. gada lēmuma 3. pantā tika pieprasīts atgūt no DTT operatoriem minēto nesaderīgo atbalstu neatkarīgi no tā, vai šie operatori ir tiešie vai netiešie atbalsta saņēmēji. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2013. gada 19. jūnijā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (10) (“1999. gada Procedūras regula”) 7. pantu pieņēma Lēmumu 2014/489/ES (11) (“2013. gada lēmums”). 2013. gada lēmuma 1. pantā noteikts, ka valsts atbalsts, kas zemes televīzijas platformas operatoriem piešķirts zemes ciparu televīzijas (DTT) tīkla ieviešanai, uzturēšanai un ekspluatācijai II zonā, tika īstenots, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ka šis atbalsts, izņemot to atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi tehnoloģiskās neitralitātes kritērijam, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. 2013. gada lēmuma 3. pantā tika pieprasīts atgūt no DTT operatoriem minēto nesaderīgo atbalstu neatkarīgi no tā, vai šie operatori ir tiešie vai netiešie atbalsta saņēmēji.

10

11

DTT

DTT

| (9) | Pēc 2013. gada lēmuma pieņemšanas Komisijas dienesti palīdzēja Spānijai izstrādāt veidnes paraugu tehnoloģiski neitrāliem konkursiem. Veidni pabeidza 2014. gada 14. oktobrī. Komisijas dienesti piešķīra Spānijai laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim, lai visi attiecīgie Spānijas autonomie reģioni un pilsētas izsludinātu jaunus, tehnoloģiski neitrālus konkursus, izmantojot šo veidni. Šis nosacījums nav izpildīts, kā izklāstīts 2.3. iedaļā. |
| --- | --- |

(9)

Pēc 2013. gada lēmuma pieņemšanas Komisijas dienesti palīdzēja Spānijai izstrādāt veidnes paraugu tehnoloģiski neitrāliem konkursiem. Veidni pabeidza 2014. gada 14. oktobrī. Komisijas dienesti piešķīra Spānijai laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim, lai visi attiecīgie Spānijas autonomie reģioni un pilsētas izsludinātu jaunus, tehnoloģiski neitrālus konkursus, izmantojot šo veidni. Šis nosacījums nav izpildīts, kā izklāstīts 2.3. iedaļā.

| (10) | Spānija un daži labuma guvēji iesniedza Vispārējā tiesā dažādas prasības par 2013. gada lēmuma anulēšanu. Vispārējā tiesa 2015. gada 26. novembrī noraidīja visas šīs prasības, atstājot spēkā 2013. gada lēmumu (12). Pēc tam par Vispārējās tiesas spriedumiem tika iesniegtas apelācijas sūdzības Tiesā. Tiesa noraidīja Spānijas, Basku zemes un Itelazpi, Katalonijas un CTTI, Navarra de Servicios y Tecnologías, Cellnex Telecom un Retevisión apelācijas sūdzības (13). Tomēr 2017. gada 20. decembrī pēc Galisijas autonomā apgabala un Retegal apelācijas sūdzības Tiesa atcēla attiecīgo Vispārējās tiesas spriedumu (14) un anulēja 2013. gada lēmumu (15), jo Komisija nebija pamatojusi attiecīgā pasākuma selektivitāti. |
| --- | --- |

(10)

Spānija un daži labuma guvēji iesniedza Vispārējā tiesā dažādas prasības par 2013. gada lēmuma anulēšanu. Vispārējā tiesa 2015. gada 26. novembrī noraidīja visas šīs prasības, atstājot spēkā 2013. gada lēmumu (12). Pēc tam par Vispārējās tiesas spriedumiem tika iesniegtas apelācijas sūdzības Tiesā. Tiesa noraidīja Spānijas, Basku zemes un Itelazpi, Katalonijas un CTTI, Navarra de Servicios y Tecnologías, Cellnex Telecom un Retevisión apelācijas sūdzības (13). Tomēr 2017. gada 20. decembrī pēc Galisijas autonomā apgabala un Retegal apelācijas sūdzības Tiesa atcēla attiecīgo Vispārējās tiesas spriedumu (14) un anulēja 2013. gada lēmumu (15), jo Komisija nebija pamatojusi attiecīgā pasākuma selektivitāti.

12

Itelazpi

CTTI

Navarra de Servicios y Tecnologías

Cellnex Telecom

Retevisión

13

Retegal

14

15

| (11) | Pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Astra pēc savas iniciatīvas iesniedza dažādus apsvērumus (2018. gada 22. un 30. janvārī, 2018. gada 29. maijā, 2018. gada 15. jūnijā un 2019. gada 11. janvārī), paužot viedokli par anulēšanas sekām. Izmeklēšanas gaitā pēc pušu iniciatīvas notika vairākas sanāksmes: Komisijas un Cellnex sanāksme 2018. gada 28. jūnijā, Komisijas un Astra sanāksme 2018. gada 19. septembrī, Komisijas un Spānijas sanāksme 2018. gada 16. oktobrī. Spānija 2018. gada 31. oktobrī sniedza pārskatu par konkursa procedūrām un citiem pasākumiem, ko veica autonomie apgabali pēc 2013. gada lēmuma. Komisija 2018. gada 14. decembra vēstulē no Spānijas pieprasīja papildu informāciju. Spānija iesniedza papildu informāciju 2019. gada 19. februārī. Spānija 2019. gada 19. martā nosūtīja Komisijai Basku zemes 2019. gada 4. februāra apsvērumus. Komisija 2019. gada 4. aprīlī nosūtīja pieprasījumu Spānijai sniegt informāciju, uz ko Spānija atbildēja 2019. gada 10. maijā. Komisija 2019. gada 26. aprīlī nosūtīja pieprasījumus sniegt papildu informāciju, aicinot Spāniju, Itelazpi, Cellnex, Retevisión, CTTI, Navarra de Servicios y Tecnologias, SA, Retegal un Astra paust viedokli par pasākumu selektivitāti, ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-70/16 P. Astra atbildi uz informācijas pieprasījumu iesniedza 2019. gada 27. maijā, savukārt Cellnex un Itelazpi – 2019. gada 13. jūnijā. Spānija atbildi uz šo informācijas pieprasījumu iesniedza 2019. gada 14. jūnijā. Komisija 2020. gada 1. oktobrī nosūtīja Spānijas iestādēm pieprasījumu sniegt informāciju, lūdzot atjaunināt informāciju par pasākumiem, kas īstenoti pēc 2013. gada lēmuma. Spānija savu atbildi uz pēdējo informācijas pieprasījumu iesniedza 2020. gada 19. oktobrī un 2021. gada 5. februārī. |
| --- | --- |

(11)

Pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Astra pēc savas iniciatīvas iesniedza dažādus apsvērumus (2018. gada 22. un 30. janvārī, 2018. gada 29. maijā, 2018. gada 15. jūnijā un 2019. gada 11. janvārī), paužot viedokli par anulēšanas sekām. Izmeklēšanas gaitā pēc pušu iniciatīvas notika vairākas sanāksmes: Komisijas un Cellnex sanāksme 2018. gada 28. jūnijā, Komisijas un Astra sanāksme 2018. gada 19. septembrī, Komisijas un Spānijas sanāksme 2018. gada 16. oktobrī. Spānija 2018. gada 31. oktobrī sniedza pārskatu par konkursa procedūrām un citiem pasākumiem, ko veica autonomie apgabali pēc 2013. gada lēmuma. Komisija 2018. gada 14. decembra vēstulē no Spānijas pieprasīja papildu informāciju. Spānija iesniedza papildu informāciju 2019. gada 19. februārī. Spānija 2019. gada 19. martā nosūtīja Komisijai Basku zemes 2019. gada 4. februāra apsvērumus. Komisija 2019. gada 4. aprīlī nosūtīja pieprasījumu Spānijai sniegt informāciju, uz ko Spānija atbildēja 2019. gada 10. maijā. Komisija 2019. gada 26. aprīlī nosūtīja pieprasījumus sniegt papildu informāciju, aicinot Spāniju, Itelazpi, Cellnex, Retevisión, CTTI, Navarra de Servicios y Tecnologias, SA, Retegal un Astra paust viedokli par pasākumu selektivitāti, ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-70/16 P. Astra atbildi uz informācijas pieprasījumu iesniedza 2019. gada 27. maijā, savukārt Cellnex un Itelazpi – 2019. gada 13. jūnijā. Spānija atbildi uz šo informācijas pieprasījumu iesniedza 2019. gada 14. jūnijā. Komisija 2020. gada 1. oktobrī nosūtīja Spānijas iestādēm pieprasījumu sniegt informāciju, lūdzot atjaunināt informāciju par pasākumiem, kas īstenoti pēc 2013. gada lēmuma. Spānija savu atbildi uz pēdējo informācijas pieprasījumu iesniedza 2020. gada 19. oktobrī un 2021. gada 5. februārī.

Astra

Cellnex

Astra

Itelazpi

Cellnex

Retevisión

CTTI

Navarra de Servicios y Tecnologias

SA

Retegal

Astra

Astra

Cellnex

Itelazpi

2.   DETALIZĒTS ATBALSTA APRAKSTS

DETALIZĒTS ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   Pamatinformācija

Pamatinformācija

2.1.1.   Sūdzība

Sūdzība

| (12) | Sūdzības iesniedzējs ir satelītu platformas operators. SES ASTRA (“Astra”), ko 1985. gadā izveidoja kā Société Européenne des Satellites (SES), bija pirmais privātais satelītu operators Eiropā. Astra nodrošina ASTRA Satellite System ekspluatāciju. Šī sistēma piedāvā vispusīgu apraides un platjoslas risinājumu kopumu klientiem Eiropā un ārpus tās. Astra tieši pārraida radio un televīzijas programmas vairākiem miljoniem mājsaimniecību, kā arī nodrošina piekļuvi internetam un tīkla pakalpojumus publiskajām iestādēm, lielām korporācijām, MVU un individuālām mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

(12)

Sūdzības iesniedzējs ir satelītu platformas operators. SES ASTRA (“Astra”), ko 1985. gadā izveidoja kā Société Européenne des Satellites (SES), bija pirmais privātais satelītu operators Eiropā. Astra nodrošina ASTRA Satellite System ekspluatāciju. Šī sistēma piedāvā vispusīgu apraides un platjoslas risinājumu kopumu klientiem Eiropā un ārpus tās. Astra tieši pārraida radio un televīzijas programmas vairākiem miljoniem mājsaimniecību, kā arī nodrošina piekļuvi internetam un tīkla pakalpojumus publiskajām iestādēm, lielām korporācijām, MVU un individuālām mājsaimniecībām.

SES ASTRA

Astra

Société Européenne des Satellites

SES

Astra

ASTRA Satellite System

Astra

| (13) | Sūdzībā Astra apgalvo, ka valdības un autonomo apgabalu ieviestie pasākumi attālajās un mazāk urbanizētajās Spānijas teritorijās neatbilst tehnoloģiskās neitralitātes principam, jo, tos īstenojot, pieņemts, ka zemes pārraide ir vienīgais risinājums, ar ko tīklu pielāgot ciparu formātam. Astra īpaši atsaucas uz Kantabrijas (Cantabria) gadījumu. Pamatojoties uz 2008. gada janvārī izsludināto konkursu par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu visā Kantabrijas teritorijā, Kantabrijas reģionālā valdība uzņēmumam Astra uzticēja pārraidīt bezmaksas kanālus ar tā platformas starpniecību. Tomēr 2008. gada novembrī reģionālā valdība šo līgumu izbeidza. Astra uzskata, ka iestādes izbeidza līgumu tikai pēc tam, kad uzzināja par centrālās valdības plānu finansēt zemes analogā tīkla modernizēšanu. Kantabrijas iestādes 2008. gada 7. novembra vēstulē gan paskaidroja, ka līgums tika izbeigts tāpēc, ka centrālā valdība attiecīgajā periodā bija pieņēmusi lēmumus par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu tādā veidā, ka tiktu aptverta visa Spānija (16). Tāpēc Kantabrijas gadījums varētu liecināt, ka, pirmkārt, Astra varēja konkurēt tirgū, un, otrkārt, centrālās valdības lēmumu dēļ šāda konkurence nebija iespējama. |
| --- | --- |

(13)

Sūdzībā Astra apgalvo, ka valdības un autonomo apgabalu ieviestie pasākumi attālajās un mazāk urbanizētajās Spānijas teritorijās neatbilst tehnoloģiskās neitralitātes principam, jo, tos īstenojot, pieņemts, ka zemes pārraide ir vienīgais risinājums, ar ko tīklu pielāgot ciparu formātam. Astra īpaši atsaucas uz Kantabrijas (Cantabria) gadījumu. Pamatojoties uz 2008. gada janvārī izsludināto konkursu par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu visā Kantabrijas teritorijā, Kantabrijas reģionālā valdība uzņēmumam Astra uzticēja pārraidīt bezmaksas kanālus ar tā platformas starpniecību. Tomēr 2008. gada novembrī reģionālā valdība šo līgumu izbeidza. Astra uzskata, ka iestādes izbeidza līgumu tikai pēc tam, kad uzzināja par centrālās valdības plānu finansēt zemes analogā tīkla modernizēšanu. Kantabrijas iestādes 2008. gada 7. novembra vēstulē gan paskaidroja, ka līgums tika izbeigts tāpēc, ka centrālā valdība attiecīgajā periodā bija pieņēmusi lēmumus par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu tādā veidā, ka tiktu aptverta visa Spānija (16). Tāpēc Kantabrijas gadījums varētu liecināt, ka, pirmkārt, Astra varēja konkurēt tirgū, un, otrkārt, centrālās valdības lēmumu dēļ šāda konkurence nebija iespējama.

Astra

Astra

Cantabria

Astra

Astra

16

Astra

2.1.2.   Nozare

Nozare

| (14) | Šī lieta attiecas uz apraides nozari, kurā dažādos apraides pakalpojumu produktu ķēdes līmeņos darbojas daudzi tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

(14)

Šī lieta attiecas uz apraides nozari, kurā dažādos apraides pakalpojumu produktu ķēdes līmeņos darbojas daudzi tirgus dalībnieki.

| (15) | “Televīzijas raidorganizācijas” ir televīzijas kanālu redaktori, kuri iegādājas vai uz vietas sagatavo televīzijas saturu un to nodod kanāliem. Tad kanālus dara pieejamus sabiedrībai, izmantojot dažādas platformas (piemēram, satelītu, DTT, kabeļtelevīziju, IPTV). Spānijā likumdevējs apraides pakalpojumus uzskata par sabiedrisku pakalpojumu, tāpēc to sniedz gan televīzijas raidorganizācijas (Radiotelevisión Española, RTVE), kas pieder valstij, gan privātas televīzijas raidorganizācijas, kas noslēgušas koncesiju ar valsti (17). Par tā dēvētajiem “bezmaksas” (FTA) kanāliem skatītājiem nav jāmaksā. Lai nodrošinātu sabiedrībai reālus ieguvumus no šā sabiedriskā pakalpojuma, tiesību aktos ir paredzēti minimālā pārklājuma pienākumi gan attiecībā uz publiskajām televīzijas raidorganizācijām uzticēto pārraidi, gan attiecībā uz privātajiem operatoriem, kuri ir koncesijas turētāji. Tāpēc publiskajām televīzijas raidorganizācijām ir pienākums nodrošināt televīzijas pārklājumu vismaz 98 % Spānijas iedzīvotāju, savukārt privātajām televīzijas raidorganizācijām jāaptver vismaz 96 % iedzīvotāju. Spānijā nacionālajām televīzijas raidorganizācijām nepieder nacionālais apraides tīkls. Tāpēc tās ar platformas operatoriem slēdz līgumus, lai nodrošinātu satura pārraidi un izpildītu pārklājuma pienākumus. |
| --- | --- |

(15)

“Televīzijas raidorganizācijas” ir televīzijas kanālu redaktori, kuri iegādājas vai uz vietas sagatavo televīzijas saturu un to nodod kanāliem. Tad kanālus dara pieejamus sabiedrībai, izmantojot dažādas platformas (piemēram, satelītu, DTT, kabeļtelevīziju, IPTV). Spānijā likumdevējs apraides pakalpojumus uzskata par sabiedrisku pakalpojumu, tāpēc to sniedz gan televīzijas raidorganizācijas (Radiotelevisión Española, RTVE), kas pieder valstij, gan privātas televīzijas raidorganizācijas, kas noslēgušas koncesiju ar valsti (17). Par tā dēvētajiem “bezmaksas” (FTA) kanāliem skatītājiem nav jāmaksā. Lai nodrošinātu sabiedrībai reālus ieguvumus no šā sabiedriskā pakalpojuma, tiesību aktos ir paredzēti minimālā pārklājuma pienākumi gan attiecībā uz publiskajām televīzijas raidorganizācijām uzticēto pārraidi, gan attiecībā uz privātajiem operatoriem, kuri ir koncesijas turētāji. Tāpēc publiskajām televīzijas raidorganizācijām ir pienākums nodrošināt televīzijas pārklājumu vismaz 98 % Spānijas iedzīvotāju, savukārt privātajām televīzijas raidorganizācijām jāaptver vismaz 96 % iedzīvotāju. Spānijā nacionālajām televīzijas raidorganizācijām nepieder nacionālais apraides tīkls. Tāpēc tās ar platformas operatoriem slēdz līgumus, lai nodrošinātu satura pārraidi un izpildītu pārklājuma pienākumus.

DTT

IPTV

Radiotelevisión Española

RTVE

17

FTA

| (16) | “Platformas operatori” (vai tīkla operatori) (18) ir privāti vai publiski kontrolētas struktūras, kuras nodrošina vajadzīgās infrastruktūras darbību (piemēram, tās transportē un pārraida signālu), lai televīzijas raidorganizāciju sagatavotie kanāli būtu pieejami sabiedrībai. Platformas operatori var arī ieviest vajadzīgo infrastruktūru un nodrošināt aparatūru. Televīzijas nozares darbības sākumposmā vienīgā pieejamā platforma bija zemes analogā platforma. Uzlabojoties tehnoloģijām, tirgū ir pieejams lielāks skaits platformu, proti: satelītu platforma, kabeļu platforma un nesen IPTV (19), kas televīzijas signāla pārraidei izmanto platjoslas savienojumu. |
| --- | --- |

(16)

“Platformas operatori” (vai tīkla operatori) (18) ir privāti vai publiski kontrolētas struktūras, kuras nodrošina vajadzīgās infrastruktūras darbību (piemēram, tās transportē un pārraida signālu), lai televīzijas raidorganizāciju sagatavotie kanāli būtu pieejami sabiedrībai. Platformas operatori var arī ieviest vajadzīgo infrastruktūru un nodrošināt aparatūru. Televīzijas nozares darbības sākumposmā vienīgā pieejamā platforma bija zemes analogā platforma. Uzlabojoties tehnoloģijām, tirgū ir pieejams lielāks skaits platformu, proti: satelītu platforma, kabeļu platforma un nesen IPTV (19), kas televīzijas signāla pārraidei izmanto platjoslas savienojumu.

18

IPTV

19

| (17) | “Aparatūras piegādātāji” ir dažādu platformu izveidei vajadzīgo infrastruktūras daļu un ierīču ražotāji vai uzstādītāji. |
| --- | --- |

(17)

“Aparatūras piegādātāji” ir dažādu platformu izveidei vajadzīgo infrastruktūras daļu un ierīču ražotāji vai uzstādītāji.

| (18) | Izmantojot zemes apraidi, televīzijas signālu no televīzijas studijas nosūta uz pārraides (galvgaļa) centru, kura īpašnieks un ekspluatācijas nodrošinātājs parasti ir tīkla operators. Pēc tam signālu no pārraides (galvgaļa) centra nosūta un pārraida uz apraides centriem, kurus vada tīkla operators (piemēram, uz torni). Dažkārt signālu nosūta, izmantojot satelītu. Visbeidzot, signālu no apraides centriem pārraida mājsaimniecībām. Lai zemes analogo tīklu pielāgotu ciparu formātam, ir jānomaina uz zemes uzstādītie raidītāji. Taču, tā kā ciparu signāla diapazons ir mazāks par analogā signāla diapazonu un tāpēc jaunajai tehnoloģijai ir vajadzīgs vairāk kapilārveidīgu tīklu, atsevišķos gadījumos, lai uzturētu pārklājumu nemainīgu vai to paplašinātu, jāizveido arī jauni pārraides centri. |
| --- | --- |

(18)

Izmantojot zemes apraidi, televīzijas signālu no televīzijas studijas nosūta uz pārraides (galvgaļa) centru, kura īpašnieks un ekspluatācijas nodrošinātājs parasti ir tīkla operators. Pēc tam signālu no pārraides (galvgaļa) centra nosūta un pārraida uz apraides centriem, kurus vada tīkla operators (piemēram, uz torni). Dažkārt signālu nosūta, izmantojot satelītu. Visbeidzot, signālu no apraides centriem pārraida mājsaimniecībām. Lai zemes analogo tīklu pielāgotu ciparu formātam, ir jānomaina uz zemes uzstādītie raidītāji. Taču, tā kā ciparu signāla diapazons ir mazāks par analogā signāla diapazonu un tāpēc jaunajai tehnoloģijai ir vajadzīgs vairāk kapilārveidīgu tīklu, atsevišķos gadījumos, lai uzturētu pārklājumu nemainīgu vai to paplašinātu, jāizveido arī jauni pārraides centri.

| (19) | Izmantojot satelītu apraidi, signālu nosūta uz pārraides (galvgaļa) centru, pēc tam pārsūta uz satelītu, kas to pārraida mājsaimniecībām. Alternatīvā gadījumā, ja televīzijas studijai būtu pieejamas vajadzīgās ierīces, signālu uzreiz varētu nosūtīt no televīzijas studijas tieši satelītam. Skatītājam ir vajadzīga satelītšķīvja antena un dekoders. Lai palielinātu satelīta pārklājumu reģionā, lietotāju mājās jāuzstāda zemes aprīkojums. |
| --- | --- |

(19)

Izmantojot satelītu apraidi, signālu nosūta uz pārraides (galvgaļa) centru, pēc tam pārsūta uz satelītu, kas to pārraida mājsaimniecībām. Alternatīvā gadījumā, ja televīzijas studijai būtu pieejamas vajadzīgās ierīces, signālu uzreiz varētu nosūtīt no televīzijas studijas tieši satelītam. Skatītājam ir vajadzīga satelītšķīvja antena un dekoders. Lai palielinātu satelīta pārklājumu reģionā, lietotāju mājās jāuzstāda zemes aprīkojums.

| (20) | Satelītu platformas ģeogrāfiskais pārklājums varētu aptvert gandrīz 100 % Spānijas teritorijas, savukārt zemes platformas – aptuveni 98 % Spānijas teritorijas. |
| --- | --- |

(20)

Satelītu platformas ģeogrāfiskais pārklājums varētu aptvert gandrīz 100 % Spānijas teritorijas, savukārt zemes platformas – aptuveni 98 % Spānijas teritorijas.

2.1.3.   Pamatinformācija

Pamatinformācija

| (21) | Izmeklējamais pasākums jāvērtē, ņemot vērā iepriekš vai pašreiz veikto zemes, satelīta un kabeļa platformu apraides pielāgošanu ciparu formātam. Salīdzinot ar analogo apraidi, ciparu formāta apraide nodrošina lielāku pārraides jaudu, jo tiek efektīvāk izmantots radiofrekvenču spektrs. Pāreja uz ciparu tehnoloģiju ir īpaši svarīga zemes apraides jomā, jo tās frekvenču spektrs ir ierobežots. Savukārt satelīta pārraides priekšrocība ir tāda, ka tā notiek pavisam citā frekvenču joslā, kurā frekvenču netrūkst. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklējamais pasākums jāvērtē, ņemot vērā iepriekš vai pašreiz veikto zemes, satelīta un kabeļa platformu apraides pielāgošanu ciparu formātam. Salīdzinot ar analogo apraidi, ciparu formāta apraide nodrošina lielāku pārraides jaudu, jo tiek efektīvāk izmantots radiofrekvenču spektrs. Pāreja uz ciparu tehnoloģiju ir īpaši svarīga zemes apraides jomā, jo tās frekvenču spektrs ir ierobežots. Savukārt satelīta pārraides priekšrocība ir tāda, ka tā notiek pavisam citā frekvenču joslā, kurā frekvenču netrūkst.

| (22) | Līdz ar pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju atbrīvosies liels augstas kvalitātes radiofrekvenču spektrs un kļūs pieejama “digitālā dividende”, ko varēs izmantot elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām. Digitālā dividende, jo īpaši 790–862 MHz (“800 MHz frekvenču josla”) frekvences, var uzlabot elektronisko sakaru nozares darbību, būtiski ietekmēt konkurētspēju un izaugsmi, kā arī nodrošināt visdažādākos ieguvumus sociālajā un kultūras jomā (20). |
| --- | --- |

(22)

Līdz ar pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju atbrīvosies liels augstas kvalitātes radiofrekvenču spektrs un kļūs pieejama “digitālā dividende”, ko varēs izmantot elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām. Digitālā dividende, jo īpaši 790–862 MHz (“800 MHz frekvenču josla”) frekvences, var uzlabot elektronisko sakaru nozares darbību, būtiski ietekmēt konkurētspēju un izaugsmi, kā arī nodrošināt visdažādākos ieguvumus sociālajā un kultūras jomā (20).

20

| (23) | “Digitālo dividendi” var iegūt, vai nu aizstājot zemes platformu ar citu platformu, vai arī no analogās apraides pārejot uz zemes ciparu apraidi. Ir iespējams paredzēt arī kombinētu risinājumu, kurā apvienotas dažādas platformas (21). |
| --- | --- |

(23)

“Digitālo dividendi” var iegūt, vai nu aizstājot zemes platformu ar citu platformu, vai arī no analogās apraides pārejot uz zemes ciparu apraidi. Ir iespējams paredzēt arī kombinētu risinājumu, kurā apvienotas dažādas platformas (21).

21

| (24) | Tomēr zemes apraides gadījumā frekvenču trūkums ir problēma pat pēc pielāgošanas ciparu formātam. Par to liecina fakts, ka neilgi pēc tam, kad 2010. gada aprīlī tika pabeigta pāreja no analogās televīzijas uz ciparu televīziju, Spānijas valdībai nācās pārvietot televīzijas raidorganizācijas no 800 MHz frekvenču joslas uz citu. Televīzijas raidorganizācijām piešķirto DTT programmu bloku pārvietošana radīja papildu izmaksas un vajadzību pēc papildu valsts atbalsta, ko Komisija atzina par nesaderīgu (22). Turklāt Spānija atbalsta 700 MHz frekvenču joslas atbrīvošanu, izmantojot zemes televīzijas pakalpojumus, izmaksājot kompensāciju mājsaimniecībām un televīzijas pakalpojumu sniedzējiem. No vienas puses, pasākums paredz kompensāciju daudzdzīvokļu ēku īpašniekiem par izmaksām, kas radušās, pielāgojot televīzijas uztveršanas ierīces. Kopējais budžets ir 150 miljoni EUR. No otras puses, pasākums paredz kompensāciju privātajiem televīzijas pakalpojumu sniedzējiem par izmaksām, kas radušās, pielāgojot apraides pārraides sistēmas. Kopējais budžets ir 10 miljoni EUR (23). |
| --- | --- |

(24)

Tomēr zemes apraides gadījumā frekvenču trūkums ir problēma pat pēc pielāgošanas ciparu formātam. Par to liecina fakts, ka neilgi pēc tam, kad 2010. gada aprīlī tika pabeigta pāreja no analogās televīzijas uz ciparu televīziju, Spānijas valdībai nācās pārvietot televīzijas raidorganizācijas no 800 MHz frekvenču joslas uz citu. Televīzijas raidorganizācijām piešķirto DTT programmu bloku pārvietošana radīja papildu izmaksas un vajadzību pēc papildu valsts atbalsta, ko Komisija atzina par nesaderīgu (22). Turklāt Spānija atbalsta 700 MHz frekvenču joslas atbrīvošanu, izmantojot zemes televīzijas pakalpojumus, izmaksājot kompensāciju mājsaimniecībām un televīzijas pakalpojumu sniedzējiem. No vienas puses, pasākums paredz kompensāciju daudzdzīvokļu ēku īpašniekiem par izmaksām, kas radušās, pielāgojot televīzijas uztveršanas ierīces. Kopējais budžets ir 150 miljoni EUR. No otras puses, pasākums paredz kompensāciju privātajiem televīzijas pakalpojumu sniedzējiem par izmaksām, kas radušās, pielāgojot apraides pārraides sistēmas. Kopējais budžets ir 10 miljoni EUR (23).

DTT

22

23

| (25) | Televīzijas apraides jomā zemes ciparu formāta pārraidi nākotnē varētu aizstāt ar platjoslas tehnoloģiju, jo nākamās paaudzes tīkli (NGA) varētu kļūt par vadošo pārraides tehnoloģiju. Tomēr pašreiz šādu NGA tīklu ģeogrāfiskais pārklājums Spānijā nav visaptverošs. |
| --- | --- |

(25)

Televīzijas apraides jomā zemes ciparu formāta pārraidi nākotnē varētu aizstāt ar platjoslas tehnoloģiju, jo nākamās paaudzes tīkli (NGA) varētu kļūt par vadošo pārraides tehnoloģiju. Tomēr pašreiz šādu NGA tīklu ģeogrāfiskais pārklājums Spānijā nav visaptverošs.

NGA

NGA

| (26) | Pašlaik Spānijā darbojas četras apraides platformas: DTT – zemes ciparu tehnoloģija (DVB-T), satelītu platforma (DVB-S), kabeļu platforma (DVB-C) un IPTV. DTT ir galvenā Spānijas publisko bezmaksas un privāto kanālu platforma (24). Galvenais zemes tīkla operators ir Abertis, kas kontrolē arī satelītu operatoru Hispasat. Tirgū darbojas arī vairāki vietējie telesakaru operatori, kuri pārraida DTT signālus un parasti ir saistīti ar Cellnex nacionālo tīklu. Savukārt maksas televīzijas kanālus galvenokārt pārraida, izmantojot satelītu, kabeli vai IPTV. Galvenie satelītu operatori ir Astra un Hispasat. |
| --- | --- |

(26)

Pašlaik Spānijā darbojas četras apraides platformas: DTT – zemes ciparu tehnoloģija (DVB-T), satelītu platforma (DVB-S), kabeļu platforma (DVB-C) un IPTV. DTT ir galvenā Spānijas publisko bezmaksas un privāto kanālu platforma (24). Galvenais zemes tīkla operators ir Abertis, kas kontrolē arī satelītu operatoru Hispasat. Tirgū darbojas arī vairāki vietējie telesakaru operatori, kuri pārraida DTT signālus un parasti ir saistīti ar Cellnex nacionālo tīklu. Savukārt maksas televīzijas kanālus galvenokārt pārraida, izmantojot satelītu, kabeli vai IPTV. Galvenie satelītu operatori ir Astra un Hispasat.

DTT

DVB-T

DVB-S

DVB-C

IPTV

DTT

24

Abertis

Hispasat

DTT

Cellnex

IPTV

Astra

Hispasat

| (27) | Lai reglamentētu tīkla pielāgošanu ciparu formātam un no tās izrietošo pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju, Spānija 2005.–2009. gadā pieņēma regulatīvo pasākumu kopumu attiecībā uz zemes tīklu (aprakstīts 2.2. iedaļā). Spānijas centrālās iestādes sadalīja Spānijas teritoriju trīs zonās:






  — | I zona – teritorija, kurā dzīvo lielākā daļa Spānijas iedzīvotāju un kurā pārejas izmaksas sedza televīzijas raidorganizācijas: privātajām televīzijas raidorganizācijām – 96 % iedzīvotāju, bet publiskajām televīzijas raidorganizācijām – 98 % iedzīvotāju. Tā kā izmaksas sedza televīzijas raidorganizācijas, valsts atbalsts nebija vajadzīgs. Pāreja no analogās uz zemes ciparu televīziju rada izmaksas lietotājiem, jo viņiem ir vai nu jāiegādājas integrēta ciparu televīzija, vai arī jāpērk DTT televizora papildierīce (25), |
| --- | --- | --- |

(27)

Lai reglamentētu tīkla pielāgošanu ciparu formātam un no tās izrietošo pāreju no analogās televīzijas uz ciparu televīziju, Spānija 2005.–2009. gadā pieņēma regulatīvo pasākumu kopumu attiecībā uz zemes tīklu (aprakstīts 2.2. iedaļā). Spānijas centrālās iestādes sadalīja Spānijas teritoriju trīs zonās:

—

I zona – teritorija, kurā dzīvo lielākā daļa Spānijas iedzīvotāju un kurā pārejas izmaksas sedza televīzijas raidorganizācijas: privātajām televīzijas raidorganizācijām – 96 % iedzīvotāju, bet publiskajām televīzijas raidorganizācijām – 98 % iedzīvotāju. Tā kā izmaksas sedza televīzijas raidorganizācijas, valsts atbalsts nebija vajadzīgs. Pāreja no analogās uz zemes ciparu televīziju rada izmaksas lietotājiem, jo viņiem ir vai nu jāiegādājas integrēta ciparu televīzija, vai arī jāpērk DTT televizora papildierīce (25),

DTT

25

| — | II zona – mazāk urbanizētas un attālas teritorijas, kurās dzīvo 2,5 % iedzīvotāju un kurās publisko un privāto kanālu pārraidi iepriekš nodrošināja ar zemes analogās televīzijas tehnoloģiju. Tomēr, tā kā, lai nodrošinātu pāreju uz ciparu tehnoloģiju, ir jāmodernizē pašreizējie pārraides centri un jāizveido jauni, bija vajadzīgi ievērojami ieguldījumi zemes tīklā. Televīzijas raidorganizācijām nebija pietiekami lielas komerciālas intereses par šā pakalpojuma sniegšanu II zonā, un tās atteicās segt izdevumus par tīkla pielāgošanu ciparu formātam. Tāpēc pašreizējo pārraides centru modernizēšanas un jaunu centru izveides nolūkā Spānijas iestādes izstrādāja izmeklējamo valsts atbalsta shēmu, lai nodrošinātu, ka iedzīvotājiem, kuri līdz šim privātos un publiskos kanālus varēja skatīties, izmantojot zemes analogo televīziju, turpmāk kanāli būtu pieejami ar DTT starpniecību. Šo procesu nosauca par “
  DTT pārklājuma paplašināšanu” (t. i., tāda DTT pārklājuma izveidi, kas neietilpst komerciālo televīzijas raidorganizāciju pienākumos). Līdzīgi kā I zonā pāreja uz zemes ciparu televīziju II zonā rada izmaksas lietotājiem, jo viņiem ir vai nu jāiegādājas integrēta ciparu televīzija, vai arī jāpērk DTT televizora papildierīce, |
| --- | --- |

—

II zona – mazāk urbanizētas un attālas teritorijas, kurās dzīvo 2,5 % iedzīvotāju un kurās publisko un privāto kanālu pārraidi iepriekš nodrošināja ar zemes analogās televīzijas tehnoloģiju. Tomēr, tā kā, lai nodrošinātu pāreju uz ciparu tehnoloģiju, ir jāmodernizē pašreizējie pārraides centri un jāizveido jauni, bija vajadzīgi ievērojami ieguldījumi zemes tīklā. Televīzijas raidorganizācijām nebija pietiekami lielas komerciālas intereses par šā pakalpojuma sniegšanu II zonā, un tās atteicās segt izdevumus par tīkla pielāgošanu ciparu formātam. Tāpēc pašreizējo pārraides centru modernizēšanas un jaunu centru izveides nolūkā Spānijas iestādes izstrādāja izmeklējamo valsts atbalsta shēmu, lai nodrošinātu, ka iedzīvotājiem, kuri līdz šim privātos un publiskos kanālus varēja skatīties, izmantojot zemes analogo televīziju, turpmāk kanāli būtu pieejami ar DTT starpniecību. Šo procesu nosauca par “
  DTT pārklājuma paplašināšanu” (t. i., tāda DTT pārklājuma izveidi, kas neietilpst komerciālo televīzijas raidorganizāciju pienākumos). Līdzīgi kā I zonā pāreja uz zemes ciparu televīziju II zonā rada izmaksas lietotājiem, jo viņiem ir vai nu jāiegādājas integrēta ciparu televīzija, vai arī jāpērk DTT televizora papildierīce,

DTT

DTT

DTT

DTT

| — | III zona – teritorija, kurā topogrāfijas dēļ nav iespējams sniegt televīzijas pakalpojumus, izmantojot zemes platformu, un tāpēc tos nodrošina ar satelītu. Bezmaksas televīzijas signālu pārraidi III zonā nodrošina Hispasat. Nodrošinot televīzijas pakalpojumus ar satelītu, rodas izmaksas lietotājiem, jo tiem jāiegādājas satelītšķīvji un televizora papildierīces. |
| --- | --- |

—

III zona – teritorija, kurā topogrāfijas dēļ nav iespējams sniegt televīzijas pakalpojumus, izmantojot zemes platformu, un tāpēc tos nodrošina ar satelītu. Bezmaksas televīzijas signālu pārraidi III zonā nodrošina Hispasat. Nodrošinot televīzijas pakalpojumus ar satelītu, rodas izmaksas lietotājiem, jo tiem jāiegādājas satelītšķīvji un televizora papildierīces.

Hispasat

2.2.   Atbalsta apraksts

Atbalsta apraksts

| (28) | Izmeklējamo shēmu veido sarežģīta sistēma. Sistēmas pamatā ir tiesību normas, ko Spānijas centrālās iestādes ieviesušas kopš 2005. gada. Saskaņā ar minētajām normām valsts atbalstu DTT ieviešanai II zonā 2008.–2009. gadā piešķīra autonomie apgabali un pilsētu padomes, kuras atbalsta saņēmējiem novirzīja gan centrālā budžeta, gan sava attiecīgā budžeta līdzekļus. Turklāt kopš 2009. gada autonomie apgabali piešķīra pastāvīgu atbalstu tīklu uzturēšanai un ekspluatācijai II zonā. |
| --- | --- |

(28)

Izmeklējamo shēmu veido sarežģīta sistēma. Sistēmas pamatā ir tiesību normas, ko Spānijas centrālās iestādes ieviesušas kopš 2005. gada. Saskaņā ar minētajām normām valsts atbalstu DTT ieviešanai II zonā 2008.–2009. gadā piešķīra autonomie apgabali un pilsētu padomes, kuras atbalsta saņēmējiem novirzīja gan centrālā budžeta, gan sava attiecīgā budžeta līdzekļus. Turklāt kopš 2009. gada autonomie apgabali piešķīra pastāvīgu atbalstu tīklu uzturēšanai un ekspluatācijai II zonā.

DTT

| (29) | Pāreju uz ciparu televīzijas tehnoloģiju sāka reglamentēt ar 2005. gada 14. jūnijā pieņemto Likumu 10/2005 (26). Tajā norādīts, ka jāveicina pāreja no analogās televīzijas uz zemes ciparu tehnoloģiju, un prasīts, lai valdība īstenotu attiecīgus pasākumus pārejas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(29)

Pāreju uz ciparu televīzijas tehnoloģiju sāka reglamentēt ar 2005. gada 14. jūnijā pieņemto Likumu 10/2005 (26). Tajā norādīts, ka jāveicina pāreja no analogās televīzijas uz zemes ciparu tehnoloģiju, un prasīts, lai valdība īstenotu attiecīgus pasākumus pārejas nodrošināšanai.

26

| (30) | Ņemot vērā šo pilnvarojumu, Ministru padome ar Karaļa Dekrētu 944/2005 apstiprināja Valsts tehnisko plānu, kurā noteikts, ka analogā televīzija Spānijā jāatslēdz 2010. gada 3. aprīlī. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā šo pilnvarojumu, Ministru padome ar Karaļa Dekrētu 944/2005 apstiprināja Valsts tehnisko plānu, kurā noteikts, ka analogā televīzija Spānijā jāatslēdz 2010. gada 3. aprīlī.

| (31) | Valsts tehniskajā plānā privātajām televīzijas raidorganizācijām noteikts pienākums to attiecīgajās teritorijās līdz attiecīgajam datumam nodrošināt pārklājumu 96 % (27) iedzīvotāju, savukārt publiskajām televīzijas raidorganizācijām prasīts līdz tam pašam datumam nodrošināt pārklājumu 98 % attiecīgo teritoriju iedzīvotāju. |
| --- | --- |

(31)

Valsts tehniskajā plānā privātajām televīzijas raidorganizācijām noteikts pienākums to attiecīgajās teritorijās līdz attiecīgajam datumam nodrošināt pārklājumu 96 % (27) iedzīvotāju, savukārt publiskajām televīzijas raidorganizācijām prasīts līdz tam pašam datumam nodrošināt pārklājumu 98 % attiecīgo teritoriju iedzīvotāju.

27

| (32) | Televīzijas raidorganizācijām I zonā bija pienākums nodrošināt zemes ciparu televīzijas pārklājumu šim iedzīvotāju procentam, un tām bija jāsedz izmaksas par tīkla pielāgošanu ciparu formātam. Tāpēc valsts atbalsts minētajā zonā nebija vajadzīgs. |
| --- | --- |

(32)

Televīzijas raidorganizācijām I zonā bija pienākums nodrošināt zemes ciparu televīzijas pārklājumu šim iedzīvotāju procentam, un tām bija jāsedz izmaksas par tīkla pielāgošanu ciparu formātam. Tāpēc valsts atbalsts minētajā zonā nebija vajadzīgs.

| (33) | Attiecībā uz II un III zonu Valsts tehniskā plāna divpadsmitajā papildnoteikumā bija paredzēta iespēja, ka vietējās un reģionālās iestādes paplašinās pārklājumu, lai to nodrošinātu 96–100 % iedzīvotāju. Saistībā ar to Valsts tehniskajā plānā ir skaidri pieminēta zemes ciparu televīzija (DTT) un paredzēti seši nosacījumi, kas vietējām iestādēm jāievēro, paplašinot tīkla pārklājumu. Saskaņā ar e) nosacījumu vietējam uzstādītajam aprīkojumam jāatbilst Valsts tehniskajam plānam par zemes ciparu televīziju. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz II un III zonu Valsts tehniskā plāna divpadsmitajā papildnoteikumā bija paredzēta iespēja, ka vietējās un reģionālās iestādes paplašinās pārklājumu, lai to nodrošinātu 96–100 % iedzīvotāju. Saistībā ar to Valsts tehniskajā plānā ir skaidri pieminēta zemes ciparu televīzija (DTT) un paredzēti seši nosacījumi, kas vietējām iestādēm jāievēro, paplašinot tīkla pārklājumu. Saskaņā ar e) nosacījumu vietējam uzstādītajam aprīkojumam jāatbilst Valsts tehniskajam plānam par zemes ciparu televīziju.

DTT

| (34) | Tāpēc 2007. gada 7. septembrī Ministru padome apstiprināja Valsts plānu pārejai uz zemes ciparu televīziju (“Pārejas plāns”) (28), ar ko īsteno Valsts tehnisko plānu. Pārejas plānā Spānijas teritorija ir iedalīta deviņdesmit tehniskās pārejas projektos (29), un katram projektam ir noteikts analogās apraides atslēgšanas termiņš. |
| --- | --- |

(34)

Tāpēc 2007. gada 7. septembrī Ministru padome apstiprināja Valsts plānu pārejai uz zemes ciparu televīziju (“Pārejas plāns”) (28), ar ko īsteno Valsts tehnisko plānu. Pārejas plānā Spānijas teritorija ir iedalīta deviņdesmit tehniskās pārejas projektos (29), un katram projektam ir noteikts analogās apraides atslēgšanas termiņš.

28

29

| (35) | Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija (“MITyC”) 2008. gada 29. februārī pieņēma lēmumu, kura mērķis bija uzlabot telesakaru infrastruktūru, kā arī noteikt finansējuma kritērijus un sadalījumu attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem, īstenojot plānu Avanza 2008. gadam (30), paredzēts izveidot informācijas sabiedrību. Ar minēto lēmumu apstiprinātais budžets bija 558 miljoni EUR, un vienu tā daļu piešķīra platjoslas attīstībai, bet otru – televīzijas pielāgošanai ciparu formātam attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās, uz kurām neattiecas tiesību aktos paredzētie komerciālo televīzijas raidorganizāciju pienākumi (31). Šīs zonas pielāgošana ciparu formātam bieži tika dēvēta par “pārklājuma paplašināšanu”. Lai to īstenotu, jau noslēgtajiem 2006. gada pamatlīgumiem (32) pievienoja vairākus papildinājumus, kurus laikposmā no 2008. gada jūlija līdz novembrim parakstīja MITyC un autonomie apgabali (“2006. gada pamatlīgumu papildinājumi”, ko Spānijas “Oficiālajā Vēstnesī” publicēja atsevišķi par katru autonomo apgabalu). Visi autonomie apgabali izmanto vienādu 2006. gada pamatlīgumu papildinājuma veidni ar dažām nelielām atšķirībām. 2006. gada pamatlīgumu papildinājumos ir atsauce ir plānu Avanza, Pārejas plānu un Karaļa Dekrētu 944/2005 par Valsts pārejas plānu par zemes ciparu televīziju. Vairumā gadījumu šajos līgumos zemes ciparu tehnoloģija ir norādīta kā vienīgā finansējamā tehnoloģija. Līgumu rezultātā MITyC nodeva līdzekļus visiem autonomajiem apgabaliem, kuri apņēmās procesa atlikušās izmaksas segt no savu budžetu līdzekļiem. Papildinājumos vietējām iestādēm arī noteikts pienākums ievērot Valsts tehniskā plāna divpadsmito papildnoteikumu. |
| --- | --- |

(35)

Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija (“MITyC”) 2008. gada 29. februārī pieņēma lēmumu, kura mērķis bija uzlabot telesakaru infrastruktūru, kā arī noteikt finansējuma kritērijus un sadalījumu attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem, īstenojot plānu Avanza 2008. gadam (30), paredzēts izveidot informācijas sabiedrību. Ar minēto lēmumu apstiprinātais budžets bija 558 miljoni EUR, un vienu tā daļu piešķīra platjoslas attīstībai, bet otru – televīzijas pielāgošanai ciparu formātam attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās, uz kurām neattiecas tiesību aktos paredzētie komerciālo televīzijas raidorganizāciju pienākumi (31). Šīs zonas pielāgošana ciparu formātam bieži tika dēvēta par “pārklājuma paplašināšanu”. Lai to īstenotu, jau noslēgtajiem 2006. gada pamatlīgumiem (32) pievienoja vairākus papildinājumus, kurus laikposmā no 2008. gada jūlija līdz novembrim parakstīja MITyC un autonomie apgabali (“2006. gada pamatlīgumu papildinājumi”, ko Spānijas “Oficiālajā Vēstnesī” publicēja atsevišķi par katru autonomo apgabalu). Visi autonomie apgabali izmanto vienādu 2006. gada pamatlīgumu papildinājuma veidni ar dažām nelielām atšķirībām. 2006. gada pamatlīgumu papildinājumos ir atsauce ir plānu Avanza, Pārejas plānu un Karaļa Dekrētu 944/2005 par Valsts pārejas plānu par zemes ciparu televīziju. Vairumā gadījumu šajos līgumos zemes ciparu tehnoloģija ir norādīta kā vienīgā finansējamā tehnoloģija. Līgumu rezultātā MITyC nodeva līdzekļus visiem autonomajiem apgabaliem, kuri apņēmās procesa atlikušās izmaksas segt no savu budžetu līdzekļiem. Papildinājumos vietējām iestādēm arī noteikts pienākums ievērot Valsts tehniskā plāna divpadsmito papildnoteikumu.

MITyC

Avanza

30

31

32

MITyC

Avanza

MITyC

| (36) | Savukārt Ministru padome 2008. gada 17. oktobrī piekrita piešķirt papildu 8,72 miljonus EUR DTT pārklājuma paplašināšanas pabeigšanai, lai varētu īstenot 2009. gada pirmajā pusgadā pabeidzamos pārejas projektus, t. i., Pārejas plāna I posmu. Finansējumu piešķīra 2008. gada decembrī pēc MITyC un autonomo apgabalu jauno pamatlīgumu (“2008. gada pamatlīgumi”) parakstīšanas. Šie līgumi attiecas uz iepriekš minēto finansējumu (8,72 miljoniem EUR), un to nosaukums ir “Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas un (..) autonomo apgabalu sadarbības pamatlīgums par Valsts plāna pārejai uz DTT izstrādi”. Tajos uzskaitītas darbības, ko finansēs centrālās un reģionālās iestādes, lai nodrošinātu pašreizējam analogās televīzijas pārklājumam līdzvērtīgu ciparu televīzijas pārklājumu. Šīs darbības ir saistītas ar zemes ciparu televīzijas ieviešanu. |
| --- | --- |

(36)

Savukārt Ministru padome 2008. gada 17. oktobrī piekrita piešķirt papildu 8,72 miljonus EUR DTT pārklājuma paplašināšanas pabeigšanai, lai varētu īstenot 2009. gada pirmajā pusgadā pabeidzamos pārejas projektus, t. i., Pārejas plāna I posmu. Finansējumu piešķīra 2008. gada decembrī pēc MITyC un autonomo apgabalu jauno pamatlīgumu (“2008. gada pamatlīgumi”) parakstīšanas. Šie līgumi attiecas uz iepriekš minēto finansējumu (8,72 miljoniem EUR), un to nosaukums ir “Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas un (..) autonomo apgabalu sadarbības pamatlīgums par Valsts plāna pārejai uz DTT izstrādi”. Tajos uzskaitītas darbības, ko finansēs centrālās un reģionālās iestādes, lai nodrošinātu pašreizējam analogās televīzijas pārklājumam līdzvērtīgu ciparu televīzijas pārklājumu. Šīs darbības ir saistītas ar zemes ciparu televīzijas ieviešanu.

DTT

MITyC

DTT

| (37) | 2009. gada 23. februārī tika pieņemts Karaļa Dekrēts 1/2009 par steidzamiem pasākumiem telesakaru jomā (33). Karaļa Dekrēts 1/2009 apstiprina, ka pārklājuma paplašināšanu II zonā ir paredzēts veikt, izmantojot vienīgi zemes ciparu tehnoloģiju: Karaļa Dekrēta 2. pants papildina Likumu 10/2005 ar jaunu noteikumu, kurā teikts, ka “piekļuve šiem kanāliem, ko izplata satelīta pārraides sistēma(-as), ir vienīgi iedzīvotājiem teritorijās, kur pēc pārejas uz zemes ciparu televīziju valsts līmeņa zemes ciparu televīzijas pakalpojums netiks nodrošināts”. Turklāt minētā dekrēta preambulā teikts, ka pārklājuma paplašināšana, ko finansē iestādes, II zonā tiek veikta, izmantojot vienīgi zemes tehnoloģiju. Citiem vārdiem sakot, Karaļa dekrētā pieņemts, ka I un II zonā tiek izmantota tikai zemes tehnoloģija (34). |
| --- | --- |

(37)

2009. gada 23. februārī tika pieņemts Karaļa Dekrēts 1/2009 par steidzamiem pasākumiem telesakaru jomā (33). Karaļa Dekrēts 1/2009 apstiprina, ka pārklājuma paplašināšanu II zonā ir paredzēts veikt, izmantojot vienīgi zemes ciparu tehnoloģiju: Karaļa Dekrēta 2. pants papildina Likumu 10/2005 ar jaunu noteikumu, kurā teikts, ka “piekļuve šiem kanāliem, ko izplata satelīta pārraides sistēma(-as), ir vienīgi iedzīvotājiem teritorijās, kur pēc pārejas uz zemes ciparu televīziju valsts līmeņa zemes ciparu televīzijas pakalpojums netiks nodrošināts”. Turklāt minētā dekrēta preambulā teikts, ka pārklājuma paplašināšana, ko finansē iestādes, II zonā tiek veikta, izmantojot vienīgi zemes tehnoloģiju. Citiem vārdiem sakot, Karaļa dekrētā pieņemts, ka I un II zonā tiek izmantota tikai zemes tehnoloģija (34).

33

piekļuve šiem kanāliem, ko izplata satelīta pārraides sistēma(-as), ir vienīgi iedzīvotājiem teritorijās, kur pēc pārejas uz zemes ciparu televīziju valsts līmeņa zemes ciparu televīzijas pakalpojums netiks nodrošināts

34

| (38) | Ministru padome 2009. gada 29. maijā apstiprināja sadales kritērijus attiecībā uz 52 miljonus EUR lielo DTT pārejas pasākumu finansējumu, ar kuru bija paredzēts finansēt Pārejas plāna II un III posma ietvaros īstenojamos pārklājuma paplašināšanas projektus (35). Ministru padomes līgumā ir noteikta tieša saistība ar Pārejas plānu, jo tajā paredzēts, ka,
  “lai īstenotu Valsts plānā pārejai uz DTT izvirzīto mērķi, proti, nodrošinātu tādu DTT pārklājumu, kas būtu līdzvērtīgs esošajam zemes televīzijas pārklājumam, kuru nodrošina ar analogo tehnoloģiju, ir vajadzīgs publisko iestāžu finansiāls atbalsts”
  un ka
  “šīs sadarbības īstenošanu oficiāli reglamentēs Valsts plānā pārejai uz DTT satvarā”
  . |
| --- | --- |

(38)

Ministru padome 2009. gada 29. maijā apstiprināja sadales kritērijus attiecībā uz 52 miljonus EUR lielo DTT pārejas pasākumu finansējumu, ar kuru bija paredzēts finansēt Pārejas plāna II un III posma ietvaros īstenojamos pārklājuma paplašināšanas projektus (35). Ministru padomes līgumā ir noteikta tieša saistība ar Pārejas plānu, jo tajā paredzēts, ka,
  “lai īstenotu Valsts plānā pārejai uz DTT izvirzīto mērķi, proti, nodrošinātu tādu DTT pārklājumu, kas būtu līdzvērtīgs esošajam zemes televīzijas pārklājumam, kuru nodrošina ar analogo tehnoloģiju, ir vajadzīgs publisko iestāžu finansiāls atbalsts”
  un ka
  “šīs sadarbības īstenošanu oficiāli reglamentēs Valsts plānā pārejai uz DTT satvarā”
  .

DTT

35

“lai īstenotu Valsts plānā pārejai uz DTT izvirzīto mērķi, proti, nodrošinātu tādu DTT pārklājumu, kas būtu līdzvērtīgs esošajam zemes televīzijas pārklājumam, kuru nodrošina ar analogo tehnoloģiju, ir vajadzīgs publisko iestāžu finansiāls atbalsts”

“šīs sadarbības īstenošanu oficiāli reglamentēs Valsts plānā pārejai uz DTT satvarā”

| (39) | Visbeidzot, laikposmā no 2009. gada oktobra līdz decembrim 2008. gada pamatlīgumu papildinājumus (minēti 36. apsvērumā), tostarp informāciju par Pārejas plāna II un III posmā paredzētās pārklājuma paplašināšanas finansējumu, publicēja Spānijas “Oficiālajā Vēstnesī”. Minētajos papildinājumos ir noteikts, kas būtu jāsaprot ar “pārklājuma paplašināšanas pasākumu”, skaidri atsaucoties vienīgi uz zemes tehnoloģiju (tomēr formāli neizslēdzot citu tehnoloģiju izmantošanu) (36). |
| --- | --- |

(39)

Visbeidzot, laikposmā no 2009. gada oktobra līdz decembrim 2008. gada pamatlīgumu papildinājumus (minēti 36. apsvērumā), tostarp informāciju par Pārejas plāna II un III posmā paredzētās pārklājuma paplašināšanas finansējumu, publicēja Spānijas “Oficiālajā Vēstnesī”. Minētajos papildinājumos ir noteikts, kas būtu jāsaprot ar “pārklājuma paplašināšanas pasākumu”, skaidri atsaucoties vienīgi uz zemes tehnoloģiju (tomēr formāli neizslēdzot citu tehnoloģiju izmantošanu) (36).

36

| (40) | Pēc 2008. gada pamatlīgumu un iepriekšminēto papildinājumu (37) publicēšanas autonomo apgabalu valdības sāka pārklājuma paplašināšanu. Tās vai nu pašas organizēja publiskus konkursus, vai arī uzticēja paplašināšanu un/vai konkursa rīkošanu publiskam uzņēmumam. Par subsīdijām tika panākta daļēja vienošanās ar MITyC, tāpēc tās finansēja ar centrālā budžeta līdzekļiem (sk. 35.–38. apsvērumu) un daļēji finansēja paši autonomie apgabali. Atsevišķos gadījumos paplašināt pārklājumu autonomie apgabali pilnvaroja pašvaldību padomes. |
| --- | --- |

(40)

Pēc 2008. gada pamatlīgumu un iepriekšminēto papildinājumu (37) publicēšanas autonomo apgabalu valdības sāka pārklājuma paplašināšanu. Tās vai nu pašas organizēja publiskus konkursus, vai arī uzticēja paplašināšanu un/vai konkursa rīkošanu publiskam uzņēmumam. Par subsīdijām tika panākta daļēja vienošanās ar MITyC, tāpēc tās finansēja ar centrālā budžeta līdzekļiem (sk. 35.–38. apsvērumu) un daļēji finansēja paši autonomie apgabali. Atsevišķos gadījumos paplašināt pārklājumu autonomie apgabali pilnvaroja pašvaldību padomes.

37

MITyC

| (41) | Pārklājuma paplašināšanas konkursi nozīmēja, ka konkursa uzvarētājam uzticēja nodrošināt (nereti izveidot) darbspējīgu DTT tīklu. Veicamie uzdevumi ietvēra tīkla izstrādi un ar to saistītos inženiertehniskos darbus, signāla pārraidi, tīkla izvietošanu, kā arī vajadzīgā aprīkojuma piegādi. Pārklājuma paplašināšanas konkursi papildus līgumam par darbspējīga DTT tīkla nodrošināšanu parasti ietvēra arī vajadzīgā aprīkojuma piegādi (un dažos gadījumos aprīkojuma nodrošināšanu bez jebkādām izmaksām tīkla operatoram). Turklāt pārklājuma paplašināšanas konkursos bieži tika iekļauti papildu līgumi, kas saistīti ar pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam vai jaunu pārraides centru izveidi (piemēram, mājokļu pielāgošanas darbi, energoapgāde, “stingra apkope”, līzinga līgumi, pētījumi drošuma un veselības jomā). Pārējie konkursu veidi bija konkursi par aparatūras piegādi, kurus rīkoja jau izveidotiem tīkliem. Konkursa uzvarētājam bija jāmodernizē tīkls ar vajadzīgo aprīkojumu, t. i., jāpiegādā, jāuzstāda un jāaktivizē aprīkojums. |
| --- | --- |

(41)

Pārklājuma paplašināšanas konkursi nozīmēja, ka konkursa uzvarētājam uzticēja nodrošināt (nereti izveidot) darbspējīgu DTT tīklu. Veicamie uzdevumi ietvēra tīkla izstrādi un ar to saistītos inženiertehniskos darbus, signāla pārraidi, tīkla izvietošanu, kā arī vajadzīgā aprīkojuma piegādi. Pārklājuma paplašināšanas konkursi papildus līgumam par darbspējīga DTT tīkla nodrošināšanu parasti ietvēra arī vajadzīgā aprīkojuma piegādi (un dažos gadījumos aprīkojuma nodrošināšanu bez jebkādām izmaksām tīkla operatoram). Turklāt pārklājuma paplašināšanas konkursos bieži tika iekļauti papildu līgumi, kas saistīti ar pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam vai jaunu pārraides centru izveidi (piemēram, mājokļu pielāgošanas darbi, energoapgāde, “stingra apkope”, līzinga līgumi, pētījumi drošuma un veselības jomā). Pārējie konkursu veidi bija konkursi par aparatūras piegādi, kurus rīkoja jau izveidotiem tīkliem. Konkursa uzvarētājam bija jāmodernizē tīkls ar vajadzīgo aprīkojumu, t. i., jāpiegādā, jāuzstāda un jāaktivizē aprīkojums.

DTT

DTT

| (42) | Lielākoties konkursu rīkotājiestādes tieši, t. i., nosakot konkursa uzdevumu (38), un netieši, proti, tehnisko specifikāciju vai finansējamā aprīkojuma aprakstā (39), atsaucās uz zemes tehnoloģiju un DTT. Nedaudzajos gadījumos, kuros tika skaidri minēta satelītsakaru tehnoloģija, rīkotājiestādes atsaucās uz satelītšķīvjiem satelīta signāla uztveršanai zemes torņos (40) vai uz aprīkojumu ciparu televīzijas pieejamības nodrošināšanai III zonā (41). Pavisam nedaudzus konkursus var uzskatīt par tehnoloģiski neitrāliem. Šie tehnoloģiski neitrālie konkursi tika veidoti tā, lai – neraugoties uz Spānijas valdības plāniem paplašināt pārklājumu, izmantojot vienīgi DTT, – netiktu izslēgtas citas tehnoloģijas, izņemot DTT (42). Dažas iestādes nevis publicēja uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus, bet izvēlējās citu veidu, kā paplašināt DTT pārklājumu. Piemēram, Basku zeme tieši piešķīra finansiālu atbalstu reģionālajam tīkla operatoram Itelazpi. Līdzīgu risinājumu izvēlējās arī Navarra. |
| --- | --- |

(42)

Lielākoties konkursu rīkotājiestādes tieši, t. i., nosakot konkursa uzdevumu (38), un netieši, proti, tehnisko specifikāciju vai finansējamā aprīkojuma aprakstā (39), atsaucās uz zemes tehnoloģiju un DTT. Nedaudzajos gadījumos, kuros tika skaidri minēta satelītsakaru tehnoloģija, rīkotājiestādes atsaucās uz satelītšķīvjiem satelīta signāla uztveršanai zemes torņos (40) vai uz aprīkojumu ciparu televīzijas pieejamības nodrošināšanai III zonā (41). Pavisam nedaudzus konkursus var uzskatīt par tehnoloģiski neitrāliem. Šie tehnoloģiski neitrālie konkursi tika veidoti tā, lai – neraugoties uz Spānijas valdības plāniem paplašināt pārklājumu, izmantojot vienīgi DTT, – netiktu izslēgtas citas tehnoloģijas, izņemot DTT (42). Dažas iestādes nevis publicēja uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus, bet izvēlējās citu veidu, kā paplašināt DTT pārklājumu. Piemēram, Basku zeme tieši piešķīra finansiālu atbalstu reģionālajam tīkla operatoram Itelazpi. Līdzīgu risinājumu izvēlējās arī Navarra.

38

39

DTT

40

41

DTT,

DTT

42

DTT

Itelazpi

| (43) | Kopumā 2008.–2009. gadā II zonas pārklājuma paplašināšanā ieguldīja gandrīz 163 miljonus EUR centrālā budžeta līdzekļu (daļēji aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem, kurus autonomajiem apgabaliem piešķīra MITyC (43)) un 60 miljonus EUR no 16 izmeklējamo autonomo apgabalu (izņemot Kastīliju-Lamanču) budžetu līdzekļiem. Turklāt pašvaldību padomes finansēja paplašināšanu no saviem līdzekļiem aptuveni 3,5 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

(43)

Kopumā 2008.–2009. gadā II zonas pārklājuma paplašināšanā ieguldīja gandrīz 163 miljonus EUR centrālā budžeta līdzekļu (daļēji aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem, kurus autonomajiem apgabaliem piešķīra MITyC (43)) un 60 miljonus EUR no 16 izmeklējamo autonomo apgabalu (izņemot Kastīliju-Lamanču) budžetu līdzekļiem. Turklāt pašvaldību padomes finansēja paplašināšanu no saviem līdzekļiem aptuveni 3,5 miljonu EUR apmērā.

MITyC

43

| (44) | Pēc II zonas DTT pārklājuma paplašināšanas atsevišķi autonomie apgabali no 2009. gada sāka otro posmu un organizēja papildu konkursus vai arī noslēdza attiecīgus līgumus bez konkursa par ciparu formātam pielāgotā un paplašināšanas laikā izvietotā aprīkojuma ekspluatāciju un uzturēšanu. Atšķirībā no pārejas atbalsta šie pasākumi ir uzskatāmi par pastāvīgu atbalstu. Tā kā šie līgumi attiecas uz II zonā uzstādītā zemes tīkla ekspluatāciju un uzturēšanu, arī tie nav tehnoloģiski neitrāli. Kopumā 2009.–2011. gadā ekspluatācijas un uzturēšanas konkursos (pastāvīgais atbalsts) piešķīra vismaz 32,7 miljonus EUR. |
| --- | --- |

(44)

Pēc II zonas DTT pārklājuma paplašināšanas atsevišķi autonomie apgabali no 2009. gada sāka otro posmu un organizēja papildu konkursus vai arī noslēdza attiecīgus līgumus bez konkursa par ciparu formātam pielāgotā un paplašināšanas laikā izvietotā aprīkojuma ekspluatāciju un uzturēšanu. Atšķirībā no pārejas atbalsta šie pasākumi ir uzskatāmi par pastāvīgu atbalstu. Tā kā šie līgumi attiecas uz II zonā uzstādītā zemes tīkla ekspluatāciju un uzturēšanu, arī tie nav tehnoloģiski neitrāli. Kopumā 2009.–2011. gadā ekspluatācijas un uzturēšanas konkursos (pastāvīgais atbalsts) piešķīra vismaz 32,7 miljonus EUR.

DTT

2.3.   Notikumi pēc 2013. gada

Notikumi pēc 2013. gada

| (45) | Pēc 2013. gada lēmuma pieņemšanas daži autonomie apgabali ieviesa dažas izmaiņas pasākumos, kas saistīti ar infrastruktūras ekspluatāciju un uzturēšanu. Proti (46.–60. apsvērums): |
| --- | --- |

(45)

Pēc 2013. gada lēmuma pieņemšanas daži autonomie apgabali ieviesa dažas izmaiņas pasākumos, kas saistīti ar infrastruktūras ekspluatāciju un uzturēšanu. Proti (46.–60. apsvērums):

infrastruktūras

| (46) | Andalūzijā līgumslēdzēja iestāde 2014. gada 12. novembrī publicēja uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus par telesakaru pakalpojumiem, kas ļautu uztvert bezmaksas nacionālos ciparu televīzijas kanālus noteiktās Andalūzijas autonomā apgabala ģeogrāfiskajās teritorijās. Konkursā 2017. gada 11. aprīlī uzvarēja U.T.E Andalucía Televisión Digital (Retevisión un Axión Infraestructuras de Telecomunicaciones, S.A.). Līgums tika parakstīts 2017. gada 9. jūnijā. |
| --- | --- |

(46)

Andalūzijā līgumslēdzēja iestāde 2014. gada 12. novembrī publicēja uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus par telesakaru pakalpojumiem, kas ļautu uztvert bezmaksas nacionālos ciparu televīzijas kanālus noteiktās Andalūzijas autonomā apgabala ģeogrāfiskajās teritorijās. Konkursā 2017. gada 11. aprīlī uzvarēja U.T.E Andalucía Televisión Digital (Retevisión un Axión Infraestructuras de Telecomunicaciones, S.A.). Līgums tika parakstīts 2017. gada 9. jūnijā.

U.T.E Andalucía Televisión Digital

Retevisión

Axión Infraestructuras de Telecomunicaciones, S.A.

| (47) | Aragonā 2016. gada 25. novembrī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumu par ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu attālās un mazāk urbanizētās teritorijās. Konkursā 2017. gada 19. maijā uzvarēja uzņēmums Retevisión, un līgums tika parakstīts 2017. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

(47)

Aragonā 2016. gada 25. novembrī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumu par ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanu attālās un mazāk urbanizētās teritorijās. Konkursā 2017. gada 19. maijā uzvarēja uzņēmums Retevisión, un līgums tika parakstīts 2017. gada 26. jūnijā.

Retevisión

| (48) | Baleāru salās uzaicinājums iesniegt piedāvājumu tika publicēts 2014. gada 14. jūlijā. Līgums tika noslēgts ar Tradia Telecom, S.A. 2014. gada 5. novembrī. |
| --- | --- |

(48)

Baleāru salās uzaicinājums iesniegt piedāvājumu tika publicēts 2014. gada 14. jūlijā. Līgums tika noslēgts ar Tradia Telecom, S.A. 2014. gada 5. novembrī.

Tradia Telecom, S.A

| (49) | Kanāriju salās 2015. gada 28. janvārī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par nacionālo un reģionālo ciparu televīzijas kanālu apraides pārraides pakalpojumiem attālās un mazāk urbanizētās Kanāriju salu autonomā apgabala teritorijās (konkursa dialogs). Saskaņā ar informāciju, ko Spānijas iestādes sniedza 2021. gada 5. februārī, līgumu parakstīja 2020. gada janvārī un pakalpojums darbojas no 2020. gada 3. jūlija. |
| --- | --- |

(49)

Kanāriju salās 2015. gada 28. janvārī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par nacionālo un reģionālo ciparu televīzijas kanālu apraides pārraides pakalpojumiem attālās un mazāk urbanizētās Kanāriju salu autonomā apgabala teritorijās (konkursa dialogs). Saskaņā ar informāciju, ko Spānijas iestādes sniedza 2021. gada 5. februārī, līgumu parakstīja 2020. gada janvārī un pakalpojums darbojas no 2020. gada 3. jūlija.

| (50) | Kantabrijā 2015. gada 13. maijā tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par ciparu televīzijas kanālu apraides pārraides pakalpojumiem attālās un mazāk apdzīvotās autonomā apgabala teritorijās. Konkursā 2015. gada 2. decembrī uzvarēja Retevisión, un līgums tika parakstīts 2016. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(50)

Kantabrijā 2015. gada 13. maijā tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par ciparu televīzijas kanālu apraides pārraides pakalpojumiem attālās un mazāk apdzīvotās autonomā apgabala teritorijās. Konkursā 2015. gada 2. decembrī uzvarēja Retevisión, un līgums tika parakstīts 2016. gada 14. martā.

Retevisión

| (51) | Estremadurā 2015. gada 3. aprīlī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par telesakaru pakalpojumiem, kas ļauj izplatīt un uztvert ciparu televīzijas kanālus noteiktās Estremaduras autonomā apgabala teritorijās. Konkursā 2015. gada 30. decembrī uzvarēja Retevisión, un līgums tika parakstīts 2016. gada 15. martā. |
| --- | --- |

(51)

Estremadurā 2015. gada 3. aprīlī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par telesakaru pakalpojumiem, kas ļauj izplatīt un uztvert ciparu televīzijas kanālus noteiktās Estremaduras autonomā apgabala teritorijās. Konkursā 2015. gada 30. decembrī uzvarēja Retevisión, un līgums tika parakstīts 2016. gada 15. martā.

Retevisión

| (52) | Navarrā 2014. gada 11. novembrī tika izsludināts konkurss par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu attālās un mazāk urbanizētās teritorijās. 2019. gada 28. maijā Navarras iestādes nolēma neslēgt līgumu un izbeidza procedūru. |
| --- | --- |

(52)

Navarrā 2014. gada 11. novembrī tika izsludināts konkurss par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu attālās un mazāk urbanizētās teritorijās. 2019. gada 28. maijā Navarras iestādes nolēma neslēgt līgumu un izbeidza procedūru.

| (53) | Larjohā 2014. gada 13. novembrī tika publicēta konkursa dialoga procedūra. Spānijas iestādes 2021. gada 5. februārī iesniedza informāciju, ka procedūra turpinās. |
| --- | --- |

(53)

Larjohā 2014. gada 13. novembrī tika publicēta konkursa dialoga procedūra. Spānijas iestādes 2021. gada 5. februārī iesniedza informāciju, ka procedūra turpinās.

| (54) | Astūrijas autonomais apgabals 2018. gada 28. decembrī izsludināja konkursu par aprīkojuma līdzāsatrašanos (44). Šajā konkursā 2019. gada 10. janvārī uzvarēja Retevisión. 2018. gada 19. decembrī tika izsludināts konkurss par uzturēšanas pakalpojumu līgumu. Turklāt 2018. gada 10. decembrī tika izsludināts konkurss par televīzijas kanālu apraides pārraides pakalpojumu sniegšanu Astūrijā ar Astūrijas īpašumā esošo aprīkojumu. Saskaņā ar informāciju, ko Spānijas iestādes iesniedza 2019. gada 16. janvārī, abas pēdējās konkursa procedūras turpinās. |
| --- | --- |

(54)

Astūrijas autonomais apgabals 2018. gada 28. decembrī izsludināja konkursu par aprīkojuma līdzāsatrašanos (44). Šajā konkursā 2019. gada 10. janvārī uzvarēja Retevisión. 2018. gada 19. decembrī tika izsludināts konkurss par uzturēšanas pakalpojumu līgumu. Turklāt 2018. gada 10. decembrī tika izsludināts konkurss par televīzijas kanālu apraides pārraides pakalpojumu sniegšanu Astūrijā ar Astūrijas īpašumā esošo aprīkojumu. Saskaņā ar informāciju, ko Spānijas iestādes iesniedza 2019. gada 16. janvārī, abas pēdējās konkursa procedūras turpinās.

44

Retevisión

| (55) | Attiecībā uz Galisiju Spānijas iestādes informēja Komisiju, ka Galisija nevēlas finansēt II zonas operatoru veiktu ekspluatāciju un uzturēšanu un tādēļ tā neorganizēs jaunus, tehnoloģiski neitrālus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Apraides tīkla II zonas operatoru veikta ekspluatācija un uzturēšana būtu nevis autonomo apgabalu, bet gan pašvaldību padomju ziņā. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz Galisiju Spānijas iestādes informēja Komisiju, ka Galisija nevēlas finansēt II zonas operatoru veiktu ekspluatāciju un uzturēšanu un tādēļ tā neorganizēs jaunus, tehnoloģiski neitrālus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Apraides tīkla II zonas operatoru veikta ekspluatācija un uzturēšana būtu nevis autonomo apgabalu, bet gan pašvaldību padomju ziņā.

| (56) | Spānijas iestādes informēja Komisiju par to, ka Madride ir izsludinājusi konkursa procedūru par ciparu televīzijas aprīkojuma uzturēšanu. Konkursā 2019. gada 8. jūlijā uzvarēja Retevisión, un līgums tika parakstīts 2019. gada 7. augustā. Attiecībā uz Melilju un Mursiju Spānijas iestādes informēja Komisiju par to, ka konkurss netiks rīkots un ka pašvaldību padomes būs atbildīgas par uzturēšanu. |
| --- | --- |

(56)

Spānijas iestādes informēja Komisiju par to, ka Madride ir izsludinājusi konkursa procedūru par ciparu televīzijas aprīkojuma uzturēšanu. Konkursā 2019. gada 8. jūlijā uzvarēja Retevisión, un līgums tika parakstīts 2019. gada 7. augustā. Attiecībā uz Melilju un Mursiju Spānijas iestādes informēja Komisiju par to, ka konkurss netiks rīkots un ka pašvaldību padomes būs atbildīgas par uzturēšanu.

Retevisión

| (57) | Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Spānijas, Basku zeme pēc 2013. gada lēmuma nav rīkojusi nevienu konkursa procedūru un arī negrasās to darīt. Tā vietā Basku zeme iesniedza deklarāciju par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN). Padome 2014. gada 2. decembrī apstiprināja līgumu par televīzijas kanālu pārklājuma paplašināšanas pakalpojumu Basku zemes autonomajā apgabalā. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Spānijas, Basku zeme pēc 2013. gada lēmuma nav rīkojusi nevienu konkursa procedūru un arī negrasās to darīt. Tā vietā Basku zeme iesniedza deklarāciju par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN). Padome 2014. gada 2. decembrī apstiprināja līgumu par televīzijas kanālu pārklājuma paplašināšanas pakalpojumu Basku zemes autonomajā apgabalā.

| (58) | Attiecībā uz Seūtu Spānijas iestādes informēja Komisiju par to, ka netiks rīkota konkursa procedūra, un apgalvoja, ka uz uzturēšanai paredzēto līdzekļu maksājumiem attiecas de minimis noteikumi. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz Seūtu Spānijas iestādes informēja Komisiju par to, ka netiks rīkota konkursa procedūra, un apgalvoja, ka uz uzturēšanai paredzēto līdzekļu maksājumiem attiecas de minimis noteikumi.

de minimis

| (59) | Valensijas apgabalā 2017. gada janvārī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par aprīkojuma uzturēšanu. Konkursā 2017. gada decembrī uzvarēja Retevisión, un līgums tika parakstīts 2018. gada 18. maijā. Līgums attiecas vienīgi uz aprīkojuma uzturēšanu un neietver profilaktiskas un koriģējošas uzturēšanas pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(59)

Valensijas apgabalā 2017. gada janvārī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par aprīkojuma uzturēšanu. Konkursā 2017. gada decembrī uzvarēja Retevisión, un līgums tika parakstīts 2018. gada 18. maijā. Līgums attiecas vienīgi uz aprīkojuma uzturēšanu un neietver profilaktiskas un koriģējošas uzturēšanas pakalpojumu sniegšanu.

Retevisión

| (60) | Katalonijā 2018. gada 3. augustāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus (45) par audiovizuālo signālu pārraidi un izplatīšanu ar mērķi aptvert Katalonijas iedzīvotājus II zonā. Līgums tika noslēgts 2019. gadā uz vienu gadu ar iespēju pagarināt uz vēl vienu gadu. |
| --- | --- |

(60)

Katalonijā 2018. gada 3. augustāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus (45) par audiovizuālo signālu pārraidi un izplatīšanu ar mērķi aptvert Katalonijas iedzīvotājus II zonā. Līgums tika noslēgts 2019. gadā uz vienu gadu ar iespēju pagarināt uz vēl vienu gadu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

45

| (61) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, dažos autonomajos apgabalos sākotnējie pasākumi, kas saistīti ar atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai, tika pārtraukti no sākotnējo līgumu izbeigšanas dienas, jo stājās spēkā līgumi par jaunajiem grozītajiem pasākumiem vai par jauna juridiskā pamata ieviešanu pastāvīgajam atbalstam ekspluatācijai un uzturēšanai (kas, kā uzskata Spānija, atbilst PVTN vai de minimis). |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, dažos autonomajos apgabalos sākotnējie pasākumi, kas saistīti ar atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai, tika pārtraukti no sākotnējo līgumu izbeigšanas dienas, jo stājās spēkā līgumi par jaunajiem grozītajiem pasākumiem vai par jauna juridiskā pamata ieviešanu pastāvīgajam atbalstam ekspluatācijai un uzturēšanai (kas, kā uzskata Spānija, atbilst PVTN vai de minimis).

de minimis

| (62) | Šis lēmums neattiecas uz jauno, grozīto pasākumu juridisko novērtējumu. Šis lēmums nekādā veidā neskar to grozīto pasākumu izvērtējumu, uz kuriem attiecas valsts atbalsta noteikumi. |
| --- | --- |

(62)

Šis lēmums neattiecas uz jauno, grozīto pasākumu juridisko novērtējumu. Šis lēmums nekādā veidā neskar to grozīto pasākumu izvērtējumu, uz kuriem attiecas valsts atbalsta noteikumi.

2.4.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (63) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija vispirms norādīja, ka aprakstītais pasākums, šķiet, atbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem, tāpēc to var uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(63)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija vispirms norādīja, ka aprakstītais pasākums, šķiet, atbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem, tāpēc to var uzskatīt par valsts atbalstu.

| (64) | Tā kā apraides tirgum ir dažādi līmeņi, tad lēmumā par procedūras sākšanu noteiktas trīs valsts atbalsta saņēmēju kategorijas: i) tīkla operatori, ii) aparatūras piegādātāji, kuri piedalījās konkursos par pārklājuma paplašināšanai vajadzīgā aprīkojuma piegādi, un iii) televīzijas kanālu raidorganizācijas. |
| --- | --- |

(64)

Tā kā apraides tirgum ir dažādi līmeņi, tad lēmumā par procedūras sākšanu noteiktas trīs valsts atbalsta saņēmēju kategorijas: i) tīkla operatori, ii) aparatūras piegādātāji, kuri piedalījās konkursos par pārklājuma paplašināšanai vajadzīgā aprīkojuma piegādi, un iii) televīzijas kanālu raidorganizācijas.

| (65) | Komisija sākotnēji secināja, ka, piešķirot shēmā paredzēto finansējumu ar DTT platformas paplašināšanu saistīto izmaksu segšanai, shēma būtu varējusi potenciāli vai faktiski izkropļot konkurenci starp aparatūras piegādātājiem, kuri darbojas citas tehnoloģijas tirgū, un starp zemes un satelītu platformu operatoriem. Jo īpaši Komisija sākotnēji uzskatīja, ka (66.–68. apsvērums): |
| --- | --- |

(65)

Komisija sākotnēji secināja, ka, piešķirot shēmā paredzēto finansējumu ar DTT platformas paplašināšanu saistīto izmaksu segšanai, shēma būtu varējusi potenciāli vai faktiski izkropļot konkurenci starp aparatūras piegādātājiem, kuri darbojas citas tehnoloģijas tirgū, un starp zemes un satelītu platformu operatoriem. Jo īpaši Komisija sākotnēji uzskatīja, ka (66.–68. apsvērums):

DTT

| (66) | var rasties konkurences izkropļojumi starp dažādām platformām (zemes un satelīta), jo apstrīdētā pasākuma mērķis ir zemes pārraides centru pielāgošana ciparu formātam un ex novo uzstādīšana, neņemot vērā satelītsakaru tehnoloģiju. |
| --- | --- |

(66)

var rasties konkurences izkropļojumi starp dažādām platformām (zemes un satelīta), jo apstrīdētā pasākuma mērķis ir zemes pārraides centru pielāgošana ciparu formātam un ex novo uzstādīšana, neņemot vērā satelītsakaru tehnoloģiju.

ex novo

| (67) | Apstrīdētais pasākums var arī izkropļot konkurenci starp televīzijas raidorganizācijām. Agrāk zemes platformā parasti bija izvietotas FTA televīzijas raidorganizācijas, savukārt satelītu platformā galvenokārt atradās maksas televīzijas vai maksas raidījumu raidorganizācijas. Tomēr laikā, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, FTA televīzijas raidorganizācijas zemes platformā sāka īstenot maksas televīzijas iniciatīvas, un satelīta televīzijas raidorganizācijas centās piekļūt FTA kanāliem, lai papildinātu savu piedāvājumu un aktīvāk konkurētu ar FTA televīzijas raidorganizācijām. |
| --- | --- |

(67)

Apstrīdētais pasākums var arī izkropļot konkurenci starp televīzijas raidorganizācijām. Agrāk zemes platformā parasti bija izvietotas FTA televīzijas raidorganizācijas, savukārt satelītu platformā galvenokārt atradās maksas televīzijas vai maksas raidījumu raidorganizācijas. Tomēr laikā, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, FTA televīzijas raidorganizācijas zemes platformā sāka īstenot maksas televīzijas iniciatīvas, un satelīta televīzijas raidorganizācijas centās piekļūt FTA kanāliem, lai papildinātu savu piedāvājumu un aktīvāk konkurētu ar FTA televīzijas raidorganizācijām.

FTA

FTA

FTA

FTA

| (68) | Attiecībā uz aparatūras piegādātājiem šķiet, ka apstrīdētais pasākums radīja aparatūras piegādātājiem konkurences priekšrocības (palielināta pieprasījuma veidā). |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz aparatūras piegādātājiem šķiet, ka apstrīdētais pasākums radīja aparatūras piegādātājiem konkurences priekšrocības (palielināta pieprasījuma veidā).

| (69) | Komisija sākotnējā novērtējumā uzskatīja, ka attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un neredzēja pamatojumu tā saderībai ar iekšējo tirgu, jo nešķita, ka šajā gadījumā būtu piemērojama kāda no paredzētajām atkāpēm. |
| --- | --- |

(69)

Komisija sākotnējā novērtējumā uzskatīja, ka attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un neredzēja pamatojumu tā saderībai ar iekšējo tirgu, jo nešķita, ka šajā gadījumā būtu piemērojama kāda no paredzētajām atkāpēm.

| (70) | Lai sniegtu papildu faktus, šajā lēmumā ir atsauces uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(70)

Lai sniegtu papildu faktus, šajā lēmumā ir atsauces uz lēmumu par procedūras sākšanu.

3.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

3.1.   
  Astra piezīmes

Astra

3.1.1.   Vispārīgas piebildes

Vispārīgas piebildes

| (71) | Astra atkārto savu sākotnējo nostāju, t. i., ka pasākumi pārejai uz zemes ciparu televīziju bija saskaņots plāns, kas tika izstrādāts centrālās valdības līmenī un ko īstenoja reģionālās iestādes. Taču, pat pieņemot, ka valsts atbalstu pārklājuma paplašināšanai izstrādāja, organizēja un īstenoja reģionālā līmenī, Astra uzskata, ka atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs. |
| --- | --- |

(71)

Astra atkārto savu sākotnējo nostāju, t. i., ka pasākumi pārejai uz zemes ciparu televīziju bija saskaņots plāns, kas tika izstrādāts centrālās valdības līmenī un ko īstenoja reģionālās iestādes. Taču, pat pieņemot, ka valsts atbalstu pārklājuma paplašināšanai izstrādāja, organizēja un īstenoja reģionālā līmenī, Astra uzskata, ka atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs.

Astra

Astra

| (72) | Attiecībā uz Kantabrijas konkursu Astra apgalvo, ka, pretēji Spānijas sniegtajai informācijai, Kantabrijas iestādēm bija pienākums saņemt televīzijas raidorganizāciju atļauju pārraidīt to kanālus ar satelītu platformu. Turklāt, lai gan televīzijas raidorganizācijas nosūtīja vēstules 2008. gada martā, Kantabrijas iestādes 2008. gada jūlijā ieteica pārējiem autonomajiem apgabaliem izmantot to izvēlēto alternatīvu ar satelītu. Ja, kā apgalvo Spānija, televīzijas raidorganizāciju nevēlēšanās izmantot satelītu platformu būtu bijis iemesls ar Astra noslēgtā līguma izbeigšanai, Kantabrijas iestādes nebūtu ieteikušas satelīta risinājumu citiem autonomajiem apgabaliem. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz Kantabrijas konkursu Astra apgalvo, ka, pretēji Spānijas sniegtajai informācijai, Kantabrijas iestādēm bija pienākums saņemt televīzijas raidorganizāciju atļauju pārraidīt to kanālus ar satelītu platformu. Turklāt, lai gan televīzijas raidorganizācijas nosūtīja vēstules 2008. gada martā, Kantabrijas iestādes 2008. gada jūlijā ieteica pārējiem autonomajiem apgabaliem izmantot to izvēlēto alternatīvu ar satelītu. Ja, kā apgalvo Spānija, televīzijas raidorganizāciju nevēlēšanās izmantot satelītu platformu būtu bijis iemesls ar Astra noslēgtā līguma izbeigšanai, Kantabrijas iestādes nebūtu ieteikušas satelīta risinājumu citiem autonomajiem apgabaliem.

Astra

Astra

3.1.2.   Valsts atbalsta esība

Valsts atbalsta esība

| (73) | Par tīkla operatoriem un īpaši uzņēmumam Abertis radīto priekšrocību Astra norāda, ka, Abertis kā aparatūras piegādātājs uzvarēja aptuveni 45 % konkursu par zemes tīklu pielāgošanu ciparu formātam teritorijās, kurās bija jāpaplašina pārklājums. Tā kā Abertis ir platformas operators, tad tīkla pielāgošana ciparu formātam labvēlīgi ietekmē tā komercpiedāvājumu televīzijas raidorganizācijām, jo tagad tas bez papildu izmaksām ar DTT tīklu sasniegs gandrīz 100 % iedzīvotāju, savukārt, ja apstrīdētais pasākums nebūtu īstenots, ciparu formāta televīzija būtu nodrošināta tikai 96–98 % iedzīvotāju. Uzņēmumam Abertis nāktu par labu arī tas, ka Astra kā galvenajam alternatīvajam konkurējošajam platformas operatoram, sākot darbību Spānijas II zonas tirgū, nebūtu atbalsta punkta. |
| --- | --- |

(73)

Par tīkla operatoriem un īpaši uzņēmumam Abertis radīto priekšrocību Astra norāda, ka, Abertis kā aparatūras piegādātājs uzvarēja aptuveni 45 % konkursu par zemes tīklu pielāgošanu ciparu formātam teritorijās, kurās bija jāpaplašina pārklājums. Tā kā Abertis ir platformas operators, tad tīkla pielāgošana ciparu formātam labvēlīgi ietekmē tā komercpiedāvājumu televīzijas raidorganizācijām, jo tagad tas bez papildu izmaksām ar DTT tīklu sasniegs gandrīz 100 % iedzīvotāju, savukārt, ja apstrīdētais pasākums nebūtu īstenots, ciparu formāta televīzija būtu nodrošināta tikai 96–98 % iedzīvotāju. Uzņēmumam Abertis nāktu par labu arī tas, ka Astra kā galvenajam alternatīvajam konkurējošajam platformas operatoram, sākot darbību Spānijas II zonas tirgū, nebūtu atbalsta punkta.

Abertis

Astra

Abertis

Abertis

DTT

Abertis

Astra

| (74) | Astra arī apgalvo, ka attiecīgie pasākumi radīja Abertis papildu priekšrocības. Pirmkārt, ievērojamam Abertis zemes tīklu skaitam ir izmantots izmeklējamajiem pasākumiem piešķirtais Spānijas iestāžu finansējums, un šo tīklu ekspluatāciju nodrošina tieši Abertis. Tas īpaši attiecas uz tīkliem teritorijā, kurā RTVE (publiskajai televīzijas raidorganizācijai) ir pienākums nodrošināt signālu, bet privātajām televīzijas raidorganizācijām šāda pienākuma nav (aptuveni 2,5 % iedzīvotāju). Otrkārt, Astra apgalvo, ka valsts atbalsts radīja Abertis netiešas priekšrocības saistītajos tirgos, piemēram, transporta tirgū. Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka izmeklējamā pasākuma rezultātā ir izkropļota konkurence III zonā (46). |
| --- | --- |

(74)

Astra arī apgalvo, ka attiecīgie pasākumi radīja Abertis papildu priekšrocības. Pirmkārt, ievērojamam Abertis zemes tīklu skaitam ir izmantots izmeklējamajiem pasākumiem piešķirtais Spānijas iestāžu finansējums, un šo tīklu ekspluatāciju nodrošina tieši Abertis. Tas īpaši attiecas uz tīkliem teritorijā, kurā RTVE (publiskajai televīzijas raidorganizācijai) ir pienākums nodrošināt signālu, bet privātajām televīzijas raidorganizācijām šāda pienākuma nav (aptuveni 2,5 % iedzīvotāju). Otrkārt, Astra apgalvo, ka valsts atbalsts radīja Abertis netiešas priekšrocības saistītajos tirgos, piemēram, transporta tirgū. Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka izmeklējamā pasākuma rezultātā ir izkropļota konkurence III zonā (46).

Astra

Abertis

Abertis

Abertis

RTVE

Astra

Abertis

46

| (75) | Astra uzskata, ka satelīta un zemes platformas veido vienu tirgu. Maksas raidījumu un bezmaksas televīzijas nodalīšana neietekmē platformu savstarpējo konkurenci. Jau šobrīd zemes un satelītu platformas konkurē par maksas televīzijas pārraidi, jo jau tagad ir vismaz divi maksas raidījumu kanāli, kuri savu signālu piedāvā, izmantojot DTT platformu, un viens no tiem ir pieejams tikai DTT formātā. Turklāt Astra norādīja, ka visas pašreiz apstiprinātās televīzijas raidorganizācijas jau ir pieprasījušas valdībai licenci to satura pārraidei par maksu. |
| --- | --- |

(75)

Astra uzskata, ka satelīta un zemes platformas veido vienu tirgu. Maksas raidījumu un bezmaksas televīzijas nodalīšana neietekmē platformu savstarpējo konkurenci. Jau šobrīd zemes un satelītu platformas konkurē par maksas televīzijas pārraidi, jo jau tagad ir vismaz divi maksas raidījumu kanāli, kuri savu signālu piedāvā, izmantojot DTT platformu, un viens no tiem ir pieejams tikai DTT formātā. Turklāt Astra norādīja, ka visas pašreiz apstiprinātās televīzijas raidorganizācijas jau ir pieprasījušas valdībai licenci to satura pārraidei par maksu.

Astra

DTT

DTT

Astra

| (76) | 2019. gada 27. maijā iesniegtajos apsvērumos Astra pauda viedokli, ka attiecīgie pasākumi ir selektīvi un nevis veicina apraides darbību attīstību kopumā, bet gan ir diskriminējoši par labu zemes tīklu operatoriem. Astra paskaidro, ka, lai paplašinātu pārklājumu attālās teritorijās un lauku teritorijās, tīklu operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas, tostarp Astra, būtu jāuzskata par tādiem, kas ir līdzīgā situācijā kā operatori, kuri izmanto zemes tehnoloģiju. Jo īpaši Astra norāda, ka dažos gadījumos (piemēram, Kantabrija, Navarra) konkursa procedūras par pārklājuma paplašināšanu tika organizētas, ievērojot tehnoloģisko neitralitāti, un satelītu platformas konkurēja ar zemes tīkla operatoriem un uzvarēja konkursā. Citās dalībvalstīs (piemēram, Apvienotajā Karalistē, Francijā un Portugālē) alternatīvas platformas konkurē ar zemes platformu. Turklāt satelītu operatora Hispasat pakalpojumi tiek izmantoti tikai Spānijas III zonā. Astra norāda, ka satelītsakaru tehnoloģijas izmaksas nav konkurētnespējīgākas salīdzinājumā ar zemes tehnoloģiju. Astra uzskata, ka visi šie elementi liecina par to, ka zemes tīkla operatori un operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas, ir salīdzināmā situācijā, ņemot vērā attiecīgo pasākumu mērķus. |
| --- | --- |

(76)

2019. gada 27. maijā iesniegtajos apsvērumos Astra pauda viedokli, ka attiecīgie pasākumi ir selektīvi un nevis veicina apraides darbību attīstību kopumā, bet gan ir diskriminējoši par labu zemes tīklu operatoriem. Astra paskaidro, ka, lai paplašinātu pārklājumu attālās teritorijās un lauku teritorijās, tīklu operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas, tostarp Astra, būtu jāuzskata par tādiem, kas ir līdzīgā situācijā kā operatori, kuri izmanto zemes tehnoloģiju. Jo īpaši Astra norāda, ka dažos gadījumos (piemēram, Kantabrija, Navarra) konkursa procedūras par pārklājuma paplašināšanu tika organizētas, ievērojot tehnoloģisko neitralitāti, un satelītu platformas konkurēja ar zemes tīkla operatoriem un uzvarēja konkursā. Citās dalībvalstīs (piemēram, Apvienotajā Karalistē, Francijā un Portugālē) alternatīvas platformas konkurē ar zemes platformu. Turklāt satelītu operatora Hispasat pakalpojumi tiek izmantoti tikai Spānijas III zonā. Astra norāda, ka satelītsakaru tehnoloģijas izmaksas nav konkurētnespējīgākas salīdzinājumā ar zemes tehnoloģiju. Astra uzskata, ka visi šie elementi liecina par to, ka zemes tīkla operatori un operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas, ir salīdzināmā situācijā, ņemot vērā attiecīgo pasākumu mērķus.

Astra

Astra

Astra

Astra

Hispasat

Astra

Astra

| (77) | Astra uzskata, ka izmeklējamie pasākumi nebija samērīgi. Uzņēmums norāda, ka, lai veiktu pāreju uz DTT, nācās ievērojami pielāgot daudzdzīvokļu ēkas un ieguldīt kabeļu infrastruktūrā. Turklāt, lai pamatotu savu argumentu, proti, ka pārklājuma paplašināšana ar satelīta palīdzību nebūtu bijusi dārgāka par zemes platformas izmantošanu, Astra atsaucās uz savu iekšējo izmaksu pētījumu, ko uzņēmums sagatavoja 2008. gada novembrī un iesniedza kopā ar sūdzību (“Astra pētījums”). Pētījumā salīdzinātas abu pārklājuma paplašināšanas tehnoloģiju, t. i., zemes un satelīta, radītās izmaksas. Astra pētījumā un Spānijas un Abertis pētījumos izteiktie pieņēmumi daudzējādā ziņā atšķiras, tostarp attiecībā uz satelītšķīvju izmaksām un vajadzību iegādāties ārējas televizora papildierīces zemes ciparu televīzijas uztveršanai. Pētījuma konstatējumi lika secināt, ka pārklājuma paplašināšana ar satelīta tehnoloģiju varētu nebūt dārgāka par zemes tehnoloģijas izmantošanu. Astra arī iesniedza papildu dokumentus, lai pierādītu, ka abu tehnoloģiju uzstādīšanas un ekspluatācijas izmaksas nav ievērojami atšķirīgas. |
| --- | --- |

(77)

Astra uzskata, ka izmeklējamie pasākumi nebija samērīgi. Uzņēmums norāda, ka, lai veiktu pāreju uz DTT, nācās ievērojami pielāgot daudzdzīvokļu ēkas un ieguldīt kabeļu infrastruktūrā. Turklāt, lai pamatotu savu argumentu, proti, ka pārklājuma paplašināšana ar satelīta palīdzību nebūtu bijusi dārgāka par zemes platformas izmantošanu, Astra atsaucās uz savu iekšējo izmaksu pētījumu, ko uzņēmums sagatavoja 2008. gada novembrī un iesniedza kopā ar sūdzību (“Astra pētījums”). Pētījumā salīdzinātas abu pārklājuma paplašināšanas tehnoloģiju, t. i., zemes un satelīta, radītās izmaksas. Astra pētījumā un Spānijas un Abertis pētījumos izteiktie pieņēmumi daudzējādā ziņā atšķiras, tostarp attiecībā uz satelītšķīvju izmaksām un vajadzību iegādāties ārējas televizora papildierīces zemes ciparu televīzijas uztveršanai. Pētījuma konstatējumi lika secināt, ka pārklājuma paplašināšana ar satelīta tehnoloģiju varētu nebūt dārgāka par zemes tehnoloģijas izmantošanu. Astra arī iesniedza papildu dokumentus, lai pierādītu, ka abu tehnoloģiju uzstādīšanas un ekspluatācijas izmaksas nav ievērojami atšķirīgas.

Astra

DTT

Astra

Astra

Astra

Abertis

Astra

| (78) | Astra arī apgalvo, ka ierobežotas satelīta pārraižu pieejamības nodrošināšana nav šķērslis bezmaksas kanālu pārraidei. Ierobežotas piekļuves sistēmas lieto visā pasaulē, un to izmantošana nav sarežģīta (47). Turklāt Kantabrijai ierosināto ierobežotās piekļuves risinājumu apstiprināja Kantabrijas iestādes, kuras varētu noteikt, kuriem lietotājiem aktivizēt pakalpojuma sniegšanu. Tādējādi pakalpojuma teritoriālās robežas kontrolēja Kantabrijas valdība. Lai to nodrošinātu, nebija vajadzīgi īpaši pielāgojumi. |
| --- | --- |

(78)

Astra arī apgalvo, ka ierobežotas satelīta pārraižu pieejamības nodrošināšana nav šķērslis bezmaksas kanālu pārraidei. Ierobežotas piekļuves sistēmas lieto visā pasaulē, un to izmantošana nav sarežģīta (47). Turklāt Kantabrijai ierosināto ierobežotās piekļuves risinājumu apstiprināja Kantabrijas iestādes, kuras varētu noteikt, kuriem lietotājiem aktivizēt pakalpojuma sniegšanu. Tādējādi pakalpojuma teritoriālās robežas kontrolēja Kantabrijas valdība. Lai to nodrošinātu, nebija vajadzīgi īpaši pielāgojumi.

Astra

47

| (79) | Attiecībā uz pasākuma piemērotību Astra apgalvo, ka apjomradīto ietaupījumu dēļ satelītsakaru tehnoloģijas ekonomiskais izdevīgums pieaug proporcionāli ģeogrāfiskās teritorijas lielumam. Tā kā II zonā īstenotais pasākums tika sadalīts vairāk nekā 600 vietējos un reģionālos konkursos, satelītsakaru tehnoloģijas konkurences pozīcija jau sākumā bija ļoti nelabvēlīga. Tomēr, lai gan Spānijas valdība nespēja noteikt vai ierosināt, ka vienam no finansējuma piešķiršanas priekšnosacījumiem jābūt vajadzībai ņemt vērā reģionu sinerģiju, šo iespēju varēja izmantot reģioni, lai tādējādi nodrošinātu nodokļu maksātājiem visrentablāko risinājumu. Astra apgalvo, ka reģioni patiesībā to centās darīt, pirms iejaucās Spānijas centrālā valdība, atbalstot zemes tehnoloģijas izmantošanu. Tiešām, Kantabrijas iestādes, kuras par publiskā konkursa uzvarētāju atzina uzņēmumu Astra, sākumā centās par satelītu platformas izmantošanu pārliecināt arī citus reģionus, jo šādi vēl vairāk tiktu samazinātas reģiona izmaksas. |
| --- | --- |

(79)

Attiecībā uz pasākuma piemērotību Astra apgalvo, ka apjomradīto ietaupījumu dēļ satelītsakaru tehnoloģijas ekonomiskais izdevīgums pieaug proporcionāli ģeogrāfiskās teritorijas lielumam. Tā kā II zonā īstenotais pasākums tika sadalīts vairāk nekā 600 vietējos un reģionālos konkursos, satelītsakaru tehnoloģijas konkurences pozīcija jau sākumā bija ļoti nelabvēlīga. Tomēr, lai gan Spānijas valdība nespēja noteikt vai ierosināt, ka vienam no finansējuma piešķiršanas priekšnosacījumiem jābūt vajadzībai ņemt vērā reģionu sinerģiju, šo iespēju varēja izmantot reģioni, lai tādējādi nodrošinātu nodokļu maksātājiem visrentablāko risinājumu. Astra apgalvo, ka reģioni patiesībā to centās darīt, pirms iejaucās Spānijas centrālā valdība, atbalstot zemes tehnoloģijas izmantošanu. Tiešām, Kantabrijas iestādes, kuras par publiskā konkursa uzvarētāju atzina uzņēmumu Astra, sākumā centās par satelītu platformas izmantošanu pārliecināt arī citus reģionus, jo šādi vēl vairāk tiktu samazinātas reģiona izmaksas.

Astra

Astra

Astra

3.1.3.   Valsts atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai

Valsts atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai

| (80) | Astra atkārto, ka apstrīdētā pasākuma daļa ir uzskatāma par pastāvīgu valsts atbalstu, jo autonomo apgabalu valdības pastāvīgi finansēs II zonas vietējo tīklu ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas. Saskaņā ar Astra aplēsēm satelīta risinājuma ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas būtu 100 000 EUR par kanālu gadā, taču, ja satelīta risinājumu būtu izvēlējušies vairāki reģioni, tās būtu bijis iespējams samazināt. |
| --- | --- |

(80)

Astra atkārto, ka apstrīdētā pasākuma daļa ir uzskatāma par pastāvīgu valsts atbalstu, jo autonomo apgabalu valdības pastāvīgi finansēs II zonas vietējo tīklu ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas. Saskaņā ar Astra aplēsēm satelīta risinājuma ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas būtu 100 000 EUR par kanālu gadā, taču, ja satelīta risinājumu būtu izvēlējušies vairāki reģioni, tās būtu bijis iespējams samazināt.

Astra

Astra

3.2.   
  Abertis/Cellnex piezīmes

Abertis

Cellnex

| (81) | Abertis ir telesakaru infrastruktūras operators un tīkla aprīkojuma piegādātājs. Papildus citiem uzņēmumiem tam pieder arī Retevisión S.A. un Tradia S.A., kuri pārvalda telesakaru tīklus un infrastruktūru un nodrošina to ekspluatāciju. |
| --- | --- |

(81)

Abertis ir telesakaru infrastruktūras operators un tīkla aprīkojuma piegādātājs. Papildus citiem uzņēmumiem tam pieder arī Retevisión S.A. un Tradia S.A., kuri pārvalda telesakaru tīklus un infrastruktūru un nodrošina to ekspluatāciju.

Abertis

Retevisión S.A

Tradia S.A.

3.2.1.   Valsts atbalsta esība

Valsts atbalsta esība

| (82) | Pirmkārt, Abertis norāda, ka izmeklējamie pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Reģionālās iestādes vienkārši iegādājās preces un pakalpojumus atklātos konkursos atbilstīgi tirgus noteikumiem, un tās aizvien ir II zonas pārraides centros uzstādītā aprīkojuma īpašnieces. Tāpēc nedz finansējumu, nedz arī par šo finansējumu iegādāto ciparu tehnoloģijas aprīkojumu nenodeva ārējam saņēmējam. |
| --- | --- |

(82)

Pirmkārt, Abertis norāda, ka izmeklējamie pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Reģionālās iestādes vienkārši iegādājās preces un pakalpojumus atklātos konkursos atbilstīgi tirgus noteikumiem, un tās aizvien ir II zonas pārraides centros uzstādītā aprīkojuma īpašnieces. Tāpēc nedz finansējumu, nedz arī par šo finansējumu iegādāto ciparu tehnoloģijas aprīkojumu nenodeva ārējam saņēmējam.

Abertis

| (83) | Abertis arī uzskata, ka apstrīdētie pasākumi neradīja tīkla operatoriem vērā ņemamas ekonomiskas priekšrocības. Abertis apgalvo, ka tas nenodrošina II zonas vietējo tīklu ekspluatāciju (lai gan tam pieder attiecīgie pārraides centri), tāpēc tas nevar gūt tiešas priekšrocības. Otrkārt, Abertis II zonā darbojas tikai kā aparatūras piegādātājs. Treškārt, pat situācijās, kad pārraides centra modernizēšanai vajadzīgo ciparu tehnoloģijas aprīkojumu pārdeva Abertis un šis aprīkojums pēc tam tika uzstādīts pārraides centrā, kas pieder Abertis, uzņēmums neguva priekšrocību. Tas skaidrojams ar to, ka Albertis tikai izīrē attiecīgos pārraides centrus vietējo tīklu operatoriem atbilstīgi tirgus noteikumiem un tīkla pielāgošana ciparu formātam neietekmēja Abertis saņemto īres maksu. Ceturtkārt, Abertis uzstāj, ka nelielais DTT tīkla pārklājuma pieaugums par 1–2 % nerada tam ekonomiskas priekšrocības kā I zonas platformas operatoram. Visbeidzot, II zonas tīkla pielāgošana ciparu formātam neietekmē cenu, ko Abertis par pārraides pakalpojumiem var iekasēt no televīzijas raidorganizācijām, jo īpaši tāpēc, ka Abertis vairumtirdzniecības cenas regulē Spānijas regulatīvā iestāde Comisión del Mercado de Telecomunicaciones (“CMT”) (48). |
| --- | --- |

(83)

Abertis arī uzskata, ka apstrīdētie pasākumi neradīja tīkla operatoriem vērā ņemamas ekonomiskas priekšrocības. Abertis apgalvo, ka tas nenodrošina II zonas vietējo tīklu ekspluatāciju (lai gan tam pieder attiecīgie pārraides centri), tāpēc tas nevar gūt tiešas priekšrocības. Otrkārt, Abertis II zonā darbojas tikai kā aparatūras piegādātājs. Treškārt, pat situācijās, kad pārraides centra modernizēšanai vajadzīgo ciparu tehnoloģijas aprīkojumu pārdeva Abertis un šis aprīkojums pēc tam tika uzstādīts pārraides centrā, kas pieder Abertis, uzņēmums neguva priekšrocību. Tas skaidrojams ar to, ka Albertis tikai izīrē attiecīgos pārraides centrus vietējo tīklu operatoriem atbilstīgi tirgus noteikumiem un tīkla pielāgošana ciparu formātam neietekmēja Abertis saņemto īres maksu. Ceturtkārt, Abertis uzstāj, ka nelielais DTT tīkla pārklājuma pieaugums par 1–2 % nerada tam ekonomiskas priekšrocības kā I zonas platformas operatoram. Visbeidzot, II zonas tīkla pielāgošana ciparu formātam neietekmē cenu, ko Abertis par pārraides pakalpojumiem var iekasēt no televīzijas raidorganizācijām, jo īpaši tāpēc, ka Abertis vairumtirdzniecības cenas regulē Spānijas regulatīvā iestāde Comisión del Mercado de Telecomunicaciones (“CMT”) (48).

Abertis

Abertis

Abertis

Abertis

Abertis

Albertis

Abertis

Abertis

DTT

Abertis

Abertis

Comisión del Mercado de Telecomunicaciones

CMT

48

| (84) | Attiecībā uz II zonas vietējo tīklu operatoriem (t. i., pašvaldību padomēm) Abertis uzskata, ka ekonomiska priekšrocība nav iespējama, jo padomes nav uzskatāmas par uzņēmumiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, turklāt tās sniedz sabiedrisku pakalpojumu. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz II zonas vietējo tīklu operatoriem (t. i., pašvaldību padomēm) Abertis uzskata, ka ekonomiska priekšrocība nav iespējama, jo padomes nav uzskatāmas par uzņēmumiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, turklāt tās sniedz sabiedrisku pakalpojumu.

Abertis

| (85) | Abertis arī uzskata, ka izmeklējamais pasākums neradīja ekonomiskas priekšrocības televīzijas raidorganizācijām. Pēc II zonas tīklu pielāgošanas ciparu formātam televīzijas skatītāju skaits nepārsniedza analogās televīzijas skatītāju skaitu pirms 2005. gada, kad tika sākta pāreja uz ciparu formāta apraidi. |
| --- | --- |

(85)

Abertis arī uzskata, ka izmeklējamais pasākums neradīja ekonomiskas priekšrocības televīzijas raidorganizācijām. Pēc II zonas tīklu pielāgošanas ciparu formātam televīzijas skatītāju skaits nepārsniedza analogās televīzijas skatītāju skaitu pirms 2005. gada, kad tika sākta pāreja uz ciparu formāta apraidi.

Abertis

| (86) | Abertis arī uzskata, ka apstrīdētie pasākumi neradīja būtisku ietekmi uz tīkla operatoru savstarpējo konkurenci. Tas, ka nedz Astra, nedz kāds cits privātais operators pēdējo 20 gadu laikā neizrādīja interesi par pārraides pakalpojumu sniegšanu II zonā, liecina, ka tirgus nepastāvēja un ka, lai veicinātu pakalpojumu sniegšanu, bija vajadzīga valsts iejaukšanās. Īpaši jānorāda, ka netika izkropļota satelīta un DTT operatoru konkurence, jo šīm tehnoloģijām ir dažādi tirgi. Turklāt II zonas zemes tīklu pielāgošana ciparu formātam nekādi nemainīja attiecīgo tirgu konkurences struktūru – tika veikti vienīgi vajadzīgie esošās analogās platformas tehniskās modernizēšanas darbi. |
| --- | --- |

(86)

Abertis arī uzskata, ka apstrīdētie pasākumi neradīja būtisku ietekmi uz tīkla operatoru savstarpējo konkurenci. Tas, ka nedz Astra, nedz kāds cits privātais operators pēdējo 20 gadu laikā neizrādīja interesi par pārraides pakalpojumu sniegšanu II zonā, liecina, ka tirgus nepastāvēja un ka, lai veicinātu pakalpojumu sniegšanu, bija vajadzīga valsts iejaukšanās. Īpaši jānorāda, ka netika izkropļota satelīta un DTT operatoru konkurence, jo šīm tehnoloģijām ir dažādi tirgi. Turklāt II zonas zemes tīklu pielāgošana ciparu formātam nekādi nemainīja attiecīgo tirgu konkurences struktūru – tika veikti vienīgi vajadzīgie esošās analogās platformas tehniskās modernizēšanas darbi.

Abertis

Astra

DTT

| (87) | Abertis apgalvo, ka, tā kā ar II zonas tīkliem nodrošinātos apraides pakalpojumus sniedz konkrētās un izolētās teritorijās, tie neiespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(87)

Abertis apgalvo, ka, tā kā ar II zonas tīkliem nodrošinātos apraides pakalpojumus sniedz konkrētās un izolētās teritorijās, tie neiespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Abertis

| (88) | Ja Komisija attiecīgās publiskās iestādes vai to filiāles uzskatītu par uzņēmumiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, tad Abertis uzskatītu, ka finansējums II zonas pārejai uz ciparu formātu tika piešķirts kā kompensācija par sabiedriska pakalpojuma sniegšanu. Saistībā ar to Abertis uzskata, ka apstrīdētie pasākumi atbilst Altmark judikatūras (49) nosacījumiem un neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(88)

Ja Komisija attiecīgās publiskās iestādes vai to filiāles uzskatītu par uzņēmumiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, tad Abertis uzskatītu, ka finansējums II zonas pārejai uz ciparu formātu tika piešķirts kā kompensācija par sabiedriska pakalpojuma sniegšanu. Saistībā ar to Abertis uzskata, ka apstrīdētie pasākumi atbilst Altmark judikatūras (49) nosacījumiem un neietver valsts atbalstu.

Abertis

Abertis

Altmark

49

| (89) | Savos 2019. gada 13. jūnija apsvērumos Cellnex paskaidro, ka attiecīgie pasākumi nav selektīvi un tāpēc tie nav valsts atbalsts. Tas uzskata, ka, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķi, DTT un satelītsakaru tehnoloģija nav salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā. Proti, uz DTT un satelītsakaru tehnoloģiju attiecas dažādi tiesību akti, un atšķirībā no satelītsakaru tehnoloģijas DTT piemīt sabiedriskā pakalpojuma raksturs. Zemes tehnoloģija var izmantot esošo infrastruktūru, savukārt DTT guva labumu no sinerģijas, ko radīja I zonas pielāgošana ciparu formātam. Turklāt Cellnex norāda, ka televīzijas raidorganizācijām bieži vien nav tiesību raidīt, izmantojot satelītsakarus, un tām būtu jāpanāk to savu satura tiesību pārskatīšana, kas nepieciešamas plānošanai. Tas palielinātu satura izmaksas, un satura autori varētu nevēlēties pārdot savas tiesības. Turklāt, kā liecina dažādi lietas materiālos iekļauti pētījumi, izmaksas, kas saistītas ar satelītsakariem, būtu daudz augstākas nekā izmaksas, kas saistītas ar DTT. Cellnex paskaidro, ka Astra pētījumā ir vairākas nepilnības un tāpēc Komisija nevar paļauties uz šo pētījumu. |
| --- | --- |

(89)

Savos 2019. gada 13. jūnija apsvērumos Cellnex paskaidro, ka attiecīgie pasākumi nav selektīvi un tāpēc tie nav valsts atbalsts. Tas uzskata, ka, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķi, DTT un satelītsakaru tehnoloģija nav salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā. Proti, uz DTT un satelītsakaru tehnoloģiju attiecas dažādi tiesību akti, un atšķirībā no satelītsakaru tehnoloģijas DTT piemīt sabiedriskā pakalpojuma raksturs. Zemes tehnoloģija var izmantot esošo infrastruktūru, savukārt DTT guva labumu no sinerģijas, ko radīja I zonas pielāgošana ciparu formātam. Turklāt Cellnex norāda, ka televīzijas raidorganizācijām bieži vien nav tiesību raidīt, izmantojot satelītsakarus, un tām būtu jāpanāk to savu satura tiesību pārskatīšana, kas nepieciešamas plānošanai. Tas palielinātu satura izmaksas, un satura autori varētu nevēlēties pārdot savas tiesības. Turklāt, kā liecina dažādi lietas materiālos iekļauti pētījumi, izmaksas, kas saistītas ar satelītsakariem, būtu daudz augstākas nekā izmaksas, kas saistītas ar DTT. Cellnex paskaidro, ka Astra pētījumā ir vairākas nepilnības un tāpēc Komisija nevar paļauties uz šo pētījumu.

Cellnex

DTT

DTT

DTT

DTT

Cellnex

DTT

Cellnex

Astra

| (90) | Cellnex apgalvo, ka 2013. gada lēmuma anulēšana nozīmē lēmuma par procedūras sākšanu anulēšanu. Cellnex uzskata, ka pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Komisijai būtu vajadzējis pieņemt jaunu lēmumu par procedūras sākšanu, norādot iemeslus, kāpēc izmeklējamie pasākumi ir selektīvi. Cellnex apgalvo, ka tad, ja nav šāda lēmuma, tas nevar izmantot savas tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(90)

Cellnex apgalvo, ka 2013. gada lēmuma anulēšana nozīmē lēmuma par procedūras sākšanu anulēšanu. Cellnex uzskata, ka pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Komisijai būtu vajadzējis pieņemt jaunu lēmumu par procedūras sākšanu, norādot iemeslus, kāpēc izmeklējamie pasākumi ir selektīvi. Cellnex apgalvo, ka tad, ja nav šāda lēmuma, tas nevar izmantot savas tiesības uz aizstāvību.

Cellnex

Cellnex

Cellnex

3.2.2.   Pastāvošs atbalsts

Pastāvošs atbalsts

| (91) | Abertis uzskata, ka apraides tīklu ieviešana II zonā sākās neliberalizētā apraides nozarē 1982. gadā. Tobrīd Spānijai bija likumīgs monopols zemes apraides tirgū. Ar publiskiem līdzekļiem tiek finansēta pirms nozares liberalizācijas izveidoto II zonas vietējo tīklu uzstādīšana, uzturēšana un ekspluatācija. Tāpēc izmeklējamais pasākums ir pastāvīgs un pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(91)

Abertis uzskata, ka apraides tīklu ieviešana II zonā sākās neliberalizētā apraides nozarē 1982. gadā. Tobrīd Spānijai bija likumīgs monopols zemes apraides tirgū. Ar publiskiem līdzekļiem tiek finansēta pirms nozares liberalizācijas izveidoto II zonas vietējo tīklu uzstādīšana, uzturēšana un ekspluatācija. Tāpēc izmeklējamais pasākums ir pastāvīgs un pastāvošs atbalsts.

Abertis

3.2.3.   Saderība

Saderība

| (92) | Abertis apgalvo, ka jebkāds potenciāls valsts atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar LESD 106. panta noteikumiem, jo tas atbilst visiem Komisijas Lēmuma 2005/842/EK (50) (“Lēmums par 86. panta 2. punktu”) nosacījumiem. |
| --- | --- |

(92)

Abertis apgalvo, ka jebkāds potenciāls valsts atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar LESD 106. panta noteikumiem, jo tas atbilst visiem Komisijas Lēmuma 2005/842/EK (50) (“Lēmums par 86. panta 2. punktu”) nosacījumiem.

Abertis

50

| (93) | Citādi jebkāds iespējams valsts atbalsts būtu saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Pirmkārt, Spānijas iestāžu pieņemto pasākumu mērķis bija paātrināt tādu pāreju uz ciparu formātu Spānijā, kas Komisijas lēmumos par valsts atbalstu ir atzīta par vispārējas nozīmes mērķi. Otrkārt, atbalsts bija piemērots instruments, jo DTT ir piemērotāka pārklājuma paplašināšanas tehnoloģija (51). Papildus ekonomiskiem iemesliem Abertis arī norāda, ka televīzijas raidorganizācijas nelabprāt izmanto satelītu platformas, jo, iegādājoties satura tiesības uz bezmaksas programmām, tās saskaras ar ierobežojumiem. Vairumā gadījumu tās iegādājas tikai tiesības pārraidīt saturu konkrētā platformā, proti, DTT, jo ar šo tehnoloģiju ir iespējams noteikt pārraides mērķauditoriju un ģeogrāfiskos ierobežojumus. Turklāt pasākumi ir samērīgi, jo tie sedz tikai izmaksas, kas noteikti ir vajadzīgas, lai pārietu no analogās televīzijas uz ciparu televīzijas pakalpojumiem II zonā. Īstenojot apstrīdētos pasākumus, tiek segtas vienīgi izmaksas par II zonas pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam, un to dara, iegādājoties un uzstādot ciparu tehnoloģijas aprīkojumu. |
| --- | --- |

(93)

Citādi jebkāds iespējams valsts atbalsts būtu saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Pirmkārt, Spānijas iestāžu pieņemto pasākumu mērķis bija paātrināt tādu pāreju uz ciparu formātu Spānijā, kas Komisijas lēmumos par valsts atbalstu ir atzīta par vispārējas nozīmes mērķi. Otrkārt, atbalsts bija piemērots instruments, jo DTT ir piemērotāka pārklājuma paplašināšanas tehnoloģija (51). Papildus ekonomiskiem iemesliem Abertis arī norāda, ka televīzijas raidorganizācijas nelabprāt izmanto satelītu platformas, jo, iegādājoties satura tiesības uz bezmaksas programmām, tās saskaras ar ierobežojumiem. Vairumā gadījumu tās iegādājas tikai tiesības pārraidīt saturu konkrētā platformā, proti, DTT, jo ar šo tehnoloģiju ir iespējams noteikt pārraides mērķauditoriju un ģeogrāfiskos ierobežojumus. Turklāt pasākumi ir samērīgi, jo tie sedz tikai izmaksas, kas noteikti ir vajadzīgas, lai pārietu no analogās televīzijas uz ciparu televīzijas pakalpojumiem II zonā. Īstenojot apstrīdētos pasākumus, tiek segtas vienīgi izmaksas par II zonas pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam, un to dara, iegādājoties un uzstādot ciparu tehnoloģijas aprīkojumu.

DTT

51

Abertis

DTT

| (94) | Attiecībā uz pasākuma tehnoloģisko neitralitāti Abertis norāda, ka zemes tehnoloģija nebija vienīgais Spānijas valdības izskatītais risinājums. Turklāt tika nolemts, ka III zonā piemērotākais ciparu televīzijas tehnoloģiskais risinājums ir satelītu platforma. Vēl svarīgāk, Abertis apgalvo, ka saskaņā ar iesniegtajiem izmaksu pētījumiem DTT ir uzskatāma par piemērotāko un lētāko platformu, ar ko II zonā nodrošināt tādu ciparu televīzijas pārklājumu, kas būtu līdzvērtīgs pārklājumam pirms analogās televīzijas formāta atslēgšanas (52). |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz pasākuma tehnoloģisko neitralitāti Abertis norāda, ka zemes tehnoloģija nebija vienīgais Spānijas valdības izskatītais risinājums. Turklāt tika nolemts, ka III zonā piemērotākais ciparu televīzijas tehnoloģiskais risinājums ir satelītu platforma. Vēl svarīgāk, Abertis apgalvo, ka saskaņā ar iesniegtajiem izmaksu pētījumiem DTT ir uzskatāma par piemērotāko un lētāko platformu, ar ko II zonā nodrošināt tādu ciparu televīzijas pārklājumu, kas būtu līdzvērtīgs pārklājumam pirms analogās televīzijas formāta atslēgšanas (52).

Abertis

Abertis

DTT

52

3.3.   
  Itelazpi piezīmes

Itelazpi

| (95) | Itelazpi S.A. (“Itelazpi”) ir publisks Basku zemes valdības uzņēmums, kas sniedz transporta pakalpojumus un nodrošina radio un televīzijas apraides pārklājumu. Savos 2019. gada 13. jūnija apsvērumos Itelazpi paskaidro, ka attiecīgie pasākumi nav selektīvi un tāpēc tie nav kvalificējami par valsts atbalstu. Tas paskaidro, ka, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķi, DTT un satelītsakaru tehnoloģija nav salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā. Proti, uz DTT un satelītsakariem attiecas dažādi noteikumi (tostarp noteikumi par teritoriālā pārklājuma pienākumiem, autortiesībām). Atšķirībā no satelīta DTT piemīt sabiedriska pakalpojuma iezīmes. DTT var izmantot esošo infrastruktūru, kas rada sinerģiju un pamato DTT tehnoloģijas izvēli. Turklāt televīzijas raidorganizācijām bieži vien nav tiesību raidīt, izmantojot satelītu, un gadījumā, ja tām būtu jāizmanto satelītu platforma, tām būtu jāpanāk to savu satura tiesību pārskatīšana, kas nepieciešamas plānošanai. Tas palielinātu satura izmaksas, un satura autori varētu nevēlēties pārdot savas tiesības. Turklāt, kā liecina dažādi lietas materiālos iekļauti pētījumi, izmaksas, kas saistītas ar satelītu, būtu daudz augstākas nekā izmaksas, kas saistītas ar DTT. Itelazpi iesniedza divus papildu izmaksu pētījumus, ko FTI Consulting sagatavoja 2015. un 2019. gadā (53) (“Itelazpi 2015. gada pētījums” un “Itelazpi 2019. gada pētījums”). |
| --- | --- |

(95)

Itelazpi S.A. (“Itelazpi”) ir publisks Basku zemes valdības uzņēmums, kas sniedz transporta pakalpojumus un nodrošina radio un televīzijas apraides pārklājumu. Savos 2019. gada 13. jūnija apsvērumos Itelazpi paskaidro, ka attiecīgie pasākumi nav selektīvi un tāpēc tie nav kvalificējami par valsts atbalstu. Tas paskaidro, ka, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķi, DTT un satelītsakaru tehnoloģija nav salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā. Proti, uz DTT un satelītsakariem attiecas dažādi noteikumi (tostarp noteikumi par teritoriālā pārklājuma pienākumiem, autortiesībām). Atšķirībā no satelīta DTT piemīt sabiedriska pakalpojuma iezīmes. DTT var izmantot esošo infrastruktūru, kas rada sinerģiju un pamato DTT tehnoloģijas izvēli. Turklāt televīzijas raidorganizācijām bieži vien nav tiesību raidīt, izmantojot satelītu, un gadījumā, ja tām būtu jāizmanto satelītu platforma, tām būtu jāpanāk to savu satura tiesību pārskatīšana, kas nepieciešamas plānošanai. Tas palielinātu satura izmaksas, un satura autori varētu nevēlēties pārdot savas tiesības. Turklāt, kā liecina dažādi lietas materiālos iekļauti pētījumi, izmaksas, kas saistītas ar satelītu, būtu daudz augstākas nekā izmaksas, kas saistītas ar DTT. Itelazpi iesniedza divus papildu izmaksu pētījumus, ko FTI Consulting sagatavoja 2015. un 2019. gadā (53) (“Itelazpi 2015. gada pētījums” un “Itelazpi 2019. gada pētījums”).

Itelazpi S.A.

Itelazpi

Itelazpi

DTT

DTT

DTT

DTT

DTT

DTT

Itelazpi

FTI Consulting

53

Itelazpi

Itelazpi

| (96) | Turklāt Itelazpi uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu nav izskaidrota analīzes sistēma saistībā ar selektivitātes kritēriju. Itelazpi apgalvo, ka pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Komisijai vajadzēja pieņemt jaunu lēmumu par procedūras sākšanu, norādot iemeslus, kāpēc attiecīgie pasākumi ir selektīvi. |
| --- | --- |

(96)

Turklāt Itelazpi uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu nav izskaidrota analīzes sistēma saistībā ar selektivitātes kritēriju. Itelazpi apgalvo, ka pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Komisijai vajadzēja pieņemt jaunu lēmumu par procedūras sākšanu, norādot iemeslus, kāpēc attiecīgie pasākumi ir selektīvi.

Itelazpi

Itelazpi

3.4.   
  Radiodifusión piezīmes

Radiodifusión

| (97) | Radiodifusión ir pakalpojumu sniedzējs audiovizuālo signālu pārraides pakalpojumu tirgū, kas CMT Operatoru reģistrā tika iekļauts 2005. gada novembrī. |
| --- | --- |

(97)

Radiodifusión ir pakalpojumu sniedzējs audiovizuālo signālu pārraides pakalpojumu tirgū, kas CMT Operatoru reģistrā tika iekļauts 2005. gada novembrī.

Radiodifusión

CMT

| (98) | Kopumā Radiodifusión piekrīt lēmumam par procedūras sākšanu un atbalsta Komisijas nostāju, taču tas iesniedza arī dažus papildu apsvērumus. Uzņēmums piekrīt, ka valsts atbalsts neatbilst Altmark prasībām un ietver apjomīgu valsts līdzekļu nodošanu. |
| --- | --- |

(98)

Kopumā Radiodifusión piekrīt lēmumam par procedūras sākšanu un atbalsta Komisijas nostāju, taču tas iesniedza arī dažus papildu apsvērumus. Uzņēmums piekrīt, ka valsts atbalsts neatbilst Altmark prasībām un ietver apjomīgu valsts līdzekļu nodošanu.

Radiodifusión

Altmark

| (99) | Izmeklējamā valsts atbalsta shēma radīja priekšrocības tīkla operatoriem, kuri jau darbojās lauku reģionos. Patiesībā attiecīgajā tirgū, kam raksturīgi tādi lieli šķēršļi darbības sākšanai, kuri savukārt labvēlīgi ietekmē tirgū jau dominējošos operatorus, pasākuma rezultātā tika atjaunotas vēsturiskās monopola tendences. Tas īpaši attiecināms uz uzņēmumu Abertis, kam bija izdevies nostiprināt monopola stāvokli un izmantot publisko finansējumu, lai izveidotu jaunu un blīvāku tīklu, kas tam palīdzēs konkurēt jaunos tirgos. |
| --- | --- |

(99)

Izmeklējamā valsts atbalsta shēma radīja priekšrocības tīkla operatoriem, kuri jau darbojās lauku reģionos. Patiesībā attiecīgajā tirgū, kam raksturīgi tādi lieli šķēršļi darbības sākšanai, kuri savukārt labvēlīgi ietekmē tirgū jau dominējošos operatorus, pasākuma rezultātā tika atjaunotas vēsturiskās monopola tendences. Tas īpaši attiecināms uz uzņēmumu Abertis, kam bija izdevies nostiprināt monopola stāvokli un izmantot publisko finansējumu, lai izveidotu jaunu un blīvāku tīklu, kas tam palīdzēs konkurēt jaunos tirgos.

Abertis

| (100) | Radiodifusión apgalvo, ka izmeklējamais valsts atbalsts nav samērīgs. Lai atbalsts atbilstu prasībai par samērīgumu, tam vajadzētu būt tikai tik lielam, cik vajadzīgs, t. i., tas būtu jāpiešķir tikai attālām lauku teritorijām un tam būtu jārada vienlīdzīgas priekšrocības visiem operatoriem, pieprasot pildīt pienākumus nodrošināt efektīvu piekļuvi. |
| --- | --- |

(100)

Radiodifusión apgalvo, ka izmeklējamais valsts atbalsts nav samērīgs. Lai atbalsts atbilstu prasībai par samērīgumu, tam vajadzētu būt tikai tik lielam, cik vajadzīgs, t. i., tas būtu jāpiešķir tikai attālām lauku teritorijām un tam būtu jārada vienlīdzīgas priekšrocības visiem operatoriem, pieprasot pildīt pienākumus nodrošināt efektīvu piekļuvi.

Radiodifusión

3.5.   Televīzijas raidorganizāciju piezīmes

Televīzijas raidorganizāciju piezīmes

| (101) | Televīzijas raidorganizācijas norāda, ka pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu, jo tas nav radījis finansiālu priekšrocību kādam uzņēmumam, jo īpaši televīzijas raidorganizācijām. Pēc attiecīgo pasākumu īstenošanas televīzijas raidorganizāciju auditorija nav kļuvusi lielāka kā analogās televīzijas apraides periodā. Turklāt paplašinātā pārklājuma teritoriju, t. i., lauku, attālo un mazapdzīvoto teritoriju, iedzīvotāji neietekmē reklāmas tirgu un neietilpst televīzijas raidorganizāciju mērķauditorijā. Šādos apstākļos pārklājuma paplašināšanas rezultātā privātie operatori nav palielinājuši reklāmas maksas. |
| --- | --- |

(101)

Televīzijas raidorganizācijas norāda, ka pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu, jo tas nav radījis finansiālu priekšrocību kādam uzņēmumam, jo īpaši televīzijas raidorganizācijām. Pēc attiecīgo pasākumu īstenošanas televīzijas raidorganizāciju auditorija nav kļuvusi lielāka kā analogās televīzijas apraides periodā. Turklāt paplašinātā pārklājuma teritoriju, t. i., lauku, attālo un mazapdzīvoto teritoriju, iedzīvotāji neietekmē reklāmas tirgu un neietilpst televīzijas raidorganizāciju mērķauditorijā. Šādos apstākļos pārklājuma paplašināšanas rezultātā privātie operatori nav palielinājuši reklāmas maksas.

| (102) | Televīzijas raidorganizācijas arī uzskata, ka tās nav ieinteresētas pāriet uz satelītu platformu, kurā to programmām būtu jākonkurē ar vairākiem simtiem citu kanālu. Zemes platformas priekšrocība ir iespēja ierobežot jaudu un tādējādi samazināt bezmaksas televīzijas komerciālo raidorganizāciju konkurentu skaitu. Televīzijas raidorganizācijas arī uzsvēra, ka tās parasti iegādājas tikai zemes platformai paredzētu saturu. Tas skaidrojams ar to, ka atšķirībā no satelīta tehnoloģijas ar zemes apraides tehnoloģiju ir iespējams ierobežot apraides ģeogrāfisko teritoriju. |
| --- | --- |

(102)

Televīzijas raidorganizācijas arī uzskata, ka tās nav ieinteresētas pāriet uz satelītu platformu, kurā to programmām būtu jākonkurē ar vairākiem simtiem citu kanālu. Zemes platformas priekšrocība ir iespēja ierobežot jaudu un tādējādi samazināt bezmaksas televīzijas komerciālo raidorganizāciju konkurentu skaitu. Televīzijas raidorganizācijas arī uzsvēra, ka tās parasti iegādājas tikai zemes platformai paredzētu saturu. Tas skaidrojams ar to, ka atšķirībā no satelīta tehnoloģijas ar zemes apraides tehnoloģiju ir iespējams ierobežot apraides ģeogrāfisko teritoriju.

| (103) | Televīzijas raidorganizācijas arī apgalvoja, ka pēc tam, kad Kantabrijas konkursā līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas Astra, tās paziņoja Kantabrijas iestādēm, ka iebildīs pret satelītu apraidi, jo bija iegādājušās tiesības raidīt saturu, tikai izmantojot zemes platformu. |
| --- | --- |

(103)

Televīzijas raidorganizācijas arī apgalvoja, ka pēc tam, kad Kantabrijas konkursā līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas Astra, tās paziņoja Kantabrijas iestādēm, ka iebildīs pret satelītu apraidi, jo bija iegādājušās tiesības raidīt saturu, tikai izmantojot zemes platformu.

Astra

4.   SPĀNIJAS PIEZĪMES

SPĀNIJAS PIEZĪMES

4.1.   Vispārīgas piebildes

Vispārīgas piebildes

| (104) | Apsvērumos, ko Spānija un autonomie apgabali pauda attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, ir izvirzīti vairāki argumenti (54). Kopumā tos var iedalīt divās kategorijās. Pirmkārt, Spānijas iestādes norāda, ka šajā gadījumā nav piešķirts valsts atbalsts – tā kā tas ir PVTN, tas nav uzskatāms par atbalstu, jo uz to attiecas uzdevums sniegt sabiedrisko pakalpojumu sabiedriskās apraides veidā. Turklāt šis pasākums neradīja nekādas priekšrocības. Otrkārt, arī tad, ja valsts atbalsts būtu piešķirts, tas jebkurā gadījumā būtu saderīgs ar LESD 106. panta 2. punktu vai 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo a) analogais tīkls jau pastāvēja un efektivitātes ziņā esošās infrastruktūras modernizācija izmaksātu mazāk nekā pāreja uz jaunu platformu; b) atbilstību vajadzīgajiem kvalitātes kritērijiem nodrošinātu tikai DTT tehnoloģija; c) konkursi bija tehnoloģiski neitrāli, un tajos varēja piedalīties arī citu platformu operatori. Šie argumenti ir apkopoti talāk. |
| --- | --- |

(104)

Apsvērumos, ko Spānija un autonomie apgabali pauda attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, ir izvirzīti vairāki argumenti (54). Kopumā tos var iedalīt divās kategorijās. Pirmkārt, Spānijas iestādes norāda, ka šajā gadījumā nav piešķirts valsts atbalsts – tā kā tas ir PVTN, tas nav uzskatāms par atbalstu, jo uz to attiecas uzdevums sniegt sabiedrisko pakalpojumu sabiedriskās apraides veidā. Turklāt šis pasākums neradīja nekādas priekšrocības. Otrkārt, arī tad, ja valsts atbalsts būtu piešķirts, tas jebkurā gadījumā būtu saderīgs ar LESD 106. panta 2. punktu vai 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo a) analogais tīkls jau pastāvēja un efektivitātes ziņā esošās infrastruktūras modernizācija izmaksātu mazāk nekā pāreja uz jaunu platformu; b) atbilstību vajadzīgajiem kvalitātes kritērijiem nodrošinātu tikai DTT tehnoloģija; c) konkursi bija tehnoloģiski neitrāli, un tajos varēja piedalīties arī citu platformu operatori. Šie argumenti ir apkopoti talāk.

54

DTT

| (105) | Savos 2019. gada 14. jūnija apsvērumos Spānija apgalvo, ka finansiālais atbalsts, kas piešķirts ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās, nav selektīvs un tāpēc to nevar kvalificēt par valsts atbalstu (sk. 4.2.3. iedaļu). Turklāt Spānija norāda, ka, anulējot 2013. gada lēmumu (55), bija jāanulē lēmums par procedūras sākšanu un tāpēc Komisijai bija jāpieņem jauns lēmums par procedūras sākšanu. Spānija uzskata, ka jaunajā lēmumā par procedūras sākšanu būtu bijis jāizklāsta Komisijas viedoklis par attiecīgo pasākumu selektivitāti. |
| --- | --- |

(105)

Savos 2019. gada 14. jūnija apsvērumos Spānija apgalvo, ka finansiālais atbalsts, kas piešķirts ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās, nav selektīvs un tāpēc to nevar kvalificēt par valsts atbalstu (sk. 4.2.3. iedaļu). Turklāt Spānija norāda, ka, anulējot 2013. gada lēmumu (55), bija jāanulē lēmums par procedūras sākšanu un tāpēc Komisijai bija jāpieņem jauns lēmums par procedūras sākšanu. Spānija uzskata, ka jaunajā lēmumā par procedūras sākšanu būtu bijis jāizklāsta Komisijas viedoklis par attiecīgo pasākumu selektivitāti.

55

4.2.   Atbalsta neesība

Atbalsta neesība

4.2.1.   Pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN)

Pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN)

| (106) | Spānijas iestādes norādīja, ka tīkla operatori sniedz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi lietā Altmark pieņemtā sprieduma izpratnē (56). Taču, tā kā par pārklājuma paplašināšanu atbild autonomie apgabali, lietā Altmark pieņemtā sprieduma piemērojamība jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi un autonomajiem apgabaliem jāpierāda, ka Altmark nosacījumi ir izpildīti. Vissīkāk izstrādātos argumentus iesniedza Basku zeme, kura tīkla pielāgošanu ciparu formātam uzticēja publiskam uzņēmumam Itelazpi S.A. (“Itelazpi”). |
| --- | --- |

(106)

Spānijas iestādes norādīja, ka tīkla operatori sniedz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi lietā Altmark pieņemtā sprieduma izpratnē (56). Taču, tā kā par pārklājuma paplašināšanu atbild autonomie apgabali, lietā Altmark pieņemtā sprieduma piemērojamība jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi un autonomajiem apgabaliem jāpierāda, ka Altmark nosacījumi ir izpildīti. Vissīkāk izstrādātos argumentus iesniedza Basku zeme, kura tīkla pielāgošanu ciparu formātam uzticēja publiskam uzņēmumam Itelazpi S.A. (“Itelazpi”).

Altmark

56

Altmark

Altmark

Itelazpi S.A.

Itelazpi

4.2.2.   Priekšrocību neesība

Priekšrocību neesība

| (107) | Spānija uzskatīja, ka, tā kā aparatūras piegādātāji uzvarēja konkursos par aprīkojuma piegādi, ir izslēgta selektīvas priekšrocības esība. |
| --- | --- |

(107)

Spānija uzskatīja, ka, tā kā aparatūras piegādātāji uzvarēja konkursos par aprīkojuma piegādi, ir izslēgta selektīvas priekšrocības esība.

| (108) | Savukārt attiecībā uz tīkla operatoriem tā norādīja, ka, lai gan Abertis ir galvenais operators I zonā un tam pieder 29 % no modernizētajiem II zonas tīkliem, tas nenodrošina tīklu ekspluatāciju II zonā. Tāpēc pasākums neradīja priekšrocību Abertis kā tīkla operatoram. |
| --- | --- |

(108)

Savukārt attiecībā uz tīkla operatoriem tā norādīja, ka, lai gan Abertis ir galvenais operators I zonā un tam pieder 29 % no modernizētajiem II zonas tīkliem, tas nenodrošina tīklu ekspluatāciju II zonā. Tāpēc pasākums neradīja priekšrocību Abertis kā tīkla operatoram.

Abertis

Abertis

| (109) | Tīkla ekspluatāciju nodrošina vairāki reģionālie operatori, autonomie apgabali vai vietējās padomes, kuras vienkārši īrē Abertis telpas un iekārtas. Autonomie apgabali un vietējās padomes nekonkurē ar citiem tīkla operatoriem, tāpēc tie neiegūst konkurences priekšrocību. Tie arī negūst peļņu, jo televīzijas raidorganizācijas nemaksā par pārraides pakalpojumu sniegšanu II zonā. |
| --- | --- |

(109)

Tīkla ekspluatāciju nodrošina vairāki reģionālie operatori, autonomie apgabali vai vietējās padomes, kuras vienkārši īrē Abertis telpas un iekārtas. Autonomie apgabali un vietējās padomes nekonkurē ar citiem tīkla operatoriem, tāpēc tie neiegūst konkurences priekšrocību. Tie arī negūst peļņu, jo televīzijas raidorganizācijas nemaksā par pārraides pakalpojumu sniegšanu II zonā.

Abertis

| (110) | Attiecībā uz DTT raidorganizācijām Spānija apgalvo, ka izmeklējamie pasākumi gandrīz neietekmēja televīzijas raidorganizācijas. Pēc šā pasākuma televīzijas raidorganizāciju auditorija nebija lielāka kā tad, kad programmas pārraidīja, izmantojot analogo tehnoloģiju, jo 2,5 % iedzīvotāju, uz kuriem attiecās pārklājuma paplašināšana, jau bija pieejama zemes analogā televīzija. Tādējādi attiecīgie pasākumi neietekmēja šo uzņēmumu finanšu stāvokli. |
| --- | --- |

(110)

Attiecībā uz DTT raidorganizācijām Spānija apgalvo, ka izmeklējamie pasākumi gandrīz neietekmēja televīzijas raidorganizācijas. Pēc šā pasākuma televīzijas raidorganizāciju auditorija nebija lielāka kā tad, kad programmas pārraidīja, izmantojot analogo tehnoloģiju, jo 2,5 % iedzīvotāju, uz kuriem attiecās pārklājuma paplašināšana, jau bija pieejama zemes analogā televīzija. Tādējādi attiecīgie pasākumi neietekmēja šo uzņēmumu finanšu stāvokli.

DTT

4.2.3.   Selektivitātes neesība

Selektivitātes neesība

| (111) | Spānijas iestādes savos 2019. gada 14. jūnija apsvērumos apgalvo, ka attiecīgie pasākumi nav selektīvi. Tās paskaidro, ka zemes televīzijai un satelītam piemērojamie noteikumi ļoti atšķiras. Laikā, kad tika veikti pasākumi, dažādi likumi reglamentēja dažādas tehnoloģijas (57). Spānija paskaidro, ka, lai gan pašlaik visus audiovizuālos pakalpojumus reglamentē 2010. gada 31. marta Vispārējais likums 7/2010 par audiovizuālo komunikāciju, DTT tehnoloģijas un citu tehnoloģiju tiesiskais regulējums ļoti atšķiras. Proti, prasības, kas jāizpilda, lai iegūtu DTT pakalpojuma sniegšanas licenci, ir stingrākas, visaptverošākas un detalizētākas nekā citām tehnoloģijām izvirzītās prasības. Turklāt DTT tehnoloģija atšķirībā no citām tehnoloģijām tiek kvalificēta par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un uz to attiecas stingri pārklājuma pienākumi. |
| --- | --- |

(111)

Spānijas iestādes savos 2019. gada 14. jūnija apsvērumos apgalvo, ka attiecīgie pasākumi nav selektīvi. Tās paskaidro, ka zemes televīzijai un satelītam piemērojamie noteikumi ļoti atšķiras. Laikā, kad tika veikti pasākumi, dažādi likumi reglamentēja dažādas tehnoloģijas (57). Spānija paskaidro, ka, lai gan pašlaik visus audiovizuālos pakalpojumus reglamentē 2010. gada 31. marta Vispārējais likums 7/2010 par audiovizuālo komunikāciju, DTT tehnoloģijas un citu tehnoloģiju tiesiskais regulējums ļoti atšķiras. Proti, prasības, kas jāizpilda, lai iegūtu DTT pakalpojuma sniegšanas licenci, ir stingrākas, visaptverošākas un detalizētākas nekā citām tehnoloģijām izvirzītās prasības. Turklāt DTT tehnoloģija atšķirībā no citām tehnoloģijām tiek kvalificēta par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un uz to attiecas stingri pārklājuma pienākumi.

57

DTT

DTT

DTT

| (112) | Spānija apgalvo, ka zemes un citu tehnoloģiju faktiskā situācija ļoti atšķiras. Zemes un citas tehnoloģijas nav tehniski, komerciāli vai ekonomiski salīdzināmas. Veicot pāreju uz ciparu formātu, Spānija paļāvās uz esošo zemes tīkla infrastruktūru. Lai veiktu pārslēgšanos uz ciparu formātu, izmantojot satelītsakaru tehnoloģiju, būtu bijis pilnībā jāizvieto jauna pārraides un uztveršanas infrastruktūra. Tas būtu padarījis pāreju grūtāku un dārgāku. Spānija norāda, ka iepriekš iesniegtie izmaksu pētījumi pierāda, ka DTT bija rentablākais risinājums. Turklāt vairāk nekā 30 gadu laikā neviens operators Spānijā nav piedāvājis vai izmantojis satelītsakaru tehnoloģiju, lai pārraidītu bezmaksas televīziju, ko pārraida, izmantojot vienīgi DTT. Spānija uzskata, ka tas liecina par to, ka DTT un citas tehnoloģijas ir atšķirīgā faktiskā situācijā. |
| --- | --- |

(112)

Spānija apgalvo, ka zemes un citu tehnoloģiju faktiskā situācija ļoti atšķiras. Zemes un citas tehnoloģijas nav tehniski, komerciāli vai ekonomiski salīdzināmas. Veicot pāreju uz ciparu formātu, Spānija paļāvās uz esošo zemes tīkla infrastruktūru. Lai veiktu pārslēgšanos uz ciparu formātu, izmantojot satelītsakaru tehnoloģiju, būtu bijis pilnībā jāizvieto jauna pārraides un uztveršanas infrastruktūra. Tas būtu padarījis pāreju grūtāku un dārgāku. Spānija norāda, ka iepriekš iesniegtie izmaksu pētījumi pierāda, ka DTT bija rentablākais risinājums. Turklāt vairāk nekā 30 gadu laikā neviens operators Spānijā nav piedāvājis vai izmantojis satelītsakaru tehnoloģiju, lai pārraidītu bezmaksas televīziju, ko pārraida, izmantojot vienīgi DTT. Spānija uzskata, ka tas liecina par to, ka DTT un citas tehnoloģijas ir atšķirīgā faktiskā situācijā.

DTT

DTT

DTT

| (113) | Basku zeme savos 2019. gada 4. februāra apsvērumos apgalvoja, ka satelīta un DTT tehnoloģija nav salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā un ka tāpēc pasākums nav selektīvs. Basku zeme norādīja, ka Spānija un Abertis ir iesnieguši vairākus pētījumus, kas liecina par būtiskām juridiskām un faktiskām atšķirībām starp satelītsakaru un DTT tehnoloģiju. Šie ziņojumi liecina, ka citu tehnoloģiju, nevis DTT izmantošana pielāgošanai ciparu formātam nozīmētu daudz lielākas izmaksas un izraisītu nopietnu kavēšanos II zonas pielāgošanā ciparu formātam. |
| --- | --- |

(113)

Basku zeme savos 2019. gada 4. februāra apsvērumos apgalvoja, ka satelīta un DTT tehnoloģija nav salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā un ka tāpēc pasākums nav selektīvs. Basku zeme norādīja, ka Spānija un Abertis ir iesnieguši vairākus pētījumus, kas liecina par būtiskām juridiskām un faktiskām atšķirībām starp satelītsakaru un DTT tehnoloģiju. Šie ziņojumi liecina, ka citu tehnoloģiju, nevis DTT izmantošana pielāgošanai ciparu formātam nozīmētu daudz lielākas izmaksas un izraisītu nopietnu kavēšanos II zonas pielāgošanā ciparu formātam.

DTT

Abertis

DTT

DTT

| (114) | Katalonijas valdība 2019. gada 14. janvāra vēstulē, ko Spānijas iestādes nosūtīja Komisijai 2019. gada 19. februārī, iesniedza 2017. gada septembra pētījumu. Pētījumu pasūtīja Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (“CTTI”) un veica Federación Catalana de Empresas Integradas e Integradoras de Telecomunicaciones (FEDECOMINTE), Katalonijas Inženieru asociācija (Telco.cat) un Katalonijas Telesakaru inženiertehniskā asociācija (Graus TIC) (“Katalonijas pētījums”). Pētījumā tika novērtētas dažādās tehnoloģijas, kas paredzētas ciparu televīzijas nodrošināšanai II zonā, un secināts, ka dzīvotspējīgākās tehnoloģijas ir zemes un satelītsakaru tehnoloģijas un ka no šīm divām tehnoloģijām DTT tehnoloģija iedzīvotājiem izmaksā lētāk. Pamatojoties uz pētījumu, Katalonijas valdība apgalvo, ka DTT tehnoloģijas izvēle ciparu televīzijas nodrošināšanai II zonā ir objektīvi pamatota un ka pasākumu nevar uzskatīt par diskriminējošu un selektīvu no valsts atbalsta viedokļa. |
| --- | --- |

(114)

Katalonijas valdība 2019. gada 14. janvāra vēstulē, ko Spānijas iestādes nosūtīja Komisijai 2019. gada 19. februārī, iesniedza 2017. gada septembra pētījumu. Pētījumu pasūtīja Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (“CTTI”) un veica Federación Catalana de Empresas Integradas e Integradoras de Telecomunicaciones (FEDECOMINTE), Katalonijas Inženieru asociācija (Telco.cat) un Katalonijas Telesakaru inženiertehniskā asociācija (Graus TIC) (“Katalonijas pētījums”). Pētījumā tika novērtētas dažādās tehnoloģijas, kas paredzētas ciparu televīzijas nodrošināšanai II zonā, un secināts, ka dzīvotspējīgākās tehnoloģijas ir zemes un satelītsakaru tehnoloģijas un ka no šīm divām tehnoloģijām DTT tehnoloģija iedzīvotājiem izmaksā lētāk. Pamatojoties uz pētījumu, Katalonijas valdība apgalvo, ka DTT tehnoloģijas izvēle ciparu televīzijas nodrošināšanai II zonā ir objektīvi pamatota un ka pasākumu nevar uzskatīt par diskriminējošu un selektīvu no valsts atbalsta viedokļa.

Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació

CTTI

Federación Catalana de Empresas Integradas e Integradoras de Telecomunicaciones

FEDECOMINTE

Telco.cat

Graus TIC

DTT

DTT

4.3.   Saderība ar LESD 106. panta 2. punktu un 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

Saderība ar LESD 106. panta 2. punktu un 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (115) | Basku zemes iestādes paziņoja, ka uzņēmumam Itelazpi piešķirtais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 106. panta noteikumiem. Saistībā ar to tās uzskata, ka attiecīgais pasākums atbilst visiem nosacījumiem Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumā par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (“Lēmums par 86. panta 2. punktu”) (58). |
| --- | --- |

(115)

Basku zemes iestādes paziņoja, ka uzņēmumam Itelazpi piešķirtais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 106. panta noteikumiem. Saistībā ar to tās uzskata, ka attiecīgais pasākums atbilst visiem nosacījumiem Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumā par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (“Lēmums par 86. panta 2. punktu”) (58).

Itelazpi

58

| (116) | Ja Komisija nolems, ka Spānijas iestāžu īstenotie pasākumi zemes ciparu televīzijas ieviešanai II zonā uzskatāmi par valsts atbalstu un nav saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 106. pantu, Spānija apgalvo, ka attiecīgie pasākumi noteikti būtu saderīgi ar iekšējo tirgu, ciktāl to nolūks ir nodrošināt Savienības interesēm atbilstīga mērķa (pārejas uz ciparu formāta apraidi) īstenošanu, tāpēc uz tiem būtu jāattiecina LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmums. |
| --- | --- |

(116)

Ja Komisija nolems, ka Spānijas iestāžu īstenotie pasākumi zemes ciparu televīzijas ieviešanai II zonā uzskatāmi par valsts atbalstu un nav saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 106. pantu, Spānija apgalvo, ka attiecīgie pasākumi noteikti būtu saderīgi ar iekšējo tirgu, ciktāl to nolūks ir nodrošināt Savienības interesēm atbilstīga mērķa (pārejas uz ciparu formāta apraidi) īstenošanu, tāpēc uz tiem būtu jāattiecina LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmums.

4.3.1.   Argumenti par efektivitāti

Argumenti par efektivitāti

| (117) | Spānija norādīja, ka nacionālā līmenī Valsts tehniskais plāns un Pārejas plāns nav pārklājuma paplašināšanas plāni, jo tie attiecas vienīgi uz pāreju I zonā. Tādējādi šie plāni neierobežo pieejamās pārklājuma paplašināšanas tehnoloģiskās iespējas. Savukārt pamatlīgumu regulatīvais statuss nav tāds pats kā šo abu plānu statuss, un to pamatā ir centrālo un reģionālo iestāžu vienošanās. Turklāt, kā norādījusi Spānija, tajos nav izslēgta satelīta un citu tehnoloģiju izmantošana. Jebkurā gadījumā pārklājumu paplašināja un tehnoloģiju izvēlējās autonomie apgabali, kuri šajā nolūkā visbiežāk īstenoja konkursa procedūru. Spānija apgalvo, ka viens no šiem konkursiem – Kastīlijā un Leonā – bija tehnoloģiski neitrāls un tas vien, ka konkurss notika, pierāda, ka centrālās iestādes nelika autonomajiem apgabaliem izmantot zemes tehnoloģiju. |
| --- | --- |

(117)

Spānija norādīja, ka nacionālā līmenī Valsts tehniskais plāns un Pārejas plāns nav pārklājuma paplašināšanas plāni, jo tie attiecas vienīgi uz pāreju I zonā. Tādējādi šie plāni neierobežo pieejamās pārklājuma paplašināšanas tehnoloģiskās iespējas. Savukārt pamatlīgumu regulatīvais statuss nav tāds pats kā šo abu plānu statuss, un to pamatā ir centrālo un reģionālo iestāžu vienošanās. Turklāt, kā norādījusi Spānija, tajos nav izslēgta satelīta un citu tehnoloģiju izmantošana. Jebkurā gadījumā pārklājumu paplašināja un tehnoloģiju izvēlējās autonomie apgabali, kuri šajā nolūkā visbiežāk īstenoja konkursa procedūru. Spānija apgalvo, ka viens no šiem konkursiem – Kastīlijā un Leonā – bija tehnoloģiski neitrāls un tas vien, ka konkurss notika, pierāda, ka centrālās iestādes nelika autonomajiem apgabaliem izmantot zemes tehnoloģiju.

| (118) | Arī tad, ja atsevišķos citur rīkotos konkursos tika minēti konkrēti zemes tehnoloģijas tehniskie elementi, to var izskaidrot ar faktu, ka zemes apraides nodrošināšanai vajadzīgi noteikti elementi, kas nav nepieciešami satelītu apraidei, un tie bija jāiekļauj konkursa nolikumā, lai no konkursiem neizslēgtu zemes risinājumu izmantošanu. |
| --- | --- |

(118)

Arī tad, ja atsevišķos citur rīkotos konkursos tika minēti konkrēti zemes tehnoloģijas tehniskie elementi, to var izskaidrot ar faktu, ka zemes apraides nodrošināšanai vajadzīgi noteikti elementi, kas nav nepieciešami satelītu apraidei, un tie bija jāiekļauj konkursa nolikumā, lai no konkursiem neizslēgtu zemes risinājumu izmantošanu.

| (119) | Spānijas iestādes arī atsaucās uz to priekšizpētes pētījumu par vispārēju ciparu televīzijas pakalpojuma sniegšanu ar dažādām tehnoloģijām (DTT un satelīta), kuru veica MITyC 2007. gada jūlijā, t. i., pirms tā ierosināja finansēt DTT pārklājuma paplašināšanu (“Spānijas 2007. gada pētījums”). Lai gan iestādes atzīst, ka pētījums bija tikai iekšējs dokuments, kas vēlāk netika izmantots, tās arī uzsver, ka tajā ņemtas vērā reālās DTT vai satelīta pārraides izmantošanas izmaksas. Pētījumā tika secināts, ka nav iespējams iepriekš noteikt, ar kuru tehnoloģiju televīzijas signāla pārklājuma paplašināšana būs efektīvāka vai lētāka. Lēmums toties būtu jāpieņem par katru reģionu atsevišķi, vēlams, ņemot vērā katra autonomā apgabala sagatavotus pētījumus, kuros analizēti tādi faktori kā topogrāfija, iedzīvotāju teritoriālais sadalījums un pašreizējās infrastruktūras stāvoklis. |
| --- | --- |

(119)

Spānijas iestādes arī atsaucās uz to priekšizpētes pētījumu par vispārēju ciparu televīzijas pakalpojuma sniegšanu ar dažādām tehnoloģijām (DTT un satelīta), kuru veica MITyC 2007. gada jūlijā, t. i., pirms tā ierosināja finansēt DTT pārklājuma paplašināšanu (“Spānijas 2007. gada pētījums”). Lai gan iestādes atzīst, ka pētījums bija tikai iekšējs dokuments, kas vēlāk netika izmantots, tās arī uzsver, ka tajā ņemtas vērā reālās DTT vai satelīta pārraides izmantošanas izmaksas. Pētījumā tika secināts, ka nav iespējams iepriekš noteikt, ar kuru tehnoloģiju televīzijas signāla pārklājuma paplašināšana būs efektīvāka vai lētāka. Lēmums toties būtu jāpieņem par katru reģionu atsevišķi, vēlams, ņemot vērā katra autonomā apgabala sagatavotus pētījumus, kuros analizēti tādi faktori kā topogrāfija, iedzīvotāju teritoriālais sadalījums un pašreizējās infrastruktūras stāvoklis.

DTT

MITyC

DTT

DTT

4.3.2.   Kvalitātes prasības

Kvalitātes prasības

| (120) | Tika izvirzīti divi argumenti par kvalitāti. Pirmkārt, līdz šim attiecīgajā teritorijā DTT bezmaksas kanāli, izmantojot satelīta apraidi, nebija pieejami. Tāpēc, ja notiktu pāreja uz satelītu platformu, par pakalpojumu būtu jāmaksā klientiem. |
| --- | --- |

(120)

Tika izvirzīti divi argumenti par kvalitāti. Pirmkārt, līdz šim attiecīgajā teritorijā DTT bezmaksas kanāli, izmantojot satelīta apraidi, nebija pieejami. Tāpēc, ja notiktu pāreja uz satelītu platformu, par pakalpojumu būtu jāmaksā klientiem.

DTT

| (121) | Otrkārt, papildus nacionālajiem kanāliem ir jāraida arī reģionālie kanāli. Izmantojot DTT tehnoloģiju, katrā ģeogrāfiskajā teritorijā ir iespējams uztvert attiecīgā reģiona kanālus. Ņemot vērā reģionālo un vietējo kanālu skaitu, zemes televīzijai Spānijā ir piešķirtas 1 380 frekvences un nav vajadzības piemērot tehniskus ierobežojumus un paplašināt pārklājumu ārpus katra kanāla mērķauditorijas reģiona. Spānija uzskata, ka ar satelīta tīkliem to nevarētu panākt, jo ar tiem nevar noteikt ģeogrāfiskas robežas, tāpēc būtu jāizmanto sarežģīta ierobežotas piekļuves sistēma. Tādējādi satelītu apraides izmaksas vēl vairāk pieaugtu, savukārt televīzijas raidorganizācijas negribētu piešķirt piekļuvi saviem kanāliem, ja nebūtu pārliecinātas, ka būs iespējams noteikt ģeogrāfiskās robežas. |
| --- | --- |

(121)

Otrkārt, papildus nacionālajiem kanāliem ir jāraida arī reģionālie kanāli. Izmantojot DTT tehnoloģiju, katrā ģeogrāfiskajā teritorijā ir iespējams uztvert attiecīgā reģiona kanālus. Ņemot vērā reģionālo un vietējo kanālu skaitu, zemes televīzijai Spānijā ir piešķirtas 1 380 frekvences un nav vajadzības piemērot tehniskus ierobežojumus un paplašināt pārklājumu ārpus katra kanāla mērķauditorijas reģiona. Spānija uzskata, ka ar satelīta tīkliem to nevarētu panākt, jo ar tiem nevar noteikt ģeogrāfiskas robežas, tāpēc būtu jāizmanto sarežģīta ierobežotas piekļuves sistēma. Tādējādi satelītu apraides izmaksas vēl vairāk pieaugtu, savukārt televīzijas raidorganizācijas negribētu piešķirt piekļuvi saviem kanāliem, ja nebūtu pārliecinātas, ka būs iespējams noteikt ģeogrāfiskās robežas.

DTT

4.3.3.   Tehnoloģiskā neitralitāte

Tehnoloģiskā neitralitāte

| (122) | Spānija norādīja, ka centrālo un reģionālo iestāžu divpusējos līgumos nav noteikts, ka tīkls būtu jāpielāgo ciparu formātam ar kādu konkrētu tehnoloģiju. Tajos ir tikai paredzēts nodot autonomajiem apgabaliem līdzekļus, kuru apmērs atbilst tām izmaksām par tīkla pielāgošanu ciparu formātam, kas aprēķinātas, pamatojoties uz pieņemtu efektīvu atsauces tehnoloģiju, t. i., DTT. Spānija uzskata, ka saistībā ar to būtu jāņem vērā, ka paplašināšanas laikā zemes analogā televīzija bija pieejama 98,5 % Spānijas mājsaimniecību. |
| --- | --- |

(122)

Spānija norādīja, ka centrālo un reģionālo iestāžu divpusējos līgumos nav noteikts, ka tīkls būtu jāpielāgo ciparu formātam ar kādu konkrētu tehnoloģiju. Tajos ir tikai paredzēts nodot autonomajiem apgabaliem līdzekļus, kuru apmērs atbilst tām izmaksām par tīkla pielāgošanu ciparu formātam, kas aprēķinātas, pamatojoties uz pieņemtu efektīvu atsauces tehnoloģiju, t. i., DTT. Spānija uzskata, ka saistībā ar to būtu jāņem vērā, ka paplašināšanas laikā zemes analogā televīzija bija pieejama 98,5 % Spānijas mājsaimniecību.

DTT

| (123) | Komentējot lēmumā par procedūras sākšanu minēto Kantabrijas konkursu, Spānijas iestādes uzsvēra, ka konkurss, kurā uzvarēja Astra, attiecās gan uz II, gan III zonu, t. i., tā mērķis bija nodrošināt ciparu televīzijas apraidi visā Kantabrijā. Tam būtu divējādi jāietekmē lietas novērtējums. |
| --- | --- |

(123)

Komentējot lēmumā par procedūras sākšanu minēto Kantabrijas konkursu, Spānijas iestādes uzsvēra, ka konkurss, kurā uzvarēja Astra, attiecās gan uz II, gan III zonu, t. i., tā mērķis bija nodrošināt ciparu televīzijas apraidi visā Kantabrijā. Tam būtu divējādi jāietekmē lietas novērtējums.

Astra

| (124) | Pirmkārt, Kantabrijas projekts neizdevās, jo pēc tam, kad līguma slēgšanas tiesības tika piešķirtas uzņēmumam Astra, dažas lielākās televīzijas raidorganizācijas paziņoja Astra un Kantabrijas valdībai, ka neatļaus pārraidīt savu saturu ar satelītu. Tāpēc plāna mērķi vairs nebija iespējams īstenot bez sarežģījumiem. Otrkārt, galvenais līguma izbeigšanas iemesls bija centrālās valdības lēmums nodrošināt satelīta pārklājumu visā Spānijas III zonā, nevis lēmums par centrālās valdības finansējuma piešķiršanu II zonas pārklājuma paplašināšanai. Turklāt līgums tika izbeigts 2008. gada novembrī, jo tobrīd bija skaidrs, ka Astra nespēs pildīt savus pienākumus. Jānorāda, ka Astra laikus neveica vajadzīgos darbus un nesaņēma bezmaksas televīzijas kanālu raidorganizāciju atļauju pārraidīt to kanālus. |
| --- | --- |

(124)

Pirmkārt, Kantabrijas projekts neizdevās, jo pēc tam, kad līguma slēgšanas tiesības tika piešķirtas uzņēmumam Astra, dažas lielākās televīzijas raidorganizācijas paziņoja Astra un Kantabrijas valdībai, ka neatļaus pārraidīt savu saturu ar satelītu. Tāpēc plāna mērķi vairs nebija iespējams īstenot bez sarežģījumiem. Otrkārt, galvenais līguma izbeigšanas iemesls bija centrālās valdības lēmums nodrošināt satelīta pārklājumu visā Spānijas III zonā, nevis lēmums par centrālās valdības finansējuma piešķiršanu II zonas pārklājuma paplašināšanai. Turklāt līgums tika izbeigts 2008. gada novembrī, jo tobrīd bija skaidrs, ka Astra nespēs pildīt savus pienākumus. Jānorāda, ka Astra laikus neveica vajadzīgos darbus un nesaņēma bezmaksas televīzijas kanālu raidorganizāciju atļauju pārraidīt to kanālus.

Astra

Astra

Astra

Astra

| (125) | Šajā lēmumā Kantabrijas projektu var ņemt vērā tikai tiktāl, cik satelītu platformu var uzskatīt par derīgu zemes platformas alternatīvu. Tāpēc iepriekš minētie argumenti nav atbilstīgi. Kad Spānijas iestādes nolēma III zonā izmantot satelītu platformu, tās pieņēma valsts plānu un īpašus noteikumus, kuros televīzijas raidorganizācijām prasīts saskaņot rīcību un izvēlēties vienu kopēju satelītu platformas nodrošinātāju. Spānija norāda, ka saskaņā ar lēmumu par procedūras sākšanu līdzīgu mehānismu varēja piemērot arī II zonai. Tomēr Spānija uzskata, ka šāda pienākuma uzlikšana televīzijas raidorganizācijām II zonā būtu pretrunā minimālas iejaukšanās principam. Turklāt Spānijā televīzijas raidorganizācijas nevēlas izmantot satelītu platformu. Atšķirībā no citām dalībvalstīm Spānijā nav bezmaksas satelītu platformas. Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju norādītie līguma izbeigšanas iemesli nerada šaubas par to, ka satelītsakaru tehnoloģija nevarētu būt piemērota platforma televīzijas signālu pārraidei II zonā. |
| --- | --- |

(125)

Šajā lēmumā Kantabrijas projektu var ņemt vērā tikai tiktāl, cik satelītu platformu var uzskatīt par derīgu zemes platformas alternatīvu. Tāpēc iepriekš minētie argumenti nav atbilstīgi. Kad Spānijas iestādes nolēma III zonā izmantot satelītu platformu, tās pieņēma valsts plānu un īpašus noteikumus, kuros televīzijas raidorganizācijām prasīts saskaņot rīcību un izvēlēties vienu kopēju satelītu platformas nodrošinātāju. Spānija norāda, ka saskaņā ar lēmumu par procedūras sākšanu līdzīgu mehānismu varēja piemērot arī II zonai. Tomēr Spānija uzskata, ka šāda pienākuma uzlikšana televīzijas raidorganizācijām II zonā būtu pretrunā minimālas iejaukšanās principam. Turklāt Spānijā televīzijas raidorganizācijas nevēlas izmantot satelītu platformu. Atšķirībā no citām dalībvalstīm Spānijā nav bezmaksas satelītu platformas. Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju norādītie līguma izbeigšanas iemesli nerada šaubas par to, ka satelītsakaru tehnoloģija nevarētu būt piemērota platforma televīzijas signālu pārraidei II zonā.

4.3.4.   Konkurence un tirdzniecība netika izkropļotas

Konkurence un tirdzniecība netika izkropļotas

| (126) | Attiecībā uz tīkla operatoru konkurenci Spānija norādīja, ka zemes un satelīta televīzija ir divi pilnīgi dažādi tirgi, tāpēc izmeklējamie pasākumi nekropļoja konkurenci ietekmētajos tirgos. Spānija uzskata, ka izmeklējamie pasākumi neietekmē Savienības iekšējo tirgu, jo ir vērsti uz ierobežotas ģeogrāfiskās teritorijas iedzīvotājiem. Tā kā attiecīgie pakalpojumi ir vietēji, tad maz ticams, ka pasākums ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(126)

Attiecībā uz tīkla operatoru konkurenci Spānija norādīja, ka zemes un satelīta televīzija ir divi pilnīgi dažādi tirgi, tāpēc izmeklējamie pasākumi nekropļoja konkurenci ietekmētajos tirgos. Spānija uzskata, ka izmeklējamie pasākumi neietekmē Savienības iekšējo tirgu, jo ir vērsti uz ierobežotas ģeogrāfiskās teritorijas iedzīvotājiem. Tā kā attiecīgie pakalpojumi ir vietēji, tad maz ticams, ka pasākums ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm.

4.4.   
  De minimis noteikuma piemērojamība

De minimis

| (127) | Spānijas iestādes arī norādīja, ka uz ievērojamu finansējuma daļu noteikti attiecas de minimis noteikums, kas tika ieviests ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1998/2006 (59) par de minimis atbalstu. Katrs autonomais apgabals vai vietējā padome aparatūru iegādājās neatkarīgi, tāpēc noteikumi par de minimis atbalstu būtu jāanalizē attiecīgajā līmenī. Tā kā ir zināma šajos gadījumos izmaksātā atbalsta summa, tāpat kā iegādātās preces un pakalpojumi, atbalsts bija pietiekami pārredzams, lai varētu piemērot de minimis robežvērtības. |
| --- | --- |

(127)

Spānijas iestādes arī norādīja, ka uz ievērojamu finansējuma daļu noteikti attiecas de minimis noteikums, kas tika ieviests ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1998/2006 (59) par de minimis atbalstu. Katrs autonomais apgabals vai vietējā padome aparatūru iegādājās neatkarīgi, tāpēc noteikumi par de minimis atbalstu būtu jāanalizē attiecīgajā līmenī. Tā kā ir zināma šajos gadījumos izmaksātā atbalsta summa, tāpat kā iegādātās preces un pakalpojumi, atbalsts bija pietiekami pārredzams, lai varētu piemērot de minimis robežvērtības.

de minimis

59

de minimis

de minimis

de minimis

4.5.   Valsts atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai

Valsts atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai

| (128) | Spānijas centrālās iestādes uzskata, ka pārraides centru ekspluatācija un uzturēšana neietilpst MITyC daļēji finansētās pārklājuma paplašināšanas darbības jomā. Ministrijas kompetencē nav pieprasīt padomēm vai autonomajiem apgabaliem turpināt ekspluatāciju un uzturēšanu pēc pārklājuma paplašināšanas konkursos noteiktā perioda. Tāpēc nevar pilnībā izslēgt iespēju, ka atsevišķu centru ekspluatācija un uzturēšana varētu tikt pārtraukta vietējās padomes budžeta samazinājumu dēļ. Saskaņā ar centrālo iestāžu sagatavoto provizorisko novērtējumu ekspluatācijas un uzturēšanas gada izmaksas bija 10 % no sākotnējā ieguldījuma. Izmeklēšanas laikā vairāki autonomie apgabali iesniedza sīkākus datus par II zonas DTT tīkla ekspluatācijai un uzturēšanai izmantotajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(128)

Spānijas centrālās iestādes uzskata, ka pārraides centru ekspluatācija un uzturēšana neietilpst MITyC daļēji finansētās pārklājuma paplašināšanas darbības jomā. Ministrijas kompetencē nav pieprasīt padomēm vai autonomajiem apgabaliem turpināt ekspluatāciju un uzturēšanu pēc pārklājuma paplašināšanas konkursos noteiktā perioda. Tāpēc nevar pilnībā izslēgt iespēju, ka atsevišķu centru ekspluatācija un uzturēšana varētu tikt pārtraukta vietējās padomes budžeta samazinājumu dēļ. Saskaņā ar centrālo iestāžu sagatavoto provizorisko novērtējumu ekspluatācijas un uzturēšanas gada izmaksas bija 10 % no sākotnējā ieguldījuma. Izmeklēšanas laikā vairāki autonomie apgabali iesniedza sīkākus datus par II zonas DTT tīkla ekspluatācijai un uzturēšanai izmantotajiem līdzekļiem.

MITyC

DTT

5.   PUŠU IEROSINĀTO PROCESUĀLO ARGUMENTU NOVĒRTĒJUMS

PUŠU IEROSINĀTO PROCESUĀLO ARGUMENTU NOVĒRTĒJUMS

| (129) | Itelazpi, Cellnex un Spānija savos 2019. gada 13. un 14. jūnija apsvērumos apgalvoja, ka pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Komisijai būtu bijis jāpieņem jauns lēmums par procedūras sākšanu, kurā būtu bijis jāiekļauj Komisijas viedoklis par attiecīgo pasākumu selektivitāti. Spānija un ieinteresētās personas uzskata, ka tas, ka nebija jauna lēmuma par procedūras sākšanu, neļāva pusēm izmantot savas tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(129)

Itelazpi, Cellnex un Spānija savos 2019. gada 13. un 14. jūnija apsvērumos apgalvoja, ka pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Komisijai būtu bijis jāpieņem jauns lēmums par procedūras sākšanu, kurā būtu bijis jāiekļauj Komisijas viedoklis par attiecīgo pasākumu selektivitāti. Spānija un ieinteresētās personas uzskata, ka tas, ka nebija jauna lēmuma par procedūras sākšanu, neļāva pusēm izmantot savas tiesības uz aizstāvību.

Itelazpi

Cellnex

| (130) | Spānija un Cellnex arī apgalvoja, ka lēmums par procedūras sākšanu šajā lietā ir anulēts no dienas, kad Tiesa anulēja 2013. gada lēmumu. 2013. gada lēmuma 41. apsvērumā ir noteikts: “[p]apildu fakti ir izklāstīti lēmumā par procedūras uzsākšanu, kas uzskatāms par šā lēmuma neatņemamu daļu”. Spānija uzskata, ka tas nozīmē, ka 2013. gada lēmuma anulēšana paredz lēmuma par procedūras sākšanu anulēšanu. Šāds uzskats ir kļūdains turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(130)

Spānija un Cellnex arī apgalvoja, ka lēmums par procedūras sākšanu šajā lietā ir anulēts no dienas, kad Tiesa anulēja 2013. gada lēmumu. 2013. gada lēmuma 41. apsvērumā ir noteikts: “[p]apildu fakti ir izklāstīti lēmumā par procedūras uzsākšanu, kas uzskatāms par šā lēmuma neatņemamu daļu”. Spānija uzskata, ka tas nozīmē, ka 2013. gada lēmuma anulēšana paredz lēmuma par procedūras sākšanu anulēšanu. Šāds uzskats ir kļūdains turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

Cellnex

[p]apildu fakti ir izklāstīti lēmumā par procedūras uzsākšanu, kas uzskatāms par šā lēmuma neatņemamu daļu

| (131) | Pirmkārt, lēmums par procedūras sākšanu un galīgais lēmums ir atsevišķi tiesību akti ar atsevišķām tiesiskām sekām. Lēmums par procedūras sākšanu ir pieņemts, pamatojoties uz 1999. gada Procedūras regulas 4. panta 4. punktu. Lēmumā par procedūras sākšanu ir izklāstītas Komisijas šaubas par izmeklējamo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. Galīgais lēmums (t. i., 2013. gada lēmums) ir pieņemts, pamatojoties uz 1999. gada Procedūras regulas 7. panta 5. punktu. Komisija 2013. gada lēmumā konstatēja, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un lika atgūt atbalstu. Tā kā lēmums par procedūras sākšanu un galīgais lēmums ir divi dažādi tiesību akti, 2013. gada lēmuma 41. apsvēruma pareizā interpretācija ir tāda, ka fakti, kas izklāstīti lēmumā par procedūras sākšanu, ir daļa no 2013. gada lēmuma. Turklāt galīgā lēmuma anulēšana nav saistīta ar šiem faktiem. |
| --- | --- |

(131)

Pirmkārt, lēmums par procedūras sākšanu un galīgais lēmums ir atsevišķi tiesību akti ar atsevišķām tiesiskām sekām. Lēmums par procedūras sākšanu ir pieņemts, pamatojoties uz 1999. gada Procedūras regulas 4. panta 4. punktu. Lēmumā par procedūras sākšanu ir izklāstītas Komisijas šaubas par izmeklējamo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. Galīgais lēmums (t. i., 2013. gada lēmums) ir pieņemts, pamatojoties uz 1999. gada Procedūras regulas 7. panta 5. punktu. Komisija 2013. gada lēmumā konstatēja, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un lika atgūt atbalstu. Tā kā lēmums par procedūras sākšanu un galīgais lēmums ir divi dažādi tiesību akti, 2013. gada lēmuma 41. apsvēruma pareizā interpretācija ir tāda, ka fakti, kas izklāstīti lēmumā par procedūras sākšanu, ir daļa no 2013. gada lēmuma. Turklāt galīgā lēmuma anulēšana nav saistīta ar šiem faktiem.

| (132) | Otrkārt, nevienā no vairākām tiesvedībām, kas tika ierosinātas pēc Spānijas un ieinteresēto personu iesnieguma pēc 2013. gada lēmuma pieņemšanas, netika prasīts anulēt lēmumu par procedūras sākšanu: to mērķis bija anulēt galīgo lēmumu. Saskaņā ar iedibināto judikatūru Tiesas pasludinātās anulēšanas darbības joma nedrīkst pārsniegt prasītāja prasīto (60). Tā kā nevienā tiesvedībā netika prasīts anulēt lēmumu par procedūras sākšanu, Tiesa nevarēja anulēt lēmumu par procedūras sākšanu ar spriedumu lietā Retegal (61). |
| --- | --- |

(132)

Otrkārt, nevienā no vairākām tiesvedībām, kas tika ierosinātas pēc Spānijas un ieinteresēto personu iesnieguma pēc 2013. gada lēmuma pieņemšanas, netika prasīts anulēt lēmumu par procedūras sākšanu: to mērķis bija anulēt galīgo lēmumu. Saskaņā ar iedibināto judikatūru Tiesas pasludinātās anulēšanas darbības joma nedrīkst pārsniegt prasītāja prasīto (60). Tā kā nevienā tiesvedībā netika prasīts anulēt lēmumu par procedūras sākšanu, Tiesa nevarēja anulēt lēmumu par procedūras sākšanu ar spriedumu lietā Retegal (61).

60

Retegal

61

| (133) | Treškārt, saskaņā ar iedibināto judikatūru Savienības pasākuma anulēšana ne vienmēr ietekmē provizoriskos aktus (62). Akta anulēšana, kas noslēdz administratīvo procesu ar dažādiem posmiem, ne vienmēr nozīmē visas pirms apstrīdētā akta pieņemšanas īstenotās procedūras anulēšanu neatkarīgi no anulējošā sprieduma motīviem, kas saistīti ar lietas būtību vai procesu. |
| --- | --- |

(133)

Treškārt, saskaņā ar iedibināto judikatūru Savienības pasākuma anulēšana ne vienmēr ietekmē provizoriskos aktus (62). Akta anulēšana, kas noslēdz administratīvo procesu ar dažādiem posmiem, ne vienmēr nozīmē visas pirms apstrīdētā akta pieņemšanas īstenotās procedūras anulēšanu neatkarīgi no anulējošā sprieduma motīviem, kas saistīti ar lietas būtību vai procesu.

62

| (134) | Attiecībā uz apgalvojumu par pienākumu atsākt procedūru pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Komisija norāda, ka nekas tiesību aktos vai judikatūrā neliecina, ka Komisijas lēmuma anulēšana noteikti paredz atsākt formālu izmeklēšanas procedūru, kurā pieņemtu jaunu lēmumu (sk. jo īpaši lietu T-1/15 SNCM/Komisija, ECLI:EU:T:2017:470, 69. punkts). Kā paskaidrots iepriekš, saskaņā ar judikatūru Kopienas pasākuma anulēšana ne vienmēr ietekmē provizoriskos aktus. SNCM gadījumā pēc Komisijas galīgā lēmuma anulēšanas Komisija neatsāka procedūru, bet vienkārši aicināja puses iesniegt apsvērumus. Tiesa norādīja – tā kā Komisija deva iespēju dalībvalstij un pusēm pēc lēmuma anulēšanas paust apsvērumus, tika ievērotas dalībvalsts un ieinteresēto personu procesuālās tiesības. Turklāt Padomes Regulā (ES) 2015/1589 (63) nav noteikts, kad Komisijai ir pienākums atsākt procedūru. Tāpēc no iepriekš minētās regulas nevar izrietēt arī apgalvotais pienākums atsākt procedūru, kurā pieņemtu jaunu lēmumu. |
| --- | --- |

(134)

Attiecībā uz apgalvojumu par pienākumu atsākt procedūru pēc 2013. gada lēmuma anulēšanas Komisija norāda, ka nekas tiesību aktos vai judikatūrā neliecina, ka Komisijas lēmuma anulēšana noteikti paredz atsākt formālu izmeklēšanas procedūru, kurā pieņemtu jaunu lēmumu (sk. jo īpaši lietu T-1/15 SNCM/Komisija, ECLI:EU:T:2017:470, 69. punkts). Kā paskaidrots iepriekš, saskaņā ar judikatūru Kopienas pasākuma anulēšana ne vienmēr ietekmē provizoriskos aktus. SNCM gadījumā pēc Komisijas galīgā lēmuma anulēšanas Komisija neatsāka procedūru, bet vienkārši aicināja puses iesniegt apsvērumus. Tiesa norādīja – tā kā Komisija deva iespēju dalībvalstij un pusēm pēc lēmuma anulēšanas paust apsvērumus, tika ievērotas dalībvalsts un ieinteresēto personu procesuālās tiesības. Turklāt Padomes Regulā (ES) 2015/1589 (63) nav noteikts, kad Komisijai ir pienākums atsākt procedūru. Tāpēc no iepriekš minētās regulas nevar izrietēt arī apgalvotais pienākums atsākt procedūru, kurā pieņemtu jaunu lēmumu.

SNCM

SNCM

63

| (135) | Spānija, Itelazpi un Cellnex apgalvo, ka Komisijai būtu bijis jāpieņem jauns lēmums par procedūras sākšanu, kurā sīki izklāstīta selektivitātes analīze, lai puses varētu paust savu viedokli par pasākuma selektivitāti. Komisija norāda, ka Spānijas iestādes jau pauda savu viedokli par selektivitātes neesību sākotnējās izmeklēšanas posmā (norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 22. apsvērumā (64)). Lēmumā par procedūras sākšanu tika izklāstīts Komisijas sākotnējais viedoklis par valsts atbalsta esību (tostarp selektivitāti) un atbalsta saderību. Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka apstrīdētie pasākumi izkropļo konkurenci, dodot priekšroku DTT tehnoloģijai, kā arī tika apgalvots, ka DTT un satelītu platforma konkurē (piemēram, tajā bija norādīta atsauce uz Kantabrijas gadījumu, kad sākotnēji konkursā uzvarēja satelītu operators). Lēmumā par procedūras sākšanu tika paskaidrots, kāpēc dažām platformām tika dota priekšroka salīdzinājumā ar citām. Tas ļāva Spānijai un ieinteresētajām personām izteikt savu viedokli par pasākumu selektivitāti. Savās 2010. gada 30. novembra piezīmēs saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu Spānija paskaidroja, ka tīkla operatori, kas izmanto DTT tehnoloģiju, nesaņēma selektīvas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem tīkla operatoriem. Spānija, izskaidrojot izmaksu un tirgus apstākļu atšķirības starp DTT un satelītu platformu, arī apgalvoja, ka ar attiecīgajiem pasākumiem netika diskriminētas citas tehnoloģijas, kas nav DTT. Spānija uzsvēra, ka satelītu platforma un DTT neveido vienu un to pašu tirgu. Tas liecina, ka Spānijai jau pēc lēmuma par procedūras sākšanu bija iespēja izteikt savu viedokli par selektivitāti. |
| --- | --- |

(135)

Spānija, Itelazpi un Cellnex apgalvo, ka Komisijai būtu bijis jāpieņem jauns lēmums par procedūras sākšanu, kurā sīki izklāstīta selektivitātes analīze, lai puses varētu paust savu viedokli par pasākuma selektivitāti. Komisija norāda, ka Spānijas iestādes jau pauda savu viedokli par selektivitātes neesību sākotnējās izmeklēšanas posmā (norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 22. apsvērumā (64)). Lēmumā par procedūras sākšanu tika izklāstīts Komisijas sākotnējais viedoklis par valsts atbalsta esību (tostarp selektivitāti) un atbalsta saderību. Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka apstrīdētie pasākumi izkropļo konkurenci, dodot priekšroku DTT tehnoloģijai, kā arī tika apgalvots, ka DTT un satelītu platforma konkurē (piemēram, tajā bija norādīta atsauce uz Kantabrijas gadījumu, kad sākotnēji konkursā uzvarēja satelītu operators). Lēmumā par procedūras sākšanu tika paskaidrots, kāpēc dažām platformām tika dota priekšroka salīdzinājumā ar citām. Tas ļāva Spānijai un ieinteresētajām personām izteikt savu viedokli par pasākumu selektivitāti. Savās 2010. gada 30. novembra piezīmēs saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu Spānija paskaidroja, ka tīkla operatori, kas izmanto DTT tehnoloģiju, nesaņēma selektīvas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem tīkla operatoriem. Spānija, izskaidrojot izmaksu un tirgus apstākļu atšķirības starp DTT un satelītu platformu, arī apgalvoja, ka ar attiecīgajiem pasākumiem netika diskriminētas citas tehnoloģijas, kas nav DTT. Spānija uzsvēra, ka satelītu platforma un DTT neveido vienu un to pašu tirgu. Tas liecina, ka Spānijai jau pēc lēmuma par procedūras sākšanu bija iespēja izteikt savu viedokli par selektivitāti.

Itelazpi

Cellnex

64

DTT

DTT

DTT

DTT

DTT

DTT

| (136) | Turklāt nav mainījies ne pasākums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ne lietas fakti, ne tās juridiskais novērtējums. |
| --- | --- |

(136)

Turklāt nav mainījies ne pasākums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ne lietas fakti, ne tās juridiskais novērtējums.

| (137) | Turklāt 2019. gada 26. aprīlī Komisija nosūtīja informācijas pieprasījumu Spānijai, Itelazpi, Cellnex, Retevisión, CTTI, Navarra de Servicios y Tecnologias, SA, Retegal un Astra, aicinot puses iesniegt piezīmes par spriedumu Retegal lietā un attiecīgo pasākumu selektivitāti (65). Cellnex, Itelazpi, Spānija un Astra iesniedza sīki izklāstītas piezīmes savās atbildēs uz Komisijas informācijas pieprasījumu, paužot viedokli par selektivitātes kritēriju. Puses iesniedza sīki izklāstītus apsvērumus, un Komisija izanalizēja visus jaunos, būtiskos un attiecīgajā laikā aktuālos elementus, ko iesniedza Spānija un attiecīgās trešās puses. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Spānijai un citām ieinteresētajām personām bija plašas iespējas izteikt viedokli par selektivitāti, tāpēc pušu procesuālās tiesības tika pilnībā ievērotas. |
| --- | --- |

(137)

Turklāt 2019. gada 26. aprīlī Komisija nosūtīja informācijas pieprasījumu Spānijai, Itelazpi, Cellnex, Retevisión, CTTI, Navarra de Servicios y Tecnologias, SA, Retegal un Astra, aicinot puses iesniegt piezīmes par spriedumu Retegal lietā un attiecīgo pasākumu selektivitāti (65). Cellnex, Itelazpi, Spānija un Astra iesniedza sīki izklāstītas piezīmes savās atbildēs uz Komisijas informācijas pieprasījumu, paužot viedokli par selektivitātes kritēriju. Puses iesniedza sīki izklāstītus apsvērumus, un Komisija izanalizēja visus jaunos, būtiskos un attiecīgajā laikā aktuālos elementus, ko iesniedza Spānija un attiecīgās trešās puses. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Spānijai un citām ieinteresētajām personām bija plašas iespējas izteikt viedokli par selektivitāti, tāpēc pušu procesuālās tiesības tika pilnībā ievērotas.

Itelazpi

Cellnex

Retevisión

CTTI

Navarra de Servicios y Tecnologias

SA

Retegal

Astra

Retegal

65

Cellnex

Itelazpi

Astra

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta juridiskais pamats

Atbalsta juridiskais pamats

| (138) | Kā sīki aprakstīts 2.2. iedaļas 28.–39. apsvērumā, pāreju uz ciparu formātu Spānijā reglamentē ar komplicētu tiesību aktu kopumu, ko veido dažādi centrālās valdības, kā arī reģionālo un vietējo iestāžu pēdējo četru gadu laikā pieņemti tiesību akti. 2005. gada Valsts tehniskais plāns un 2007. gada Pārejas plāns galvenokārt reglamentē pāreju uz DTT I zonā, taču tajos arī ir noteikts pamats turpmākiem paplašināšanas pasākumiem II zonā. Paplašināšanas pasākumus īstenoja reģionālās iestādes pēc tam, kad tās noslēdza vairākus pamatlīgumus ar centrālo valdību (2008. gada pamatlīgumi) un 2008. gadā iekļāva papildinājumus 2006. gada pamatlīgumos un 2009. gadā – 2008. gada pamatlīgumos. |
| --- | --- |

(138)

Kā sīki aprakstīts 2.2. iedaļas 28.–39. apsvērumā, pāreju uz ciparu formātu Spānijā reglamentē ar komplicētu tiesību aktu kopumu, ko veido dažādi centrālās valdības, kā arī reģionālo un vietējo iestāžu pēdējo četru gadu laikā pieņemti tiesību akti. 2005. gada Valsts tehniskais plāns un 2007. gada Pārejas plāns galvenokārt reglamentē pāreju uz DTT I zonā, taču tajos arī ir noteikts pamats turpmākiem paplašināšanas pasākumiem II zonā. Paplašināšanas pasākumus īstenoja reģionālās iestādes pēc tam, kad tās noslēdza vairākus pamatlīgumus ar centrālo valdību (2008. gada pamatlīgumi) un 2008. gadā iekļāva papildinājumus 2006. gada pamatlīgumos un 2009. gadā – 2008. gada pamatlīgumos.

DTT

| (139) | Saskaņā ar noslēgtajiem līgumiem un to papildinājumiem reģionālās un vietējās iestādes veica plašu pasākumu kopumu DTT pārklājuma paplašināšanai II zonā, galvenokārt rīkojot publiskus konkursus, kuri izklāstīti 40.–43. apsvērumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka dažādie centrālā līmenī pieņemtie tiesību akti un līgumi, kurus noslēdza un grozīja MITyC un autonomie apgabali, ir atbalsta shēmas pārklājuma paplašināšanai II zonā juridiskais pamats un ietver būtiskākās īpašības, proti, stimulu pāriet uz ciparu televīziju II zonā un šā stimula ierobežojumu attiecībā uz zemes tehnoloģiju. Īstenojot šos tiesību aktus un līgumus, autonomajiem apgabaliem bija jāpieņem pasākumi, kuri nebija tehnoloģiski neitrāli (66). Lai gan Valsts tehniskais plāns reglamentē pāreju uz DTT I zonā, tajā arī vietējās iestādes ir pilnvarotas, sadarbojoties ar autonomajiem apgabaliem, izveidot papildu pārraides centrus, kuri vajadzīgi, lai II zonā nodrošinātu DTT uztveršanu. Tādējādi centrālā valdība tobrīd jau bija paredzējusi paplašināt DTT pārklājumu. Pilnvarojums, kas noteikts galvenajā tiesību aktā, ar kuru reglamentē pāreju uz ciparu televīziju, attiecas tikai uz zemes platformu. Turklāt Karaļa Dekrēts 1/2009 liecina, ka satelītsakaru tehnoloģijas izmantošana bija paredzēta tikai III zonā. Tāpēc autonomie apgabali praksē piemēroja centrālās valdības pamatnostādnes par DTT pārklājuma paplašināšanu (67). Autonomie apgabali īstenoja centrālās valdības plānu, pamatojoties uz attiecīgajiem pamatlīgumiem, un izmantoja vienādu pamatlīgumu veidni. |
| --- | --- |

(139)

Saskaņā ar noslēgtajiem līgumiem un to papildinājumiem reģionālās un vietējās iestādes veica plašu pasākumu kopumu DTT pārklājuma paplašināšanai II zonā, galvenokārt rīkojot publiskus konkursus, kuri izklāstīti 40.–43. apsvērumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka dažādie centrālā līmenī pieņemtie tiesību akti un līgumi, kurus noslēdza un grozīja MITyC un autonomie apgabali, ir atbalsta shēmas pārklājuma paplašināšanai II zonā juridiskais pamats un ietver būtiskākās īpašības, proti, stimulu pāriet uz ciparu televīziju II zonā un šā stimula ierobežojumu attiecībā uz zemes tehnoloģiju. Īstenojot šos tiesību aktus un līgumus, autonomajiem apgabaliem bija jāpieņem pasākumi, kuri nebija tehnoloģiski neitrāli (66). Lai gan Valsts tehniskais plāns reglamentē pāreju uz DTT I zonā, tajā arī vietējās iestādes ir pilnvarotas, sadarbojoties ar autonomajiem apgabaliem, izveidot papildu pārraides centrus, kuri vajadzīgi, lai II zonā nodrošinātu DTT uztveršanu. Tādējādi centrālā valdība tobrīd jau bija paredzējusi paplašināt DTT pārklājumu. Pilnvarojums, kas noteikts galvenajā tiesību aktā, ar kuru reglamentē pāreju uz ciparu televīziju, attiecas tikai uz zemes platformu. Turklāt Karaļa Dekrēts 1/2009 liecina, ka satelītsakaru tehnoloģijas izmantošana bija paredzēta tikai III zonā. Tāpēc autonomie apgabali praksē piemēroja centrālās valdības pamatnostādnes par DTT pārklājuma paplašināšanu (67). Autonomie apgabali īstenoja centrālās valdības plānu, pamatojoties uz attiecīgajiem pamatlīgumiem, un izmantoja vienādu pamatlīgumu veidni.

DTT

MITyC

66

DTT

DTT

DTT

DTT

67

| (140) | Tādējādi no minētajiem centrālā līmenī pieņemtajiem aktiem, līgumiem un papildinājumiem izriet, ka tie ir pamats shēmai, kuras mērķis ir paplašināt DTT pārklājumu II zonā, izmantojot vienīgi zemes apraidi. Turklāt šādos apstākļos shēmas tehniskajā īstenošanā centrālajām vai vietējām iestādēm nebija nekādas iespējas ievērot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Pasākumiem, ko veikušas valsts, reģionālās vai vietējās iestādes, bija vienāds mērķis, un, ņemot vērā to ciešo saikni, tie būtu jāanalizē kopā kā vienas shēmas daļa. To apstiprinājusi arī Vispārējā tiesa, kas lietā T-541/13 attiecībā uz prasību anulēt 2013. gada lēmumu apstiprināja turpmāk minēto. Šis secinājums ir spēkā arī attiecībā uz šajā lēmumā izskatītajiem pasākumiem (kas ir tādi paši pasākumi kā tie, kas tika pārbaudīti, pieņemot 2013. gada lēmumu):






  “52 | Il résulte de différents actes législatifs et administratifs des autorités espagnoles que le plan de transition vers la télévision numérique dans l’ensemble du territoire du Royaume d’Espagne par un recours prédominant à la technologie terrestre obéissait à une initiative lancée et coordonnée par l’administration centrale. Il est constant, ainsi qu’il ressort du considérant 24 de la décision attaquée, que la loi 10/2005, qui marquait le début de la réglementation du passage à la TNT, a précisé la nécessité d’encourager la transition de la technologie analogique vers la TNT. Ainsi qu’il ressort du considérant 26 de ladite décision, les autorités espagnoles prévoyaient, dans une disposition additionnelle du programme technique national en faveur de la TNT, la possibilité d’une extension de couverture au moyen de la technologie terrestre dans les zones à faible densité de population à la condition que l’installation locale soit conforme à ce programme. Les considérants 28 à 32 de cette décision, dont le contenu n’est pas contesté par les requérantes, décrivent la collaboration entre le MITC et les communautés autonomes au moyen de conventions-cadres et d’addenda à des conventions-cadres afin de procéder à la numérisation dans ladite zone. Ces actes avaient notamment trait au cofinancement par le gouvernement espagnol de l’extension de la couverture de la TNT dans cette zone. |
| --- | --- | --- |

(140)

Tādējādi no minētajiem centrālā līmenī pieņemtajiem aktiem, līgumiem un papildinājumiem izriet, ka tie ir pamats shēmai, kuras mērķis ir paplašināt DTT pārklājumu II zonā, izmantojot vienīgi zemes apraidi. Turklāt šādos apstākļos shēmas tehniskajā īstenošanā centrālajām vai vietējām iestādēm nebija nekādas iespējas ievērot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Pasākumiem, ko veikušas valsts, reģionālās vai vietējās iestādes, bija vienāds mērķis, un, ņemot vērā to ciešo saikni, tie būtu jāanalizē kopā kā vienas shēmas daļa. To apstiprinājusi arī Vispārējā tiesa, kas lietā T-541/13 attiecībā uz prasību anulēt 2013. gada lēmumu apstiprināja turpmāk minēto. Šis secinājums ir spēkā arī attiecībā uz šajā lēmumā izskatītajiem pasākumiem (kas ir tādi paši pasākumi kā tie, kas tika pārbaudīti, pieņemot 2013. gada lēmumu):

DTT

“52

Il résulte de différents actes législatifs et administratifs des autorités espagnoles que le plan de transition vers la télévision numérique dans l’ensemble du territoire du Royaume d’Espagne par un recours prédominant à la technologie terrestre obéissait à une initiative lancée et coordonnée par l’administration centrale. Il est constant, ainsi qu’il ressort du considérant 24 de la décision attaquée, que la loi 10/2005, qui marquait le début de la réglementation du passage à la TNT, a précisé la nécessité d’encourager la transition de la technologie analogique vers la TNT. Ainsi qu’il ressort du considérant 26 de ladite décision, les autorités espagnoles prévoyaient, dans une disposition additionnelle du programme technique national en faveur de la TNT, la possibilité d’une extension de couverture au moyen de la technologie terrestre dans les zones à faible densité de population à la condition que l’installation locale soit conforme à ce programme. Les considérants 28 à 32 de cette décision, dont le contenu n’est pas contesté par les requérantes, décrivent la collaboration entre le MITC et les communautés autonomes au moyen de conventions-cadres et d’addenda à des conventions-cadres afin de procéder à la numérisation dans ladite zone. Ces actes avaient notamment trait au cofinancement par le gouvernement espagnol de l’extension de la couverture de la TNT dans cette zone.

Il résulte de différents actes législatifs et administratifs des autorités espagnoles que le plan de transition vers la télévision numérique dans l’ensemble du territoire du Royaume d’Espagne par un recours prédominant à la technologie terrestre obéissait à une initiative lancée et coordonnée par l’administration centrale. Il est constant, ainsi qu’il ressort du considérant 24 de la décision attaquée, que la loi 10/2005, qui marquait le début de la réglementation du passage à la TNT, a précisé la nécessité d’encourager la transition de la technologie analogique vers la TNT. Ainsi qu’il ressort du considérant 26 de ladite décision, les autorités espagnoles prévoyaient, dans une disposition additionnelle du programme technique national en faveur de la TNT, la possibilité d’une extension de couverture au moyen de la technologie terrestre dans les zones à faible densité de population à la condition que l’installation locale soit conforme à ce programme. Les considérants 28 à 32 de cette décision, dont le contenu n’est pas contesté par les requérantes, décrivent la collaboration entre le MITC et les communautés autonomes au moyen de conventions-cadres et d’addenda à des conventions-cadres afin de procéder à la numérisation dans ladite zone. Ces actes avaient notamment trait au cofinancement par le gouvernement espagnol de l’extension de la couverture de la TNT dans cette zone.

| 53 | Au vu des éléments qui précèdent, il ne saurait être reproché à la Commission d’avoir analysé les mesures espagnoles en faveur du déploiement de la TNT dans la zone II dans un seul et même contexte. En effet, les différentes interventions étatiques aux niveaux national, régional et communal devant être analysées en fonction de leurs effets, elles présentaient, en l’espèce, des liens tellement étroits entre elles qu’elles pouvaient être considérées par la Commission comme un seul régime d’aides accordé par les autorités publiques en Espagne. Tel est le cas notamment parce que les interventions consécutives en Espagne présentaient, au regard notamment de leur chronologie, de leur finalité et de la situation dans ladite zone, des liens tellement étroits entre elles qu’il ne saurait être reproché à la Commission de ne pas les avoir dissociées (voir, en ce sens, arrêt du 19 mars 2013, Bouygues et Bouygues Télécom/Commission, C-399/10 P et C-401/10 P, Rec, EU:C:2013:175, points 103 et 104).” |
| --- | --- |

53

Au vu des éléments qui précèdent, il ne saurait être reproché à la Commission d’avoir analysé les mesures espagnoles en faveur du déploiement de la TNT dans la zone II dans un seul et même contexte. En effet, les différentes interventions étatiques aux niveaux national, régional et communal devant être analysées en fonction de leurs effets, elles présentaient, en l’espèce, des liens tellement étroits entre elles qu’elles pouvaient être considérées par la Commission comme un seul régime d’aides accordé par les autorités publiques en Espagne. Tel est le cas notamment parce que les interventions consécutives en Espagne présentaient, au regard notamment de leur chronologie, de leur finalité et de la situation dans ladite zone, des liens tellement étroits entre elles qu’il ne saurait être reproché à la Commission de ne pas les avoir dissociées (voir, en ce sens, arrêt du 19 mars 2013, Bouygues et Bouygues Télécom/Commission, C-399/10 P et C-401/10 P, Rec, EU:C:2013:175, points 103 et 104).”

Au vu des éléments qui précèdent, il ne saurait être reproché à la Commission d’avoir analysé les mesures espagnoles en faveur du déploiement de la TNT dans la zone II dans un seul et même contexte. En effet, les différentes interventions étatiques aux niveaux national, régional et communal devant être analysées en fonction de leurs effets, elles présentaient, en l’espèce, des liens tellement étroits entre elles qu’elles pouvaient être considérées par la Commission comme un seul régime d’aides accordé par les autorités publiques en Espagne. Tel est le cas notamment parce que les interventions consécutives en Espagne présentaient, au regard notamment de leur chronologie, de leur finalité et de la situation dans ladite zone, des liens tellement étroits entre elles qu’il ne saurait être reproché à la Commission de ne pas les avoir dissociées (voir, en ce sens, arrêt du 19 mars 2013, Bouygues et Bouygues Télécom/Commission, C-399/10 P et C-401/10 P, Rec, EU:C:2013:175, points 103 et 104).

| (141) | Lai apstiprinātu šo konstatējumu, Komisija arī izmeklēja autonomo apgabalu rīkoto individuālo konkursu nozīmīgu izlasi. Konkursu izlasē ir ietverta visa Spānijas teritorija, izņemot Melilju (šim reģionam Spānijas iestādes nepiedāvāja nevienu konkursu, apgalvojot, ka nav attiecīgu dokumentu). Izlasē ietverti gan konkursi par pārklājuma paplašināšanu, gan konkursi par aprīkojuma piegādi. Turklāt izlasē iekļauti konkursi ar dažādiem budžetiem: konkursi ar samērā mazu budžetu un konkursi ar lielākiem budžetiem (budžeti virs 10 miljoniem EUR). Izklāstītā izlases atlase un tvērums nodrošina tās reprezentativitāti. Šie konkursi ir iepriekšējos apsvērumos izklāstītās valsts programmas īstenošanas rezultāts, kas tika iepriekš noteikts, pamatojoties uz tiesību aktiem un līgumiem ar autonomajiem apgabaliem. Izlases pārbaudē tika apstiprināts sākotnējais secinājums, jo lielākā daļa pārbaudīto konkursu nebija tehnoloģiski neitrāli. Pamatojoties uz šo reprezentatīvo izlasi, Komisija apstiprināja, ka atsevišķos autonomajos apgabalos rīkotie konkursi parasti atbilda loģikai, ka tie ir vērsti vienīgi uz zemes tehnoloģiju. |
| --- | --- |

(141)

Lai apstiprinātu šo konstatējumu, Komisija arī izmeklēja autonomo apgabalu rīkoto individuālo konkursu nozīmīgu izlasi. Konkursu izlasē ir ietverta visa Spānijas teritorija, izņemot Melilju (šim reģionam Spānijas iestādes nepiedāvāja nevienu konkursu, apgalvojot, ka nav attiecīgu dokumentu). Izlasē ietverti gan konkursi par pārklājuma paplašināšanu, gan konkursi par aprīkojuma piegādi. Turklāt izlasē iekļauti konkursi ar dažādiem budžetiem: konkursi ar samērā mazu budžetu un konkursi ar lielākiem budžetiem (budžeti virs 10 miljoniem EUR). Izklāstītā izlases atlase un tvērums nodrošina tās reprezentativitāti. Šie konkursi ir iepriekšējos apsvērumos izklāstītās valsts programmas īstenošanas rezultāts, kas tika iepriekš noteikts, pamatojoties uz tiesību aktiem un līgumiem ar autonomajiem apgabaliem. Izlases pārbaudē tika apstiprināts sākotnējais secinājums, jo lielākā daļa pārbaudīto konkursu nebija tehnoloģiski neitrāli. Pamatojoties uz šo reprezentatīvo izlasi, Komisija apstiprināja, ka atsevišķos autonomajos apgabalos rīkotie konkursi parasti atbilda loģikai, ka tie ir vērsti vienīgi uz zemes tehnoloģiju.

| (142) | Par tehnoloģiski neitrāliem atzīstot pat individuālus konkursus, kas formāli nebija diskriminējoši, Komisija varēja identificēt tādus tikai dažus. Šo konkursu specifikācijas tika formulētas tā, lai, neraugoties uz Spānijas centrālo iestāžu plāniem, tajos varētu piedalīties operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas, nevis zemes tehnoloģiju. Jebkurā gadījumā tikai tas vien, ka mazākums konkursu būtu tehnoloģiski neitrāli, liecina vienīgi par shēmas nepilnīgu izpildi, taču nediskvalificē to kā shēmu. |
| --- | --- |

(142)

Par tehnoloģiski neitrāliem atzīstot pat individuālus konkursus, kas formāli nebija diskriminējoši, Komisija varēja identificēt tādus tikai dažus. Šo konkursu specifikācijas tika formulētas tā, lai, neraugoties uz Spānijas centrālo iestāžu plāniem, tajos varētu piedalīties operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas, nevis zemes tehnoloģiju. Jebkurā gadījumā tikai tas vien, ka mazākums konkursu būtu tehnoloģiski neitrāli, liecina vienīgi par shēmas nepilnīgu izpildi, taču nediskvalificē to kā shēmu.

| (143) | Attiecībā uz 2013. gada lēmumu Vispārējā tiesa arī precizēja, ka: “Komisija neveica ekstrapolāciju, uzskatot, ka ar paraugu konstatētās pretlikumības atkārtojās visā Spānijā. Komisija aprobežojās ar attiecīgās atbalsta shēmas raksturojuma izpēti un pamatoti neizsecināja, ka tāpēc, ka izanalizētajos konkursos netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, šis princips netika ievērots visos konkursos attiecībā uz ZCT tīkla izmantošanu, kas cita starpā ir atspoguļots apstrīdētā lēmuma rezolutīvajā daļā” (68). Šis secinājums attiecas arī uz šajā lēmumā aplūkotajiem pasākumiem (kas ir tādi paši pasākumi kā tie, kas tika aplūkoti, pieņemot 2013. gada lēmumu). |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz 2013. gada lēmumu Vispārējā tiesa arī precizēja, ka: “Komisija neveica ekstrapolāciju, uzskatot, ka ar paraugu konstatētās pretlikumības atkārtojās visā Spānijā. Komisija aprobežojās ar attiecīgās atbalsta shēmas raksturojuma izpēti un pamatoti neizsecināja, ka tāpēc, ka izanalizētajos konkursos netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, šis princips netika ievērots visos konkursos attiecībā uz ZCT tīkla izmantošanu, kas cita starpā ir atspoguļots apstrīdētā lēmuma rezolutīvajā daļā” (68). Šis secinājums attiecas arī uz šajā lēmumā aplūkotajiem pasākumiem (kas ir tādi paši pasākumi kā tie, kas tika aplūkoti, pieņemot 2013. gada lēmumu).

Komisija neveica ekstrapolāciju, uzskatot, ka ar paraugu konstatētās pretlikumības atkārtojās visā Spānijā. Komisija aprobežojās ar attiecīgās atbalsta shēmas raksturojuma izpēti un pamatoti neizsecināja, ka tāpēc, ka izanalizētajos konkursos netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, šis princips netika ievērots visos konkursos attiecībā uz ZCT tīkla izmantošanu, kas cita starpā ir atspoguļots apstrīdētā lēmuma rezolutīvajā daļā

68

| (144) | Valsts atbalsts DTT ieviešanai II zonā tika reāli izmaksāts tad, kad centrālo un reģionālo iestāžu līdzekļi faktiski tika nodoti labuma guvējiem. Dažādos autonomajos apgabalos tas notika atšķirīgos periodos. Saskaņā ar saņemto informāciju pirmie konstatētie konkursi notika 2008. gada jūlijā (69). Pielikumā ir sniegts publisko izdevumu aprēķins pa reģioniem. |
| --- | --- |

(144)

Valsts atbalsts DTT ieviešanai II zonā tika reāli izmaksāts tad, kad centrālo un reģionālo iestāžu līdzekļi faktiski tika nodoti labuma guvējiem. Dažādos autonomajos apgabalos tas notika atšķirīgos periodos. Saskaņā ar saņemto informāciju pirmie konstatētie konkursi notika 2008. gada jūlijā (69). Pielikumā ir sniegts publisko izdevumu aprēķins pa reģioniem.

DTT

69

| (145) | Kas attiecas uz pastāvīgo atbalstu tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai, šis atbalsts ir papildinājums shēmai, kuras mērķis ir paplašināt DTT pārklājumu II zonā, izmantojot vienīgi zemes apraidi, un tas šādas situācijas ir loģisks rezultāts, lai gan šā pastāvīgā atbalsta īstenošanu centrālā valdība atstāja autonomo apgabalu ziņā. Vairāki autonomie apgabali (sk. lēmuma pielikuma sadaļu “Pastāvīgās izmaksas”) izsludināja konkursus par esošo zemes ciparu tīklu ekspluatāciju un uzturēšanu, kurus publicēja attiecīgajos oficiālajos izdevumos (70). |
| --- | --- |

(145)

Kas attiecas uz pastāvīgo atbalstu tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai, šis atbalsts ir papildinājums shēmai, kuras mērķis ir paplašināt DTT pārklājumu II zonā, izmantojot vienīgi zemes apraidi, un tas šādas situācijas ir loģisks rezultāts, lai gan šā pastāvīgā atbalsta īstenošanu centrālā valdība atstāja autonomo apgabalu ziņā. Vairāki autonomie apgabali (sk. lēmuma pielikuma sadaļu “Pastāvīgās izmaksas”) izsludināja konkursus par esošo zemes ciparu tīklu ekspluatāciju un uzturēšanu, kurus publicēja attiecīgajos oficiālajos izdevumos (70).

DTT

70

| (146) | Kā paskaidrots 62. apsvērumā, šis lēmums neattiecas uz jauno, grozīto pasākumu juridisko novērtējumu. |
| --- | --- |

(146)

Kā paskaidrots 62. apsvērumā, šis lēmums neattiecas uz jauno, grozīto pasākumu juridisko novērtējumu.

6.2.   Valsts atbalsta novērtējums saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu

Valsts atbalsta novērtējums saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu

6.2.1.   Atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē

Atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē

| (147) | Attiecīgo pasākumu, tostarp 44. apsvērumā aprakstīto pastāvīgo atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai, var raksturot kā valsts atbalstu izpratnē, kas lietota LESD 107. panta 1. punktā, kurā paredzēti valsts atbalsta esības nosacījumi. Pirmkārt, ir jābūt notikušai valsts intervencei vai intervencei, izmantojot valsts līdzekļus. Otrkārt, tam jārada saņēmējam selektīva ekonomiskā priekšrocība. Treškārt, tam jārada konkurences izkropļojumi vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus. Ceturtkārt, atbalstam jābūt tādam, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(147)

Attiecīgo pasākumu, tostarp 44. apsvērumā aprakstīto pastāvīgo atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai, var raksturot kā valsts atbalstu izpratnē, kas lietota LESD 107. panta 1. punktā, kurā paredzēti valsts atbalsta esības nosacījumi. Pirmkārt, ir jābūt notikušai valsts intervencei vai intervencei, izmantojot valsts līdzekļus. Otrkārt, tam jārada saņēmējam selektīva ekonomiskā priekšrocība. Treškārt, tam jārada konkurences izkropļojumi vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus. Ceturtkārt, atbalstam jābūt tādam, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.2.1.1.   Valsts līdzekļi

| (148) | Attiecīgais pasākums īstenots saskaņā ar iepriekš aprakstīto tiesību aktu sistēmu, ko veido gan centrālo, reģionālo un vietējo iestāžu pieņemtie tiesību akti, gan arī dažādu Spānijas pārvaldes iestāžu noslēgtie līgumi. Spānija neapstrīdēja lēmumā par procedūras sākšanu izteikto konstatējumu par to, ka pasākums finansēts ar budžeta līdzekļiem. Tomēr tā apgalvoja, ka pasākumu finansēja gan ar centrālā, gan reģionālā un pašvaldību budžeta līdzekļiem. Tā arī uzskata, ka attiecīgais pasākums būtībā bija tikai līdzekļu nodošana starp dažādām pārvaldes iestādēm. Tādējādi Spānija neapstrīdēja to, ka attiecīgie līdzekļi iegūti galvenokārt no centrālā budžeta un daļēji – no reģionālajiem un vietējiem budžetiem. Turklāt pasākums neietvēra tikai pārvaldes iestāžu līdzekļu savstarpēju nodošanu, jo galu galā tos izmantoja DTT tīkla ieviešanai, ko īstenoja struktūras, kuras veic saimniecisku darbību (kā paskaidrots 6.2.1.2. iedaļā). |
| --- | --- |

(148)

Attiecīgais pasākums īstenots saskaņā ar iepriekš aprakstīto tiesību aktu sistēmu, ko veido gan centrālo, reģionālo un vietējo iestāžu pieņemtie tiesību akti, gan arī dažādu Spānijas pārvaldes iestāžu noslēgtie līgumi. Spānija neapstrīdēja lēmumā par procedūras sākšanu izteikto konstatējumu par to, ka pasākums finansēts ar budžeta līdzekļiem. Tomēr tā apgalvoja, ka pasākumu finansēja gan ar centrālā, gan reģionālā un pašvaldību budžeta līdzekļiem. Tā arī uzskata, ka attiecīgais pasākums būtībā bija tikai līdzekļu nodošana starp dažādām pārvaldes iestādēm. Tādējādi Spānija neapstrīdēja to, ka attiecīgie līdzekļi iegūti galvenokārt no centrālā budžeta un daļēji – no reģionālajiem un vietējiem budžetiem. Turklāt pasākums neietvēra tikai pārvaldes iestāžu līdzekļu savstarpēju nodošanu, jo galu galā tos izmantoja DTT tīkla ieviešanai, ko īstenoja struktūras, kuras veic saimniecisku darbību (kā paskaidrots 6.2.1.2. iedaļā).

DTT

| (149) | Ņemot to vērā, tiek secināts, ka izmeklējamo pasākumu tieši finansēja ar valsts budžeta un konkrētu autonomo apgabalu un vietējo korporāciju budžetu līdzekļiem. Atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai, kā tas aprakstīts 44. apsvērumā, tika piešķirts tieši no autonomo apgabalu budžeta, nevis centrālā valsts budžeta līdzekļiem. Tāpēc tas ir piedēvējams valstij un ietver valsts līdzekļu izmantošanu. |
| --- | --- |

(149)

Ņemot to vērā, tiek secināts, ka izmeklējamo pasākumu tieši finansēja ar valsts budžeta un konkrētu autonomo apgabalu un vietējo korporāciju budžetu līdzekļiem. Atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai, kā tas aprakstīts 44. apsvērumā, tika piešķirts tieši no autonomo apgabalu budžeta, nevis centrālā valsts budžeta līdzekļiem. Tāpēc tas ir piedēvējams valstij un ietver valsts līdzekļu izmantošanu.

6.2.1.2.   Ekonomiska priekšrocība struktūrām, kuras veic saimniecisku darbību

| (150) | Attiecīgais pasākums ietver valsts līdzekļu nodošanu konkrētiem uzņēmumiem. Lai gan Līgumā nav definēts jēdziens “uzņēmums”, tas attiecas uz jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un finansējuma. Saskaņā ar Komisijas praksi, ko apstiprinājušas tiesas, televīzijas pārraides tīklu ekspluatāciju uzskata par saimniecisku darbību (71) līdzīgi kā citos gadījumos, kas saistīti ar reģionālo iestāžu veiktu infrastruktūras pārvaldību (72). Konkrētajā gadījumā platformu operatori un lielākā daļa publisko uzņēmumu un pilsētu padomju CMT reģistrā ir reģistrēti kā tīkla operatori. Tas liecina, ka šīs struktūras sniedz konkrētus pakalpojumus, kuri saskaņā ar iedibināto judikatūru uzskatāmi par saimniecisku darbību. Tirgus pastāv tad, ja citi operatori gribētu vai spētu sniegt attiecīgos pakalpojumus, un šajā gadījumā tā ir. Piemēram, pirms tika sākta II zonas pārklājuma paplašināšana, uzņēmums Astra vairākas reizes tikās ar autonomo apgabalu pārstāvjiem, lai iepazīstinātu tos ar savu piedāvājumu. Turklāt 2008. gada martā Astra piedalījās Kantabrijā izsludinātajā tehnoloģiski neitrālajā konkursā par ciparu televīzijas nodrošināšanu II un III zonā un tajā uzvarēja. Tas, ka publiskie uzņēmumi un pilsētu padomes nesaņem atalgojumu par sniegtajiem pakalpojumiem, nenozīmē, ka attiecīgās darbības nav uzskatāmas par saimnieciskām (73). |
| --- | --- |

(150)

Attiecīgais pasākums ietver valsts līdzekļu nodošanu konkrētiem uzņēmumiem. Lai gan Līgumā nav definēts jēdziens “uzņēmums”, tas attiecas uz jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un finansējuma. Saskaņā ar Komisijas praksi, ko apstiprinājušas tiesas, televīzijas pārraides tīklu ekspluatāciju uzskata par saimniecisku darbību (71) līdzīgi kā citos gadījumos, kas saistīti ar reģionālo iestāžu veiktu infrastruktūras pārvaldību (72). Konkrētajā gadījumā platformu operatori un lielākā daļa publisko uzņēmumu un pilsētu padomju CMT reģistrā ir reģistrēti kā tīkla operatori. Tas liecina, ka šīs struktūras sniedz konkrētus pakalpojumus, kuri saskaņā ar iedibināto judikatūru uzskatāmi par saimniecisku darbību. Tirgus pastāv tad, ja citi operatori gribētu vai spētu sniegt attiecīgos pakalpojumus, un šajā gadījumā tā ir. Piemēram, pirms tika sākta II zonas pārklājuma paplašināšana, uzņēmums Astra vairākas reizes tikās ar autonomo apgabalu pārstāvjiem, lai iepazīstinātu tos ar savu piedāvājumu. Turklāt 2008. gada martā Astra piedalījās Kantabrijā izsludinātajā tehnoloģiski neitrālajā konkursā par ciparu televīzijas nodrošināšanu II un III zonā un tajā uzvarēja. Tas, ka publiskie uzņēmumi un pilsētu padomes nesaņem atalgojumu par sniegtajiem pakalpojumiem, nenozīmē, ka attiecīgās darbības nav uzskatāmas par saimnieciskām (73).

71

72

CMT

Astra

Astra

73

| (151) | Komisija nepiekrīt Spānijas argumentam par to, ka autonomie apgabali, publiskie uzņēmumi un pilsētu padomes nodrošina zemes tīklu ekspluatāciju, īstenojot savas publisku iestāžu oficiālās pilnvaras, un tāpēc ir ārpus LESD 107. panta darbības jomas. Ir atzīts, ka ar valsts prerogatīvu izpildi saistītas darbības, ko veic valsts vai iestādes, kuras darbojas atbilstīgi to oficiālajām pilnvarām, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām konkurences noteikumu izpratnē (74). Tās ir darbības, kas ir daļa no valsts galvenajām funkcijām vai pēc savas būtības, mērķa un tām piemērojamiem noteikumiem ar šīm funkcijām ir saistītas. Tiesas judikatūrā ir pieejami vairāki šādas kategorijas darbību piemēri, tādējādi ir skaidri nodalītas darbības, ko veic tikai valsts, un komerciālas darbības, kurās var iesaistīties valsts struktūra. Šajā uzskaitījumā ietilpst darbības, kas saistītas ar armiju vai policiju, aeronavigācijas drošības uzturēšanu un uzlabošanu, gaisa satiksmes kontroli (75); piesārņojuma kontroli, kas ir sabiedrības interesēs īstenojams uzdevums un pieder pie valsts galvenajām funkcijām attiecībā uz vides aizsardzību jūras teritorijās (76), kā arī standartizācijas darbības un attiecīgi pētniecības un izstrādes pasākumi (77). |
| --- | --- |

(151)

Komisija nepiekrīt Spānijas argumentam par to, ka autonomie apgabali, publiskie uzņēmumi un pilsētu padomes nodrošina zemes tīklu ekspluatāciju, īstenojot savas publisku iestāžu oficiālās pilnvaras, un tāpēc ir ārpus LESD 107. panta darbības jomas. Ir atzīts, ka ar valsts prerogatīvu izpildi saistītas darbības, ko veic valsts vai iestādes, kuras darbojas atbilstīgi to oficiālajām pilnvarām, nav uzskatāmas par saimnieciskām darbībām konkurences noteikumu izpratnē (74). Tās ir darbības, kas ir daļa no valsts galvenajām funkcijām vai pēc savas būtības, mērķa un tām piemērojamiem noteikumiem ar šīm funkcijām ir saistītas. Tiesas judikatūrā ir pieejami vairāki šādas kategorijas darbību piemēri, tādējādi ir skaidri nodalītas darbības, ko veic tikai valsts, un komerciālas darbības, kurās var iesaistīties valsts struktūra. Šajā uzskaitījumā ietilpst darbības, kas saistītas ar armiju vai policiju, aeronavigācijas drošības uzturēšanu un uzlabošanu, gaisa satiksmes kontroli (75); piesārņojuma kontroli, kas ir sabiedrības interesēs īstenojams uzdevums un pieder pie valsts galvenajām funkcijām attiecībā uz vides aizsardzību jūras teritorijās (76), kā arī standartizācijas darbības un attiecīgi pētniecības un izstrādes pasākumi (77).

74

75

76

77

| (152) | Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā zemes apraides tīklu ekspluatācija neietilpst valsts pienākumos vai prerogatīvās un ka tā nav tipiska darbība, ko varētu īstenot vienīgi valsts. Attiecīgos pakalpojumus parasti nesniedz publiska iestāde, un tie pēc būtības ir saimnieciski, ko apliecina tas, ka I zonas tirgū darbojas vairāki uzņēmumi. Otrkārt, interesi par šā pakalpojuma sniegšanu II zonā izrādīja privāts un no publiskām iestādēm neatkarīgs uzņēmums, proti, Astra (par to liecina uzņēmuma dalība Kantabrijas 2008. gada konkursā). Treškārt, tīkla ieviešana II zonā attiecas tikai uz nacionālo un reģionālo privāto kanālu pārraidi (78). Tas, ka zemes ciparu tīkla ieviešanai II zonā ir tautsaimnieciska nozīme, ir apstiprināts vairākos Tiesas spriedumos; sk., piemēram, lietu T-808/14 Spānija/Komisija (79); lietas T-37/15 un T-38/15, Abertis un Telecom Castilla-la Mancha / Komisija (80); lieta T-487/13 Navarra de Servicios y Tecnologías, SA / Eiropas Komisija (81). Tāpēc tiek secināts, ka, nodrošinot zemes tīkla ekspluatāciju, autonomie apgabali, publiskie uzņēmumi un pilsētu padomes nerīkojas kā publiskas iestādes, kuras pilda oficiālas pilnvaras. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā zemes apraides tīklu ekspluatācija neietilpst valsts pienākumos vai prerogatīvās un ka tā nav tipiska darbība, ko varētu īstenot vienīgi valsts. Attiecīgos pakalpojumus parasti nesniedz publiska iestāde, un tie pēc būtības ir saimnieciski, ko apliecina tas, ka I zonas tirgū darbojas vairāki uzņēmumi. Otrkārt, interesi par šā pakalpojuma sniegšanu II zonā izrādīja privāts un no publiskām iestādēm neatkarīgs uzņēmums, proti, Astra (par to liecina uzņēmuma dalība Kantabrijas 2008. gada konkursā). Treškārt, tīkla ieviešana II zonā attiecas tikai uz nacionālo un reģionālo privāto kanālu pārraidi (78). Tas, ka zemes ciparu tīkla ieviešanai II zonā ir tautsaimnieciska nozīme, ir apstiprināts vairākos Tiesas spriedumos; sk., piemēram, lietu T-808/14 Spānija/Komisija (79); lietas T-37/15 un T-38/15, Abertis un Telecom Castilla-la Mancha / Komisija (80); lieta T-487/13 Navarra de Servicios y Tecnologías, SA / Eiropas Komisija (81). Tāpēc tiek secināts, ka, nodrošinot zemes tīkla ekspluatāciju, autonomie apgabali, publiskie uzņēmumi un pilsētu padomes nerīkojas kā publiskas iestādes, kuras pilda oficiālas pilnvaras.

Astra

78

79

Abertis

Telecom Castilla-la Mancha

80

Navarra de Servicios y Tecnologías

SA

81

Atbalsta tiešie labuma guvēji

Atbalsta tiešie labuma guvēji

| (153) | Apstrīdēto pasākumu tiešie labuma guvēj ir DTT platformas operatori, jo tie saņēma līdzekļus sava tīkla modernizēšanai un paplašināšanai II zonā, kā arī aparatūras piegādei sava tīkla pieslēgšanas vajadzībām. Līdzīgā veidā tie saņem pastāvīgu atbalstu šo tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai. Tā kā autonomie apgabali ir izvēlējušies atšķirīgas pārklājuma paplašināšanas pieejas, ir noteikti dažādi tiešo labuma guvēju veidi. |
| --- | --- |

(153)

Apstrīdēto pasākumu tiešie labuma guvēj ir DTT platformas operatori, jo tie saņēma līdzekļus sava tīkla modernizēšanai un paplašināšanai II zonā, kā arī aparatūras piegādei sava tīkla pieslēgšanas vajadzībām. Līdzīgā veidā tie saņem pastāvīgu atbalstu šo tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai. Tā kā autonomie apgabali ir izvēlējušies atšķirīgas pārklājuma paplašināšanas pieejas, ir noteikti dažādi tiešo labuma guvēju veidi.

DTT

| (154) | Pirmkārt, daži autonomie apgabali (82) pārklājuma paplašināšanu uzticēja publiskam uzņēmumam, kas dažkārt darbojas kā telesakaru uzņēmums. Šie uzņēmumi vai nu rīkoja pārklājuma paplašināšanas konkursus un uzticēja šo uzdevumu konkursu uzvarētājiem, vai arī iegādājās vajadzīgo aparatūru un paplašināja pārklājumu paši. |
| --- | --- |

(154)

Pirmkārt, daži autonomie apgabali (82) pārklājuma paplašināšanu uzticēja publiskam uzņēmumam, kas dažkārt darbojas kā telesakaru uzņēmums. Šie uzņēmumi vai nu rīkoja pārklājuma paplašināšanas konkursus un uzticēja šo uzdevumu konkursu uzvarētājiem, vai arī iegādājās vajadzīgo aparatūru un paplašināja pārklājumu paši.

82

| (155) | Pateicoties publiskā sektora subsīdijai, šie publiskie uzņēmumi II zonā tagad var nodrošināt DTT tīklu ekspluatāciju. Tie arī var izmantot jauno infrastruktūru, lai sniegtu citus pakalpojumus, piemēram, WiMax (bezvadu platjoslas standarti, ar kuriem var nodrošināt fiksētos vai mobilos platjoslas sakarus), ciparu formāta radio, mobilās televīzijas (DVB-H) pakalpojumus vai līdzāsatrašanās pakalpojumus Telefonica pamata platjoslas tīklam lauku teritorijās un mobilajiem operatoriem. Apjomradīto ietaupījumu dēļ DTT tīkla operatori var gūt ienākumus no publiski finansētas infrastruktūras. |
| --- | --- |

(155)

Pateicoties publiskā sektora subsīdijai, šie publiskie uzņēmumi II zonā tagad var nodrošināt DTT tīklu ekspluatāciju. Tie arī var izmantot jauno infrastruktūru, lai sniegtu citus pakalpojumus, piemēram, WiMax (bezvadu platjoslas standarti, ar kuriem var nodrošināt fiksētos vai mobilos platjoslas sakarus), ciparu formāta radio, mobilās televīzijas (DVB-H) pakalpojumus vai līdzāsatrašanās pakalpojumus Telefonica pamata platjoslas tīklam lauku teritorijās un mobilajiem operatoriem. Apjomradīto ietaupījumu dēļ DTT tīkla operatori var gūt ienākumus no publiski finansētas infrastruktūras.

DTT

WiMax

DVB-H

Telefonica

DTT

| (156) | Skaitliski izsakāmā publiskajiem uzņēmumiem radītā priekšrocība ir pārklājuma paplašināšanai piešķirto līdzekļu summa. |
| --- | --- |

(156)

Skaitliski izsakāmā publiskajiem uzņēmumiem radītā priekšrocība ir pārklājuma paplašināšanai piešķirto līdzekļu summa.

| (157) | Otrkārt, vairāki autonomie apgabali (83) paši sarīkoja reģionālus konkursus par DTT pārklājuma paplašināšanu. Spānija apgalvo, ka vairums konkursu attiecās uz aparatūras un aprīkojuma piegādi un ka uzņēmumi, kuri tajos uzvarēja, bija aparatūras piegādātāji. Tā tas bija arī konkursos, kuros uzvarēja Abertis un ar to saistītie uzņēmumi – Tradia un Retevisión. Tomēr, ņemot vērā izmeklēšanā konstatēto, jāsecina, ka ievērojams konkursu skaits attiecās uz pārklājuma paplašināšanu, nevis tikai aprīkojuma piegādi (84). Tāpēc pretēji Spānijas apgalvotajam Komisija uzskata, ka Abertis un citi uzņēmumi šajos konkursos piedalījās kā tīkla operatori (85). Šajā gadījumā attiecīgo konkursu uzvarētāji ieguva konkurences priekšrocību attiecībā pret citiem tīkla operatoriem, kuri nemaz nevarēja piedalīties atlases procesā. Tiem radītā priekšrocība ir paplašināšanai piešķirto līdzekļu summa, ko tie ieguva konkursā, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips. |
| --- | --- |

(157)

Otrkārt, vairāki autonomie apgabali (83) paši sarīkoja reģionālus konkursus par DTT pārklājuma paplašināšanu. Spānija apgalvo, ka vairums konkursu attiecās uz aparatūras un aprīkojuma piegādi un ka uzņēmumi, kuri tajos uzvarēja, bija aparatūras piegādātāji. Tā tas bija arī konkursos, kuros uzvarēja Abertis un ar to saistītie uzņēmumi – Tradia un Retevisión. Tomēr, ņemot vērā izmeklēšanā konstatēto, jāsecina, ka ievērojams konkursu skaits attiecās uz pārklājuma paplašināšanu, nevis tikai aprīkojuma piegādi (84). Tāpēc pretēji Spānijas apgalvotajam Komisija uzskata, ka Abertis un citi uzņēmumi šajos konkursos piedalījās kā tīkla operatori (85). Šajā gadījumā attiecīgo konkursu uzvarētāji ieguva konkurences priekšrocību attiecībā pret citiem tīkla operatoriem, kuri nemaz nevarēja piedalīties atlases procesā. Tiem radītā priekšrocība ir paplašināšanai piešķirto līdzekļu summa, ko tie ieguva konkursā, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips.

83

DTT

Abertis

Tradia

Retevisión

84

Abertis

85

| (158) | Treškārt, daži autonomie apgabali (86) piešķīra DTT pārklājuma paplašināšanai paredzētos līdzekļus pilsētu padomēm. Spānija apgalvo, ka šī darbība bija tikai dažādu pārvaldes iestāžu līdzekļu savstarpēja nodošana un ka, paplašinot tīklus, kuri pieder pilsētu padomēm, tās vienkārši īstenoja savus administratīvos pienākumus pret iedzīvotājiem. Tomēr Spānija atzīst, ka vietējās korporācijas rīkojās kā tīkla operatori, ka daudzas no tām ir reģistrētas CMT tīkla operatoru sarakstā un ka tās īstenoja tīkla paplašināšanu, atsevišķos gadījumos rīkojot konkursa procedūru. Tāpēc Komisija uzskata, ka tad, ja vietējās korporācijas rīkojas kā vietējā DTT tīkla operatori, tās ir atbalsta tiešās labuma guvējas. To iegūtā priekšrocība ir reģionālo un centrālo iestāžu piešķirtie līdzekļi pārklājuma paplašināšanai. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kad paplašināšanu daļēji finansēja ar vietējās korporācijas pašu resursiem – tas uzskatāms par atbalstu uzņēmumam vai darbībai. |
| --- | --- |

(158)

Treškārt, daži autonomie apgabali (86) piešķīra DTT pārklājuma paplašināšanai paredzētos līdzekļus pilsētu padomēm. Spānija apgalvo, ka šī darbība bija tikai dažādu pārvaldes iestāžu līdzekļu savstarpēja nodošana un ka, paplašinot tīklus, kuri pieder pilsētu padomēm, tās vienkārši īstenoja savus administratīvos pienākumus pret iedzīvotājiem. Tomēr Spānija atzīst, ka vietējās korporācijas rīkojās kā tīkla operatori, ka daudzas no tām ir reģistrētas CMT tīkla operatoru sarakstā un ka tās īstenoja tīkla paplašināšanu, atsevišķos gadījumos rīkojot konkursa procedūru. Tāpēc Komisija uzskata, ka tad, ja vietējās korporācijas rīkojas kā vietējā DTT tīkla operatori, tās ir atbalsta tiešās labuma guvējas. To iegūtā priekšrocība ir reģionālo un centrālo iestāžu piešķirtie līdzekļi pārklājuma paplašināšanai. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kad paplašināšanu daļēji finansēja ar vietējās korporācijas pašu resursiem – tas uzskatāms par atbalstu uzņēmumam vai darbībai.

86

DTT

CMT

DTT

| (159) | Kopumā galvenie konkursu labuma guvēji bija Abertis un Retevisión. Pieejamā informācija kopumā liecina, ka to kopējā saņemtā summa bija aptuveni puse no visiem pārklājuma paplašināšanai paredzētajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(159)

Kopumā galvenie konkursu labuma guvēji bija Abertis un Retevisión. Pieejamā informācija kopumā liecina, ka to kopējā saņemtā summa bija aptuveni puse no visiem pārklājuma paplašināšanai paredzētajiem līdzekļiem.

Abertis

Retevisión

| (160) | Turklāt vairāki autonomie apgabali piešķīra valsts atbalstu tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai. Šos uzdevumus veica vai nu publiskie uzņēmumi, vai pilsētu padomes, vai arī konkursu uzvarētāji, piemēram, pārraides centru īpašnieki. Spānijas centrālās iestādes norādīja, ka tās neuzlika par pienākumu nodrošināt ciparu formātam pielāgoto tīklu ekspluatāciju un uzturēšanu un ka šis jautājums bija autonomo apgabalu kompetencē. Izmeklēšanas laikā vairāki autonomie apgabali iesniedza skaitliskus datus, kuri liecināja, ka tie tiešām finansēja II zonas pārraides centru ekspluatāciju un uzturēšanu, jo īpaši sākot no 2009. gada, kad beidzās sākotnējais ar konkursu uzvarētājiem noslēgtajos līgumos paredzētais divus gadus ilgais ekspluatācijas un uzturēšanas periods. Uzņēmumi, kam uzticēta II zonas ciparu formātam pielāgoto zemes tīklu ekspluatācija un uzturēšana, ir šā atbalsta tiešie labuma guvēji. |
| --- | --- |

(160)

Turklāt vairāki autonomie apgabali piešķīra valsts atbalstu tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai. Šos uzdevumus veica vai nu publiskie uzņēmumi, vai pilsētu padomes, vai arī konkursu uzvarētāji, piemēram, pārraides centru īpašnieki. Spānijas centrālās iestādes norādīja, ka tās neuzlika par pienākumu nodrošināt ciparu formātam pielāgoto tīklu ekspluatāciju un uzturēšanu un ka šis jautājums bija autonomo apgabalu kompetencē. Izmeklēšanas laikā vairāki autonomie apgabali iesniedza skaitliskus datus, kuri liecināja, ka tie tiešām finansēja II zonas pārraides centru ekspluatāciju un uzturēšanu, jo īpaši sākot no 2009. gada, kad beidzās sākotnējais ar konkursu uzvarētājiem noslēgtajos līgumos paredzētais divus gadus ilgais ekspluatācijas un uzturēšanas periods. Uzņēmumi, kam uzticēta II zonas ciparu formātam pielāgoto zemes tīklu ekspluatācija un uzturēšana, ir šā atbalsta tiešie labuma guvēji.

| (161) | Visbeidzot, vispārīgākā līmenī Abertis priekšrocību rada arī tas, ka Spānijas bezmaksas televīzijas signālu pārraides tirgū darbību nevar sākt citi platformas operatori (87). |
| --- | --- |

(161)

Visbeidzot, vispārīgākā līmenī Abertis priekšrocību rada arī tas, ka Spānijas bezmaksas televīzijas signālu pārraides tirgū darbību nevar sākt citi platformas operatori (87).

Abertis

87

Atbalsta netiešie labuma guvēji

Atbalsta netiešie labuma guvēji

| (162) | Tīkla operatori. Atbalsta netiešie labuma guvēji ir tīkla operatori, kuri piedalījās un uzvarēja 154. apsvērumā aprakstītajos pirmā veida pārklājuma paplašināšanas konkursos, ko rīkoja publiskie uzņēmumi. Publiskie uzņēmumi nepaplašināja pārklājumu paši un nepaturēja tam paredzētos līdzekļus; tie toties novirzīja finansējumu tīkla operatoriem, rīkojot konkursus par paplašināšanu. Paplašināšanas konkursos varēja piedalīties tikai zemes tīkla operatori. Tādējādi satelītu operatoru izslēgšana radīja tiem priekšrocību. Turklāt, tā kā tirgū darbojās neliels skaits operatoru, zemes tīklu operatori saskārās tikai ar ierobežotu konkurences spiedienu. Kā iepriekš norādīts attiecībā uz tiešajiem labuma guvējiem, tīkla operatoriem priekšrocību rada arī iespēja izmantot jauno infrastruktūru citu pakalpojumu (piemēram, WiMax, ciparu formāta radio, mobilās televīzijas u. c.) sniegšanai. Šo tīkla operatoru saņemtā priekšrocība skaitliski izsakāma kā pēc pārklājuma paplašināšanas konkursa saņemto līdzekļu summa (88). |
| --- | --- |

(162)

Tīkla operatori. Atbalsta netiešie labuma guvēji ir tīkla operatori, kuri piedalījās un uzvarēja 154. apsvērumā aprakstītajos pirmā veida pārklājuma paplašināšanas konkursos, ko rīkoja publiskie uzņēmumi. Publiskie uzņēmumi nepaplašināja pārklājumu paši un nepaturēja tam paredzētos līdzekļus; tie toties novirzīja finansējumu tīkla operatoriem, rīkojot konkursus par paplašināšanu. Paplašināšanas konkursos varēja piedalīties tikai zemes tīkla operatori. Tādējādi satelītu operatoru izslēgšana radīja tiem priekšrocību. Turklāt, tā kā tirgū darbojās neliels skaits operatoru, zemes tīklu operatori saskārās tikai ar ierobežotu konkurences spiedienu. Kā iepriekš norādīts attiecībā uz tiešajiem labuma guvējiem, tīkla operatoriem priekšrocību rada arī iespēja izmantot jauno infrastruktūru citu pakalpojumu (piemēram, WiMax, ciparu formāta radio, mobilās televīzijas u. c.) sniegšanai. Šo tīkla operatoru saņemtā priekšrocība skaitliski izsakāma kā pēc pārklājuma paplašināšanas konkursa saņemto līdzekļu summa (88).

Tīkla operatori.

WiMax

88

| (163) | Aparatūras piegādātāji. Atšķirībā no tīkla operatoriem aparatūras piegādātājus neuzskata par netiešiem labuma guvējiem, jo tie neguva selektīvu priekšrocību. Šajā gadījumā tāpat kā attiecībā uz ciparu dekoderiem Itālijā (89) nebija iespējams nodalīt dažādu ciparu infrastruktūras veidu ražotāju kategorijas, jo ražotājiem būtu jāspēj ražot jebkādu aprīkojumu. Uzņēmumi, kuri uzvarēja konkursos, neatšķiras no tādu uzņēmumu grupas, kas piedalītos konkursos, ja shēma attiecībā uz platformu operatoriem būtu bijusi tehnoloģiski neitrāla (90). Spānijā uzņēmumi, kuri integrē, uzstāda un piegādā DTT pārklājuma paplašināšanai vajadzīgo aparatūru, parasti piedāvā arī citus pakalpojumus. Šāda aprīkojuma ražotāji, kā arī telesakaru operatori var piedāvāt arī zemes vai satelīta televīzijas risinājumus vai arī to kombināciju (91). |
| --- | --- |

(163)

Aparatūras piegādātāji. Atšķirībā no tīkla operatoriem aparatūras piegādātājus neuzskata par netiešiem labuma guvējiem, jo tie neguva selektīvu priekšrocību. Šajā gadījumā tāpat kā attiecībā uz ciparu dekoderiem Itālijā (89) nebija iespējams nodalīt dažādu ciparu infrastruktūras veidu ražotāju kategorijas, jo ražotājiem būtu jāspēj ražot jebkādu aprīkojumu. Uzņēmumi, kuri uzvarēja konkursos, neatšķiras no tādu uzņēmumu grupas, kas piedalītos konkursos, ja shēma attiecībā uz platformu operatoriem būtu bijusi tehnoloģiski neitrāla (90). Spānijā uzņēmumi, kuri integrē, uzstāda un piegādā DTT pārklājuma paplašināšanai vajadzīgo aparatūru, parasti piedāvā arī citus pakalpojumus. Šāda aprīkojuma ražotāji, kā arī telesakaru operatori var piedāvāt arī zemes vai satelīta televīzijas risinājumus vai arī to kombināciju (91).

Aparatūras piegādātāji.

89

90

DTT

91

| (164) | Ar attiecīgo pasākumu – ne tā mērķi, ne vispārējo struktūru – nav mēģināts radīt priekšrocību ražotājiem. Protams, jebkāda ciparu formātam labvēlīga valsts politika (pat tehnoloģiski visneitrālākā) būtu labvēlīga ciparu tehnoloģijas aprīkojuma ražotājiem. Tāpēc to, ka pasākuma dēļ aprīkojuma ražotāji guva labumu no pārdošanas ienākumu pieauguma, var uzskatīt par mehānisku ekonomisku blakusefektu. Būtībā jebkāds valsts atbalsts rada lejupēju ietekmi uz valsts atbalsta saņēmēja piegādātājiem. Tomēr tas nenozīmē, ka šiem piegādātājiem tiek radīta selektīva priekšrocība. Tā kā atbalsts nebija paredzēts aparatūras piegādātājiem, paredzētā netiešā ietekme uz tiem neattiecās. Turklāt, tā kā tos izvēlējās pārredzamās konkursa procedūrās, kurās varēja piedalīties jebkurš aprīkojuma piegādātājs, tostarp no citām dalībvalstīm, maz ticams, ka tie guva sevišķi lielu peļņu. |
| --- | --- |

(164)

Ar attiecīgo pasākumu – ne tā mērķi, ne vispārējo struktūru – nav mēģināts radīt priekšrocību ražotājiem. Protams, jebkāda ciparu formātam labvēlīga valsts politika (pat tehnoloģiski visneitrālākā) būtu labvēlīga ciparu tehnoloģijas aprīkojuma ražotājiem. Tāpēc to, ka pasākuma dēļ aprīkojuma ražotāji guva labumu no pārdošanas ienākumu pieauguma, var uzskatīt par mehānisku ekonomisku blakusefektu. Būtībā jebkāds valsts atbalsts rada lejupēju ietekmi uz valsts atbalsta saņēmēja piegādātājiem. Tomēr tas nenozīmē, ka šiem piegādātājiem tiek radīta selektīva priekšrocība. Tā kā atbalsts nebija paredzēts aparatūras piegādātājiem, paredzētā netiešā ietekme uz tiem neattiecās. Turklāt, tā kā tos izvēlējās pārredzamās konkursa procedūrās, kurās varēja piedalīties jebkurš aprīkojuma piegādātājs, tostarp no citām dalībvalstīm, maz ticams, ka tie guva sevišķi lielu peļņu.

| (165) | Televīzijas raidorganizācijas. Spānija ir pietiekami pierādījusi, ka pārklājuma paplašināšana neradīja priekšrocības zemes televīzijas raidorganizācijām. Pretēji situācijai I zonā televīzijas raidorganizācijas atteicās maksāt par pielāgošanu ciparu formātam II zonā, jo tas neradītu papildu ienākumus. Faktiski, tā kā šajā zonā ir maz iedzīvotāju un tie, šķiet, nav reklāmdevēju komerciālā mērķauditorija, televīzijas raidorganizācijas pēc pārklājuma paplašināšanas II zonā nevarēja ievērojami palielināt reklāmas maksas. Tāpēc zemes televīzijas raidorganizācijas nav izmeklējamā pasākuma netiešās labuma guvējas. |
| --- | --- |

(165)

Televīzijas raidorganizācijas. Spānija ir pietiekami pierādījusi, ka pārklājuma paplašināšana neradīja priekšrocības zemes televīzijas raidorganizācijām. Pretēji situācijai I zonā televīzijas raidorganizācijas atteicās maksāt par pielāgošanu ciparu formātam II zonā, jo tas neradītu papildu ienākumus. Faktiski, tā kā šajā zonā ir maz iedzīvotāju un tie, šķiet, nav reklāmdevēju komerciālā mērķauditorija, televīzijas raidorganizācijas pēc pārklājuma paplašināšanas II zonā nevarēja ievērojami palielināt reklāmas maksas. Tāpēc zemes televīzijas raidorganizācijas nav izmeklējamā pasākuma netiešās labuma guvējas.

Televīzijas raidorganizācijas.

6.2.1.3.   Selektivitāte

| (166) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu atbalsts ir pasākumi, ko piešķir dalībvalstis vai no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, “dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Šis kritērijs palīdz noteikt pasākumus, kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētām tautsaimniecības nozarēm. |
| --- | --- |

(166)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu atbalsts ir pasākumi, ko piešķir dalībvalstis vai no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, “dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Šis kritērijs palīdz noteikt pasākumus, kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētām tautsaimniecības nozarēm.

dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai

| (167) | Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgais pasākums attiecas uz apraides nozari un šajā nozarē – apraides signāla pārraidi. Attiecīgais pasākums ir paredzēts uzņēmumiem, kas darbojas tikai noteiktos apraides nozares segmentos, proti, apraides signāla pārraides segmentā (92). |
| --- | --- |

(167)

Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgais pasākums attiecas uz apraides nozari un šajā nozarē – apraides signāla pārraidi. Attiecīgais pasākums ir paredzēts uzņēmumiem, kas darbojas tikai noteiktos apraides nozares segmentos, proti, apraides signāla pārraides segmentā (92).

92

| (168) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru pasākums ir selektīvs “tikai tad, ja konkrētā tiesiskā regulējuma ietvaros šis pasākums sniedz priekšrocību dažiem uzņēmumiem, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem no citām nozarēm vai tās pašas nozares, kuri attiecībā uz šī regulējuma mērķi ir salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā” (93). |
| --- | --- |

(168)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru pasākums ir selektīvs “tikai tad, ja konkrētā tiesiskā regulējuma ietvaros šis pasākums sniedz priekšrocību dažiem uzņēmumiem, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem no citām nozarēm vai tās pašas nozares, kuri attiecībā uz šī regulējuma mērķi ir salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā” (93).

tikai tad, ja konkrētā tiesiskā regulējuma ietvaros šis pasākums sniedz priekšrocību dažiem uzņēmumiem, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem no citām nozarēm vai tās pašas nozares, kuri attiecībā uz šī regulējuma mērķi ir salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā

93

a)   Ar pasākuma selektivitāti saistītie galvenie argumenti

| (169) | Ņemot vērā, ka atbalsts ir sniegts subsīdiju veidā, atsauces sistēma šajā gadījumā ir parastie tirgus apstākļi, kādos uzņēmumiem būtu jādarbojas. Atsauces sistēmas mērķis nav piešķirt subsīdijas, jo parastos tirgus apstākļos operatori sedz savas izmaksas paši. Kā paskaidrots 244. apsvērumā, izmeklējamā pasākuma mērķis bija paātrināt pāreju uz ciparu formātu un paplašināt pārklājumu II zonā. Pasākums ir atkāpe no atsauces sistēmas (t. i., parastiem tirgus apstākļiem), jo tas samazina konkrētu uzņēmumu parastās izmaksas. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā, ka atbalsts ir sniegts subsīdiju veidā, atsauces sistēma šajā gadījumā ir parastie tirgus apstākļi, kādos uzņēmumiem būtu jādarbojas. Atsauces sistēmas mērķis nav piešķirt subsīdijas, jo parastos tirgus apstākļos operatori sedz savas izmaksas paši. Kā paskaidrots 244. apsvērumā, izmeklējamā pasākuma mērķis bija paātrināt pāreju uz ciparu formātu un paplašināt pārklājumu II zonā. Pasākums ir atkāpe no atsauces sistēmas (t. i., parastiem tirgus apstākļiem), jo tas samazina konkrētu uzņēmumu parastās izmaksas.

| (170) | Tāpēc shēmas labuma guvēji ir labvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri darbojas visās citās nozarēs un tajā pašā nozarē un kuriem jāsedz savas izmaksas pašiem. Tāpēc pasākums ir prima facie selektīvs. |
| --- | --- |

(170)

Tāpēc shēmas labuma guvēji ir labvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri darbojas visās citās nozarēs un tajā pašā nozarē un kuriem jāsedz savas izmaksas pašiem. Tāpēc pasākums ir prima facie selektīvs.

prima facie

b)   Ar pasākuma selektivitāti saistītie papildu argumenti

| (171) | Dažas puses apgalvoja, ka selektivitātes nebija, jo zemes ciparu tīkla operatori esot atbildīgi par uzdevumu sniegt sabiedrisko pakalpojumu. Kā tiks paskaidrots šā lēmuma 6.2.1.4. iedaļā, tie tomēr nav atbildīgi par minētā uzdevuma veikšanu (94). Turklāt būtu jāatgādina, ka pasākums aizvien ir selektīvs, pat ja tā mērķis ir dot finansiālu priekšroku organizācijām, kuras tiek uzskatītas par sociālā ziņā to pelnījušām (95) vai tādām, kas rada tādu labvēlīgu ietekmi uz tautsaimniecību, kura pārsniedz to individuālās intereses (96). Tāpēc labvēlīgā ietekme, ko rada apraides signāla pielāgošana ciparu formātam, nevar mainīt secinājumu par pasākuma prima facie selektivitāti. |
| --- | --- |

(171)

Dažas puses apgalvoja, ka selektivitātes nebija, jo zemes ciparu tīkla operatori esot atbildīgi par uzdevumu sniegt sabiedrisko pakalpojumu. Kā tiks paskaidrots šā lēmuma 6.2.1.4. iedaļā, tie tomēr nav atbildīgi par minētā uzdevuma veikšanu (94). Turklāt būtu jāatgādina, ka pasākums aizvien ir selektīvs, pat ja tā mērķis ir dot finansiālu priekšroku organizācijām, kuras tiek uzskatītas par sociālā ziņā to pelnījušām (95) vai tādām, kas rada tādu labvēlīgu ietekmi uz tautsaimniecību, kura pārsniedz to individuālās intereses (96). Tāpēc labvēlīgā ietekme, ko rada apraides signāla pielāgošana ciparu formātam, nevar mainīt secinājumu par pasākuma prima facie selektivitāti.

94

95

96

prima facie

| (172) | Jebkurā gadījumā, pat ja atsauces sistēma būtu aprobežojusies ar apraides nozari (kas neatbilst patiesībai) un pat ja par atsauces sistēmas mērķi tiktu uzskatīta ciparu formāta apraides signāla pārraide (kas arī neatbilst patiesībai), būtu jānorāda, ka apraides nozarē parasti vairākas platformas konkurē savā starpā un visas šīs platformas (piemēram, zemes, kabeļtelevīzijas, satelītu vai DSL tīkli) spēj sniegt pakalpojumus ciparu formāta apraides signāla pārraidei. |
| --- | --- |

(172)

Jebkurā gadījumā, pat ja atsauces sistēma būtu aprobežojusies ar apraides nozari (kas neatbilst patiesībai) un pat ja par atsauces sistēmas mērķi tiktu uzskatīta ciparu formāta apraides signāla pārraide (kas arī neatbilst patiesībai), būtu jānorāda, ka apraides nozarē parasti vairākas platformas konkurē savā starpā un visas šīs platformas (piemēram, zemes, kabeļtelevīzijas, satelītu vai DSL tīkli) spēj sniegt pakalpojumus ciparu formāta apraides signāla pārraidei.

DSL

| (173) | Pasākuma selektivitāti novērtētu, ņemot vērā visus uzņēmumus, kas nodrošina vai spēj nodrošināt ciparu formāta apraides pārklājuma paplašināšanu II zonā (97). Ja tīkla operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas, nevis zemes tehnoloģiju, jo īpaši satelītsakaru tehnoloģiju, spēj sniegt pakalpojumus, lai paplašinātu pārklājumu II zonā, tie būtu uzskatāmi par tādiem, kas atrodas salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķus. |
| --- | --- |

(173)

Pasākuma selektivitāti novērtētu, ņemot vērā visus uzņēmumus, kas nodrošina vai spēj nodrošināt ciparu formāta apraides pārklājuma paplašināšanu II zonā (97). Ja tīkla operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas, nevis zemes tehnoloģiju, jo īpaši satelītsakaru tehnoloģiju, spēj sniegt pakalpojumus, lai paplašinātu pārklājumu II zonā, tie būtu uzskatāmi par tādiem, kas atrodas salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķus.

97

| (174) | Spānija apgalvoja, ka zemes un satelītsakaru tehnoloģijas nevar uzskatīt par tādām, kas atrodas salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. Spānija skaidro, ka DTT tehnoloģijas un citu tehnoloģiju tiesiskais regulējums ir ļoti atšķirīgs. Laikā, kad tika pieņemti attiecīgie pasākumi, dažādi tiesību akti reglamentēja dažādas tehnoloģijas (98). Spānija uzskata, ka, lai gan pašlaik visus audiovizuālos pakalpojumus reglamentē 2010. gada 31. marta Vispārējais likums 7/2010 par audiovizuālo komunikāciju, DTT tehnoloģijas un citu tehnoloģiju tiesiskais regulējums joprojām atšķiras. Turklāt Spānija uzskata, ka DTT tehnoloģija ir rentablāka nekā satelītsakaru tehnoloģija un DTT jau ir plaši pieejama Spānijā (I zonā), un DTT ieviešana II zonā balstījās uz apraides infrastruktūru, kas jau piederēja operatoriem. Spānija apgalvo, ka uzņēmumi, kas izmanto satelītsakaru tehnoloģijas, netika diskriminēti, jo šīs citas tehnoloģijas nav līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā kā DTT. |
| --- | --- |

(174)

Spānija apgalvoja, ka zemes un satelītsakaru tehnoloģijas nevar uzskatīt par tādām, kas atrodas salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. Spānija skaidro, ka DTT tehnoloģijas un citu tehnoloģiju tiesiskais regulējums ir ļoti atšķirīgs. Laikā, kad tika pieņemti attiecīgie pasākumi, dažādi tiesību akti reglamentēja dažādas tehnoloģijas (98). Spānija uzskata, ka, lai gan pašlaik visus audiovizuālos pakalpojumus reglamentē 2010. gada 31. marta Vispārējais likums 7/2010 par audiovizuālo komunikāciju, DTT tehnoloģijas un citu tehnoloģiju tiesiskais regulējums joprojām atšķiras. Turklāt Spānija uzskata, ka DTT tehnoloģija ir rentablāka nekā satelītsakaru tehnoloģija un DTT jau ir plaši pieejama Spānijā (I zonā), un DTT ieviešana II zonā balstījās uz apraides infrastruktūru, kas jau piederēja operatoriem. Spānija apgalvo, ka uzņēmumi, kas izmanto satelītsakaru tehnoloģijas, netika diskriminēti, jo šīs citas tehnoloģijas nav līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā kā DTT.

DTT

98

DTT

DTT

DTT

DTT

DTT

| (175) | Iepriekš minētos argumentus nevar pieņemt. Komisija uzskata, ka tam, ka uz dažādām tehnoloģijām attiecas dažādi īpaši noteikumi, nav nozīmes, novērtējot selektivitātes kritēriju šajā gadījumā. Saistībā ar regulējuma atšķirībām Cellnex atsaucās uz spriedumu lietā Eventech (99), kurā Tiesa norādīja, ka, atļaujot Londonas taksometriem braukt pa autobusu joslām, vienlaikus aizliedzot privāti īrētajām automašīnām ar šoferi braukt pa šīm joslas, nešķiet, ka tiek piešķirta selektīva ekonomiska priekšrocības Londonas taksometriem. Komisija uzskata, ka lietai Eventech ir ierobežota nozīme šajā lietā, jo fakti minētajā lietā ir ļoti atšķirīgi. Eventech lietā abu operatoru grupu piedāvātie pakalpojumi (t. i., Londonas taksometri un privāti īrētas automašīnas ar šoferi) bija diezgan atšķirīgi (100). Šajā gadījumā DTT un satelītsakaru teholoģija varētu sniegt būtībā vienu un to pašu pakalpojumu (t. i., ciparu televīzijas signāla pārraidi II zonā). Šo divu tehnoloģiju regulējuma atšķirības neizraisa dažādu pakalpojumu sniegšanu. Turklāt lieta Eventech attiecās uz regulatīvu pasākumu, proti, aizliegumu braukt pa autobusu joslām, kas ir tieši saistīts ar transporta sistēmas drošību un efektivitāti (101). Turpretī izskatāmā lieta attiecas uz valsts subsīdiju, nevis regulatīvu pasākumu. Vēl jo vairāk, attiecīgais pasākums nav regulatīvā pasākuma neizbēgamas sekas, kas var ietekmēt pārraides tīkla drošību un efektivitāti un būtu objektīvi pamatotas. |
| --- | --- |

(175)

Iepriekš minētos argumentus nevar pieņemt. Komisija uzskata, ka tam, ka uz dažādām tehnoloģijām attiecas dažādi īpaši noteikumi, nav nozīmes, novērtējot selektivitātes kritēriju šajā gadījumā. Saistībā ar regulējuma atšķirībām Cellnex atsaucās uz spriedumu lietā Eventech (99), kurā Tiesa norādīja, ka, atļaujot Londonas taksometriem braukt pa autobusu joslām, vienlaikus aizliedzot privāti īrētajām automašīnām ar šoferi braukt pa šīm joslas, nešķiet, ka tiek piešķirta selektīva ekonomiska priekšrocības Londonas taksometriem. Komisija uzskata, ka lietai Eventech ir ierobežota nozīme šajā lietā, jo fakti minētajā lietā ir ļoti atšķirīgi. Eventech lietā abu operatoru grupu piedāvātie pakalpojumi (t. i., Londonas taksometri un privāti īrētas automašīnas ar šoferi) bija diezgan atšķirīgi (100). Šajā gadījumā DTT un satelītsakaru teholoģija varētu sniegt būtībā vienu un to pašu pakalpojumu (t. i., ciparu televīzijas signāla pārraidi II zonā). Šo divu tehnoloģiju regulējuma atšķirības neizraisa dažādu pakalpojumu sniegšanu. Turklāt lieta Eventech attiecās uz regulatīvu pasākumu, proti, aizliegumu braukt pa autobusu joslām, kas ir tieši saistīts ar transporta sistēmas drošību un efektivitāti (101). Turpretī izskatāmā lieta attiecas uz valsts subsīdiju, nevis regulatīvu pasākumu. Vēl jo vairāk, attiecīgais pasākums nav regulatīvā pasākuma neizbēgamas sekas, kas var ietekmēt pārraides tīkla drošību un efektivitāti un būtu objektīvi pamatotas.

Cellnex

Eventech

99

Eventech

Eventech

100

DTT

Eventech

101

| (176) | Pārklājuma paplašināšanai II zonā būtu bijis iespējams izmantot dažādas tehnoloģijas. Tehnoloģiju regulējuma atšķirības neietekmē šo dažādo tehnoloģiju (t. i., DTT un satelītsakaru tehnoloģijas) iespējas piedāvāt pakalpojumus televīzijas signālu pārraidei II zonā. Komisija uzskata, ka citas tehnoloģijas, kas nav DTT, jo īpaši satelītsakaru tehnoloģija, varētu sniegt televīzijas signāla pārraides pakalpojumus II zonā turpmāk minēto iemeslu dēļ.






  — | Pirmkārt, kā paskaidrots 226. apsvērumā, Astra 2008. gadā uzvarēja konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā. Satelītu operatora interese par pakalpojumu sniegšanu konkurencē ar zemes platformu liecina, ka satelītu operatori spēj nodrošināt līdzīgus pakalpojumus (102). |
| --- | --- | --- |

(176)

Pārklājuma paplašināšanai II zonā būtu bijis iespējams izmantot dažādas tehnoloģijas. Tehnoloģiju regulējuma atšķirības neietekmē šo dažādo tehnoloģiju (t. i., DTT un satelītsakaru tehnoloģijas) iespējas piedāvāt pakalpojumus televīzijas signālu pārraidei II zonā. Komisija uzskata, ka citas tehnoloģijas, kas nav DTT, jo īpaši satelītsakaru tehnoloģija, varētu sniegt televīzijas signāla pārraides pakalpojumus II zonā turpmāk minēto iemeslu dēļ.

DTT

DTT

—

Pirmkārt, kā paskaidrots 226. apsvērumā, Astra 2008. gadā uzvarēja konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā. Satelītu operatora interese par pakalpojumu sniegšanu konkurencē ar zemes platformu liecina, ka satelītu operatori spēj nodrošināt līdzīgus pakalpojumus (102).

Astra

102

| — | Otrkārt, Spānijā satelītu platformu izmanto pārklājuma paplašināšanai III zonā. Nav tehnisku vai kvalitatīvu iemeslu, kāpēc tehnoloģiju, ko var izmantot III zonā, nevarētu izmantot arī II zonā. Turklāt faktiski pārraidi, kurai izmanto satelītu platformu, faktiski izmanto arī II zonā, lai atbalstītu zemes DTT pārraidi. Šādus pakalpojumus nodrošina satelītu operators Hispasat
   (103). |
| --- | --- |

—

Otrkārt, Spānijā satelītu platformu izmanto pārklājuma paplašināšanai III zonā. Nav tehnisku vai kvalitatīvu iemeslu, kāpēc tehnoloģiju, ko var izmantot III zonā, nevarētu izmantot arī II zonā. Turklāt faktiski pārraidi, kurai izmanto satelītu platformu, faktiski izmanto arī II zonā, lai atbalstītu zemes DTT pārraidi. Šādus pakalpojumus nodrošina satelītu operators Hispasat
   (103).

DTT

Hispasat

103

| — | Treškārt, ilustrācijai, citas dalībvalstis (piemēram, Francija, Īrija (104)) arī izmanto satelīta pakalpojumus, lai ieviestu ciparu formāta apraidi attālākās zonās. |
| --- | --- |

—

Treškārt, ilustrācijai, citas dalībvalstis (piemēram, Francija, Īrija (104)) arī izmanto satelīta pakalpojumus, lai ieviestu ciparu formāta apraidi attālākās zonās.

104

| — | Ceturtkārt, kā paskaidrots 228. apsvērumā, vairāki valsts un privātie kanāli, kas tiek izplatīti, izmantojot zemes platformu, tiek pārraidīti arī, izmantojot satelītu platformas. |
| --- | --- |

—

Ceturtkārt, kā paskaidrots 228. apsvērumā, vairāki valsts un privātie kanāli, kas tiek izplatīti, izmantojot zemes platformu, tiek pārraidīti arī, izmantojot satelītu platformas.

| — | Visbeidzot, kā paskaidrots 232. apsvērumā, saskaņā ar 2010. gada maija datiem DTT pārklājums ir nodrošināts 98,85 % Spānijas iedzīvotāju, taču tikai 93,5 % mājsaimniecību skatās televīziju, ko pārraida ar zemes platformu. Tādējādi 5 % mājsaimniecību ir pieejama DTT, tomēr tās izvēlas to neizmantot, jo lielākajā daļā mājsaimniecību ir abonēta maksas satelīta televīzija. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, kā paskaidrots 232. apsvērumā, saskaņā ar 2010. gada maija datiem DTT pārklājums ir nodrošināts 98,85 % Spānijas iedzīvotāju, taču tikai 93,5 % mājsaimniecību skatās televīziju, ko pārraida ar zemes platformu. Tādējādi 5 % mājsaimniecību ir pieejama DTT, tomēr tās izvēlas to neizmantot, jo lielākajā daļā mājsaimniecību ir abonēta maksas satelīta televīzija.

DTT

DTT

| (177) | Papildus tehniskajiem un kvalitatīvajiem kritērijiem iepriekšējā apsvērumā minētie piemēri arī norāda uz to, ka nav ekonomisku iemeslu, kāpēc citas platformas būtu ex ante jāizslēdz II zonas gadījumā. Kā sīkāk aplūkots 6.3.3.2. iedaļā, izmaksu pētījumi nepieļauj šādu iepriekšēju izslēgšanu. Kā paskaidrots 257. apsvērumā, daži no autonomajiem apgabaliem apgalvoja, ka zemes tehnoloģija ir rentablāka, un iesniedza iekšējos aprēķinus, kuros tika salīdzinātas abu tehnoloģiju izmaksas, kas rastos, izmantojot tās pārklājuma paplašināšanai. Tomēr šie aprēķini nebija pietiekami sīki un rūpīgi, lai attaisnotu zemes tehnoloģijas izvēli. Turklāt nevienu no šiem aprēķiniem neveica neatkarīgs eksperts. Līdzīgi, kā paskaidrots 256. apsvērumā, Spānijas 2007. gada ex ante pētījums pietiekami nepierāda izmaksu atšķirību starp zemes platformu un satelītu platformu. Turklāt, kā paskaidrots 258. apsvērumā, abi izmaksu pētījumi (105), ko iesniedza Abertis (tagad Cellnex), tika sagatavoti 2010. gadā, ilgi pēc tam, kad stājās spēkā apstrīdētie pasākumi. Turklāt, kā paskaidrots 260.–264. apsvērumā, 2019. gada 19. februārī iesniegtais Katalonijas pētījums un Itelazpi 2015. un 2019. gada pētījums nepietiekami pierāda, ka DTT ir rentablāka tehnoloģija nekā satelītsakaru tehnoloģija. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka satelītsakaru tehnoloģijas izmaksas nevar uzskatīt par konkurētnespējīgākām (106). |
| --- | --- |

(177)

Papildus tehniskajiem un kvalitatīvajiem kritērijiem iepriekšējā apsvērumā minētie piemēri arī norāda uz to, ka nav ekonomisku iemeslu, kāpēc citas platformas būtu ex ante jāizslēdz II zonas gadījumā. Kā sīkāk aplūkots 6.3.3.2. iedaļā, izmaksu pētījumi nepieļauj šādu iepriekšēju izslēgšanu. Kā paskaidrots 257. apsvērumā, daži no autonomajiem apgabaliem apgalvoja, ka zemes tehnoloģija ir rentablāka, un iesniedza iekšējos aprēķinus, kuros tika salīdzinātas abu tehnoloģiju izmaksas, kas rastos, izmantojot tās pārklājuma paplašināšanai. Tomēr šie aprēķini nebija pietiekami sīki un rūpīgi, lai attaisnotu zemes tehnoloģijas izvēli. Turklāt nevienu no šiem aprēķiniem neveica neatkarīgs eksperts. Līdzīgi, kā paskaidrots 256. apsvērumā, Spānijas 2007. gada ex ante pētījums pietiekami nepierāda izmaksu atšķirību starp zemes platformu un satelītu platformu. Turklāt, kā paskaidrots 258. apsvērumā, abi izmaksu pētījumi (105), ko iesniedza Abertis (tagad Cellnex), tika sagatavoti 2010. gadā, ilgi pēc tam, kad stājās spēkā apstrīdētie pasākumi. Turklāt, kā paskaidrots 260.–264. apsvērumā, 2019. gada 19. februārī iesniegtais Katalonijas pētījums un Itelazpi 2015. un 2019. gada pētījums nepietiekami pierāda, ka DTT ir rentablāka tehnoloģija nekā satelītsakaru tehnoloģija. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka satelītsakaru tehnoloģijas izmaksas nevar uzskatīt par konkurētnespējīgākām (106).

ex ante

ex ante

105

Abertis

Cellnex

Itelazpi

DTT

106

| (178) | Šo konstatējumu vēl vairāk apstiprina Komisijas Lēmums C(2014)6846 lietā SA.27408 saistībā ar zemes ciparu televīzijas izvietošanu Kastīlijā-Lamančā (107), ar ko Komisija paziņoja, ka iestāžu iesniegtie izmaksu pētījumi pietiekami nepierāda izmaksu būtisku atšķirību starp satelītsakaru un zemes tehnoloģiju. Iepriekš minēto Komisijas lēmumu pilnībā apstiprina Vispārējās tiesas (108) un Tiesas (109) spriedumi. |
| --- | --- |

(178)

Šo konstatējumu vēl vairāk apstiprina Komisijas Lēmums C(2014)6846 lietā SA.27408 saistībā ar zemes ciparu televīzijas izvietošanu Kastīlijā-Lamančā (107), ar ko Komisija paziņoja, ka iestāžu iesniegtie izmaksu pētījumi pietiekami nepierāda izmaksu būtisku atšķirību starp satelītsakaru un zemes tehnoloģiju. Iepriekš minēto Komisijas lēmumu pilnībā apstiprina Vispārējās tiesas (108) un Tiesas (109) spriedumi.

107

108

109

| (179) | Turklāt, kā izklāstīts 24. apsvērumā, zemes frekvenču nepietiekamības dēļ DTT operatori regulāri jāpārvieto uz citām frekvenču joslām. Tas rada būtiskas papildu izmaksas un turpmāku papildu valsts atbalstu. Šādas pārvietošanas izmaksas nebūtu radušās, ja, piemēram, būtu izvēlēta satelītu platforma. |
| --- | --- |

(179)

Turklāt, kā izklāstīts 24. apsvērumā, zemes frekvenču nepietiekamības dēļ DTT operatori regulāri jāpārvieto uz citām frekvenču joslām. Tas rada būtiskas papildu izmaksas un turpmāku papildu valsts atbalstu. Šādas pārvietošanas izmaksas nebūtu radušās, ja, piemēram, būtu izvēlēta satelītu platforma.

DTT

| (180) | Turklāt laikā, kad notika pārejas uz ciparu formātu, satelīta pārraide jau bija pielāgota ciparu formātam, tāpēc tai nebija nepieciešama salīdzināma aprīkojuma pielāgošana. Tas arī pamato uzskatu, ka satelīta izmaksas nevar uzskatīt par konkurētnespējīgākām. |
| --- | --- |

(180)

Turklāt laikā, kad notika pārejas uz ciparu formātu, satelīta pārraide jau bija pielāgota ciparu formātam, tāpēc tai nebija nepieciešama salīdzināma aprīkojuma pielāgošana. Tas arī pamato uzskatu, ka satelīta izmaksas nevar uzskatīt par konkurētnespējīgākām.

| (181) | Tas, ka satelītu izmaksas nevar uzskatīt par konkurētnespējīgākām, arī apstiprina uzskatu, ka satelīta un zemes tehnoloģijas ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķus. |
| --- | --- |

(181)

Tas, ka satelītu izmaksas nevar uzskatīt par konkurētnespējīgākām, arī apstiprina uzskatu, ka satelīta un zemes tehnoloģijas ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķus.

| (182) | Attiecībā uz faktiskajām atšķirībām starp DTT un satelītsakaru tehnoloģiju Spānija, Itelazpi un Cellnex arī apgalvoja, ka Spānijā, tostarp II zonā, jau bija izvietota liela daļa zemes infrastruktūras laikā, kad tika pieņemts DTT Valsts tehniskais plāns. Tie apgalvo, ka esošās infrastruktūras izmantošana rada sinerģiju un tāpēc attaisno DTT tehnoloģijas izvēli. Itelazpi apgalvo, ka pārklājuma paplašināšana neizraisīja plašu jaunu DTT centru izveidi, bet vairumā gadījumu tika uzlaboti un pārveidoti esošie zemes analogie centri. |
| --- | --- |

(182)

Attiecībā uz faktiskajām atšķirībām starp DTT un satelītsakaru tehnoloģiju Spānija, Itelazpi un Cellnex arī apgalvoja, ka Spānijā, tostarp II zonā, jau bija izvietota liela daļa zemes infrastruktūras laikā, kad tika pieņemts DTT Valsts tehniskais plāns. Tie apgalvo, ka esošās infrastruktūras izmantošana rada sinerģiju un tāpēc attaisno DTT tehnoloģijas izvēli. Itelazpi apgalvo, ka pārklājuma paplašināšana neizraisīja plašu jaunu DTT centru izveidi, bet vairumā gadījumu tika uzlaboti un pārveidoti esošie zemes analogie centri.

DTT

Itelazpi

Cellnex

DTT

DTT

Itelazpi

DTT

| (183) | Šos argumentus nevar pieņemt turpmāk minēto iemeslu dēļ. DTT tīkla izvietošanu II zonā nevar uzskatīt par vienkāršu esošā zemes analogā tīkla pielāgošanu vai uzlabošanu. Esošais zemes analogais tīkls nenozīmēja, ka jau pastāvēja esošs ciparu zemes tīkls. Zemes ciparu apraides tehnoloģija atšķiras no zemes analogās apraides. Lai paplašinātu pārklājumu, bija jāuzstāda ciparu tehnoloģijas aprīkojums jau esošajos centros, kā arī vajadzēja izveidot jaunus centrus (110) II zonā (111). |
| --- | --- |

(183)

Šos argumentus nevar pieņemt turpmāk minēto iemeslu dēļ. DTT tīkla izvietošanu II zonā nevar uzskatīt par vienkāršu esošā zemes analogā tīkla pielāgošanu vai uzlabošanu. Esošais zemes analogais tīkls nenozīmēja, ka jau pastāvēja esošs ciparu zemes tīkls. Zemes ciparu apraides tehnoloģija atšķiras no zemes analogās apraides. Lai paplašinātu pārklājumu, bija jāuzstāda ciparu tehnoloģijas aprīkojums jau esošajos centros, kā arī vajadzēja izveidot jaunus centrus (110) II zonā (111).

DTT

analogais

ciparu

110

111

| (184) | Itelazpi, Cellnex un Spānija arī apgalvoja, ka satelītu platformu operatori nevarēs iegūt signālu no televīzijas raidorganizācijām, jotelevīzijas raidorganizācijas nevēlas izmantot satelīta pārraidi. Tie arī skaidro, ka televīzijas raidorganizācijām bieži vien nav tiesību pārraidīt savu saturu, izmantojot satelītsakaru tehnoloģiju. Komisija norāda, ka šīs grūtības ir pārvaramas. Saskaņā ar Vispārējā likuma 7/2010 par audiovizuālo mediju pakalpojumiem (112) 31. pantu audiovizuālo mediju pakalpojumu licenciātiem nacionālā līmenī ir jāvienojas par savu galveno apraides kanālu pārdošanu televīzijas apraides pakalpojumu sniedzējiem, kuri izmanto jebkuru tehnoloģiju (113). Šo noteikumu mērķis ir saglabāt godīgu konkurenci un līdz ar to tehnoloģisko neitralitāti, kā tas ir norādīts Vispārējā likuma 7/2010 preambulā (114). Jebkuru strīdu, kas rodas sarunās, kas paredzētas Vispārējā likuma 7/2010 31. pantā, var iesniegt Spānijas Konkurences iestādei (CNMC, Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia). Navarras piemērs liecina, ka, izmantojot šādu procedūru, satelītu operatori var iegūt televīzijas raidorganizāciju piekrišanu savu kanālu pārraidei. Navarrā publiskā iepirkuma iestāde 2015. gada jūnijā ierosināja konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu līgumslēgšanas tiesības piešķirt uzņēmumam Astra. Pēc tam Navarras iestādes apturēja līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, jo televīzijas raidorganizācijas nepiekrita pārraidīt savu saturu, izmantojot satelītu platformu. Pēc CNMC iejaukšanās 2019. gada maijā Astra beidzot ieguva Atresmedia un Mediaset atļauju piekļūt saviem kanāliem ar konkrētiem nosacījumiem. Šis piemērs liecina, ka satelītu operatori spēj vienoties ar televīzijas raidorganizācijām un iegūt signālu no tām, lai paplašinātu pārklājumu II zonā (115). |
| --- | --- |

(184)

Itelazpi, Cellnex un Spānija arī apgalvoja, ka satelītu platformu operatori nevarēs iegūt signālu no televīzijas raidorganizācijām, jotelevīzijas raidorganizācijas nevēlas izmantot satelīta pārraidi. Tie arī skaidro, ka televīzijas raidorganizācijām bieži vien nav tiesību pārraidīt savu saturu, izmantojot satelītsakaru tehnoloģiju. Komisija norāda, ka šīs grūtības ir pārvaramas. Saskaņā ar Vispārējā likuma 7/2010 par audiovizuālo mediju pakalpojumiem (112) 31. pantu audiovizuālo mediju pakalpojumu licenciātiem nacionālā līmenī ir jāvienojas par savu galveno apraides kanālu pārdošanu televīzijas apraides pakalpojumu sniedzējiem, kuri izmanto jebkuru tehnoloģiju (113). Šo noteikumu mērķis ir saglabāt godīgu konkurenci un līdz ar to tehnoloģisko neitralitāti, kā tas ir norādīts Vispārējā likuma 7/2010 preambulā (114). Jebkuru strīdu, kas rodas sarunās, kas paredzētas Vispārējā likuma 7/2010 31. pantā, var iesniegt Spānijas Konkurences iestādei (CNMC, Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia). Navarras piemērs liecina, ka, izmantojot šādu procedūru, satelītu operatori var iegūt televīzijas raidorganizāciju piekrišanu savu kanālu pārraidei. Navarrā publiskā iepirkuma iestāde 2015. gada jūnijā ierosināja konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu līgumslēgšanas tiesības piešķirt uzņēmumam Astra. Pēc tam Navarras iestādes apturēja līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, jo televīzijas raidorganizācijas nepiekrita pārraidīt savu saturu, izmantojot satelītu platformu. Pēc CNMC iejaukšanās 2019. gada maijā Astra beidzot ieguva Atresmedia un Mediaset atļauju piekļūt saviem kanāliem ar konkrētiem nosacījumiem. Šis piemērs liecina, ka satelītu operatori spēj vienoties ar televīzijas raidorganizācijām un iegūt signālu no tām, lai paplašinātu pārklājumu II zonā (115).

112

113

114

CNMC

Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia

Astra

CNMC

Astra

Atresmedia

Mediaset

115

| (185) | Cellnex un Itelazpi arī apgalvo, ka atšķirībā no zemes ciparu pārraides satelītsakaru tehnoloģija nevar pārraidīt noteiktā zonā (piemēram, autonomā apgabala teritorijā), jo satelītu uztveršanas zonas aptver visu Spānijas teritoriju. Šis arguments ir pretrunā tam, ka satelīts tiek izmantots III zonā, tāpēc tehnoloģiski vajadzētu būt iespējai ierobežot satelīta sniegtā pakalpojuma uztveršanu noteiktā mērķa apgabalā. Turklāt signāla šifrēšana parasti ļautu uztvert pakalpojumu tikai mērķa zonās. |
| --- | --- |

(185)

Cellnex un Itelazpi arī apgalvo, ka atšķirībā no zemes ciparu pārraides satelītsakaru tehnoloģija nevar pārraidīt noteiktā zonā (piemēram, autonomā apgabala teritorijā), jo satelītu uztveršanas zonas aptver visu Spānijas teritoriju. Šis arguments ir pretrunā tam, ka satelīts tiek izmantots III zonā, tāpēc tehnoloģiski vajadzētu būt iespējai ierobežot satelīta sniegtā pakalpojuma uztveršanu noteiktā mērķa apgabalā. Turklāt signāla šifrēšana parasti ļautu uztvert pakalpojumu tikai mērķa zonās.

Cellnex

Itelazpi

| (186) | Spānija arī apgalvo, ka Spānijā par bezmaksas televīziju var uzskatīt tikai DTT, par citām tehnoloģijām, piemēram, satelītsakaru tenoloģiju vai kabeļtenoloģiju, ir jāmaksā. Šis uzskats ir kļūdains, jo tehnoloģijas nevar šādi nošķirt. Nepastāv tehnoloģiska specifika, kas neļautu satelītu operatoriem piedāvāt bezmaksas televīziju. Piemēram, Spānijā “SAT-TDT” piedāvājums (kas ir pieejams tikai III zonā un tikai mājsaimniecībām, kuras var pierādīt, ka to DTT uztveršana ir nepietiekama) ietver bezmaksas kanālus. Turklāt citās dalībvalstīs (piemēram, Francijā, Īrijā) satelītu operatori piedāvā bezmaksas kanālus. |
| --- | --- |

(186)

Spānija arī apgalvo, ka Spānijā par bezmaksas televīziju var uzskatīt tikai DTT, par citām tehnoloģijām, piemēram, satelītsakaru tenoloģiju vai kabeļtenoloģiju, ir jāmaksā. Šis uzskats ir kļūdains, jo tehnoloģijas nevar šādi nošķirt. Nepastāv tehnoloģiska specifika, kas neļautu satelītu operatoriem piedāvāt bezmaksas televīziju. Piemēram, Spānijā “SAT-TDT” piedāvājums (kas ir pieejams tikai III zonā un tikai mājsaimniecībām, kuras var pierādīt, ka to DTT uztveršana ir nepietiekama) ietver bezmaksas kanālus. Turklāt citās dalībvalstīs (piemēram, Francijā, Īrijā) satelītu operatori piedāvā bezmaksas kanālus.

DTT

SAT-TDT

DTT

| (187) | Apstrīdētais pasākums dod priekšroku zemes ciparu platformu operatoriem (tie ir vienīgie operatori, kas var gūt labumu no šā pasākuma), neraugoties uz to, ka operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas (jo īpaši satelītu), var sniegt attiecīgos pakalpojumus, un tāpēc, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķus tie ir ar zemes tīkla operatoriemsalīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. Tādējādi apstrīdētais pasākums ietver diskrimināciju. |
| --- | --- |

(187)

Apstrīdētais pasākums dod priekšroku zemes ciparu platformu operatoriem (tie ir vienīgie operatori, kas var gūt labumu no šā pasākuma), neraugoties uz to, ka operatori, kas izmanto citas tehnoloģijas (jo īpaši satelītu), var sniegt attiecīgos pakalpojumus, un tāpēc, ņemot vērā attiecīgā tiesiskā regulējuma mērķus tie ir ar zemes tīkla operatoriemsalīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. Tādējādi apstrīdētais pasākums ietver diskrimināciju.

| (188) | Kā paskaidrots 27., 29. un 244. apsvērumā, attiecīgā atbalsta pasākuma mērķis ir veicināt pāreju no analogās uz ciparu formāta apraidi Spānijā un nodrošināt televīzijas uztveršanas nepārtrauktību konkrētu attālu teritoriju un lauku teritoriju iedzīvotājiem (II zonā). Televīzijas raidorganizācijām nebija pietiekami lielas komerciālas intereses sniegt pakalpojumu II zonā, un tās atteicās segt no pielāgošanas ciparu formātam izrietošās izmaksas (sk. 165. apsvērumu), tāpēc Spānijas iestādes izveidoja izmeklējamo valsts atbalsta shēmu, lai pielāgotu ciparu formātam esošos pārraides centrus un izveidotu jaunus nolūkā nodrošināt, ka iedzīvotāji turpina uztvert visus kanālus, izmantojot DTT (kā paskaidrots 27. apsvērumā). Minētais mērķis neattaisno to operatoru izslēgšanu no atbalsta pasākuma, kuri izmanto citas tehnoloģijas, nevis DTT. |
| --- | --- |

(188)

Kā paskaidrots 27., 29. un 244. apsvērumā, attiecīgā atbalsta pasākuma mērķis ir veicināt pāreju no analogās uz ciparu formāta apraidi Spānijā un nodrošināt televīzijas uztveršanas nepārtrauktību konkrētu attālu teritoriju un lauku teritoriju iedzīvotājiem (II zonā). Televīzijas raidorganizācijām nebija pietiekami lielas komerciālas intereses sniegt pakalpojumu II zonā, un tās atteicās segt no pielāgošanas ciparu formātam izrietošās izmaksas (sk. 165. apsvērumu), tāpēc Spānijas iestādes izveidoja izmeklējamo valsts atbalsta shēmu, lai pielāgotu ciparu formātam esošos pārraides centrus un izveidotu jaunus nolūkā nodrošināt, ka iedzīvotāji turpina uztvert visus kanālus, izmantojot DTT (kā paskaidrots 27. apsvērumā). Minētais mērķis neattaisno to operatoru izslēgšanu no atbalsta pasākuma, kuri izmanto citas tehnoloģijas, nevis DTT.

DTT

DTT

c)   Secinājums par selektivitāti

| (189) | Pasākums piešķir selektīvas ekonomiskas priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem, kuri veic komerciālu darbību. Publiskais finansējums piešķir selektīvas priekšrocības labuma guvējiem, samazinot izmaksas, kuras tie parasti segtu parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(189)

Pasākums piešķir selektīvas ekonomiskas priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem, kuri veic komerciālu darbību. Publiskais finansējums piešķir selektīvas priekšrocības labuma guvējiem, samazinot izmaksas, kuras tie parasti segtu parastos tirgus apstākļos.

| (190) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka izmeklējamie pasākumi ir selektīvi LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(190)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka izmeklējamie pasākumi ir selektīvi LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.1.4.   Uzdevums sniegt sabiedrisko pakalpojumu

| (191) | Spānija norāda, ka valsts administratīvās struktūas un centrālo un reģionālo iestāžu pilnvaru sadalījuma dēļ reģioniem ir jāpierāda tas, ka attiecīgais pasākums nav valsts atbalsts Altmark judikatūras izpratnē. Konkrēti, Spānijas iestādes norādīja uz Basku zemes īstenoto pasākumu. |
| --- | --- |

(191)

Spānija norāda, ka valsts administratīvās struktūas un centrālo un reģionālo iestāžu pilnvaru sadalījuma dēļ reģioniem ir jāpierāda tas, ka attiecīgais pasākums nav valsts atbalsts Altmark judikatūras izpratnē. Konkrēti, Spānijas iestādes norādīja uz Basku zemes īstenoto pasākumu.

Altmark

| (192) | Basku zemē darbojas publisks Basku zemes valdības uzņēmums Itelazpi S.A. (“Itelazpi”), kas sniedz transporta pakalpojumus un nodrošina radio un televīzijas apraides pārklājumu. Šajā nolūkā tas nodrošina aptuveni 200 pārraides centru ekspluatāciju, un lielākā daļa no tiem ir Basku zemes valdības īpašums. Pārklājuma paplašināšanas vajadzībām Itelazpi tika uzdots sarīkot desmit reģionālus konkursus par vajadzīgā aprīkojuma piegādi zemes infrastruktūras pielāgošanai ciparu formātam. |
| --- | --- |

(192)

Basku zemē darbojas publisks Basku zemes valdības uzņēmums Itelazpi S.A. (“Itelazpi”), kas sniedz transporta pakalpojumus un nodrošina radio un televīzijas apraides pārklājumu. Šajā nolūkā tas nodrošina aptuveni 200 pārraides centru ekspluatāciju, un lielākā daļa no tiem ir Basku zemes valdības īpašums. Pārklājuma paplašināšanas vajadzībām Itelazpi tika uzdots sarīkot desmit reģionālus konkursus par vajadzīgā aprīkojuma piegādi zemes infrastruktūras pielāgošanai ciparu formātam.

Itelazpi S.A.

Itelazpi

Itelazpi

| (193) | Basku zeme norādīja, ka dalībvalstīm ir ievērojama rīcības brīvība attiecībā uz PVTN definēšanu. Komisija šo definīciju var apstrīdēt tikai acīm redzamas kļūdas gadījumā; sabiedrisko apraides pakalpojumu gadījumā šī rīcības brīvība ir vēl plašāka (116). Pamatojoties uz to, Basku zeme apgalvoja, ka apraides tīklu ekspluatācijas nodrošināšana ir uzskatāma par PVTN. Saistībā ar sabiedrisko apraides pakalpojumu sniegšanu tas būtu nevis individuāls, bet gan “būtisks pakalpojums” – tas izriet no dažādiem Spānijas tiesību aktu un judikatūras noteikumiem (117). |
| --- | --- |

(193)

Basku zeme norādīja, ka dalībvalstīm ir ievērojama rīcības brīvība attiecībā uz PVTN definēšanu. Komisija šo definīciju var apstrīdēt tikai acīm redzamas kļūdas gadījumā; sabiedrisko apraides pakalpojumu gadījumā šī rīcības brīvība ir vēl plašāka (116). Pamatojoties uz to, Basku zeme apgalvoja, ka apraides tīklu ekspluatācijas nodrošināšana ir uzskatāma par PVTN. Saistībā ar sabiedrisko apraides pakalpojumu sniegšanu tas būtu nevis individuāls, bet gan “būtisks pakalpojums” – tas izriet no dažādiem Spānijas tiesību aktu un judikatūras noteikumiem (117).

116

būtisks pakalpojums

117

| (194) | Basku zemes iestādes informēja, ka uzņēmumam Itelazpi piešķirtais finansējums patiesībā bija kompensācija par Altmark kritērijiem atbilstīgu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu. |
| --- | --- |

(194)

Basku zemes iestādes informēja, ka uzņēmumam Itelazpi piešķirtais finansējums patiesībā bija kompensācija par Altmark kritērijiem atbilstīgu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu.

Itelazpi

Altmark

| (195) | Abertis arī apgalvoja (118), ka zemes apraides tīklu ekspluatācijas nodrošināšana ir sabiedriskais pakalpojums un atbilst Altmark kritērijiem. Abertis apgalvoja, ka saņēmējam uzņēmumam faktiski ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi un šiem pienākumiem ir jābūt skaidri noteiktiem. Abertis norādīja, ka tīkla operatoru saņemtā kompensācija nekad nepārsniegs to, kas nepieciešams, lai segtu pārraides pakalpojumu sniegšanas izmaksas. Proti, Abertis norādīja, ka vietējās iestādes ir veikušas atbilstošus pasākumus, lai samazinātu izmaksas: aprīkojuma iegāde tika veikta publiska konkursa kārtībā, kas nodrošināja aprīkojuma iegādi par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(195)

Abertis arī apgalvoja (118), ka zemes apraides tīklu ekspluatācijas nodrošināšana ir sabiedriskais pakalpojums un atbilst Altmark kritērijiem. Abertis apgalvoja, ka saņēmējam uzņēmumam faktiski ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi un šiem pienākumiem ir jābūt skaidri noteiktiem. Abertis norādīja, ka tīkla operatoru saņemtā kompensācija nekad nepārsniegs to, kas nepieciešams, lai segtu pārraides pakalpojumu sniegšanas izmaksas. Proti, Abertis norādīja, ka vietējās iestādes ir veikušas atbilstošus pasākumus, lai samazinātu izmaksas: aprīkojuma iegāde tika veikta publiska konkursa kārtībā, kas nodrošināja aprīkojuma iegādi par tirgus cenu.

Abertis

118

Altmark

Abertis

Abertis

Abertis

| (196) | Turklāt savās prasībās par 2013. gada lēmuma anulēšanu dažādas puses apgalvoja, ka konkrētajā reģionā oficiālā tiesību aktā zemes ciparu tīkla ekspluatācija ir noteikta par PVTN. Itelazpi (lieta T-462/13) atsaucās uz 1987. gada 18. decembra Likumu 31/1987 par apraides organizēšanu, Likumu 10/2005 un Karaļa Dekrētu 944/2005, kā arī uz iestāžu konvencijām, kas noslēgtas starp Basku zemes valdību, Basku pašvaldību asociāciju un trim Basku zemes reģionālajām padomēm. Katalonija un CTTI (lieta T-465/13) atsaucās uz uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un publisku līgumu, kā arī uz Likumu 10/2005. Navarra de Servicios y Tecnologías (lieta T-487/13) atsaucās uz Karaļa Dekrētu 944/2005 un Navarras valdības 2008. gada 28. jūlija lēmumu. Cellnex, Retevisión (lieta T-541/13) atsaucās uz 1987. gada 18. decembra Likumu 31/1987 par apraides organizēšanu, kā arī Karaļa Dekrētu 944/2005 un uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. Spānija (lieta T-461/13) atsaucās uz Karaļa Dekrētu 944/2005, kā arī uz publiskiem līgumiem, ko noslēgušas publiskās iestādes un attiecīgie operatori. Turklāt visas iepriekš minētās personas atsaucās uz Vispārējo likumu 11/1998 par telesakariem un uz Vispārējo likumu 32/2003 par telesakariem kā aktiem, kuros esot noteikts, ka zemes ciparu tīkla ekspluatācija ir PVTN. Saistībā ar iepriekš minētajām darbībām uz dažiem no šiem dokumentiem ir vērsta Komisijas un ES tiesu uzmanība. |
| --- | --- |

(196)

Turklāt savās prasībās par 2013. gada lēmuma anulēšanu dažādas puses apgalvoja, ka konkrētajā reģionā oficiālā tiesību aktā zemes ciparu tīkla ekspluatācija ir noteikta par PVTN. Itelazpi (lieta T-462/13) atsaucās uz 1987. gada 18. decembra Likumu 31/1987 par apraides organizēšanu, Likumu 10/2005 un Karaļa Dekrētu 944/2005, kā arī uz iestāžu konvencijām, kas noslēgtas starp Basku zemes valdību, Basku pašvaldību asociāciju un trim Basku zemes reģionālajām padomēm. Katalonija un CTTI (lieta T-465/13) atsaucās uz uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un publisku līgumu, kā arī uz Likumu 10/2005. Navarra de Servicios y Tecnologías (lieta T-487/13) atsaucās uz Karaļa Dekrētu 944/2005 un Navarras valdības 2008. gada 28. jūlija lēmumu. Cellnex, Retevisión (lieta T-541/13) atsaucās uz 1987. gada 18. decembra Likumu 31/1987 par apraides organizēšanu, kā arī Karaļa Dekrētu 944/2005 un uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. Spānija (lieta T-461/13) atsaucās uz Karaļa Dekrētu 944/2005, kā arī uz publiskiem līgumiem, ko noslēgušas publiskās iestādes un attiecīgie operatori. Turklāt visas iepriekš minētās personas atsaucās uz Vispārējo likumu 11/1998 par telesakariem un uz Vispārējo likumu 32/2003 par telesakariem kā aktiem, kuros esot noteikts, ka zemes ciparu tīkla ekspluatācija ir PVTN. Saistībā ar iepriekš minētajām darbībām uz dažiem no šiem dokumentiem ir vērsta Komisijas un ES tiesu uzmanība.

Itelazpi

CTTI

Navarra de Servicios y Tecnologías

Cellnex

Retevisión

| (197) | Lietā Altmark pieņemtajā spriedumā Tiesa norādīja, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par ekonomisku priekšrocību EK līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ja tā atbilst šādiem četriem nosacījumiem: 1) saņēmējam uzņēmumam jābūt reālam pilnvarojumam sniegt sabiedrisko pakalpojumu, un tā uzdevumiem un attiecīgajiem pienākumiem jābūt skaidri noteiktiem; 2) kompensācijas parametri jānosaka iepriekš, un tas jādara objektīvi un pārredzami; 3) kompensācija nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas radušās, īstenojot pilnvarojumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus; 4) lai nodrošinātu sabiedrībai vismazākās izmaksas, vai nu uzņēmumu, kas pildīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, izvēlas publiskā iepirkumā, vai arī pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanas izmaksas nosaka, pamatojoties uz tipiska, labi pārvaldīta uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

(197)

Lietā Altmark pieņemtajā spriedumā Tiesa norādīja, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par ekonomisku priekšrocību EK līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ja tā atbilst šādiem četriem nosacījumiem: 1) saņēmējam uzņēmumam jābūt reālam pilnvarojumam sniegt sabiedrisko pakalpojumu, un tā uzdevumiem un attiecīgajiem pienākumiem jābūt skaidri noteiktiem; 2) kompensācijas parametri jānosaka iepriekš, un tas jādara objektīvi un pārredzami; 3) kompensācija nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas radušās, īstenojot pilnvarojumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus; 4) lai nodrošinātu sabiedrībai vismazākās izmaksas, vai nu uzņēmumu, kas pildīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, izvēlas publiskā iepirkumā, vai arī pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanas izmaksas nosaka, pamatojoties uz tipiska, labi pārvaldīta uzņēmuma izmaksām.

Altmark

Pirmais Altmark nosacījums: sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu skaidra noteikšana un piemērošana

Pirmais Altmark nosacījums: sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu skaidra noteikšana un piemērošana

| (198) | Spānijas tiesību aktos nav noteikts, ka zemes tīkla ekspluatācija ir sabiedrisks pakalpojums. Saskaņā ar 1998. gada Likumu par telesakariem (119) telesakaru pakalpojumi, tostarp radio un televīzijas atbalsta tīklu ekspluatācija, ir pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, taču tiem nav sabiedrisko pakalpojumu statusa, ko piemēro tikai ierobežotam skaitam telesakaru pakalpojumu (120). Likumā par telesakariem, kas bija spēkā laikā, kad tika pieņemti pasākumi (121), ir tāda pati kvalifikācija. Televīzijas apraides pārraides pakalpojumus, t. i., signālu pārraidi pa telesakaru tīkliem, uzskata par telesakaru pakalpojumiem, un tāpēc tie ir pakalpojumi ar vispārēju nozīmi, nevis sabiedriski pakalpojumi (122). |
| --- | --- |

(198)

Spānijas tiesību aktos nav noteikts, ka zemes tīkla ekspluatācija ir sabiedrisks pakalpojums. Saskaņā ar 1998. gada Likumu par telesakariem (119) telesakaru pakalpojumi, tostarp radio un televīzijas atbalsta tīklu ekspluatācija, ir pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, taču tiem nav sabiedrisko pakalpojumu statusa, ko piemēro tikai ierobežotam skaitam telesakaru pakalpojumu (120). Likumā par telesakariem, kas bija spēkā laikā, kad tika pieņemti pasākumi (121), ir tāda pati kvalifikācija. Televīzijas apraides pārraides pakalpojumus, t. i., signālu pārraidi pa telesakaru tīkliem, uzskata par telesakaru pakalpojumiem, un tāpēc tie ir pakalpojumi ar vispārēju nozīmi, nevis sabiedriski pakalpojumi (122).

119

120

121

122

| (199) | Jebkurā gadījumā Likuma par telesakariem noteikumi atbilst tehnoloģiskās neitralitātes principam. Likuma 1. pantā telesakari definēti kā tīklu ekspluatācija un elektronisko sakaru un elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšana un ar tiem saistīto iekārtu nodrošināšana. Telesakari ir signālu pārraide pa jebkādu telesakaru tīklu, nevis konkrēti zemes tīklu (123). Turklāt šā likuma 3. pantā paredzēts, ka viens no tā mērķiem ir, ciktāl iespējams, veicināt regulējuma tehnoloģisko neitralitāti. |
| --- | --- |

(199)

Jebkurā gadījumā Likuma par telesakariem noteikumi atbilst tehnoloģiskās neitralitātes principam. Likuma 1. pantā telesakari definēti kā tīklu ekspluatācija un elektronisko sakaru un elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšana un ar tiem saistīto iekārtu nodrošināšana. Telesakari ir signālu pārraide pa jebkādu telesakaru tīklu, nevis konkrēti zemes tīklu (123). Turklāt šā likuma 3. pantā paredzēts, ka viens no tā mērķiem ir, ciktāl iespējams, veicināt regulējuma tehnoloģisko neitralitāti.

123

| (200) | Lai gan tiesību aktos, kas bija spēkā un piemērojami laikā, kad līdzekļus nodeva Itelazpi, sabiedriskā apraide bija definēta kā sabiedrisks pasākums, sabiedriskā apraide neietver konkrētas atbalsta platformas ekspluatāciju. Apraides pakalpojums ir jānošķir no apraides tīklu ekspluatācijas pakalpojuma (124). Tās ir divas atsevišķas darbības, ko veic dažādi uzņēmumi, kas darbojas dažādos tirgos. Nav pierādījumu, ka likumā papildus apraidei zemes tīkla ekspluatācija būtu definēta kā sabiedrisks pakalpojums. |
| --- | --- |

(200)

Lai gan tiesību aktos, kas bija spēkā un piemērojami laikā, kad līdzekļus nodeva Itelazpi, sabiedriskā apraide bija definēta kā sabiedrisks pasākums, sabiedriskā apraide neietver konkrētas atbalsta platformas ekspluatāciju. Apraides pakalpojums ir jānošķir no apraides tīklu ekspluatācijas pakalpojuma (124). Tās ir divas atsevišķas darbības, ko veic dažādi uzņēmumi, kas darbojas dažādos tirgos. Nav pierādījumu, ka likumā papildus apraidei zemes tīkla ekspluatācija būtu definēta kā sabiedrisks pakalpojums.

Itelazpi

124

| (201) | Basku zemes iestādes apgalvo, ka šā pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanas uzticēšana Itelazpi ir skaidri paredzēta konvencijās, ko noslēgusi Basku zemes valdība, EUDEL (Basku zemes pilsētu padomju asociācija) un trīs Basku zemes reģionālās padomes. |
| --- | --- |

(201)

Basku zemes iestādes apgalvo, ka šā pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanas uzticēšana Itelazpi ir skaidri paredzēta konvencijās, ko noslēgusi Basku zemes valdība, EUDEL (Basku zemes pilsētu padomju asociācija) un trīs Basku zemes reģionālās padomes.

Itelazpi

EUDEL

| (202) | Šajās konvencijās Basku zemes pārvaldes iestādes atzīst, ka, lai nodrošinātu tādas vērtības kā vispārēja informācijas pieejamība un informācijas pluralitāte, ir vajadzīga vispārēja piekļuve bezmaksas televīzijai, un tās apņemas šīs vērtības aizsargāt, paplašinot valsts programmu bloku pārklājumu (125). Taču nevienā no konvenciju noteikumiem nav noteikts, ka zemes tīkla ekspluatācija ir uzskatāma par sabiedrisku pakalpojumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka konvenciju saturā nav pietiekami noteikta sabiedriskā pakalpojuma saistību darbības joma, tāpēc, pamatojoties uz tām, nevar apgalvot, ka pārraide, izmantojot zemes tīklu, ir sabiedrisks pakalpojums. |
| --- | --- |

(202)

Šajās konvencijās Basku zemes pārvaldes iestādes atzīst, ka, lai nodrošinātu tādas vērtības kā vispārēja informācijas pieejamība un informācijas pluralitāte, ir vajadzīga vispārēja piekļuve bezmaksas televīzijai, un tās apņemas šīs vērtības aizsargāt, paplašinot valsts programmu bloku pārklājumu (125). Taču nevienā no konvenciju noteikumiem nav noteikts, ka zemes tīkla ekspluatācija ir uzskatāma par sabiedrisku pakalpojumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka konvenciju saturā nav pietiekami noteikta sabiedriskā pakalpojuma saistību darbības joma, tāpēc, pamatojoties uz tām, nevar apgalvot, ka pārraide, izmantojot zemes tīklu, ir sabiedrisks pakalpojums.

125

| (203) | Kā paskaidrots 196. apsvērumā, savās prasībās par 2013. gada lēmuma anulēšanu dažādas puses apgalvoja, ka zemes ciparu tīkla ekspluatācija ir noteikta kā PVTN oficiālā tiesību aktā konkrētā reģionā, un vērsa Komisijas uzmanību uz attiecīgajiem dokumentiem. Izskatījusi šos dokumentus tiesvedības laikā, Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas uzskatu, ka neviens no šiem dokumentiem nav nepieciešamais akts par noteikšanu (126). Šos Vispārējās tiesas spriedumus ir apstiprinājusi Tiesa (127). |
| --- | --- |

(203)

Kā paskaidrots 196. apsvērumā, savās prasībās par 2013. gada lēmuma anulēšanu dažādas puses apgalvoja, ka zemes ciparu tīkla ekspluatācija ir noteikta kā PVTN oficiālā tiesību aktā konkrētā reģionā, un vērsa Komisijas uzmanību uz attiecīgajiem dokumentiem. Izskatījusi šos dokumentus tiesvedības laikā, Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas uzskatu, ka neviens no šiem dokumentiem nav nepieciešamais akts par noteikšanu (126). Šos Vispārējās tiesas spriedumus ir apstiprinājusi Tiesa (127).

126

127

| (204) | Tāpēc tiek secināts, ka saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem zemes tīklu ekspluatācijai nevar piemērot sabiedriska pakalpojuma statusu. Vispārējā tiesa apstiprināja šo secinājumu lietās T-462/13 (128), T-465/13 (129), T-487/13 (130), T-541/13 (131) un T-461/13 (132). Turklāt šos spriedumus apstiprināja Tiesa apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 (133) un lietā C-81/16 (134). |
| --- | --- |

(204)

Tāpēc tiek secināts, ka saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem zemes tīklu ekspluatācijai nevar piemērot sabiedriska pakalpojuma statusu. Vispārējā tiesa apstiprināja šo secinājumu lietās T-462/13 (128), T-465/13 (129), T-487/13 (130), T-541/13 (131) un T-461/13 (132). Turklāt šos spriedumus apstiprināja Tiesa apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 (133) un lietā C-81/16 (134).

128

129

130

131

132

133

134

| (205) | Tādējādi attiecīgā pasākuma atbilstība pirmajam Altmark nosacījumam nav pierādīta. Tas, ka šajā gadījumā pirmais Altmark kritērijs nav izpildīts, jo nav zemes tīkla ekspluatācijas kā sabiedriskā pakalpojuma skaidras un precīzas definīcijas, ir apstiprināts vairākos Vispārējās tiesas un Tiesas (135) spriedumos. |
| --- | --- |

(205)

Tādējādi attiecīgā pasākuma atbilstība pirmajam Altmark nosacījumam nav pierādīta. Tas, ka šajā gadījumā pirmais Altmark kritērijs nav izpildīts, jo nav zemes tīkla ekspluatācijas kā sabiedriskā pakalpojuma skaidras un precīzas definīcijas, ir apstiprināts vairākos Vispārējās tiesas un Tiesas (135) spriedumos.

Altmark

Altmark

135

| (206) | Lietā Altmark pieņemtajā spriedumā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi, t. i., lai pasākumu neuzskatītu par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem kritērijiem. Ja pasākums neatbilst pirmajam kritērijam, finansējums, ko uzņēmumam Itelazpi piešķīra Basku zemes iestādes, nav uzskatāms par kompensāciju par pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu. Kā paskaidrots 62. apsvērumā, iepriekš minētais novērtējums neietekmē novērtējumu attiecībā uz jauno pasākumu, kas Basku zemē tika ieviests 2014. gada 2. decembrī ar līgumu par pakalpojumu, lai paplašinātu nacionālo televīzijas kanālu pārklājumu Basku zemes autonomajā apgabalā. |
| --- | --- |

(206)

Lietā Altmark pieņemtajā spriedumā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi, t. i., lai pasākumu neuzskatītu par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem kritērijiem. Ja pasākums neatbilst pirmajam kritērijam, finansējums, ko uzņēmumam Itelazpi piešķīra Basku zemes iestādes, nav uzskatāms par kompensāciju par pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu. Kā paskaidrots 62. apsvērumā, iepriekš minētais novērtējums neietekmē novērtējumu attiecībā uz jauno pasākumu, kas Basku zemē tika ieviests 2014. gada 2. decembrī ar līgumu par pakalpojumu, lai paplašinātu nacionālo televīzijas kanālu pārklājumu Basku zemes autonomajā apgabalā.

Altmark

Itelazpi

| (207) | Jebkurā gadījumā, ja Spānijas tiesību aktos būtu noteikts, ka zemes tīkla ekspluatācija ir sabiedrisks pakalpojums (kas nebija noteikts), tā būtu acīm redzama kļūda, kā paskaidrots turpmāk. |
| --- | --- |

(207)

Jebkurā gadījumā, ja Spānijas tiesību aktos būtu noteikts, ka zemes tīkla ekspluatācija ir sabiedrisks pakalpojums (kas nebija noteikts), tā būtu acīm redzama kļūda, kā paskaidrots turpmāk.

| (208) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru dalībvalstīm ir liela rīcības brīvība, nosakot, ko tās uzskata par PVTN, tāpēc Komisija šādas definīcijas var apšaubīt tikai acīm redzamas kļūdas gadījumā. |
| --- | --- |

(208)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru dalībvalstīm ir liela rīcības brīvība, nosakot, ko tās uzskata par PVTN, tāpēc Komisija šādas definīcijas var apšaubīt tikai acīm redzamas kļūdas gadījumā.

| (209) | Tomēr dalībvalstu pilnvaras noteikt PVTN nav neierobežotas, un tās nevar izmantot patvaļīgi, lai nepiemērotu konkurences noteikumus kādai konkrētai nozarei. Turklāt dalībvalstu rīcības brīvību noteikt PVTN nevar izmantot tādā veidā, kas būtu pretrunā Savienības tiesību vispārējiem principiem, piemēram, vienlīdzīgas attieksmes principam (136). |
| --- | --- |

(209)

Tomēr dalībvalstu pilnvaras noteikt PVTN nav neierobežotas, un tās nevar izmantot patvaļīgi, lai nepiemērotu konkurences noteikumus kādai konkrētai nozarei. Turklāt dalībvalstu rīcības brīvību noteikt PVTN nevar izmantot tādā veidā, kas būtu pretrunā Savienības tiesību vispārējiem principiem, piemēram, vienlīdzīgas attieksmes principam (136).

136

| (210) | Vienlīdzīgas attieksmes princips attiecībā uz apraides tīkliem, kas sniedz pakalpojumus, tiek nodrošināts ar tehnoloģiskās neitralitātes principu, lai gan tas nenozīmē, ka konkrētas apraides tīklu ekspluatācijas pakalpojumu tehnoloģijas izvēle jebkurā gadījumā rada acīm redzamu kļūdu (137). |
| --- | --- |

(210)

Vienlīdzīgas attieksmes princips attiecībā uz apraides tīkliem, kas sniedz pakalpojumus, tiek nodrošināts ar tehnoloģiskās neitralitātes principu, lai gan tas nenozīmē, ka konkrētas apraides tīklu ekspluatācijas pakalpojumu tehnoloģijas izvēle jebkurā gadījumā rada acīm redzamu kļūdu (137).

137

| (211) | Kā paskaidrots 176. apsvērumā, dažādas platformas, izņemot zemes platformas, jo īpaši satelīts, var sniegt pakalpojumus televīzijas signāla pārraides vajadzībām II zonā. |
| --- | --- |

(211)

Kā paskaidrots 176. apsvērumā, dažādas platformas, izņemot zemes platformas, jo īpaši satelīts, var sniegt pakalpojumus televīzijas signāla pārraides vajadzībām II zonā.

| (212) | Šādos apstākļos nav iespējams uzskatīt, ka zemes platformas ir būtiskas televīzijas signāla pārraidei, nepārkāpjot tehnoloģiskās neitralitātes principu (138). |
| --- | --- |

(212)

Šādos apstākļos nav iespējams uzskatīt, ka zemes platformas ir būtiskas televīzijas signāla pārraidei, nepārkāpjot tehnoloģiskās neitralitātes principu (138).

138

| (213) | Nosakot zemes platformas ekspluatēšanu kā PVTN, tas būtu pienācīgi jāpamato, lai nepārkāptu vienlīdzīgas attieksmes principu un neradītu diskrimināciju attiecībā pret citām platformām. |
| --- | --- |

(213)

Nosakot zemes platformas ekspluatēšanu kā PVTN, tas būtu pienācīgi jāpamato, lai nepārkāptu vienlīdzīgas attieksmes principu un neradītu diskrimināciju attiecībā pret citām platformām.

| (214) | Šajā saistībā jāatgādina, ka laikā, kad reģionālās iestādes veica pārklājuma paplašināšanu, tās varēja vai nu organizēt tehnoloģiski neitrālu konkursu, vai arī izvēlēties vienu konkrētu tehnoloģiju, ja tas ir pamatoti, balstoties uz tajā laikā pieejamos informāciju. |
| --- | --- |

(214)

Šajā saistībā jāatgādina, ka laikā, kad reģionālās iestādes veica pārklājuma paplašināšanu, tās varēja vai nu organizēt tehnoloģiski neitrālu konkursu, vai arī izvēlēties vienu konkrētu tehnoloģiju, ja tas ir pamatoti, balstoties uz tajā laikā pieejamos informāciju.

| (215) | Kā paskaidrots 254.–264. apsvērumā, nevienu no Spānijas iestāžu un atbalsta labuma guvēju iesniegtajiem izmaksu pētījumiem nebija ex ante sagatavojis neatkarīgs eksperts un neviens no tiem neapliecināja, ka satelītsakaru tehnoloģija ir acīm redzami dārgāka vai neatbilst būtiskām kvalitātes prasībām attiecībā uz pārklājuma paplašināšanu II zonā. |
| --- | --- |

(215)

Kā paskaidrots 254.–264. apsvērumā, nevienu no Spānijas iestāžu un atbalsta labuma guvēju iesniegtajiem izmaksu pētījumiem nebija ex ante sagatavojis neatkarīgs eksperts un neviens no tiem neapliecināja, ka satelītsakaru tehnoloģija ir acīm redzami dārgāka vai neatbilst būtiskām kvalitātes prasībām attiecībā uz pārklājuma paplašināšanu II zonā.

ex ante

| (216) | Turklāt, kā jau minēts un sīki paskaidrots 176. apsvērumā, nav obligātu tehnisku prasību, kas izslēgtu satelītsakaru tehnoloģiju izmantošanu pārklājuma paplašināšanai II zonā. |
| --- | --- |

(216)

Turklāt, kā jau minēts un sīki paskaidrots 176. apsvērumā, nav obligātu tehnisku prasību, kas izslēgtu satelītsakaru tehnoloģiju izmantošanu pārklājuma paplašināšanai II zonā.

| (217) | Jebkurā gadījumā un kā paskaidrots 198.–204. apsvērumā, nav tāda akta, ar kuru publiskā iestāde uzdotu zemes platformas operatoriem sniegt PVTN, no kura izrietētu pilnvarojums sniegt sabiedriskos pakalpojumus un būtu skaidri noteikti uzdevumi un attiecīgie pienākumi. |
| --- | --- |

(217)

Jebkurā gadījumā un kā paskaidrots 198.–204. apsvērumā, nav tāda akta, ar kuru publiskā iestāde uzdotu zemes platformas operatoriem sniegt PVTN, no kura izrietētu pilnvarojums sniegt sabiedriskos pakalpojumus un būtu skaidri noteikti uzdevumi un attiecīgie pienākumi.

| (218) | Ņemot vērā iepriekš minēto un neraugoties uz dalībvalstu plašo rīcības brīvību, nosakot, ko tās uzskata par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, ja Spānijas tiesību aktos būtu noteikts, ka zemes tīkla ekspluatācija ir sabiedrisks pakalpojums (kas nebija noteikts), tas būtu pretrunā vienlīdzīgas attieksmes principam un tādējādi būtu acīm redzama kļūda. |
| --- | --- |

(218)

Ņemot vērā iepriekš minēto un neraugoties uz dalībvalstu plašo rīcības brīvību, nosakot, ko tās uzskata par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, ja Spānijas tiesību aktos būtu noteikts, ka zemes tīkla ekspluatācija ir sabiedrisks pakalpojums (kas nebija noteikts), tas būtu pretrunā vienlīdzīgas attieksmes principam un tādējādi būtu acīm redzama kļūda.

Ceturtais Altmark nosacījums: vismazāko izmaksu nodrošināšana sabiedrībai

Ceturtais Altmark nosacījums: vismazāko izmaksu nodrošināšana sabiedrībai

| (219) | Ja nerīko konkursu, saskaņā ar ceturto Altmark nosacījumu vajadzīgais kompensācijas apmērs jānosaka, pamatojoties uz analīzi par izmaksām, kas, pildot attiecīgos pienākumus, rastos tipiskam, labi pārvaldītam uzņēmumam, kam ir pietiekami transportlīdzekļi, lai tas varētu izpildīt nepieciešamās attiecīgajiem pakalpojumiem piemērojamās prasības. Tāpēc šajā nolūkā būtu jāņem vērā attiecīgie ieņēmumi un saprātīga peļņa par attiecīgo pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(219)

Ja nerīko konkursu, saskaņā ar ceturto Altmark nosacījumu vajadzīgais kompensācijas apmērs jānosaka, pamatojoties uz analīzi par izmaksām, kas, pildot attiecīgos pienākumus, rastos tipiskam, labi pārvaldītam uzņēmumam, kam ir pietiekami transportlīdzekļi, lai tas varētu izpildīt nepieciešamās attiecīgajiem pakalpojumiem piemērojamās prasības. Tāpēc šajā nolūkā būtu jāņem vērā attiecīgie ieņēmumi un saprātīga peļņa par attiecīgo pienākumu izpildi.

Altmark

| (220) | Autonomajos apgabalos, kur tika organizēts publisks konkurss par pārklājuma paplašināšanu un uzaicinājums iesniegt piedāvājumus neatbilda tehnoloģiskās neitralitātes principam un jo īpaši nebija pamatots ar izmaksu iepriekšēju salīdzinājumu, šādu procedūru nevar var uzskatīt par atbilstošu ceturtajam Altmark kritērijam. Uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, kas bez pamatota iemesla kavē dažu ieinteresēto operatoru dalību, nevar uzskatīt par atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu (139). Tā kā uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus bija īpaši pielāgoti zemes tīkla operatoriem, citi platformu operatori, kas būtu varējuši paplašināt pārklājumu, uzskatīja sevi par automātiski izslēgtiem no procedūras. Tāpēc Komisija secina, ka jomās, kurās publisks konkurss ir organizēts, pārkāpjot tehnoloģiskās neitralitātes principu, nevar uzskatīt, ka ceturtais Altmark nosacījums ir izpildīts, jo ir organizēts konkurss. |
| --- | --- |

(220)

Autonomajos apgabalos, kur tika organizēts publisks konkurss par pārklājuma paplašināšanu un uzaicinājums iesniegt piedāvājumus neatbilda tehnoloģiskās neitralitātes principam un jo īpaši nebija pamatots ar izmaksu iepriekšēju salīdzinājumu, šādu procedūru nevar var uzskatīt par atbilstošu ceturtajam Altmark kritērijam. Uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, kas bez pamatota iemesla kavē dažu ieinteresēto operatoru dalību, nevar uzskatīt par atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu (139). Tā kā uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus bija īpaši pielāgoti zemes tīkla operatoriem, citi platformu operatori, kas būtu varējuši paplašināt pārklājumu, uzskatīja sevi par automātiski izslēgtiem no procedūras. Tāpēc Komisija secina, ka jomās, kurās publisks konkurss ir organizēts, pārkāpjot tehnoloģiskās neitralitātes principu, nevar uzskatīt, ka ceturtais Altmark nosacījums ir izpildīts, jo ir organizēts konkurss.

Altmark

139

Altmark

| (221) | Basku zemes gadījumā, tā kā netika rīkots konkurss, Basku zemes iestādes apgalvo, ka kritērijs ir izpildīts, jo Itelazpi ir labi pārvaldīts uzņēmums, kas ir pietiekami aprīkots prasīto darbību izpildei. Pamatojoties uz izmaksu salīdzinājumu, Basku zemes iestādes secina, ka nodrošināt satelīta apraidi būtu bijis dārgāk nekā modernizēt Itelazpi zemes tīklu (140). Tomēr, lai pasākums atbilstu ceturtajam Altmark kritērijam, salīdzinājums ar satelītsakaru tehnoloģiju nav pietiekams, lai pierādītu Itelazpi darbības efektivitāti. Iespējams, bija citi zemes tīkla operatori, kuri šo pakalpojumu būtu snieguši ar zemākām izmaksām. |
| --- | --- |

(221)

Basku zemes gadījumā, tā kā netika rīkots konkurss, Basku zemes iestādes apgalvo, ka kritērijs ir izpildīts, jo Itelazpi ir labi pārvaldīts uzņēmums, kas ir pietiekami aprīkots prasīto darbību izpildei. Pamatojoties uz izmaksu salīdzinājumu, Basku zemes iestādes secina, ka nodrošināt satelīta apraidi būtu bijis dārgāk nekā modernizēt Itelazpi zemes tīklu (140). Tomēr, lai pasākums atbilstu ceturtajam Altmark kritērijam, salīdzinājums ar satelītsakaru tehnoloģiju nav pietiekams, lai pierādītu Itelazpi darbības efektivitāti. Iespējams, bija citi zemes tīkla operatori, kuri šo pakalpojumu būtu snieguši ar zemākām izmaksām.

Itelazpi

Itelazpi

140

Altmark

Itelazpi

| (222) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka arī Basku zemes gadījumā ceturtais Altmark nosacījums nav izpildīts. Tā kā šie nosacījumi ir kumulatīvi, nevar uzskatīt, ka finansējums, ko Basku zemes iestādes piešķīra Itelazpi, nav valsts atbalsts, jo tas atbilst nosacījumiem attiecībā uz kompensāciju par pakalpojuma sniegšanu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. |
| --- | --- |

(222)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka arī Basku zemes gadījumā ceturtais Altmark nosacījums nav izpildīts. Tā kā šie nosacījumi ir kumulatīvi, nevar uzskatīt, ka finansējums, ko Basku zemes iestādes piešķīra Itelazpi, nav valsts atbalsts, jo tas atbilst nosacījumiem attiecībā uz kompensāciju par pakalpojuma sniegšanu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

Altmark

Itelazpi

| (223) | Attiecībā uz citiem gadījumiem, kad netika rīkots konkurss, Spānijas iestādes nav sniegušas analīzi par izmaksām, kas būtu radušās tipiskam, labi pārvaldītam uzņēmumam, kuram ir pietiekami līdzekļi, lai tas varētu izpildīt sabiedriskajiem pakalpojumiem piemērojamās prasības. |
| --- | --- |

(223)

Attiecībā uz citiem gadījumiem, kad netika rīkots konkurss, Spānijas iestādes nav sniegušas analīzi par izmaksām, kas būtu radušās tipiskam, labi pārvaldītam uzņēmumam, kuram ir pietiekami līdzekļi, lai tas varētu izpildīt sabiedriskajiem pakalpojumiem piemērojamās prasības.

6.2.1.5.   Konkurences izkropļojumi

| (224) | Spānija un Abertis apgalvo, ka DTT un satelītsakaru tehnoloģija veido divus dažādus tirgus. DTT ir galvenā zemes bezmaksas televīzijas platforma, kuras operatoru skaitu nacionālajā tirgū nosaka Spānijas valdības piešķirto licenču skaits. Zemes bezmaksas televīzijas kanālu finansējumu nodrošina reklāmas pakalpojumi. Spānijā liels satelīta televīzijas kanālu skaits ir pieejams tikai maksas televīzijas platformā, kuras tīkla operators ir Astra. Šos kanālus finansē ar abonementa maksām, kuras galvenokārt jāmaksā par kanālu kopumu. Spānijas iestādes arī norāda, ka Spānijā televīzijas raidorganizāciju izmaksas par satelīta televīzijas pārraidi ir daudz lielākas nekā par zemes televīzijas pārraidi, tāpēc bezmaksas televīzijas raidorganizācijas, tostarp reģionālās un vietējās, nevēlas pāriet uz šo platformu. |
| --- | --- |

(224)

Spānija un Abertis apgalvo, ka DTT un satelītsakaru tehnoloģija veido divus dažādus tirgus. DTT ir galvenā zemes bezmaksas televīzijas platforma, kuras operatoru skaitu nacionālajā tirgū nosaka Spānijas valdības piešķirto licenču skaits. Zemes bezmaksas televīzijas kanālu finansējumu nodrošina reklāmas pakalpojumi. Spānijā liels satelīta televīzijas kanālu skaits ir pieejams tikai maksas televīzijas platformā, kuras tīkla operators ir Astra. Šos kanālus finansē ar abonementa maksām, kuras galvenokārt jāmaksā par kanālu kopumu. Spānijas iestādes arī norāda, ka Spānijā televīzijas raidorganizāciju izmaksas par satelīta televīzijas pārraidi ir daudz lielākas nekā par zemes televīzijas pārraidi, tāpēc bezmaksas televīzijas raidorganizācijas, tostarp reģionālās un vietējās, nevēlas pāriet uz šo platformu.

Abertis

DTT

DTT

Astra

| (225) | Vairāku iemeslu dēļ tiek secināts, ka zemes un satelītu platformas darbojas vienā tirgū. |
| --- | --- |

(225)

Vairāku iemeslu dēļ tiek secināts, ka zemes un satelītu platformas darbojas vienā tirgū.

| (226) | Pirmkārt, Astra 2008. gadā piedalījās konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā un tajā uzvarēja. Astra 2008. gadā vairākas reizes tikās ar autonomajiem apgabaliem, lai tos iepazīstinātu ar savu piedāvājumu ciparu televīzijas kanālu pārraidei, kas līdz šim tika nodrošināta ar zemes platformu. Lai gan Kantabrijas iestādes vēlāk izbeidza noslēgto līgumu, satelītu operatora interese par pakalpojumu sniegšanu, konkurējot ar zemes platformas operatoru, liecina, ka satelītu operatori spēj nodrošināt līdzīgus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(226)

Pirmkārt, Astra 2008. gadā piedalījās konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā un tajā uzvarēja. Astra 2008. gadā vairākas reizes tikās ar autonomajiem apgabaliem, lai tos iepazīstinātu ar savu piedāvājumu ciparu televīzijas kanālu pārraidei, kas līdz šim tika nodrošināta ar zemes platformu. Lai gan Kantabrijas iestādes vēlāk izbeidza noslēgto līgumu, satelītu operatora interese par pakalpojumu sniegšanu, konkurējot ar zemes platformas operatoru, liecina, ka satelītu operatori spēj nodrošināt līdzīgus pakalpojumus.

Astra

Astra

| (227) | Otrkārt, satelītu operators Hispasat (Abertis meitasuzņēmums) sniedz pakalpojumus vairākās II zonas daļās (141), un III zonā tiek izmantota tikai satelītu platforma. Arī citas dalībvalstis izmanto satelīta pakalpojumus, lai attālākās to teritorijās nodrošinātu bezmaksas kanālu pārraidi (142). |
| --- | --- |

(227)

Otrkārt, satelītu operators Hispasat (Abertis meitasuzņēmums) sniedz pakalpojumus vairākās II zonas daļās (141), un III zonā tiek izmantota tikai satelītu platforma. Arī citas dalībvalstis izmanto satelīta pakalpojumus, lai attālākās to teritorijās nodrošinātu bezmaksas kanālu pārraidi (142).

Hispasat

Abertis

141

142

| (228) | Treškārt, vairākus publiskos un privātos kanālus, ko izplata ar zemes platformu un kas sasniedz visu valsti, pārraida arī ar satelītu platformām, to dara arī Astra (143). |
| --- | --- |

(228)

Treškārt, vairākus publiskos un privātos kanālus, ko izplata ar zemes platformu un kas sasniedz visu valsti, pārraida arī ar satelītu platformām, to dara arī Astra (143).

Astra

143

| (229) | Ceturtkārt, daži reģionālie kanāli ir vai nesen bija pieejami, izmantojot satelītu platformu. Tas ir pretrunā apgalvojumam par to, ka reģionālās televīzijas raidorganizācijas neinteresē satelīta izmantošana. |
| --- | --- |

(229)

Ceturtkārt, daži reģionālie kanāli ir vai nesen bija pieejami, izmantojot satelītu platformu. Tas ir pretrunā apgalvojumam par to, ka reģionālās televīzijas raidorganizācijas neinteresē satelīta izmantošana.

| (230) | Piektkārt, Komisija arī norāda uz Astra argumentu par satelīta spēju nodrošināt 1 380 kanālu pārraidi un ģeogrāfiski ierobežot to attēlošanu. Astra apgalvo, ka ar satelītu var bez ierobežojumiem pārraidīt šādu kanālu skaitu. Turklāt norādītais reģionālo kanālu skaits (1 380) šķiet pārspīlēts. Lai gan tas ir maksimālais visā Spānijā pieejamais nacionālo, reģionālo un vietējo kanālu frekvenču skaits, piešķirto licenču skaits patiesībā ir daudz mazāks (sk. 24. zemsvītras piezīmi). Turklāt ne visas televīzijas raidorganizācijas, kuras ir saņēmušas licenci, tiešām pārraida saturu tām piešķirtajās frekvencēs. |
| --- | --- |

(230)

Piektkārt, Komisija arī norāda uz Astra argumentu par satelīta spēju nodrošināt 1 380 kanālu pārraidi un ģeogrāfiski ierobežot to attēlošanu. Astra apgalvo, ka ar satelītu var bez ierobežojumiem pārraidīt šādu kanālu skaitu. Turklāt norādītais reģionālo kanālu skaits (1 380) šķiet pārspīlēts. Lai gan tas ir maksimālais visā Spānijā pieejamais nacionālo, reģionālo un vietējo kanālu frekvenču skaits, piešķirto licenču skaits patiesībā ir daudz mazāks (sk. 24. zemsvītras piezīmi). Turklāt ne visas televīzijas raidorganizācijas, kuras ir saņēmušas licenci, tiešām pārraida saturu tām piešķirtajās frekvencēs.

Astra

Astra

| (231) | Sestkārt, atsevišķas televīzijas raidorganizācijas ir paziņojušas, ka dod priekšroku zemes pārraidei, jo ir iegādājušās tiesības pārraidīt saturu tikai zemes platformā. Tomēr tas nenozīmē, ka zemes un satelīta pārraide veidotu dažādus tirgus. Tā kā televīzijas raidorganizācijas ir iegādājušās tiesības pārraidīt saturu, izmantojot zemes platformu, vajadzības gadījumā tās varētu iegādāties šādas tiesības arī attiecībā uz satelīta platformu. Turklāt, ja satelītu platformu izvēlētos publiskā konkursā, kā tas notika III zonā, televīzijas raidorganizācijām varētu uzlikt obligātu pienākumu. Turklāt saskaņā ar Vispārējā likuma 7/2010 par audiovizuālo mediju pakalpojumiem 31. pantu audiovizuālo mediju pakalpojumu licenciātiem ir jāvienojas par savu galveno apraides kanālu pārdošanu televīzijas apraides pakalpojumu sniedzējiem, kuri izmanto jebkuru tehnoloģiju. Televīzijas raidorganizācijām ir pienākums risināt sarunas ar platformu operatoriem, un jebkuri strīdi, kas rodas šādās sarunās, var tikt izskatīti CNMC (sk. 184. apsvērumu). |
| --- | --- |

(231)

Sestkārt, atsevišķas televīzijas raidorganizācijas ir paziņojušas, ka dod priekšroku zemes pārraidei, jo ir iegādājušās tiesības pārraidīt saturu tikai zemes platformā. Tomēr tas nenozīmē, ka zemes un satelīta pārraide veidotu dažādus tirgus. Tā kā televīzijas raidorganizācijas ir iegādājušās tiesības pārraidīt saturu, izmantojot zemes platformu, vajadzības gadījumā tās varētu iegādāties šādas tiesības arī attiecībā uz satelīta platformu. Turklāt, ja satelītu platformu izvēlētos publiskā konkursā, kā tas notika III zonā, televīzijas raidorganizācijām varētu uzlikt obligātu pienākumu. Turklāt saskaņā ar Vispārējā likuma 7/2010 par audiovizuālo mediju pakalpojumiem 31. pantu audiovizuālo mediju pakalpojumu licenciātiem ir jāvienojas par savu galveno apraides kanālu pārdošanu televīzijas apraides pakalpojumu sniedzējiem, kuri izmanto jebkuru tehnoloģiju. Televīzijas raidorganizācijām ir pienākums risināt sarunas ar platformu operatoriem, un jebkuri strīdi, kas rodas šādās sarunās, var tikt izskatīti CNMC (sk. 184. apsvērumu).

CNMC

| (232) | Visbeidzot, saskaņā ar 2010. gada maija datiem (144)
  DTT pārklājums ir nodrošināts 98,85 % Spānijas iedzīvotāju, taču tikai 93,5 % mājsaimniecību skatās televīziju, ko pārraida ar zemes platformu. Tādējādi 5 % mājsaimniecību ir pieejama DTT, tomēr tās izvēlas to neizmantot, jo lielākajā daļā mājsaimniecību ir abonēta maksas satelīta televīzija. |
| --- | --- |

(232)

Visbeidzot, saskaņā ar 2010. gada maija datiem (144)
  DTT pārklājums ir nodrošināts 98,85 % Spānijas iedzīvotāju, taču tikai 93,5 % mājsaimniecību skatās televīziju, ko pārraida ar zemes platformu. Tādējādi 5 % mājsaimniecību ir pieejama DTT, tomēr tās izvēlas to neizmantot, jo lielākajā daļā mājsaimniecību ir abonēta maksas satelīta televīzija.

144

DTT

DTT

| (233) | Noslēgumā, tā kā satelīta un zemes apraides platformu operatori savstarpēji konkurē, pasākums DTT ieviešanai, ekspluatācijai un uzturēšanai II zonā rada abu platformu konkurences izkropļojumus. Būtu jānorāda, ka šis pasākums rada nelabvēlīgu situāciju arī citām platformām, jo īpaši IPTV. Lai gan platjosla vēl nav ieviesta visā II zonas teritorijā, ļoti iespējams, ka nākotnē tās pārklājums tiks ievērojami paplašināts. |
| --- | --- |

(233)

Noslēgumā, tā kā satelīta un zemes apraides platformu operatori savstarpēji konkurē, pasākums DTT ieviešanai, ekspluatācijai un uzturēšanai II zonā rada abu platformu konkurences izkropļojumus. Būtu jānorāda, ka šis pasākums rada nelabvēlīgu situāciju arī citām platformām, jo īpaši IPTV. Lai gan platjosla vēl nav ieviesta visā II zonas teritorijā, ļoti iespējams, ka nākotnē tās pārklājums tiks ievērojami paplašināts.

DTT

IPTV

6.2.1.6.   Ietekme uz tirdzniecību

| (234) | Pasākums ietekmē iekšējo tirdzniecību Savienībā. Saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru, ja “valsts finanšu atbalsts vai atbalsts, ko piešķir no valsts līdzekļiem, stiprina uzņēmuma pozīciju attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tad šie uzņēmumi uzskatāmi par tādiem, kurus ir ietekmējis attiecīgais atbalsts” (145). |
| --- | --- |

(234)

Pasākums ietekmē iekšējo tirdzniecību Savienībā. Saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru, ja “valsts finanšu atbalsts vai atbalsts, ko piešķir no valsts līdzekļiem, stiprina uzņēmuma pozīciju attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tad šie uzņēmumi uzskatāmi par tādiem, kurus ir ietekmējis attiecīgais atbalsts” (145).

valsts finanšu atbalsts vai atbalsts, ko piešķir no valsts līdzekļiem, stiprina uzņēmuma pozīciju attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tad šie uzņēmumi uzskatāmi par tādiem, kurus ir ietekmējis attiecīgais atbalsts

145

| (235) | Tīkla operatori darbojas nozarē, kurā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm. Abertis, tāpat kā sūdzības iesniedzējs Astra, ir starptautiskas Kopienas iekšējā tirdzniecībā konkurējošu uzņēmumu grupas daļa. Tāpēc pasākums DTT ieviešanai, ekspluatācijai un uzturēšanai II zonā ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(235)

Tīkla operatori darbojas nozarē, kurā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm. Abertis, tāpat kā sūdzības iesniedzējs Astra, ir starptautiskas Kopienas iekšējā tirdzniecībā konkurējošu uzņēmumu grupas daļa. Tāpēc pasākums DTT ieviešanai, ekspluatācijai un uzturēšanai II zonā ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Abertis

Astra

DTT

6.2.2.   Secinājums par atbalsta esību

| (236) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos argumentus, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums atbilst LESD 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc pasākums uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(236)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos argumentus, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums atbilst LESD 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc pasākums uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.3.   Saderības novērtējums

Saderības novērtējums

6.3.1.   Vispārīgi apsvērumi

Vispārīgi apsvērumi

| (237) | Komisija aktīvi atbalsta pāreju no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi. Priekšrocības, ko rada pāreja uz ciparu formātu, tika uzsvērtas 2005. gada rīcības plānā eEiropa un divos paziņojumos par pāreju uz ciparu formātu (146). Komisija arī atzīst, ka, ja pāreju uz ciparu formātu atstātu tikai tirgus faktoru ziņā, tā varētu notikt novēloti. |
| --- | --- |

(237)

Komisija aktīvi atbalsta pāreju no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi. Priekšrocības, ko rada pāreja uz ciparu formātu, tika uzsvērtas 2005. gada rīcības plānā eEiropa un divos paziņojumos par pāreju uz ciparu formātu (146). Komisija arī atzīst, ka, ja pāreju uz ciparu formātu atstātu tikai tirgus faktoru ziņā, tā varētu notikt novēloti.

146

| (238) | Dalībvalstis var izmantot atbalstu, lai novērstu konkrētu tirgus nepilnību vai nodrošinātu sociālo vai reģionālo kohēziju (147). Tomēr katrā atsevišķā gadījumā ir jāparāda, ka attiecīgais atbalsts ir piemērots instruments problēmas risināšanai, tā apmērs ir minimālais vajadzīgais apmērs un tas nerada pārmērīgus konkurences izkropļojumus. Līdzīgi arī paziņojumā par pārslēgšanu noteikts, ka tādā jomā kā tīkla pielāgošana ciparu formātam valsts iejaukšanās ir pamatota, ja ir ievēroti divi nosacījumi: pirmkārt, ja tiek skartas vispārējas intereses; otrkārt, tirgus nepilnības gadījumā, t. i., tirgus dalībniekiem vieniem pašiem neizdodas panākt kopējam labumam atbilstīgu rezultātu. Tajā arī noteikts, ka valsts iejaukšanās jebkurā gadījumā būtu jāpamato ar padziļinātu tirgus analīzi. |
| --- | --- |

(238)

Dalībvalstis var izmantot atbalstu, lai novērstu konkrētu tirgus nepilnību vai nodrošinātu sociālo vai reģionālo kohēziju (147). Tomēr katrā atsevišķā gadījumā ir jāparāda, ka attiecīgais atbalsts ir piemērots instruments problēmas risināšanai, tā apmērs ir minimālais vajadzīgais apmērs un tas nerada pārmērīgus konkurences izkropļojumus. Līdzīgi arī paziņojumā par pārslēgšanu noteikts, ka tādā jomā kā tīkla pielāgošana ciparu formātam valsts iejaukšanās ir pamatota, ja ir ievēroti divi nosacījumi: pirmkārt, ja tiek skartas vispārējas intereses; otrkārt, tirgus nepilnības gadījumā, t. i., tirgus dalībniekiem vieniem pašiem neizdodas panākt kopējam labumam atbilstīgu rezultātu. Tajā arī noteikts, ka valsts iejaukšanās jebkurā gadījumā būtu jāpamato ar padziļinātu tirgus analīzi.

147

| (239) | Paziņojumā par pārslēgšanu arī norādīts, ka pāreja uz ciparu formāta apraidi ir svarīgs uzdevums nozarei, kurai jādarbojas atbilstīgi tirgus noteikumiem. Būtībā katram tīklam būtu jākonkurē, balstoties uz savām stiprajām pusēm. Lai nodrošinātu šā principa ievērošanu, jebkādam valsts atbalstam pēc iespējas vajadzētu būt tehnoloģiski neitrālam. Atkāpes no šā principa var paredzēt tikai tad, ja valsts iejaukšanās vērsta uz konkrētu tirgus nepilnību vai nelīdzsvarotību un vienlaicīgi ir piemērota, vajadzīga un samērīga šo grūtību pārvarēšanai. |
| --- | --- |

(239)

Paziņojumā par pārslēgšanu arī norādīts, ka pāreja uz ciparu formāta apraidi ir svarīgs uzdevums nozarei, kurai jādarbojas atbilstīgi tirgus noteikumiem. Būtībā katram tīklam būtu jākonkurē, balstoties uz savām stiprajām pusēm. Lai nodrošinātu šā principa ievērošanu, jebkādam valsts atbalstam pēc iespējas vajadzētu būt tehnoloģiski neitrālam. Atkāpes no šā principa var paredzēt tikai tad, ja valsts iejaukšanās vērsta uz konkrētu tirgus nepilnību vai nelīdzsvarotību un vienlaicīgi ir piemērota, vajadzīga un samērīga šo grūtību pārvarēšanai.

| (240) | Ja šo procesu atstātu tirgus ziņā, rastos risks, ka atsevišķas iedzīvotāju grupas to nelabvēlīgās sociālās situācijas dēļ nevarētu izmantot ciparu televīzijas sniegtās priekšrocības. Attiecībā uz šo sociālās kohēzijas problēmu dalībvalstis varētu gribēt nodrošināt, lai pēc analogās televīzijas atslēgšanas visiem iedzīvotājiem būtu pieejama ciparu televīzija. Tā kā pāreja uz ciparu formātu rada izmaksas lietotājiem un tās dēļ ir jāmaina ieradumi, dalībvalstis var gribēt palīdzēt, jo īpaši tām sabiedrības grupām, kurām ir nelabvēlīga situācija, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem, mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem vai perifēriju iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(240)

Ja šo procesu atstātu tirgus ziņā, rastos risks, ka atsevišķas iedzīvotāju grupas to nelabvēlīgās sociālās situācijas dēļ nevarētu izmantot ciparu televīzijas sniegtās priekšrocības. Attiecībā uz šo sociālās kohēzijas problēmu dalībvalstis varētu gribēt nodrošināt, lai pēc analogās televīzijas atslēgšanas visiem iedzīvotājiem būtu pieejama ciparu televīzija. Tā kā pāreja uz ciparu formātu rada izmaksas lietotājiem un tās dēļ ir jāmaina ieradumi, dalībvalstis var gribēt palīdzēt, jo īpaši tām sabiedrības grupām, kurām ir nelabvēlīga situācija, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem, mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem vai perifēriju iedzīvotājiem.

| (241) | Vairākos lēmumos par valsts atbalstu, kuri pieņemti, pamatojoties uz paziņojumiem par pāreju uz ciparu formātu, Komisija šai nozarei piemēroja noteikumus par valsts atbalstu (148). Dalībvalstīm ir vairākas iespējas publiski finansēt pāreju, lai nodrošinātu pienācīgu televīzijas pārklājumu visās ģeogrāfiskajās teritorijās, tostarp, finansējot pārraides tīklu ieviešanu teritorijās, kurās citādi būtu nepietiekams televīzijas pārklājums (149). Tomēr tādu finansējumu drīkst piešķirt tikai tad, ja tas nerada nevajadzīgus tehnoloģijas vai uzņēmumu konkurences izkropļojumus un ir tikai tik liels, cik vajadzīgs. |
| --- | --- |

(241)

Vairākos lēmumos par valsts atbalstu, kuri pieņemti, pamatojoties uz paziņojumiem par pāreju uz ciparu formātu, Komisija šai nozarei piemēroja noteikumus par valsts atbalstu (148). Dalībvalstīm ir vairākas iespējas publiski finansēt pāreju, lai nodrošinātu pienācīgu televīzijas pārklājumu visās ģeogrāfiskajās teritorijās, tostarp, finansējot pārraides tīklu ieviešanu teritorijās, kurās citādi būtu nepietiekams televīzijas pārklājums (149). Tomēr tādu finansējumu drīkst piešķirt tikai tad, ja tas nerada nevajadzīgus tehnoloģijas vai uzņēmumu konkurences izkropļojumus un ir tikai tik liels, cik vajadzīgs.

148

149

6.3.2.   Paredzētā pasākuma saderības novērtēšanas juridiskais pamats

Paredzētā pasākuma saderības novērtēšanas juridiskais pamats

| (242) | Spānijas iestādes norādīja, ka, ja tiktu konstatēts, ka pasākums uzskatāms par valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, tās šo pasākumu pamatotu ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 106. panta 2. punktu. Turpmāk, ņemot vērā iepriekš izklāstītos vispārīgos apsvērumus, Komisija novērtē pasākuma saderību ar minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(242)

Spānijas iestādes norādīja, ka, ja tiktu konstatēts, ka pasākums uzskatāms par valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, tās šo pasākumu pamatotu ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 106. panta 2. punktu. Turpmāk, ņemot vērā iepriekš izklāstītos vispārīgos apsvērumus, Komisija novērtē pasākuma saderību ar minētajiem noteikumiem.

6.3.3.   
  LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts

LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts

| (243) | Lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija izvērtē atbalsta labvēlīgo un nelabvēlīgo ietekmi. Piemērojot līdzsvara testu, Komisija novērtē šādus jautājumus:






  1. | Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi? |
| --- | --- | --- |

(243)

Lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija izvērtē atbalsta labvēlīgo un nelabvēlīgo ietekmi. Piemērojot līdzsvara testu, Komisija novērtē šādus jautājumus:

1.

Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi?

| 2. | Vai atbalsts ir rūpīgi plānots, lai sasniegtu vispārējas nozīmes mērķi, proti, vai tas paredzēts tirgus nepilnības novēršanai vai citam mērķim? Proti:






  a) | Vai atbalsts ir piemērots instruments, t. i., vai ir citi labāk piemēroti instrumenti? |
| --- | --- | --- |

2.

Vai atbalsts ir rūpīgi plānots, lai sasniegtu vispārējas nozīmes mērķi, proti, vai tas paredzēts tirgus nepilnības novēršanai vai citam mērķim? Proti:

a)

Vai atbalsts ir piemērots instruments, t. i., vai ir citi labāk piemēroti instrumenti?

| b) | Vai tam ir stimulējoša ietekme, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību? |
| --- | --- |

b)

Vai tam ir stimulējoša ietekme, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību?

| c) | Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, t. i., vai tādas pašas izmaiņas rīcībā būtu iespējams panākt ar mazāku atbalstu? |
| --- | --- |

c)

Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, t. i., vai tādas pašas izmaiņas rīcībā būtu iespējams panākt ar mazāku atbalstu?

| 3. | Vai konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežoti tā, lai kopējais ieguvums būtu pozitīvs? |
| --- | --- |

3.

Vai konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežoti tā, lai kopējais ieguvums būtu pozitīvs?

6.3.3.1.   Vispārējas nozīmes mērķis

| (244) | Atbalsta shēmas mērķis ir paātrināt pāreju uz ciparu formātu Spānijā un nodrošināt konkrētu attālu teritoriju un lauku teritoriju iedzīvotājiem pastāvīgu televīzijas uztveršanu. Tādējādi pasākuma mērķis ir radīt šo teritoriju iedzīvotājiem iespēju skatīties televīziju. Mediju, tostarp televīzijas, pieejamība ir būtiska, lai pilsoņi varētu izmantot savas konstitucionālās tiesības uz piekļuvi informācijai. Komisija ir atzinusi ciparu formāta pārraides nozīmi un priekšrocības 2005. gada rīcības plānā eEiropa (150), kā arī divos Komisijas paziņojumos par pāreju no analogās apraides un ciparu formāta apraidi (151). Turklāt savā paziņojumā i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai (152) Komisija norādīja, ka ieplānotā zemes analogās televīzijas atslēgšana līdz 2012. gadam uzlabos radiofrekvenču spektra pieejamību Eiropā. Tā kā ciparu formāta apraides vajadzībām radiofrekvenču spektru izmanto efektīvāk, tiek atbrīvota spektra jauda citiem lietotājiem, piemēram, jauniem apraides un mobilās telefonijas pakalpojumiem, kuri savukārt veicinās inovāciju un izaugsmi televīzijas un elektronisko sakaru nozarēs. |
| --- | --- |

(244)

Atbalsta shēmas mērķis ir paātrināt pāreju uz ciparu formātu Spānijā un nodrošināt konkrētu attālu teritoriju un lauku teritoriju iedzīvotājiem pastāvīgu televīzijas uztveršanu. Tādējādi pasākuma mērķis ir radīt šo teritoriju iedzīvotājiem iespēju skatīties televīziju. Mediju, tostarp televīzijas, pieejamība ir būtiska, lai pilsoņi varētu izmantot savas konstitucionālās tiesības uz piekļuvi informācijai. Komisija ir atzinusi ciparu formāta pārraides nozīmi un priekšrocības 2005. gada rīcības plānā eEiropa (150), kā arī divos Komisijas paziņojumos par pāreju no analogās apraides un ciparu formāta apraidi (151). Turklāt savā paziņojumā i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai (152) Komisija norādīja, ka ieplānotā zemes analogās televīzijas atslēgšana līdz 2012. gadam uzlabos radiofrekvenču spektra pieejamību Eiropā. Tā kā ciparu formāta apraides vajadzībām radiofrekvenču spektru izmanto efektīvāk, tiek atbrīvota spektra jauda citiem lietotājiem, piemēram, jauniem apraides un mobilās telefonijas pakalpojumiem, kuri savukārt veicinās inovāciju un izaugsmi televīzijas un elektronisko sakaru nozarēs.

eEiropa

150

151

i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai

152

| (245) | Tāpēc tiek secināts, ka pasākums ir vērsts uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi. |
| --- | --- |

(245)

Tāpēc tiek secināts, ka pasākums ir vērsts uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi.

6.3.3.2.   Skaidri definēts atbalsts

Tirgus nepilnība

Tirgus nepilnība

| (246) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju ir vispāratzīts, ka pastāv risks, ka ne visas iedzīvotāju daļas varēs izmantot ciparu televīzijas sniegtās priekšrocības (ar sociālo un reģionālo kohēziju saistīta problēma). Tirgus nepilnība var pastāvēt tad, ja ekonomiskā stimula (labvēlīgi ārējie faktori) trūkuma dēļ tirgus dalībnieki pietiekami neņem vērā labvēlīgo ietekmi, ko visai sabiedrībai radītu pāreja uz ciparu formātu. Turklāt attiecībā uz sociālo kohēziju dalībvalstis varētu gribēt nodrošināt, lai pēc analogās televīzijas atslēgšanas visiem iedzīvotājiem būtu pieejama ciparu formāta televīzija, un tāpēc tās arī var apsvērt iespēju īstenot pasākumus, ar kuriem arī turpmāk nodrošināt pienācīgu televīzijas pārklājumu visās ģeogrāfiskajās teritorijās. |
| --- | --- |

(246)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju ir vispāratzīts, ka pastāv risks, ka ne visas iedzīvotāju daļas varēs izmantot ciparu televīzijas sniegtās priekšrocības (ar sociālo un reģionālo kohēziju saistīta problēma). Tirgus nepilnība var pastāvēt tad, ja ekonomiskā stimula (labvēlīgi ārējie faktori) trūkuma dēļ tirgus dalībnieki pietiekami neņem vērā labvēlīgo ietekmi, ko visai sabiedrībai radītu pāreja uz ciparu formātu. Turklāt attiecībā uz sociālo kohēziju dalībvalstis varētu gribēt nodrošināt, lai pēc analogās televīzijas atslēgšanas visiem iedzīvotājiem būtu pieejama ciparu formāta televīzija, un tāpēc tās arī var apsvērt iespēju īstenot pasākumus, ar kuriem arī turpmāk nodrošināt pienācīgu televīzijas pārklājumu visās ģeogrāfiskajās teritorijās.

| (247) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atzina, ka pastāv tirgus nepilnība, jo televīzijas raidorganizācijas nevēlas segt papildu izmaksas par pārklājuma paplašināšanu teritorijās, uz kurām neattiecas to tiesību aktos paredzētie pienākumi. Turklāt ne satelītu platformas operatori, nedz arī privātās mājsaimniecības neveica ieguldījumus, lai visiem II zonas iedzīvotājiem nodrošinātu ciparu kanālu uztveršanu ar satelītu. Tāpēc Komisija atzīst, ka, ja ciparu formāta pārklājuma nodrošināšanu atstātu tikai tirgus faktoru ziņā, cilvēki, kuru parastā dzīvesvieta ir lauku teritorijā, varētu vispār nesaņemt bezmaksas ciparu televīzijas signāla pārraides pakalpojumus, un ka valsts iejaukšanās, piešķirot finansiālu atbalstu fiziskām personām, varētu būt noderīga. |
| --- | --- |

(247)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atzina, ka pastāv tirgus nepilnība, jo televīzijas raidorganizācijas nevēlas segt papildu izmaksas par pārklājuma paplašināšanu teritorijās, uz kurām neattiecas to tiesību aktos paredzētie pienākumi. Turklāt ne satelītu platformas operatori, nedz arī privātās mājsaimniecības neveica ieguldījumus, lai visiem II zonas iedzīvotājiem nodrošinātu ciparu kanālu uztveršanu ar satelītu. Tāpēc Komisija atzīst, ka, ja ciparu formāta pārklājuma nodrošināšanu atstātu tikai tirgus faktoru ziņā, cilvēki, kuru parastā dzīvesvieta ir lauku teritorijā, varētu vispār nesaņemt bezmaksas ciparu televīzijas signāla pārraides pakalpojumus, un ka valsts iejaukšanās, piešķirot finansiālu atbalstu fiziskām personām, varētu būt noderīga.

Pasākuma tehnoloģiskā neitralitāte, piemērotība un samērīgums

Pasākuma tehnoloģiskā neitralitāte, piemērotība un samērīgums

| (248) | Lietās par pāreju uz ciparu formātu tehnoloģiskās neitralitātes princips ir nopietni ņemts vērā vairākos Komisijas lēmumos (153). To atbalsta arī Vispārējā tiesa un Tiesa (154). |
| --- | --- |

(248)

Lietās par pāreju uz ciparu formātu tehnoloģiskās neitralitātes princips ir nopietni ņemts vērā vairākos Komisijas lēmumos (153). To atbalsta arī Vispārējā tiesa un Tiesa (154).

153

154

| (249) | Izmantojamā tehnoloģija parasti būtu jāizvēlas tehnoloģiski neitrālā konkursā, kā tika darīts citās dalībvalstīs (155). Kā norādīts 2.2. iedaļā, lielākā daļa konkursu nebija tehnoloģiski neitrāli, jo attiecās uz zemes tehnoloģiju un DTT – tas bija skaidri norādīts konkursa uzdevuma definīcijā un/vai arī netieši minēts tehnisko specifikāciju aprakstā. Izvirzītās prasības varēja izpildīt tikai DTT operatori (turklāt konkursos piedalījās tikai šādi operatori). Spānija apgalvo, ka konkursa nolikuma atsauces uz DTT vai specifikācijās sniegtās atsauces uz DTT aprīkojumu un pārraides centriem nenozīmē, ka konkursa dalībniekiem bija obligāti jāizmanto šādi centri. Šīs atsauces nevar pamatoti interpretēt atbilstīgi Spānijas norādēm. |
| --- | --- |

(249)

Izmantojamā tehnoloģija parasti būtu jāizvēlas tehnoloģiski neitrālā konkursā, kā tika darīts citās dalībvalstīs (155). Kā norādīts 2.2. iedaļā, lielākā daļa konkursu nebija tehnoloģiski neitrāli, jo attiecās uz zemes tehnoloģiju un DTT – tas bija skaidri norādīts konkursa uzdevuma definīcijā un/vai arī netieši minēts tehnisko specifikāciju aprakstā. Izvirzītās prasības varēja izpildīt tikai DTT operatori (turklāt konkursos piedalījās tikai šādi operatori). Spānija apgalvo, ka konkursa nolikuma atsauces uz DTT vai specifikācijās sniegtās atsauces uz DTT aprīkojumu un pārraides centriem nenozīmē, ka konkursa dalībniekiem bija obligāti jāizmanto šādi centri. Šīs atsauces nevar pamatoti interpretēt atbilstīgi Spānijas norādēm.

155

DTT

DTT

DTT

DTT

| (250) | Pirmkārt, saskaņā ar Itelazpi 2019. gada pētījumu Spānijas valdības politikā bija noteikts ierobežojums attiecībā uz II zonu, pieprasot izmantot DTT. Itelazpi 2019. gada pētījumā teikts, ka, lai izmantotu citu tehnoloģiju, reģionālajai valdībai būtu bijis jāapspriež ar valsts valdību šā ierobežojuma atcelšana attiecībā uz II zonu (156). Neviena reģionālā valdība nav mēģinājusi apspriest šādu ierobežojuma atcelšanu. |
| --- | --- |

(250)

Pirmkārt, saskaņā ar Itelazpi 2019. gada pētījumu Spānijas valdības politikā bija noteikts ierobežojums attiecībā uz II zonu, pieprasot izmantot DTT. Itelazpi 2019. gada pētījumā teikts, ka, lai izmantotu citu tehnoloģiju, reģionālajai valdībai būtu bijis jāapspriež ar valsts valdību šā ierobežojuma atcelšana attiecībā uz II zonu (156). Neviena reģionālā valdība nav mēģinājusi apspriest šādu ierobežojuma atcelšanu.

Itelazpi

DTT

Itelazpi

156

| (251) | Otrkārt, tas, ka Spānijas centrālā valdība deva priekšroku DTT tehnoloģijai un konkursā bija norādītas atsauces uz DTT, neļāva pretendentiem iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz citu tehnoloģisko risinājumu. Tādējādi Spānijas valdības formālajā argumentā nav ņemta vērā reālā komerciālā situācija. Dalība konkursos ir resursietilpīga, tāpēc tā ikvienam konkursa dalībniekam rada lielus izdevumus. Sadalot II zonai piešķirto atbalstu vairākos simtos individuālu konkursu, tika palielinātas izmaksas, radot ievērojamu darbības sākšanas šķērsli ikvienam konkursa dalībniekam, kas vēlētos strādāt visā II zonas teritorijā. Tādējādi centrālās valdības atbalsta apvienošana par labu DTT tehnoloģijai, kā paskaidrots 138. un 139. apsvērumā, konkrētās konkursa nolikuma atsauces uz DTT un vajadzība piedalīties vairākos simtos dažādu konkursa procedūru bija skaidrs signāls citu platformu operatoriem, ka dalība šādos konkursos būtu komerciāli neizdevīga. Tāpēc tiek secināts, ka vairumā gadījumu konkursa nolikumā izteikto atsauču dēļ citu platformu operatoriem nebija iespējams piedalīties konkursos (157). |
| --- | --- |

(251)

Otrkārt, tas, ka Spānijas centrālā valdība deva priekšroku DTT tehnoloģijai un konkursā bija norādītas atsauces uz DTT, neļāva pretendentiem iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz citu tehnoloģisko risinājumu. Tādējādi Spānijas valdības formālajā argumentā nav ņemta vērā reālā komerciālā situācija. Dalība konkursos ir resursietilpīga, tāpēc tā ikvienam konkursa dalībniekam rada lielus izdevumus. Sadalot II zonai piešķirto atbalstu vairākos simtos individuālu konkursu, tika palielinātas izmaksas, radot ievērojamu darbības sākšanas šķērsli ikvienam konkursa dalībniekam, kas vēlētos strādāt visā II zonas teritorijā. Tādējādi centrālās valdības atbalsta apvienošana par labu DTT tehnoloģijai, kā paskaidrots 138. un 139. apsvērumā, konkrētās konkursa nolikuma atsauces uz DTT un vajadzība piedalīties vairākos simtos dažādu konkursa procedūru bija skaidrs signāls citu platformu operatoriem, ka dalība šādos konkursos būtu komerciāli neizdevīga. Tāpēc tiek secināts, ka vairumā gadījumu konkursa nolikumā izteikto atsauču dēļ citu platformu operatoriem nebija iespējams piedalīties konkursos (157).

DTT

DTT

DTT

DTT

157

| (252) | Tehnoloģiski neitrāla konkursa priekšrocība ir tā, ka atbalstu piešķirošā aģentūra varēja izvēlēties no dažādiem piedāvājumiem, tostarp iespējamās pretendentu piedāvātās atlaides. No otras puses, atteikšanās no šādas konkursa procedūras var būt pamatota, ja ex ante pētījums pierāda, ka, ņemot vērā visas iespējamās atlaides, ko varētu paredzēt potenciālie pretendenti, jebkura cita tehnoloģija bija acīm redzami dārgāka vai neatbilda būtiskām kvalitātes prasībām (158). Šāds izmaksu pētījums būtu jāveic neatkarīgam ekspertam, un tai jāatbilst noteiktām kvalitātes prasībām (tai būtu jāpierāda būtiskas izmaksu atšķirības, pētījuma rezultātiem jābūt stabiliem, un datiem jābūt pārbaudāmiem). Tādā gadījumā iestāde varētu izvairīties no izmaksām un nezaudētu laiku, neveicot publiska konkursa procedūru (159). |
| --- | --- |

(252)

Tehnoloģiski neitrāla konkursa priekšrocība ir tā, ka atbalstu piešķirošā aģentūra varēja izvēlēties no dažādiem piedāvājumiem, tostarp iespējamās pretendentu piedāvātās atlaides. No otras puses, atteikšanās no šādas konkursa procedūras var būt pamatota, ja ex ante pētījums pierāda, ka, ņemot vērā visas iespējamās atlaides, ko varētu paredzēt potenciālie pretendenti, jebkura cita tehnoloģija bija acīm redzami dārgāka vai neatbilda būtiskām kvalitātes prasībām (158). Šāds izmaksu pētījums būtu jāveic neatkarīgam ekspertam, un tai jāatbilst noteiktām kvalitātes prasībām (tai būtu jāpierāda būtiskas izmaksu atšķirības, pētījuma rezultātiem jābūt stabiliem, un datiem jābūt pārbaudāmiem). Tādā gadījumā iestāde varētu izvairīties no izmaksām un nezaudētu laiku, neveicot publiska konkursa procedūru (159).

ex ante

158

159

| (253) | Vēl jo vairāk tas ir attiecināms uz šo lietu, jo 2008. gadā satelītu operators Astra jau bija uzvarējis citus pretendentus Kantabrijas autonomā reģiona konkursā (sk. 13. apsvērumu). Tā kā šis piedāvājums bija tehnoloģiski neitrāls, tas pierāda, ka tajā laikā DTT, iespējams, nebija šādas pieprasītās izmaksu vai kvalitātes priekšrocības. Turklāt satelītsakaru tehnoloģija tiek izmantota pārraidei visā III zonā un II zonā kā DTT infrastruktūras atbalsta pakalpojums (160). Šķiet, ka tas arī norāda, ka būtībā satelītsakaru tehnoloģija ir piemērota televīzijas signālu pārraidei II zonā. |
| --- | --- |

(253)

Vēl jo vairāk tas ir attiecināms uz šo lietu, jo 2008. gadā satelītu operators Astra jau bija uzvarējis citus pretendentus Kantabrijas autonomā reģiona konkursā (sk. 13. apsvērumu). Tā kā šis piedāvājums bija tehnoloģiski neitrāls, tas pierāda, ka tajā laikā DTT, iespējams, nebija šādas pieprasītās izmaksu vai kvalitātes priekšrocības. Turklāt satelītsakaru tehnoloģija tiek izmantota pārraidei visā III zonā un II zonā kā DTT infrastruktūras atbalsta pakalpojums (160). Šķiet, ka tas arī norāda, ka būtībā satelītsakaru tehnoloģija ir piemērota televīzijas signālu pārraidei II zonā.

Astra

DTT

DTT

160

| (254) | Ņemot vērā šos pierādījumus, kas ir pretrunā pieņēmumam, ka DTT tehnoloģijai būtu nepārprotama izmaksu priekšrocība, izmaksu pētījumam, ar ko pamato lēmumu par konkrēta tehnoloģiskā risinājuma izvēli, neorganizējot tehnoloģiski neitrālu konkursu, jābūt īpaši nepārprotamai. Tai jāatbilst vismaz šādiem pieciem kumulatīviem nosacījumiem: 1) pētījums jāveic ex ante (161), 2) tas jāveic neatkarīgam ekspertam, 3) tam jāpierāda būtiskas izmaksu atšķirības (162), 4) rezultātiem jābūt rūpīgi izstrādātiem (163), un 5) datiem jābūt pārbaudāmiem. |
| --- | --- |

(254)

Ņemot vērā šos pierādījumus, kas ir pretrunā pieņēmumam, ka DTT tehnoloģijai būtu nepārprotama izmaksu priekšrocība, izmaksu pētījumam, ar ko pamato lēmumu par konkrēta tehnoloģiskā risinājuma izvēli, neorganizējot tehnoloģiski neitrālu konkursu, jābūt īpaši nepārprotamai. Tai jāatbilst vismaz šādiem pieciem kumulatīviem nosacījumiem: 1) pētījums jāveic ex ante (161), 2) tas jāveic neatkarīgam ekspertam, 3) tam jāpierāda būtiskas izmaksu atšķirības (162), 4) rezultātiem jābūt rūpīgi izstrādātiem (163), un 5) datiem jābūt pārbaudāmiem.

DTT

ex ante

161

162

163

| (255) | Izmeklēšanas laikā Spānijas iestādes iesniedza dažādus izmaksu pētījumus, kas, kā tās apgalvo, liecina, ka DTT tehnoloģijas izmantošana būtu lētāka nekā satelītsakaru tehnoloģiju izmantošana. Visu šo izmaksu salīdzinājumu nepilnība ir tā, ka tajos lielākā uzmanība ir pievērsta vienīgi uzstādīšanas izmaksām. Lielākajā daļā šo izmaksu salīdzinājumu vispār nav ņemtas vērā ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas. Tomēr pēc DTT ieviešanas ir kļuvis skaidrs, ka minētās tehnoloģijas izmantošana ir radījusi būtiskus ekspluatācijas un uzturēšanas izdevumus, kurus Spānijas iestādes ir finansējušas, pastāvīgi piešķirot DTT operatoriem atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai (līdz pat šai dienai). Salīdzinot dažādu tehnoloģiju izmaksas, jāņem vērā visas attiecīgās izmaksas, t. i., arī šādi ekspluatācijas un uzturēšanas izdevumi. |
| --- | --- |

(255)

Izmeklēšanas laikā Spānijas iestādes iesniedza dažādus izmaksu pētījumus, kas, kā tās apgalvo, liecina, ka DTT tehnoloģijas izmantošana būtu lētāka nekā satelītsakaru tehnoloģiju izmantošana. Visu šo izmaksu salīdzinājumu nepilnība ir tā, ka tajos lielākā uzmanība ir pievērsta vienīgi uzstādīšanas izmaksām. Lielākajā daļā šo izmaksu salīdzinājumu vispār nav ņemtas vērā ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas. Tomēr pēc DTT ieviešanas ir kļuvis skaidrs, ka minētās tehnoloģijas izmantošana ir radījusi būtiskus ekspluatācijas un uzturēšanas izdevumus, kurus Spānijas iestādes ir finansējušas, pastāvīgi piešķirot DTT operatoriem atbalstu ekspluatācijai un uzturēšanai (līdz pat šai dienai). Salīdzinot dažādu tehnoloģiju izmaksas, jāņem vērā visas attiecīgās izmaksas, t. i., arī šādi ekspluatācijas un uzturēšanas izdevumi.

DTT

DTT

DTT

| (256) | Spānijas 2007. gada ex-ante pētījumā, kas minēts 119. apsvērumā, nav pietiekami parādīts, ka zemes platforma būtu pārāka par satelīta platformu. Gluži pretēji, pētījumā secināts, ka konkrēta pārklājuma paplašināšanas tehnoloģiskā risinājuma izvēli analizēs katrā reģionā atsevišķi, ņemot vērā katra reģiona topogrāfiskās un demogrāfiskās iezīmes. Būtībā ar šo secinājumu tiek apstiprināts, ka, lai noteiktu piemērotāko platformu, jārīko tehnoloģiski neitrāls konkurss. Vispārējā tiesa apstiprināja, ka Spānijas 2007. gada pētījums pietiekami nepierādīja zemes platformas pārākumu pār satelītu platformu. Turklāt Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Spānijas 2007. gada pētījumā veiktā analīze neattaisno tehnoloģiskās neitralitātes principa neievērošanu (164). |
| --- | --- |

(256)

Spānijas 2007. gada ex-ante pētījumā, kas minēts 119. apsvērumā, nav pietiekami parādīts, ka zemes platforma būtu pārāka par satelīta platformu. Gluži pretēji, pētījumā secināts, ka konkrēta pārklājuma paplašināšanas tehnoloģiskā risinājuma izvēli analizēs katrā reģionā atsevišķi, ņemot vērā katra reģiona topogrāfiskās un demogrāfiskās iezīmes. Būtībā ar šo secinājumu tiek apstiprināts, ka, lai noteiktu piemērotāko platformu, jārīko tehnoloģiski neitrāls konkurss. Vispārējā tiesa apstiprināja, ka Spānijas 2007. gada pētījums pietiekami nepierādīja zemes platformas pārākumu pār satelītu platformu. Turklāt Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Spānijas 2007. gada pētījumā veiktā analīze neattaisno tehnoloģiskās neitralitātes principa neievērošanu (164).

ex-ante

164

| (257) | Izmeklēšanas laikā vairāki autonomie apgabali iesniedza iekšējos aprēķinus, kuros salīdzinātas abu pārklājuma paplašināšanas tehnoloģiju izmaksas. Tomēr nebija skaidrs šo aprēķinu datums (165), turklāt tie nebija pietiekami sīki un rūpīgi, lai pamatotu, kāpēc pārklājuma paplašināšanai būtu jāizvēlas zemes tehnoloģija (166). Jānorāda arī tas, ka šos aprēķinus nesagatavoja neatkarīgi eksperti. Galisijas autonomais reģions 2010. gada novembrī ziņoja par sanāksmēm, kas notika 2009. gadā ar Astra, un iesniedza izmaksu salīdzinājumu, kurā bija ietverti dati, ko Astra sniedza minētajās apspriedēs. Galisijas autonomais apgabals apstrīdēja šo izmaksu salīdzinājumu apelācijas sūdzībā pret 2013. gada lēmumu, un Vispārējā tiesa nepieņēma šos aprēķinus par pamatojumu tam, ka zemes tehnoloģija bija pārāka par satelītsakaru tehnoloģiju (167). Šajā izmaksu salīdzinājumā nav ņemtas vērā izmaksas, kas saistītas ar DTT uztveršanas aprīkojuma piegādi galalietotājiem. Minētās izmaksas ir būtiskas, jo, lai pārietu uz DTT, katrai mājsaimniecībai bija jāsaņem antena un dekoders. |
| --- | --- |

(257)

Izmeklēšanas laikā vairāki autonomie apgabali iesniedza iekšējos aprēķinus, kuros salīdzinātas abu pārklājuma paplašināšanas tehnoloģiju izmaksas. Tomēr nebija skaidrs šo aprēķinu datums (165), turklāt tie nebija pietiekami sīki un rūpīgi, lai pamatotu, kāpēc pārklājuma paplašināšanai būtu jāizvēlas zemes tehnoloģija (166). Jānorāda arī tas, ka šos aprēķinus nesagatavoja neatkarīgi eksperti. Galisijas autonomais reģions 2010. gada novembrī ziņoja par sanāksmēm, kas notika 2009. gadā ar Astra, un iesniedza izmaksu salīdzinājumu, kurā bija ietverti dati, ko Astra sniedza minētajās apspriedēs. Galisijas autonomais apgabals apstrīdēja šo izmaksu salīdzinājumu apelācijas sūdzībā pret 2013. gada lēmumu, un Vispārējā tiesa nepieņēma šos aprēķinus par pamatojumu tam, ka zemes tehnoloģija bija pārāka par satelītsakaru tehnoloģiju (167). Šajā izmaksu salīdzinājumā nav ņemtas vērā izmaksas, kas saistītas ar DTT uztveršanas aprīkojuma piegādi galalietotājiem. Minētās izmaksas ir būtiskas, jo, lai pārietu uz DTT, katrai mājsaimniecībai bija jāsaņem antena un dekoders.

165

166

Astra

Astra

167

DTT

DTT

| (258) | Attiecībā uz abiem Cellnex (Abertis) iesniegtajiem izmaksu pētījumiem būtu jānorāda, ka tie tika veikti 2010. gadā, ilgu laiku pēc tam, kad izmeklējamie pasākumi tika īstenoti. Neatkarīgi no tā, vai pētījumus var atzīt par neatkarīgiem un pietiekami rūpīgiem, ņemot vērā, ka tie sagatavoti pēc apstrīdētā pasākuma īstenošanas, tos nevar izmantot, lai pamatotu apgalvojumu par to, ka Spānijas valdības rīkotie konkursi nebija tehnoloģiski neitrāli. Turklāt pētījumu rezultāti nesakrīt ar Astra iesniegtajiem izmaksu aprēķiniem, kuri pierādot, ka satelītsakaru tehnoloģija ir rentablāka (168). |
| --- | --- |

(258)

Attiecībā uz abiem Cellnex (Abertis) iesniegtajiem izmaksu pētījumiem būtu jānorāda, ka tie tika veikti 2010. gadā, ilgu laiku pēc tam, kad izmeklējamie pasākumi tika īstenoti. Neatkarīgi no tā, vai pētījumus var atzīt par neatkarīgiem un pietiekami rūpīgiem, ņemot vērā, ka tie sagatavoti pēc apstrīdētā pasākuma īstenošanas, tos nevar izmantot, lai pamatotu apgalvojumu par to, ka Spānijas valdības rīkotie konkursi nebija tehnoloģiski neitrāli. Turklāt pētījumu rezultāti nesakrīt ar Astra iesniegtajiem izmaksu aprēķiniem, kuri pierādot, ka satelītsakaru tehnoloģija ir rentablāka (168).

Cellnex

Abertis

Astra

168

| (259) | Vēl vienu pētījumu Spānijas iestādes iesniedza 2012. gada 8. novembrī, tātad vairāk nekā četrus gadus pēc tam, kad Spānijas valdība bija sākusi atbalsta piešķiršanu DTT infrastruktūrai (169) (“Spānijas 2012. gada pētījums”). Komisija norāda, ka Spānijas 2012. gada pētījums ir iesniegts saistībā ar citu lietu (170), un tas tika reģistrēts šajā lietā pēc Spānijas iestāžu pieprasījuma. Pētījumā salīdzinātas televīzijas uztveršanas aprīkojuma pielāgošanas izmaksas katrā mājoklī visiem Spānijas iedzīvotājiem, padarot “digitālo dividendi” pieejamu. Šajā lietā Spānijas 2012. gada pētījumam nav nozīmes, jo tas neattiecas uz DTT pārklājuma paplašināšanu II zonā vai izmaksām, ko finansē no attiecīgā atbalsta. Kā arī laiks neļauj pieņemt, ka valdības lēmums par labu DTT bija balstīts Spānijas 2012. gada pētījumā. Turklāt Spānijas 2012. gada pētījums ir nepilnīgs, jo tajā nav norādīts datu avots. Tādējādi izmantotie dati nav pārbaudāmi. |
| --- | --- |

(259)

Vēl vienu pētījumu Spānijas iestādes iesniedza 2012. gada 8. novembrī, tātad vairāk nekā četrus gadus pēc tam, kad Spānijas valdība bija sākusi atbalsta piešķiršanu DTT infrastruktūrai (169) (“Spānijas 2012. gada pētījums”). Komisija norāda, ka Spānijas 2012. gada pētījums ir iesniegts saistībā ar citu lietu (170), un tas tika reģistrēts šajā lietā pēc Spānijas iestāžu pieprasījuma. Pētījumā salīdzinātas televīzijas uztveršanas aprīkojuma pielāgošanas izmaksas katrā mājoklī visiem Spānijas iedzīvotājiem, padarot “digitālo dividendi” pieejamu. Šajā lietā Spānijas 2012. gada pētījumam nav nozīmes, jo tas neattiecas uz DTT pārklājuma paplašināšanu II zonā vai izmaksām, ko finansē no attiecīgā atbalsta. Kā arī laiks neļauj pieņemt, ka valdības lēmums par labu DTT bija balstīts Spānijas 2012. gada pētījumā. Turklāt Spānijas 2012. gada pētījums ir nepilnīgs, jo tajā nav norādīts datu avots. Tādējādi izmantotie dati nav pārbaudāmi.

DTT

169

170

DTT

DTT

| (260) | Turpmākie ex post pētījumi tika iesniegti 2019. gadā, t. i., apmēram 10 gadus pēc tam, kad Spānijas valdība veica pasākumus, lai ieviestu DTT II zonā. Katalonijas pētījumā tika novērtētas dažādas tehnoloģijas ciparu televīzijas ieviešanai II zonā. Pētījuma pamatā ir dati par 2008. gadu. Pētījumā tika secināts, ka dzīvotspējīgākās tehnoloģijas ir zemes un satelīta tehnoloģijas; un no šīm divām tehnoloģijām DTT tehnoloģija iedzīvotājiem bija vislētākā. |
| --- | --- |

(260)

Turpmākie ex post pētījumi tika iesniegti 2019. gadā, t. i., apmēram 10 gadus pēc tam, kad Spānijas valdība veica pasākumus, lai ieviestu DTT II zonā. Katalonijas pētījumā tika novērtētas dažādas tehnoloģijas ciparu televīzijas ieviešanai II zonā. Pētījuma pamatā ir dati par 2008. gadu. Pētījumā tika secināts, ka dzīvotspējīgākās tehnoloģijas ir zemes un satelīta tehnoloģijas; un no šīm divām tehnoloģijām DTT tehnoloģija iedzīvotājiem bija vislētākā.

ex post

DTT

DTT

| (261) | Pētījums tika veikts 2017. gadā, krietni pēc izmeklējamo pasākumu stāšanās spēkā. Tas, ka pētījums tika veikta pēc apstrīdētajiem pasākumiem, neļauj ar minēto pētījumu pamatot to, ka Spānijas valdība nerīkoja tehnoloģiski neitrālu konkursu. Turklāt pētījuma rezultāti nav stabili (171). |
| --- | --- |

(261)

Pētījums tika veikts 2017. gadā, krietni pēc izmeklējamo pasākumu stāšanās spēkā. Tas, ka pētījums tika veikta pēc apstrīdētajiem pasākumiem, neļauj ar minēto pētījumu pamatot to, ka Spānijas valdība nerīkoja tehnoloģiski neitrālu konkursu. Turklāt pētījuma rezultāti nav stabili (171).

171

| (262) | DTT atbalsta saņēmējs Basku zemes autonomajā apgabalā Itelazpi2019. gada 13. jūnijā iesniedza divus pētījumus, kas pierādot, ka ciparu televīzijas signālu nodrošināšana DTT tīklā esot rentablāka nekā šādu signālu nodrošināšana satelītu tīklā. Pirmais pētījums Itelazpi vajadzībām tika sagatavots 2015. gadā, bet otrais – 2019. gadā. |
| --- | --- |

(262)

DTT atbalsta saņēmējs Basku zemes autonomajā apgabalā Itelazpi2019. gada 13. jūnijā iesniedza divus pētījumus, kas pierādot, ka ciparu televīzijas signālu nodrošināšana DTT tīklā esot rentablāka nekā šādu signālu nodrošināšana satelītu tīklā. Pirmais pētījums Itelazpi vajadzībām tika sagatavots 2015. gadā, bet otrais – 2019. gadā.

DTT

Itelazpi

DTT

Itelazpi

| (263) | Itelazpi 2015. gada pētījumā novērtētas papildu izmaksas, kas saistītas ar nacionālo programmu bloku pārklājuma nodrošināšanu, izmantojot DTT un satelīta iespējas (izņemot reģionālos pakalpojumus). Pētījumā nav iekļautas nacionālo un reģionālo pakalpojumu kopējās izmaksas, kā arī Itelazpi esošās infrastruktūras, pārvaldības un citu atbalsta pakalpojumu izmaksas. Tajā ir ietverts pārraides aprīkojums, lietotāju televizora papildierīces un komunālās antenu sistēmas. |
| --- | --- |

(263)

Itelazpi 2015. gada pētījumā novērtētas papildu izmaksas, kas saistītas ar nacionālo programmu bloku pārklājuma nodrošināšanu, izmantojot DTT un satelīta iespējas (izņemot reģionālos pakalpojumus). Pētījumā nav iekļautas nacionālo un reģionālo pakalpojumu kopējās izmaksas, kā arī Itelazpi esošās infrastruktūras, pārvaldības un citu atbalsta pakalpojumu izmaksas. Tajā ir ietverts pārraides aprīkojums, lietotāju televizora papildierīces un komunālās antenu sistēmas.

Itelazpi

DTT

Itelazpi

| (264) | Arī šie pētījumi ir sagatavoti ilgu laiku pēc faktiskās lēmuma pieņemšanas. Neatkarīgi no rezultātu pamatotības tās nevar uzskatīt par pamatu valdības sākotnējai konkrētas tehnoloģijas izvēlei (172). Turklāt izmaksu pētījumu rezultātus galvenokārt nosaka pamatā esošie pieņēmumi, kas nav stabili (173). Tās arī neatbilst iepriekš 254. apsvērumā izklāstītajām kvalitātes prasībām (174). |
| --- | --- |

(264)

Arī šie pētījumi ir sagatavoti ilgu laiku pēc faktiskās lēmuma pieņemšanas. Neatkarīgi no rezultātu pamatotības tās nevar uzskatīt par pamatu valdības sākotnējai konkrētas tehnoloģijas izvēlei (172). Turklāt izmaksu pētījumu rezultātus galvenokārt nosaka pamatā esošie pieņēmumi, kas nav stabili (173). Tās arī neatbilst iepriekš 254. apsvērumā izklāstītajām kvalitātes prasībām (174).

172

173

174

| (265) | Visbeidzot, Spānijas valdība neveica tehnoloģiski neitrālus konkursus. Tās DTT tehnoloģijas izvēle nebija balstīta neatkarīgā, stabilā ex ante pētījumā, kas pamatotu atklāta konkursa procedūras neesību. |
| --- | --- |

(265)

Visbeidzot, Spānijas valdība neveica tehnoloģiski neitrālus konkursus. Tās DTT tehnoloģijas izvēle nebija balstīta neatkarīgā, stabilā ex ante pētījumā, kas pamatotu atklāta konkursa procedūras neesību.

DTT

ex ante

| (266) | Papildus tam jānorāda, ka izmeklējamais pasākums nav uzskatāms par piemērotu. |
| --- | --- |

(266)

Papildus tam jānorāda, ka izmeklējamais pasākums nav uzskatāms par piemērotu.

| (267) | Tas, ka atsevišķās II zonas mājsaimniecībās bezmaksas kanāli ir pieejami, izmantojot satelītu (175), liecina, ka zemes tehnoloģija ne vienmēr ir efektīvākā un piemērotākā platforma. Jāpiebilst, ka satelīta risinājumu izmanto arī vairākās citās dalībvalstīs (176). |
| --- | --- |

(267)

Tas, ka atsevišķās II zonas mājsaimniecībās bezmaksas kanāli ir pieejami, izmantojot satelītu (175), liecina, ka zemes tehnoloģija ne vienmēr ir efektīvākā un piemērotākā platforma. Jāpiebilst, ka satelīta risinājumu izmanto arī vairākās citās dalībvalstīs (176).

175

176

| (268) | Turklāt tas, ka Astra piedalījās un uzvarēja tehnoloģiski neitrālā konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā, liecina vismaz par to, ka ar satelītu platformu ir iespējams sniegt šādu pakalpojumu (177). |
| --- | --- |

(268)

Turklāt tas, ka Astra piedalījās un uzvarēja tehnoloģiski neitrālā konkursā par ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanu Kantabrijā, liecina vismaz par to, ka ar satelītu platformu ir iespējams sniegt šādu pakalpojumu (177).

Astra

177

| (269) | Pasākuma piemērotība joprojām tiek apšaubīta. Lai gan pāreju no analogās televīzijas uz DTT 800 MHz frekvenču joslā Spānijā pabeidza 2010. gada 3. aprīlī, 2011. gadā tika nolemts piedāvāt 800 MHz frekvenču joslu izsolē. Tāpēc ne vēlāk kā līdz 2014. gada 1. janvārim bija jānodrošina apraides pāreja uz citiem kanāliem frekvencēs zem 790 MHz. Tā kā tas radīja papildu izmaksas, Spānija 2011. gada 5. novembrī paziņoja par diviem mājsaimniecībām un televīzijas raidorganizācijām paredzētiem pasākumiem ar 600–800 EUR lielu budžetu I zonā. Komisija 2016. gada augustā Komisija konstatēja, ka šie pasākumi ir nesaderīgs atbalsts (178). Ja būtu izvēlētas citas platformas (IPTV, kabeļa vai satelīta), šādas izmaksas nebūtu radušās. |
| --- | --- |

(269)

Pasākuma piemērotība joprojām tiek apšaubīta. Lai gan pāreju no analogās televīzijas uz DTT 800 MHz frekvenču joslā Spānijā pabeidza 2010. gada 3. aprīlī, 2011. gadā tika nolemts piedāvāt 800 MHz frekvenču joslu izsolē. Tāpēc ne vēlāk kā līdz 2014. gada 1. janvārim bija jānodrošina apraides pāreja uz citiem kanāliem frekvencēs zem 790 MHz. Tā kā tas radīja papildu izmaksas, Spānija 2011. gada 5. novembrī paziņoja par diviem mājsaimniecībām un televīzijas raidorganizācijām paredzētiem pasākumiem ar 600–800 EUR lielu budžetu I zonā. Komisija 2016. gada augustā Komisija konstatēja, ka šie pasākumi ir nesaderīgs atbalsts (178). Ja būtu izvēlētas citas platformas (IPTV, kabeļa vai satelīta), šādas izmaksas nebūtu radušās.

DTT

178

IPTV

| (270) | Turklāt tika norādīts, ka jaunajos mobilajos pakalpojumos (LTE, 4G) tiek izmantota frekvence, kas ir tuvu DTT izmantotajam spektram, un tāpēc šie mobilie pakalpojumi var traucēt DTT signālus, tāpēc mājsaimniecībām jāiegādājas dārgi filtri, lai aizsargātu savu DTT signālu no šiem traucējumiem (179). Nevar izslēgt iespēju, ka līdzīgi traucējumi ir vispārējāka problēma, kas mazina zemes apraides turpmāko piemērotību, jo īpaši saistībā ar NGA tīklu lielāku un plašāku ieviešanu. |
| --- | --- |

(270)

Turklāt tika norādīts, ka jaunajos mobilajos pakalpojumos (LTE, 4G) tiek izmantota frekvence, kas ir tuvu DTT izmantotajam spektram, un tāpēc šie mobilie pakalpojumi var traucēt DTT signālus, tāpēc mājsaimniecībām jāiegādājas dārgi filtri, lai aizsargātu savu DTT signālu no šiem traucējumiem (179). Nevar izslēgt iespēju, ka līdzīgi traucējumi ir vispārējāka problēma, kas mazina zemes apraides turpmāko piemērotību, jo īpaši saistībā ar NGA tīklu lielāku un plašāku ieviešanu.

LTE

DTT

DTT

DTT

179

NGA

| (271) | Lai pamatotu apgalvojumu, ka satelīta pārraide izmaksātu dārgāk nekā DTT, Spānija izvirzīja divus argumentus. Pirmkārt, līgumos ar konkrētiem pakalpojumu sniedzējiem uz televīzijas raidorganizācijām attiecas teritoriāli ierobežojumi. Izmantojot satelītsakaru tehnoloģiju, nodrošināt šādu ierobežotu piekļuvi būtu dārgāk. Otrkārt, ar satelītsakaru tehnoloģiju tehniski nebūtu iespējams pārraidīt lielu skaitu reģionālo kanālu. Šie apgalvojumi nav pamatoti un ir pretrunā faktam, ka Astra līgumā ar Kantabriju bija paredzēta profesionāla ierobežotas piekļuves sistēma. Turklāt saskaņā ar Astra izmaksu aprēķiniem satelītsakaru tehnoloģija būtu lētāka arī tad, ja ar katru Spānijas reģionu būtu jānoslēdz atsevišķs līgums. Attiecībā uz reģionālo apraidi Astra apgalvo, ka Spānijas valdības norādītais kanālu skaits, t. i., 1 380, ir ievērojami pārspīlēts (180). Tātad saskaņā ar Astra aprēķiniem satelīta risinājums būtu lētāks arī tad, ja ietvertu reģionālos un vietējos kanālus. |
| --- | --- |

(271)

Lai pamatotu apgalvojumu, ka satelīta pārraide izmaksātu dārgāk nekā DTT, Spānija izvirzīja divus argumentus. Pirmkārt, līgumos ar konkrētiem pakalpojumu sniedzējiem uz televīzijas raidorganizācijām attiecas teritoriāli ierobežojumi. Izmantojot satelītsakaru tehnoloģiju, nodrošināt šādu ierobežotu piekļuvi būtu dārgāk. Otrkārt, ar satelītsakaru tehnoloģiju tehniski nebūtu iespējams pārraidīt lielu skaitu reģionālo kanālu. Šie apgalvojumi nav pamatoti un ir pretrunā faktam, ka Astra līgumā ar Kantabriju bija paredzēta profesionāla ierobežotas piekļuves sistēma. Turklāt saskaņā ar Astra izmaksu aprēķiniem satelītsakaru tehnoloģija būtu lētāka arī tad, ja ar katru Spānijas reģionu būtu jānoslēdz atsevišķs līgums. Attiecībā uz reģionālo apraidi Astra apgalvo, ka Spānijas valdības norādītais kanālu skaits, t. i., 1 380, ir ievērojami pārspīlēts (180). Tātad saskaņā ar Astra aprēķiniem satelīta risinājums būtu lētāks arī tad, ja ietvertu reģionālos un vietējos kanālus.

DTT

Astra

Astra

Astra

180

Astra

| (272) | Pastāv arī pierādījumi par to, ka reģionālās valdības zināja, ka pastāv tehnoloģiska alternatīva zemes platformas paplašināšanai. Izmeklēšanā tika atklāts, ka procesa sākumposmā atsevišķu reģionu pārstāvji tikās ar Astra. Šajās sanāksmēs Astra tos iepazīstināja ar priekšlikumu satelīta risinājumam, taču reģionālās valdības tajā neiedziļinājās. |
| --- | --- |

(272)

Pastāv arī pierādījumi par to, ka reģionālās valdības zināja, ka pastāv tehnoloģiska alternatīva zemes platformas paplašināšanai. Izmeklēšanā tika atklāts, ka procesa sākumposmā atsevišķu reģionu pārstāvji tikās ar Astra. Šajās sanāksmēs Astra tos iepazīstināja ar priekšlikumu satelīta risinājumam, taču reģionālās valdības tajā neiedziļinājās.

Astra

Astra

| (273) | Attiecībā uz samērīgumu jānorāda, ka centrālajai valdībai pirms II zonas atbalsta pasākumu izstrādes būtu vajadzējis sagatavot valsts līmeņa izmaksu salīdzinājumu (vai rīkot konkursu). Tā kā satelīta tīkla galvenās izmaksas ir atkarīgas no satelīta jaudas, šī platforma nodrošina ievērojamus apjomradītus ietaupījumus (181). Astra sarunas ar reģionālajām valdībām liecina, ka uzņēmums piedāvāja būtiski samazināt cenu, ja līgumu kopīgi noslēgtu vairāki reģioni. Tādējādi, ja būtu rīkots valsts līmeņa konkurss, būtu iespējami vēl lielāki cenas samazinājumi. Taču, tā kā tika īstenoti decentralizēti un nesaskaņoti pasākumi, dažkārt pat pašvaldību līmenī, tehnoloģija, kas nodrošinātu tik lielus apjomradītus ietaupījumus, jau sākumā nonāca ļoti neizdevīgā pozīcijā. Līdz ar to pieauga kopējais valsts atbalsta apmērs, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu ciparu televīzijas pakalpojumus II zonas mājsaimniecībām. Lai gan lēmumus par savu administratīvo struktūru pieņem Spānija, piešķirot centrālās valdības finansējumu, Spānijas valdība varēja nevis mudināt izmantot DTT, bet vismaz aicināt autonomos apgabalus konkursos ņemt vērā iespējamos izmaksu ietaupījumus, ko nodrošinātu konkrētas platformas. |
| --- | --- |

(273)

Attiecībā uz samērīgumu jānorāda, ka centrālajai valdībai pirms II zonas atbalsta pasākumu izstrādes būtu vajadzējis sagatavot valsts līmeņa izmaksu salīdzinājumu (vai rīkot konkursu). Tā kā satelīta tīkla galvenās izmaksas ir atkarīgas no satelīta jaudas, šī platforma nodrošina ievērojamus apjomradītus ietaupījumus (181). Astra sarunas ar reģionālajām valdībām liecina, ka uzņēmums piedāvāja būtiski samazināt cenu, ja līgumu kopīgi noslēgtu vairāki reģioni. Tādējādi, ja būtu rīkots valsts līmeņa konkurss, būtu iespējami vēl lielāki cenas samazinājumi. Taču, tā kā tika īstenoti decentralizēti un nesaskaņoti pasākumi, dažkārt pat pašvaldību līmenī, tehnoloģija, kas nodrošinātu tik lielus apjomradītus ietaupījumus, jau sākumā nonāca ļoti neizdevīgā pozīcijā. Līdz ar to pieauga kopējais valsts atbalsta apmērs, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu ciparu televīzijas pakalpojumus II zonas mājsaimniecībām. Lai gan lēmumus par savu administratīvo struktūru pieņem Spānija, piešķirot centrālās valdības finansējumu, Spānijas valdība varēja nevis mudināt izmantot DTT, bet vismaz aicināt autonomos apgabalus konkursos ņemt vērā iespējamos izmaksu ietaupījumus, ko nodrošinātu konkrētas platformas.

181

Astra

DTT

| (274) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka izmeklējamajā pasākumā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips. Kā paskaidrots iepriekš, pasākums nav samērīgs un tas nav piemērots līdzeklis, ar ko nodrošināt bezmaksas kanālu pārklājumu II zonas iedzīvotājiem. Secinājums par to, ka pasākumā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, ir apstiprināts spriedumos lietās T-462/13 (182), T-465/13 (183), T-487/13 (184), T-541/13 (185) un T-461/13 (186), un šos spriedumus apstiprināja Tiesa apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 P un lietā C-81/16 P. |
| --- | --- |

(274)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka izmeklējamajā pasākumā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips. Kā paskaidrots iepriekš, pasākums nav samērīgs un tas nav piemērots līdzeklis, ar ko nodrošināt bezmaksas kanālu pārklājumu II zonas iedzīvotājiem. Secinājums par to, ka pasākumā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, ir apstiprināts spriedumos lietās T-462/13 (182), T-465/13 (183), T-487/13 (184), T-541/13 (185) un T-461/13 (186), un šos spriedumus apstiprināja Tiesa apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 P un lietā C-81/16 P.

182

183

184

185

186

6.3.3.3.   Tīkla ekspluatācija un uzturēšana

| (275) | Finansējumu, kas piešķirts subsidēto tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai pēc pielāgošanas ciparu formātam pabeigšanas līdz 2.3. iedaļā norādītajam laikposmam (t. i., laikam, kad tika mainīti izmeklējamie pasākumi), nevar uzskatīt par tehnoloģiski neitrālu, jo tas piešķirts papildus ieviešanas atbalstam. Finansējums novirzīts, lai saglabātu centrus, ar kuriem pārraida signālu zemes platformās. Tāpēc šāds atbalsts arī nav saderīgs. |
| --- | --- |

(275)

Finansējumu, kas piešķirts subsidēto tīklu ekspluatācijai un uzturēšanai pēc pielāgošanas ciparu formātam pabeigšanas līdz 2.3. iedaļā norādītajam laikposmam (t. i., laikam, kad tika mainīti izmeklējamie pasākumi), nevar uzskatīt par tehnoloģiski neitrālu, jo tas piešķirts papildus ieviešanas atbalstam. Finansējums novirzīts, lai saglabātu centrus, ar kuriem pārraida signālu zemes platformās. Tāpēc šāds atbalsts arī nav saderīgs.

6.3.3.4.   Nevajadzīgu izkropļojumu novēršana

| (276) | Lai gan valsts iejaukšanos var uzskatīt par pamatotu, jo pastāv konkrētas tirgus nepilnības un iespējamas ar kohēziju saistītas problēmas, pasākuma struktūra rada nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(276)

Lai gan valsts iejaukšanos var uzskatīt par pamatotu, jo pastāv konkrētas tirgus nepilnības un iespējamas ar kohēziju saistītas problēmas, pasākuma struktūra rada nevajadzīgus konkurences izkropļojumus.

6.3.3.5.   Secinājums par LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (277) | Tiek secināts, ka izmeklējamais pasākums, tostarp pastāvīgais atbalsts, nav piemērots, vajadzīgs un samērīgs līdzeklis konstatētās tirgus nepilnības novēršanai. |
| --- | --- |

(277)

Tiek secināts, ka izmeklējamais pasākums, tostarp pastāvīgais atbalsts, nav piemērots, vajadzīgs un samērīgs līdzeklis konstatētās tirgus nepilnības novēršanai.

6.3.4.   LESD 106. panta 2. punkts

| (278) | Uz LESD 106. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu, ko var piemērot valsts izmaksātai kompensācijai par sabiedriska pakalpojuma sniegšanas izmaksām, šajā lietā nevar atsaukties nedz vispār, nedz konkrēti attiecībā uz Basku zemi. Komisija uzskata, ka valsts (vai reģionālajām) iestādēm skaidri jādefinē PVTN un tā sniegšana jāuztic konkrētam uzņēmumam. Kā novērtēts 198.–204. apsvērumā, tiek uzskatīts, ka Spānija un Basku zemes iestādes nav skaidri definējušas zemes platformas ekspluatāciju kā sabiedrisku pakalpojumu. Vispārējā tiesa apstiprināja šo secinājumu lietās T-462/13 (187), T-465/13 (188), T-487/13 (189), T -541/13 (190) un T-461/13 (191). Turklāt šos spriedumus apstiprināja Tiesa apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 (192) un lietā C-81/16 (193). |
| --- | --- |

(278)

Uz LESD 106. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu, ko var piemērot valsts izmaksātai kompensācijai par sabiedriska pakalpojuma sniegšanas izmaksām, šajā lietā nevar atsaukties nedz vispār, nedz konkrēti attiecībā uz Basku zemi. Komisija uzskata, ka valsts (vai reģionālajām) iestādēm skaidri jādefinē PVTN un tā sniegšana jāuztic konkrētam uzņēmumam. Kā novērtēts 198.–204. apsvērumā, tiek uzskatīts, ka Spānija un Basku zemes iestādes nav skaidri definējušas zemes platformas ekspluatāciju kā sabiedrisku pakalpojumu. Vispārējā tiesa apstiprināja šo secinājumu lietās T-462/13 (187), T-465/13 (188), T-487/13 (189), T -541/13 (190) un T-461/13 (191). Turklāt šos spriedumus apstiprināja Tiesa apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 (192) un lietā C-81/16 (193).

187

188

189

190

191

192

193

6.4.   Jauns nelikumīgs atbalsts

Jauns nelikumīgs atbalsts

| (279) | Abertis norāda, ka zemes apraides tīkla ieviešanu II zonā gandrīz pilnīgi finansēja Spānijas autonomie apgabali, izmantojot publiskos līdzekļus un pamatojoties uz tiesību aktiem, kas pieņemti 1982. gadā, t. i., pirms Spānija 1986. gadā pievienojās Eiropas Ekonomikas kopienai. Tāpēc Abertis uzskata, ka shēmu varētu uzskatīt par daļu no pastāvīga publiskā finansējuma vietējo zemes tīklu ekspluatācijai un tādējādi tā būtu jāatzīst par pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(279)

Abertis norāda, ka zemes apraides tīkla ieviešanu II zonā gandrīz pilnīgi finansēja Spānijas autonomie apgabali, izmantojot publiskos līdzekļus un pamatojoties uz tiesību aktiem, kas pieņemti 1982. gadā, t. i., pirms Spānija 1986. gadā pievienojās Eiropas Ekonomikas kopienai. Tāpēc Abertis uzskata, ka shēmu varētu uzskatīt par daļu no pastāvīga publiskā finansējuma vietējo zemes tīklu ekspluatācijai un tādējādi tā būtu jāatzīst par pastāvošu atbalstu.

Abertis

Abertis

| (280) | Reģioni tiešām sāka finansēt zemes tīkla pārklājuma paplašināšanu jau 20. gadsimta astoņdesmito gadu sākumā, taču tolaik tirgū nedarbojās privātas televīzijas raidorganizācijas. Tāpēc paplašināto infrastruktūru izmantoja tikai publiskās televīzijas raidorganizācijas vajadzībām. Publiskās televīzijas raidorganizācijai bija pienākums nodrošināt signāla pārraidi iedzīvotāju vairākumam. Turklāt tolaik zemes televīzija bija vienīgā televīzijas signāla pārraides platforma Spānijā. Tādējādi, paplašinot vienīgo pieejamo tīklu, netika izkropļota konkurence ar citām platformām. |
| --- | --- |

(280)

Reģioni tiešām sāka finansēt zemes tīkla pārklājuma paplašināšanu jau 20. gadsimta astoņdesmito gadu sākumā, taču tolaik tirgū nedarbojās privātas televīzijas raidorganizācijas. Tāpēc paplašināto infrastruktūru izmantoja tikai publiskās televīzijas raidorganizācijas vajadzībām. Publiskās televīzijas raidorganizācijai bija pienākums nodrošināt signāla pārraidi iedzīvotāju vairākumam. Turklāt tolaik zemes televīzija bija vienīgā televīzijas signāla pārraides platforma Spānijā. Tādējādi, paplašinot vienīgo pieejamo tīklu, netika izkropļota konkurence ar citām platformām.

| (281) | Kopš tā laika tiesību akti ir mainījušies un tehnoloģija attīstījusies – ir izveidotas jaunas apraides platformas, un tirgū darbojas jauni dalībnieki, jo īpaši privātās televīzijas raidorganizācijas. Tā kā ir ievērojami mainījušies publiskā finansējuma labuma guvēji un arī tā vispārējie apstākļi, izmeklējamo pasākumu nevar uzskatīt par vienīgi formālām un administratīvām pārmaiņām. Tās drīzāk ir pārmaiņas, kas ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību, un tāpēc ir uzskatāmas par jaunu atbalsta shēmu (194). Jebkurā gadījumā pāreja no analogās televīzijas uz ciparu televīziju ir iespējama tikai neseno tehnoloģisko sasniegumu dēļ, un tāpēc tā ir jauns notikums. Tāpēc Spānijas iestādēm par šo jauno atbalstu būtu bijis jāpaziņo. |
| --- | --- |

(281)

Kopš tā laika tiesību akti ir mainījušies un tehnoloģija attīstījusies – ir izveidotas jaunas apraides platformas, un tirgū darbojas jauni dalībnieki, jo īpaši privātās televīzijas raidorganizācijas. Tā kā ir ievērojami mainījušies publiskā finansējuma labuma guvēji un arī tā vispārējie apstākļi, izmeklējamo pasākumu nevar uzskatīt par vienīgi formālām un administratīvām pārmaiņām. Tās drīzāk ir pārmaiņas, kas ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību, un tāpēc ir uzskatāmas par jaunu atbalsta shēmu (194). Jebkurā gadījumā pāreja no analogās televīzijas uz ciparu televīziju ir iespējama tikai neseno tehnoloģisko sasniegumu dēļ, un tāpēc tā ir jauns notikums. Tāpēc Spānijas iestādēm par šo jauno atbalstu būtu bijis jāpaziņo.

194

6.5.   Secinājums

Secinājums

| (282) | Tiek uzskatīts, ka finansējums, ko Spānija piešķīra (tostarp Spānijas autonomo apgabalu un vietējo korporāciju piešķirtais atbalsts) zemes tīklu operatoriem, lai tie modernizētu un pielāgotu ciparu formātam savus tīklus un tādējādi varētu pārraidīt bezmaksas televīzijas kanālus II zonā, ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Ciktāl atbalsts ir pretrunā tehnoloģiskās neitralitātes kritērijiem, tas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Turklāt par atbalstu nepaziņoja (195) Komisijai, kā prasīts LESD 108. panta 3. punktā, un to nelikumīgi īstenoja, nesaņemot Komisijas atļauju. Tāpēc tas no zemes tīkla operatoriem jāatgūst. |
| --- | --- |

(282)

Tiek uzskatīts, ka finansējums, ko Spānija piešķīra (tostarp Spānijas autonomo apgabalu un vietējo korporāciju piešķirtais atbalsts) zemes tīklu operatoriem, lai tie modernizētu un pielāgotu ciparu formātam savus tīklus un tādējādi varētu pārraidīt bezmaksas televīzijas kanālus II zonā, ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Ciktāl atbalsts ir pretrunā tehnoloģiskās neitralitātes kritērijiem, tas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Turklāt par atbalstu nepaziņoja (195) Komisijai, kā prasīts LESD 108. panta 3. punktā, un to nelikumīgi īstenoja, nesaņemot Komisijas atļauju. Tāpēc tas no zemes tīkla operatoriem jāatgūst.

195

| (283) | Turklāt Komisija uzskata, ka saderīgs nav arī pastāvīgais atbalsts ciparu formātam pielāgotā tīkla ekspluatācijai un uzturēšanai, ko piešķīra, nerīkojot konkursu, vai arī konkursos, kuros neievēroja tehnoloģiskās neitralitātes principu, līdz 2.3. iedaļā norādītajam laikposmam (t. i., līdz laikam, kad izmeklējamā shēma tika mainīta). Par šo atbalstu arī nepaziņoja Komisijai, kā prasīts LESD 108. panta 3. punktā, un to nelikumīgi īstenoja, nesaņemot Komisijas atļauju. |
| --- | --- |

(283)

Turklāt Komisija uzskata, ka saderīgs nav arī pastāvīgais atbalsts ciparu formātam pielāgotā tīkla ekspluatācijai un uzturēšanai, ko piešķīra, nerīkojot konkursu, vai arī konkursos, kuros neievēroja tehnoloģiskās neitralitātes principu, līdz 2.3. iedaļā norādītajam laikposmam (t. i., līdz laikam, kad izmeklējamā shēma tika mainīta). Par šo atbalstu arī nepaziņoja Komisijai, kā prasīts LESD 108. panta 3. punktā, un to nelikumīgi īstenoja, nesaņemot Komisijas atļauju.

| (284) | Par jebkādu turpmāku valsts atbalstu uzturēšanai un ekspluatācijai ir jāpaziņo, un tam jāatbilst tehnoloģiskās neitralitātes principam. |
| --- | --- |

(284)

Par jebkādu turpmāku valsts atbalstu uzturēšanai un ekspluatācijai ir jāpaziņo, un tam jāatbilst tehnoloģiskās neitralitātes principam.

7.   ATGŪŠANA

ATGŪŠANA

7.1.   Vajadzība likvidēt atbalstu

Vajadzība likvidēt atbalstu

| (285) | Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības tiesu iedibināto judikatūru Komisijas kompetences jomā ir lēmums par to, ka attiecīgajai valstij ir jāmaina vai jāatceļ atbalsts, par kuru Komisija ir secinājusi, ka tas ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu (196). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (197). |
| --- | --- |

(285)

Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības tiesu iedibināto judikatūru Komisijas kompetences jomā ir lēmums par to, ka attiecīgajai valstij ir jāmaina vai jāatceļ atbalsts, par kuru Komisija ir secinājusi, ka tas ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu (196). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (197).

196

197

| (286) | Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka minētais mērķis ir sasniegts, ja atbalsta saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bijusi iekšējā tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bijis pirms atbalsta piešķiršanas (198). |
| --- | --- |

(286)

Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka minētais mērķis ir sasniegts, ja atbalsta saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bijusi iekšējā tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bijis pirms atbalsta piešķiršanas (198).

198

| (287) | Ievērojot šo judikatūru, Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [labuma guvēja]”. |
| --- | --- |

(287)

Ievērojot šo judikatūru, Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [labuma guvēja]”.

| (288) | Tā kā finansējums zemes platformas pielāgošanai ciparu formātam un turpmākai uzturēšanai un ekspluatācijai tika piešķirts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tas ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds bija iekšējā tirgū pirms finansējuma piešķiršanas. Atgūšanai būtu attiecas uz laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots labuma guvēja rīcībā, līdz tā faktiskai atgūšanai. Kamēr nav atgūta visa summa, tai jāpiemēro procenti, ko aprēķina saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (199) V nodaļas noteikumiem. |
| --- | --- |

(288)

Tā kā finansējums zemes platformas pielāgošanai ciparu formātam un turpmākai uzturēšanai un ekspluatācijai tika piešķirts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tas ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds bija iekšējā tirgū pirms finansējuma piešķiršanas. Atgūšanai būtu attiecas uz laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots labuma guvēja rīcībā, līdz tā faktiskai atgūšanai. Kamēr nav atgūta visa summa, tai jāpiemēro procenti, ko aprēķina saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (199) V nodaļas noteikumiem.

199

7.2.   Valsts atbalsta saņēmēji un atbalsta summas aprēķināšana

Valsts atbalsta saņēmēji un atbalsta summas aprēķināšana

| (289) | Platformas operatori ir tiešie labuma guvēji, ja tie tieši saņēmuši līdzekļus savu tīklu modernizēšanai un paplašināšanai un to ekspluatācijai un uzturēšanai. Ja atbalsts izmaksāts publiskiem uzņēmumiem, kuri rīkoja pārklājuma paplašināšanas konkursus, par netiešo labuma guvēju uzskatāms konkursā izvēlētais platformas operators. Nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts būtu jāatgūst no platformas operatoriem neatkarīgi no tā, vai tie ir tiešie vai arī netiešie labuma guvēji. |
| --- | --- |

(289)

Platformas operatori ir tiešie labuma guvēji, ja tie tieši saņēmuši līdzekļus savu tīklu modernizēšanai un paplašināšanai un to ekspluatācijai un uzturēšanai. Ja atbalsts izmaksāts publiskiem uzņēmumiem, kuri rīkoja pārklājuma paplašināšanas konkursus, par netiešo labuma guvēju uzskatāms konkursā izvēlētais platformas operators. Nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts būtu jāatgūst no platformas operatoriem neatkarīgi no tā, vai tie ir tiešie vai arī netiešie labuma guvēji.

7.2.1.   Konkursu iedalījums

Konkursu iedalījums

| (290) | Tehnoloģiski neitrāls ir konkurss, kurā ir izpildīti divi kumulatīvi nosacījumi: i) konkurss nepārprotami attiecas uz ciparu televīzijas (nevis zemes ciparu televīzijas) pārklājuma paplašināšanu, un ii) konkursa tehniskajās specifikācijās pieļauta arī ar zemes platformu nesaistītas tehnoloģijas izmantošana. Piedāvājumu nevar uzskatīt par tehnoloģiski neitrālu, ja tā tehniskās specifikācijas paredz iegādāties vai izmantot aparatūru zemes ciparu televīzijas signāla pārraidei vai pārvadei. |
| --- | --- |

(290)

Tehnoloģiski neitrāls ir konkurss, kurā ir izpildīti divi kumulatīvi nosacījumi: i) konkurss nepārprotami attiecas uz ciparu televīzijas (nevis zemes ciparu televīzijas) pārklājuma paplašināšanu, un ii) konkursa tehniskajās specifikācijās pieļauta arī ar zemes platformu nesaistītas tehnoloģijas izmantošana. Piedāvājumu nevar uzskatīt par tehnoloģiski neitrālu, ja tā tehniskās specifikācijas paredz iegādāties vai izmantot aparatūru zemes ciparu televīzijas signāla pārraidei vai pārvadei.

| (291) | Gadījumos, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts pēc konkursa, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, dalībvalstij jāiedala konkursi kategorijās (aparatūras piegādes vai pārklājuma paplašināšanas konkursos) atbilstīgi turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(291)

Gadījumos, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts pēc konkursa, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, dalībvalstij jāiedala konkursi kategorijās (aparatūras piegādes vai pārklājuma paplašināšanas konkursos) atbilstīgi turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

| (292) | Uzņēmumiem, kuri uzvarējuši pārklājuma paplašināšanas konkursos, uzticēja nodrošināt (tostarp izveidot) darbspējīgu DTT tīklu. Tāpēc tiem bija jāveic tādi uzdevumi kā tīkla izstrāde un ar to saistītie inženiertehniskie darbi, signāla pārraide, tīkla izvietošana, kā arī vajadzīgā aprīkojuma piegāde. Pārklājuma paplašināšanas konkursos ietilpst arī gadījumi, kad tiek veikta aprīkojuma piegāde, un tīkla operatoram ir tiesības šo aprīkojumu ekspluatēt, izmantot vai gūt no tā labumu neatkarīgi no tā, kam pieder aprīkojums. Turklāt pārklājuma paplašināšanas konkursos parasti ir iekļauti papildu līgumi, kas saistīti ar pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam vai jaunu pārraides centru izveidi (piemēram, mājokļu pielāgošanas darbi, energoapgāde, “stingra apkope”, līzinga līgumi, pētījumi drošuma un veselības jomā). |
| --- | --- |

(292)

Uzņēmumiem, kuri uzvarējuši pārklājuma paplašināšanas konkursos, uzticēja nodrošināt (tostarp izveidot) darbspējīgu DTT tīklu. Tāpēc tiem bija jāveic tādi uzdevumi kā tīkla izstrāde un ar to saistītie inženiertehniskie darbi, signāla pārraide, tīkla izvietošana, kā arī vajadzīgā aprīkojuma piegāde. Pārklājuma paplašināšanas konkursos ietilpst arī gadījumi, kad tiek veikta aprīkojuma piegāde, un tīkla operatoram ir tiesības šo aprīkojumu ekspluatēt, izmantot vai gūt no tā labumu neatkarīgi no tā, kam pieder aprīkojums. Turklāt pārklājuma paplašināšanas konkursos parasti ir iekļauti papildu līgumi, kas saistīti ar pārraides centru pielāgošanu ciparu formātam vai jaunu pārraides centru izveidi (piemēram, mājokļu pielāgošanas darbi, energoapgāde, “stingra apkope”, līzinga līgumi, pētījumi drošuma un veselības jomā).

DTT

| (293) | Uzņēmumiem, kuri uzvarējuši aparatūras piegādes konkursos, jānodrošina tīkla modernizēšanai vajadzīgais aprīkojums. Tāpēc tiem bija jāveic tādi uzdevumi kā aprīkojuma piegāde, uzstādīšana un aktivizēšana, kā arī darbinieku mācīšana. Aprīkojuma piegādes konkursos piešķirtais atbalsts nav jāatgūst. Citiem vārdiem sakot, tiem, kas vienīgi piegādā aparatūru, nav pienākuma atmaksāt atbalstu. Tomēr, ja pēc konkursa zemes tīkls tiek pielāgots ciparu formātam, tostarp attiecīgā gadījumā tiek nodrošināts aprīkojums, ko ekspluatē, izmanto vai gūst no tā labumu tīkla operators, šo atbalstu atgūst no tīkla operatora, jo minētais piedāvājums ir kvalificējams kā pārklājuma paplašināšanas konkurss. |
| --- | --- |

(293)

Uzņēmumiem, kuri uzvarējuši aparatūras piegādes konkursos, jānodrošina tīkla modernizēšanai vajadzīgais aprīkojums. Tāpēc tiem bija jāveic tādi uzdevumi kā aprīkojuma piegāde, uzstādīšana un aktivizēšana, kā arī darbinieku mācīšana. Aprīkojuma piegādes konkursos piešķirtais atbalsts nav jāatgūst. Citiem vārdiem sakot, tiem, kas vienīgi piegādā aparatūru, nav pienākuma atmaksāt atbalstu. Tomēr, ja pēc konkursa zemes tīkls tiek pielāgots ciparu formātam, tostarp attiecīgā gadījumā tiek nodrošināts aprīkojums, ko ekspluatē, izmanto vai gūst no tā labumu tīkla operators, šo atbalstu atgūst no tīkla operatora, jo minētais piedāvājums ir kvalificējams kā pārklājuma paplašināšanas konkurss.

| (294) | Pēc pārklājuma paplašināšanas konkursu attiecīgas klasificēšanas Spānijai jāatgūst atbalsts, kas piešķirts pēc konkursa, kurā nav ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips. Ja, neskarot konkursus, kurus Komisija atzīst par tehnoloģiski neitrāliem, Spānija uzskatīs, ka abiem nosacījumiem atbilst arī citi konkursi, tā iesniegs Komisijai attiecīgā konkursa dokumentus.

  Piemērs

  Papildus Komisijas pārbaudītajiem konkursiem kā tāda pārklājuma paplašināšanas konkursa piemērs, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, jāmin Estremaduras autonomā apgabala organizētais konkurss (200). Lai gan konkursa nosaukumā minēta tikai aparatūras piegāde, konkursa uzdevums patiesībā ietvēra tīkla izstrādi un ieviešanu (201). Konkursa specifikācijās nav ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips (202), lai gan tajās iekļauts punkts, kas sākotnēji izskatās kā tehnoloģiskās neitralitātes klauzula (203).
  Vēl viens pārklājuma paplašināšanas konkurss, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, ir konkurss, ko Madrides autonomajā apgabalā rīkoja publiskais uzņēmums Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM) (204). Šajā gadījumā gan konkursa nosaukums, gan tā nolikuma saturs liecina, ka tas attiecas tikai uz zemes platformas (205) pārklājuma paplašināšanu (206). |
| --- | --- |

(294)

Pēc pārklājuma paplašināšanas konkursu attiecīgas klasificēšanas Spānijai jāatgūst atbalsts, kas piešķirts pēc konkursa, kurā nav ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips. Ja, neskarot konkursus, kurus Komisija atzīst par tehnoloģiski neitrāliem, Spānija uzskatīs, ka abiem nosacījumiem atbilst arī citi konkursi, tā iesniegs Komisijai attiecīgā konkursa dokumentus.

Piemērs

Piemērs

Papildus Komisijas pārbaudītajiem konkursiem kā tāda pārklājuma paplašināšanas konkursa piemērs, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, jāmin Estremaduras autonomā apgabala organizētais konkurss (200). Lai gan konkursa nosaukumā minēta tikai aparatūras piegāde, konkursa uzdevums patiesībā ietvēra tīkla izstrādi un ieviešanu (201). Konkursa specifikācijās nav ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips (202), lai gan tajās iekļauts punkts, kas sākotnēji izskatās kā tehnoloģiskās neitralitātes klauzula (203).

200

201

202

203

Vēl viens pārklājuma paplašināšanas konkurss, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, ir konkurss, ko Madrides autonomajā apgabalā rīkoja publiskais uzņēmums Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM) (204). Šajā gadījumā gan konkursa nosaukums, gan tā nolikuma saturs liecina, ka tas attiecas tikai uz zemes platformas (205) pārklājuma paplašināšanu (206).

Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid

AICCM

204

205

206

| (295) | Konkursi jāklasificē ne tikai, ņemot vērā to nosaukumu, bet galvenokārt atbilstīgi to saturam, jo nosaukums vien precīzi neatspoguļo konkursa darbības jomu. |
| --- | --- |

(295)

Konkursi jāklasificē ne tikai, ņemot vērā to nosaukumu, bet galvenokārt atbilstīgi to saturam, jo nosaukums vien precīzi neatspoguļo konkursa darbības jomu.

| (296) | Jāatgūst ir tas atbalsts, ko piešķīra pēc pārklājuma paplašināšanas konkursiem, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips. |
| --- | --- |

(296)

Jāatgūst ir tas atbalsts, ko piešķīra pēc pārklājuma paplašināšanas konkursiem, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips.

7.2.2.   Valsts atbalsta saņēmēji un atgūšana

Valsts atbalsta saņēmēji un atgūšana

| (297) | Turpmāk ir noteiktas dažādas atbalsta labuma guvēju kategorijas. Pamatojoties uz Spānijas sniegto informāciju, tabulās uzskaitīti autonomie apgabali un aptuvenās atbalsta kategorijas. Tā kā Spānija nesniedza pilnīgu informāciju par labuma guvējiem, tai labuma guvēji jāklasificē turpmāk noteiktajās kategorijās un jāsniedz Komisijai atbilstīgi pierādījumi. Kā uzsvērts 233. apsvērumā, šāda kārtība būtībā ir diskriminējoša. |
| --- | --- |

(297)

Turpmāk ir noteiktas dažādas atbalsta labuma guvēju kategorijas. Pamatojoties uz Spānijas sniegto informāciju, tabulās uzskaitīti autonomie apgabali un aptuvenās atbalsta kategorijas. Tā kā Spānija nesniedza pilnīgu informāciju par labuma guvējiem, tai labuma guvēji jāklasificē turpmāk noteiktajās kategorijās un jāsniedz Komisijai atbilstīgi pierādījumi. Kā uzsvērts 233. apsvērumā, šāda kārtība būtībā ir diskriminējoša.

| (298) | Turklāt lielākā daļa Komisijas pārbaudīto pārklājuma paplašināšanas konkursu kvalificēti kā tādi, kuros nav ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips. Tomēr Komisija arī norādīja, ka nevar izslēgt iespēju, ka atsevišķi konkursi varētu būt tehnoloģiski neitrāli. |
| --- | --- |

(298)

Turklāt lielākā daļa Komisijas pārbaudīto pārklājuma paplašināšanas konkursu kvalificēti kā tādi, kuros nav ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips. Tomēr Komisija arī norādīja, ka nevar izslēgt iespēju, ka atsevišķi konkursi varētu būt tehnoloģiski neitrāli.

| (299) | Tāpēc, pamatojoties uz 294. apsvērumā izklāstītajiem nosacījumiem, Spānijai jānorāda un jāiesniedz pietiekami pierādījumi par konkrētiem tehnoloģiski neitrāliem konkursiem. |
| --- | --- |

(299)

Tāpēc, pamatojoties uz 294. apsvērumā izklāstītajiem nosacījumiem, Spānijai jānorāda un jāiesniedz pietiekami pierādījumi par konkrētiem tehnoloģiski neitrāliem konkursiem.

| (300) | Ja autonomo apgabalu rīkotajos pārklājuma paplašināšanas konkursos nav ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, kā tas bija aprakstītajā Estremaduras konkursā, šo konkursu uzvarētāji ir atgūstamā nelikumīgā atbalsta tiešie labuma guvēji. Atgūstamā summa ir visa summa, ko saņēma konkursu uzvarētāji pārklājuma paplašināšanai un visiem papildu pakalpojumiem (piemēram, mājokļu pielāgošanas darbi, energoapgāde u. c.). Lai nepieļautu šaubas gadījumos, kad tā pati infrastruktūra vai pakalpojumi tiek vai ir tikuši izmantoti gan privāto kanālu pārraidei II zonā, gan publiskajiem kanāliem I zonā, Spānijas iestādēm nevajadzētu izslēgt atgūšanu infrastruktūras vai pakalpojuma divkāršas izmantošanas dēļ, bet gan noteikt pro quota izdevumus, kas saistīti ar II zonu, un atgūt attiecīgo atbalstu. Ņemot vērā Spānijas sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka pārklājuma paplašināšanas konkursus, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, rīkoja (vismaz) Andalūzijas, Estremaduras, Mursijas, Larjohas un Valensijas autonomais apgabals.









  Uzņēmumi, kuriem jāatmaksā atbalsts | Atgūšana | Atbalsta sniegšanas metode | Attiecīgais autonomais apgabals (vismaz) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tiešie labuma guvēji

  Autonomo apgabalu rīkotā(-o) pārklājuma paplašināšanas konkursa(-u), kurā(-os) netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, uzvarētājs(-i) | Visa summa, kas saņemta, uzvarot pārklājuma paplašināšanas konkursā(-os), kurā(-os) netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips | Līdzekļu nodošana konkursā(-os) izvēlētajam labuma guvējam | — | Andalūzija |

(300)

Ja autonomo apgabalu rīkotajos pārklājuma paplašināšanas konkursos nav ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, kā tas bija aprakstītajā Estremaduras konkursā, šo konkursu uzvarētāji ir atgūstamā nelikumīgā atbalsta tiešie labuma guvēji. Atgūstamā summa ir visa summa, ko saņēma konkursu uzvarētāji pārklājuma paplašināšanai un visiem papildu pakalpojumiem (piemēram, mājokļu pielāgošanas darbi, energoapgāde u. c.). Lai nepieļautu šaubas gadījumos, kad tā pati infrastruktūra vai pakalpojumi tiek vai ir tikuši izmantoti gan privāto kanālu pārraidei II zonā, gan publiskajiem kanāliem I zonā, Spānijas iestādēm nevajadzētu izslēgt atgūšanu infrastruktūras vai pakalpojuma divkāršas izmantošanas dēļ, bet gan noteikt pro quota izdevumus, kas saistīti ar II zonu, un atgūt attiecīgo atbalstu. Ņemot vērā Spānijas sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka pārklājuma paplašināšanas konkursus, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, rīkoja (vismaz) Andalūzijas, Estremaduras, Mursijas, Larjohas un Valensijas autonomais apgabals.

pro quota

Uzņēmumi, kuriem jāatmaksā atbalsts

Uzņēmumi, kuriem jāatmaksā atbalsts

Atgūšana

Atgūšana

Atbalsta sniegšanas metode

Atbalsta sniegšanas metode

Attiecīgais autonomais apgabals (vismaz)

Attiecīgais autonomais apgabals (vismaz)

Tiešie labuma guvēji

Tiešie labuma guvēji

Autonomo apgabalu rīkotā(-o) pārklājuma paplašināšanas konkursa(-u), kurā(-os) netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, uzvarētājs(-i)

Visa summa, kas saņemta, uzvarot pārklājuma paplašināšanas konkursā(-os), kurā(-os) netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips

Līdzekļu nodošana konkursā(-os) izvēlētajam labuma guvējam

—

Andalūzija

| — | Estremadura |
| --- | --- |

—

Estremadura

| — | Mursija |
| --- | --- |

—

Mursija

| — | Larjoha |
| --- | --- |

—

Larjoha

| — | Valensijas apgabals |
| --- | --- |

—

Valensijas apgabals

| (301) | Ja nelikumīgais atbalsts zemes tīkla modernizēšanas nolūkā piešķirts pilsētu padomēm, kuras darbojas kā tīkla operatori, atbalsta tiešās labuma guvējas ir pilsētu padomes. Atgūstamā summa ir visa summa, ko pilsētu padomēm to tīkla pārklājuma paplašināšanas nolūkā piešķīra centrālās un reģionālās iestādes. Pamatojoties uz Spānijas sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka tas attiecas vismaz uz dažām pašvaldībām, kuras atrodas Andalūzijas, Kanāriju salu un Mursijas autonomajā apgabalā (uzskaitījums nav izsmeļošs). Ja pilsētas padome noslēdza līgumu par pārklājuma paplašināšanu, tostarp vajadzīgās aparatūras piegādi, ar uzņēmumu, kas ir tīkla operators, tad atbalsta labuma guvējs ir tīkla operators un atgūstamā summa ir visa tīkla operatora saņemto publisko līdzekļu summa.









  Uzņēmumi, kuriem jāatmaksā atbalsts | Atgūšana | Atbalsta sniegšanas metode | Attiecīgais autonomais apgabals (vismaz) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tiešie labuma guvēji

  Pilsētu padomes, kuras darbojas kā tīkla operatori | Visa summa, ko iestādes piešķīra pārklājuma paplašināšanai | Līdzekļu nodošana labuma guvējam | — | Andalūzija |

(301)

Ja nelikumīgais atbalsts zemes tīkla modernizēšanas nolūkā piešķirts pilsētu padomēm, kuras darbojas kā tīkla operatori, atbalsta tiešās labuma guvējas ir pilsētu padomes. Atgūstamā summa ir visa summa, ko pilsētu padomēm to tīkla pārklājuma paplašināšanas nolūkā piešķīra centrālās un reģionālās iestādes. Pamatojoties uz Spānijas sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka tas attiecas vismaz uz dažām pašvaldībām, kuras atrodas Andalūzijas, Kanāriju salu un Mursijas autonomajā apgabalā (uzskaitījums nav izsmeļošs). Ja pilsētas padome noslēdza līgumu par pārklājuma paplašināšanu, tostarp vajadzīgās aparatūras piegādi, ar uzņēmumu, kas ir tīkla operators, tad atbalsta labuma guvējs ir tīkla operators un atgūstamā summa ir visa tīkla operatora saņemto publisko līdzekļu summa.

Uzņēmumi, kuriem jāatmaksā atbalsts

Uzņēmumi, kuriem jāatmaksā atbalsts

Atgūšana

Atgūšana

Atbalsta sniegšanas metode

Atbalsta sniegšanas metode

Attiecīgais autonomais apgabals (vismaz)

Attiecīgais autonomais apgabals (vismaz)

Tiešie labuma guvēji

Tiešie labuma guvēji

Pilsētu padomes, kuras darbojas kā tīkla operatori

Visa summa, ko iestādes piešķīra pārklājuma paplašināšanai

Līdzekļu nodošana labuma guvējam

—

Andalūzija

| — | Kanāriju salas |
| --- | --- |

—

Kanāriju salas

| — | Mursija |
| --- | --- |

—

Mursija

Piemērs

Piemērs

| (302) | Mursijā, izmantojot reģiona un MITyC piešķirto finansējumu, pilsētu padomes organizēja gandrīz visus apzinātos 143 konkursus. Ja konkursos nav uzvarējuši tīkla operatori un tie nav de minimis, tie ir šajā kategorijā. |
| --- | --- |

(302)

Mursijā, izmantojot reģiona un MITyC piešķirto finansējumu, pilsētu padomes organizēja gandrīz visus apzinātos 143 konkursus. Ja konkursos nav uzvarējuši tīkla operatori un tie nav de minimis, tie ir šajā kategorijā.

MITyC

de minimis

| (303) | To autonomo apgabalu gadījumā, kuros pārklājumu paplašināja publisks uzņēmums, kas rīkojās kā tīkla operators, šis uzņēmums ir uzskatāms par tiešo labuma guvēju, un tam jāatmaksā piešķirtais atbalsts. Komisija noteikusi, ka šai kategorijai atbilst šādi uzņēmumi: Aragón telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S.A., Multimedia de les Illes Balears S.A., Instituto Tecnologico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria (CTL), Promoción de Viviendas, Infraestructuras y Logística, S.A in Castilla y León (Provilsa), Redes de Telecomunicación Galegas Retegal, S.A. (Retegal), Obras Publicas y Telecomunicaciones De Navarra, S.A. (Opnatel), Itelazpi S.A., Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) Katalonijā un Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM). Atgūstamā summa ir visa summa, ko pārklājuma paplašināšanai piešķīra iestādes. |
| --- | --- |

(303)

To autonomo apgabalu gadījumā, kuros pārklājumu paplašināja publisks uzņēmums, kas rīkojās kā tīkla operators, šis uzņēmums ir uzskatāms par tiešo labuma guvēju, un tam jāatmaksā piešķirtais atbalsts. Komisija noteikusi, ka šai kategorijai atbilst šādi uzņēmumi: Aragón telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S.A., Multimedia de les Illes Balears S.A., Instituto Tecnologico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria (CTL), Promoción de Viviendas, Infraestructuras y Logística, S.A in Castilla y León (Provilsa), Redes de Telecomunicación Galegas Retegal, S.A. (Retegal), Obras Publicas y Telecomunicaciones De Navarra, S.A. (Opnatel), Itelazpi S.A., Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) Katalonijā un Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM). Atgūstamā summa ir visa summa, ko pārklājuma paplašināšanai piešķīra iestādes.

Aragón telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S.A., Multimedia de les Illes Balears S.A., Instituto Tecnologico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria (CTL), Promoción de Viviendas, Infraestructuras y Logística, S.A in Castilla y León (Provilsa), Redes de Telecomunicación Galegas Retegal, S.A. (Retegal), Obras Publicas y Telecomunicaciones De Navarra, S.A. (Opnatel), Itelazpi S.A., Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI)

Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM)

| (304) | Tomēr nav izslēgts, ka šajos gadījumos publiskie uzņēmumi daļēji paplašināja pārklājumu paši un otru daļu uzticēja tīkla operatoram, kas uzvarēja konkursā. Tādā gadījumā nelikumīgais atbalsts faktiski tika nodots uzņēmumiem, kuri uzvarēja konkursos, tāpēc tie uzskatāmi par labuma guvējiem neatkarīgi no tā, ka šis atbalsts bija netiešs. Tāpēc, lai novērstu divkāršu atbalsta atgūšanu, nelikumīgais atbalsts jāatgūst no faktiskajiem labuma guvējiem, t. i., a) no publiskā uzņēmuma – pārklājuma paplašināšanai piešķirtā summa, no kuras atņemti līdzekļi, ko pēc pārklājuma paplašināšanas konkursiem, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, nodeva tīkla operatoriem, un b) no tīkla operatoriem – summas, par kurām tika noslēgts līgums pēc attiecīgā publiskā uzņēmuma rīkotā pārklājuma paplašināšanas konkursa, kur netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips.









  Uzņēmumi, kuriem jāatmaksā atbalsts | Atgūšana | Atbalsta sniegšanas metode | Attiecīgais autonomais apgabals /attiecīgais publiskais uzņēmums /aptuvenā summa, ko publiskais uzņēmums saņēma pārklājuma paplašināšanai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tiešie labuma guvēji

  Publiskais uzņēmums | Visa summa, ko iestādes piešķīra pārklājuma paplašināšanai (attiecīgā gadījumā, atskaitot līdzekļus, ko tīkla operatoriem nodeva pēc pārklājuma paplašināšanas konkursiem, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips) | Laiks, kad iestādes nodeva līdzekļus | — | Aragona (Aragón Telecom, 9 miljoni EUR) |

(304)

Tomēr nav izslēgts, ka šajos gadījumos publiskie uzņēmumi daļēji paplašināja pārklājumu paši un otru daļu uzticēja tīkla operatoram, kas uzvarēja konkursā. Tādā gadījumā nelikumīgais atbalsts faktiski tika nodots uzņēmumiem, kuri uzvarēja konkursos, tāpēc tie uzskatāmi par labuma guvējiem neatkarīgi no tā, ka šis atbalsts bija netiešs. Tāpēc, lai novērstu divkāršu atbalsta atgūšanu, nelikumīgais atbalsts jāatgūst no faktiskajiem labuma guvējiem, t. i., a) no publiskā uzņēmuma – pārklājuma paplašināšanai piešķirtā summa, no kuras atņemti līdzekļi, ko pēc pārklājuma paplašināšanas konkursiem, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, nodeva tīkla operatoriem, un b) no tīkla operatoriem – summas, par kurām tika noslēgts līgums pēc attiecīgā publiskā uzņēmuma rīkotā pārklājuma paplašināšanas konkursa, kur netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips.

Uzņēmumi, kuriem jāatmaksā atbalsts

Uzņēmumi, kuriem jāatmaksā atbalsts

Atgūšana

Atgūšana

Atbalsta sniegšanas metode

Atbalsta sniegšanas metode

Attiecīgais autonomais apgabals /attiecīgais publiskais uzņēmums /aptuvenā summa, ko publiskais uzņēmums saņēma pārklājuma paplašināšanai

Attiecīgais autonomais apgabals /attiecīgais publiskais uzņēmums /aptuvenā summa, ko publiskais uzņēmums saņēma pārklājuma paplašināšanai

Tiešie labuma guvēji

Tiešie labuma guvēji

Publiskais uzņēmums

Visa summa, ko iestādes piešķīra pārklājuma paplašināšanai (attiecīgā gadījumā, atskaitot līdzekļus, ko tīkla operatoriem nodeva pēc pārklājuma paplašināšanas konkursiem, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips)

Laiks, kad iestādes nodeva līdzekļus

—

Aragona (Aragón Telecom, 9 miljoni EUR)

Aragón Telecom

| — | Astūrija (Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias SA, 14 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Astūrija (Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias SA, 14 miljoni EUR)

Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias SA

| — | Baleāru salas (Multimedia de Illes Balears SA, 4 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Baleāru salas (Multimedia de Illes Balears SA, 4 miljoni EUR)

Multimedia de Illes Balears SA

| — | Kanāriju salas (Instituto Tecnológico de Canarias, 3,7 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Kanāriju salas (Instituto Tecnológico de Canarias, 3,7 miljoni EUR)

Instituto Tecnológico de Canarias

| — | Kantabrija (Idican; CTL, 3 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Kantabrija (Idican; CTL, 3 miljoni EUR)

Idican; CTL

| — | Kastīlija un Leona (Provilsa, 44 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Kastīlija un Leona (Provilsa, 44 miljoni EUR)

Provilsa

| — | Katalonija (CTTI, 52 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Katalonija (CTTI, 52 miljoni EUR)

CTTI

| — | Galisija (207) (Retegal, 17 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Galisija (207) (Retegal, 17 miljoni EUR)

207

Retegal

| — | Madride (AICCM, 3,6 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Madride (AICCM, 3,6 miljoni EUR)

AICCM

| — | Navarra (Opnatel, 7 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Navarra (Opnatel, 7 miljoni EUR)

Opnatel

| — | Basku zeme (Itelazpi, 10 miljoni EUR) |
| --- | --- |

—

Basku zeme (Itelazpi, 10 miljoni EUR)

Itelazpi

UN attiecīgā gadījumā

Netiešie labuma guvēji

Netiešie labuma guvēji

Publiskā uzņēmuma rīkoto pārklājuma paplašināšanas konkursu, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips, uzvarētājs(-i)

Visa summa, kas tika saņemta, uzvarot pārklājuma paplašināšanas konkursos, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips

Līdzekļu nodošana konkursā izvēlētajam labuma guvējam

Piemērs

Piemērs

| (305) | Madrides gadījumā – kā piemēru pārklājuma paplašināšanas konkursam, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips (sk. 294. apsvērumu), Komisija minēja publiskā uzņēmuma (AICCM) rīkoto konkursu – uzņēmumam, ar kuru noslēdza līgumu, t. i., Retevisión S.A., tika piešķirti 3 622 744 EUR, un visa šī summa jāatgūst no Retevisión kā no tehnoloģiskās neitralitātes principam neatbilstīga konkursa uzvarētāja, un tā jāatņem no summas, kas jāatgūst no AICCM, t. i., publiskā uzņēmuma, kas ir tiešais labuma guvējs (208). |
| --- | --- |

(305)

Madrides gadījumā – kā piemēru pārklājuma paplašināšanas konkursam, kurā netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips (sk. 294. apsvērumu), Komisija minēja publiskā uzņēmuma (AICCM) rīkoto konkursu – uzņēmumam, ar kuru noslēdza līgumu, t. i., Retevisión S.A., tika piešķirti 3 622 744 EUR, un visa šī summa jāatgūst no Retevisión kā no tehnoloģiskās neitralitātes principam neatbilstīga konkursa uzvarētāja, un tā jāatņem no summas, kas jāatgūst no AICCM, t. i., publiskā uzņēmuma, kas ir tiešais labuma guvējs (208).

AICCM

Retevisión S.A.

Retevisión

AICCM

208

| (306) | Attiecībā uz atbalstu DTT tīklu uzturēšanai un ekspluatācijai Komisija uzskata, ka šo tīklu operatori ir guvuši labumu no atbalsta uzturēšanai un ekspluatācijai. Tāpēc atbalsts jāatgūst no šiem tīkla operatoriem. |
| --- | --- |

(306)

Attiecībā uz atbalstu DTT tīklu uzturēšanai un ekspluatācijai Komisija uzskata, ka šo tīklu operatori ir guvuši labumu no atbalsta uzturēšanai un ekspluatācijai. Tāpēc atbalsts jāatgūst no šiem tīkla operatoriem.

DTT

| (307) | Gadījumos, kad atsevišķi labuma guvēji saņēma finansējumu, kas nepārsniedza Regulā (EK) Nr. 1998/2006 (209) noteiktās robežvērtības, šis finansējums nav uzskatāms par valsts atbalstu, ja tas atbilst visiem minētās regulas nosacījumiem, un tas nav jāatmaksā. |
| --- | --- |

(307)

Gadījumos, kad atsevišķi labuma guvēji saņēma finansējumu, kas nepārsniedza Regulā (EK) Nr. 1998/2006 (209) noteiktās robežvērtības, šis finansējums nav uzskatāms par valsts atbalstu, ja tas atbilst visiem minētās regulas nosacījumiem, un tas nav jāatmaksā.

209

| (308) | Atgūšana jāīsteno no datuma, kurā stājās spēkā labuma guvējiem piešķirtā priekšrocība, t. i., kurā atbalsts bija pieejams labuma guvējiem, un, kamēr nav atgūta visa atbalsta summa, jāpiemēro procenti. |
| --- | --- |

(308)

Atgūšana jāīsteno no datuma, kurā stājās spēkā labuma guvējiem piešķirtā priekšrocība, t. i., kurā atbalsts bija pieejams labuma guvējiem, un, kamēr nav atgūta visa atbalsta summa, jāpiemēro procenti.

| (309) | Jāatzīmē, ka atbilstoši 9. apsvērumā minētajam pēc 2013. gada lēmuma pieņemšanas Komisija deva Spānijai laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim tehnoloģi neitrālu konkursu organizēšanai ar nosacījumu, ka noteiktajā termiņā visi autonomie apgabali organizē šādus konkursus. Tomēr šis nosacījums nav izpildīts, un tāpēc iepriekš minētajam pārejas periodam nav nozīmes atgūšanas nolūkos: Spānijai jāatgūst nelikumīgais atbalsts, kas piešķirts laikā no 2013. gada 19. jūnija līdz 2014. gada 31. oktobrim. |
| --- | --- |

(309)

Jāatzīmē, ka atbilstoši 9. apsvērumā minētajam pēc 2013. gada lēmuma pieņemšanas Komisija deva Spānijai laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim tehnoloģi neitrālu konkursu organizēšanai ar nosacījumu, ka noteiktajā termiņā visi autonomie apgabali organizē šādus konkursus. Tomēr šis nosacījums nav izpildīts, un tāpēc iepriekš minētajam pārejas periodam nav nozīmes atgūšanas nolūkos: Spānijai jāatgūst nelikumīgais atbalsts, kas piešķirts laikā no 2013. gada 19. jūnija līdz 2014. gada 31. oktobrim.

8.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (310) | Komisija secina, ka Spānijas Karaliste nelikumīgi īstenoja atbalstu zemes televīzijas platformas operatoriem nolūkā paplašināt zemes ciparu televīzijas pārklājumu attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Atbalsts, tostarp (pastāvīgais) atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai, jāatgūst no tiem platformas operatoriem, kuri ir tiešie vai netiešie labuma guvēji. Tas attiecas arī uz vietējām korporācijām, kuras darbojas kā platformas operators, |
| --- | --- |

(310)

Komisija secina, ka Spānijas Karaliste nelikumīgi īstenoja atbalstu zemes televīzijas platformas operatoriem nolūkā paplašināt zemes ciparu televīzijas pārklājumu attālās un mazāk urbanizētās Spānijas teritorijās, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Atbalsts, tostarp (pastāvīgais) atbalsts ekspluatācijai un uzturēšanai, jāatgūst no tiem platformas operatoriem, kuri ir tiešie vai netiešie labuma guvēji. Tas attiecas arī uz vietējām korporācijām, kuras darbojas kā platformas operators,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kas zemes televīzijas platformas operatoriem piešķirts zemes ciparu televīzijas tīkla ieviešanai, uzturēšanai un ekspluatācijai II zonā un ko Spānija nelikumīgi īstenojusi, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, izņemot to atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi tehnoloģiskās neitralitātes kritērijam, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Individuālais atbalsts, kas piešķirts atbilstoši 1. pantā minētajai shēmai, nav atbalsts, ja tā piešķiršanas brīdī tas atbilst nosacījumiem, ko paredz regula, kura pieņemta atbilstoši Padomes Regulas (ES) Nr. 994/98 (210) 2. pantam un ir piemērojama atbalsta piešķiršanas brīdī.

3. pants

1.   Spānija no labuma guvējiem atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts 1. pantā minētās shēmas ietvaros.

2.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus par laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots labuma guvējiem, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina gan parāda pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.

4.   Spānija no šā lēmuma paziņošanas dienas aptur visus neizmaksātos atbalsta maksājumus, kas paredzēti 1. pantā minētās shēmas ietvaros.

4. pants

1.   Atbalstu, kas piešķirts 1. pantā minētās shēmas ietvaros, atgūst nekavējoties un faktiski.

2.   Spānijas Karaliste nodrošina, ka šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

5. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Spānija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | to labuma guvēju sarakstu, kas 1. pantā minētās shēmas ietvaros saņēmuši atbalstu, un atbalsta kopējo summu, ko shēmas ietvaros saņēmis katrs no tiem,– sadalītus šādās kategorijās: i) uzvarētāji autonomo apgabalu un pilsētu padomju rīkotajos pārklājuma paplašināšanas konkursos, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips; ii) pilsētu padomes, kuras darbojas kā tīkla operatori; iii) publiski uzņēmumi, kuri darbojas kā tīkla operatori; iv) uzvarētāji publiskā uzņēmuma rīkotajos pārklājuma paplašināšanas konkursos, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips; |
| --- | --- |

a)

to labuma guvēju sarakstu, kas 1. pantā minētās shēmas ietvaros saņēmuši atbalstu, un atbalsta kopējo summu, ko shēmas ietvaros saņēmis katrs no tiem,– sadalītus šādās kategorijās: i) uzvarētāji autonomo apgabalu un pilsētu padomju rīkotajos pārklājuma paplašināšanas konkursos, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips; ii) pilsētu padomes, kuras darbojas kā tīkla operatori; iii) publiski uzņēmumi, kuri darbojas kā tīkla operatori; iv) uzvarētāji publiskā uzņēmuma rīkotajos pārklājuma paplašināšanas konkursos, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips;

| b) | kāda ir kopējā no katra labuma guvēja atgūstamā summa (pamatsumma ar procentiem); |
| --- | --- |

b)

kāda ir kopējā no katra labuma guvēja atgūstamā summa (pamatsumma ar procentiem);

| c) | šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veikto un plānoto pasākumu detalizētu aprakstu; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veikto un plānoto pasākumu detalizētu aprakstu;

| d) | dokumentus, kas apliecina, ka labuma guvējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kas apliecina, ka labuma guvējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Spānija informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanai veikto valsts pasākumu norisi, līdz ir pabeigta 1. pantā minētās shēmas ietvaros piešķirtā atbalsta atgūšana. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma Spānija nekavējoties sniedz informāciju par pasākumiem, kas jau veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atmaksāšanas procentiem, kas jau ir atgūti no labuma guvējiem.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2021. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 337, 14.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  
  Ley 10/2005, de 14 de junio, de Medidas Urgentes para el Impulso de la Televisión Digital Terrestre, de Liberalización de la Televisión por Cable y de Fomento del Pluralismo. BOE número 142, 15.6.2005.; http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf.

2

Ley 10/2005, de 14 de junio, de Medidas Urgentes para el Impulso de la Televisión Digital Terrestre, de Liberalización de la Televisión por Cable y de Fomento del Pluralismo

BOE número

(3)  
  Real Decreto 944/2005, de 29 de julio, por el que se aprueba el Plan técnico nacional de la televisión digital terrestre. BOE número 181, 30.7.2005.; http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf.

3

Real Decreto 944/2005, de 29 de julio, por el que se aprueba el Plan técnico nacional de la televisión digital terrestre

BOE número

(4)  
  Real Decreto 945/2005, de 29 de julio, por el que se aprueba el Reglamento general de prestación del servicio de televisión digital terrestre, https://www.boe.es/diario_boe/txt.php?id=BOE-A-2005-13114.

4

Real Decreto 945/2005, de 29 de julio, por el que se aprueba el Reglamento general de prestación del servicio de televisión digital terrestre

(5)  
  Orden ITC/2476/2005, de 29 de julio, por la que se aprueba el Reglamento técnico y de prestación del servicio de televisión digital terrestre, https://www.boe.es/diario_boe/txt.php?id=BOE-A-2005-13117.

5

Orden ITC/2476/2005, de 29 de julio, por la que se aprueba el Reglamento técnico y de prestación del servicio de televisión digital terrestre

(6)  
  Real Decreto 920/2006, de 28 de julio, por el que se aprueba el Reglamento general de prestación del servicio de difusión de radio y televisión por cable, https://www.boe.es/buscar/doc.php?id=BOE-A-2006-15301.

6

Real Decreto 920/2006, de 28 de julio, por el que se aprueba el Reglamento general de prestación del servicio de difusión de radio y televisión por cable

(7)  Komisijas Lēmums 2010/C 335/08 (2010. gada 29. septembris) (OV C 335, 11.12.2010., 8. lpp.).

7

(8)  Komisijas Lēmums 2010/C 337/07 (2010. gada 29. septembris) (OV C 337, 14.12.2010., 17. lpp.).

8

(9)  Papildus piezīmēm par šo lietu Kastīlija-Lamanča vēlāk iesniedza arī apsvērumus par lietu C 24/2010.

9

(10)  Padomes Regula (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.
  ).

10

).

(11)  Komisijas Lēmums 2014/489/ES (2013. gada 19. jūnijs) par valsts atbalstu SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)), ko Spānijas Karaliste īstenojusi zemes ciparu televīzijas ( DTT ) ieviešanai attālās un mazāk urbanizētās teritorijās (ārpus Kastīlijas-Lamančas (OV 2014 L 217, 52. lpp.).

11

(12)  Spriedumi lietās T-465/13, Comunidad Autónoma de Cataluña un CTTI / Komisija, ECLI:EU:T:2015:900; T-462/13, Comunidad Autónoma del País Vasco un Itelazpi / Komisija, ECLI:EU:T:2015:902; T-461/13, Spānija/Komisija, ECLI:EU:T:2015:891; T-463/13 un T-464/13, Comunidad Autónoma de Galicia un Retegal / Komisija, ECLI:EU:T:2015:901; T-487/13, Navarra de Servicios y Tecnologías / Komisija, ECLI:EU:T:2015:899; T-541/13, Abertis Telecom un Retevisión I / Komisija, ECLI:EU:T:2015:898.

12

Comunidad Autónoma de Cataluña un CTTI /

Comunidad Autónoma del País Vasco un Itelazpi /

, Comunidad Autónoma de Galicia un Retegal / Komisija

Navarra de Servicios y Tecnologías /

Abertis Telecom un Retevisión I /

(13)  Sk. spriedumus lietās C-81/16 P Spānija/Komisija, ECLI:EU:C:2017:1003; apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 P Comunidad Autónoma del País Vasco un citi / Komisija; ECLI:EU:C:2017:999.

13

,

Comunidad Autónoma del País Vasco un citi /

(14)  T-463/13 un T-464/13, Comunidad Autónoma de Galicia un Retegal / Komisija, ECLI:EU:T:2015:901.

14

, Comunidad Autónoma de Galicia un Retegal /

(15)  Tiesas 2017. gada 20. decembra spriedums lietā C-70/16 P, Comunidad Autónoma de Galicia un Retegal / Komisija, ECLI:EU:C:2017:1002. Sk. jo īpaši 57.–63. punktu.

15

Comunidad Autónoma de Galicia un Retegal /

(16)  
  Astra apstrīdēja līguma izbeigšanu Santanderas (Santander) pirmās instances tiesā (procedūra Nr. 1728/2009), kas 2011. gada 23. decembrī nolēma, ka Kantabrijas iestādēm jāizmaksā Astra kompensācija par nepamatotu līguma izbeigšanu. Tiesa nekonstatēja, ka Astra būtu pārkāpis līguma noteikumus un tādējādi radījis pamatu līguma izbeigšanai. Tiesa uzskatīja, ka viens no līguma izbeigšanas iemesliem bija Spānijas centrālās valdības lēmums par valsts DTT stratēģijas izstrādi. Sk. Santanderas pirmās instances tiesas spriedumu 000313/2011.

16

Astra

Santander

Astra

Astra

DTT

(17)  Koncesijā ietverta frekvences piešķiršana zemes apraidei.

17

(18)  Termini “platformas operatori” un “tīkla operatori” šajā lēmumā uzskatāmi par sinonīmiem.

18

(19)  Termins “interneta protokola televīzija” (IPTV) attiecas uz televīzijas un video signālu izplatīšanas sistēmām, kuru darbību nodrošina elektronisko sakaru tīkls, kas izmanto interneta protokolu.

19

IPTV

(20)  Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kā pārvērst digitālo dividendi sociālajā labumā un ekonomikas izaugsmē” (COM(2009) 586) ierosināts, ka dalībvalstīm jāpārtrauc izmantot 800 MHz frekvenču joslu lieljaudas apraides pakalpojumu vajadzībām un pilnīgi jāīsteno ES tehniskās harmonizācijas lēmums ES līmenī saskaņotā konkrētā termiņā.

20

(21)  Sk., piemēram, Francijas valsts atbalsts N666/2009 – TNT piemērotās atbalsta shēmas grozījumi, N 111/2006; Slovākijas valsts atbalsts N671/2009 – pāreja uz ciparu televīzijas apraidi Slovākijā; Spānijas valsts atbalsts SA.28685 (2011/NN) – ciparu televīzijas uztveršana Kantabrijā. Būtu arī jānorāda, ka ne visās Spānijas attālajās un mazāk urbanizētajās teritorijās, uz kurām attiecas izmeklēšana (“II zona”), bija iespējams pārraidīt televīzijas signālu ar DTT platformu, tāpēc tika nolemts atsevišķos gadījumos nodrošināt satelīta pārraidi.

21

TNT

DTT

(22)  Sk. Komisijas Lēmumu (ES) 2016/2395 (2016. gada 5. augusts) par valsts atbalstu SA.32619 (2012/C (ex 2011/N)), ko Spānijas Karaliste izziņojusi digitālās dividendes atbrīvošanas izraisītu zaudējumu kompensācijai (OV L 361, 31.12.2016., 1. lpp.).

22

(23)  Komisija ir novērtējusi šos pasākumus un saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu ir pieņēmusi lēmumus bez iebildumiem: 2019. gada 12. aprīlī par SA.51079 (2018/N) – Spānija – Atbalsts daudzdzīvokļu ēkām audiovizuālās apraides uztveršanai (OV C 194, 7.6.2019., 1. lpp.) un 2019. gada 2. augustā par SA.51080 – Spānija – Atbalsts audiovizuālo pakalpojumu sniedzējiem audiovizuālās apraides pārraidei (OV C 303, 6.9.2019., 1. lpp.).

23

(24)  Aptuveni 26 bezmaksas nacionālie kanāli un aptuveni 30 reģionālie kanāli.

24

(25)  Šādu izmaksu esamība ir atzīta Itelazpi 2015. gada pētījumā un Itelazpi 2019. gada pētījumā, ko Itelazpi iesniedza 2019. gada 13. jūnijā.

25

Itelazpi

Itelazpi

Itelazpi

(26)  Sk. iepriekš 3. zemsvītras piezīmi.

26

(27)  Ar Karaļa Dekrētu 944/2005 tika uzlikts pienākums privātajām televīzijas raidorganizācijām nodrošināt 95 % pārklājumu. Ar Karaļa Dekrētu 365/2010 2010. gadā šis pienākums tika paaugstināts līdz 96 %.

27

(28)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf

28

(29)  Vēlāk tos klasificēja kā I, II un III posmu.

29

(30)  
  Resolución de 29 de febrero de 2008, de la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información, por la que se publica el acuerdo de Consejo de Ministros, por el que se formalizan los criterios de distribución, y la distribución resultante para el año 2008, del crédito para la financiación de las actuaciones encaminadas al desarrollo de la Sociedad de la Información en el marco del Plan Avanza, acordados por la Conferencia Sectorial de Telecomunicaciones y Sociedad de la Información. BOE número 57, 6.3.2008.; http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf.

30

Resolución de 29 de febrero de 2008, de la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información, por la que se publica el acuerdo de Consejo de Ministros, por el que se formalizan los criterios de distribución, y la distribución resultante para el año 2008, del crédito para la financiación de las actuaciones encaminadas al desarrollo de la Sociedad de la Información en el marco del Plan Avanza, acordados por la Conferencia Sectorial de Telecomunicaciones y Sociedad de la Información. BOE número

(31)  Lēmums par finansējuma sadalījumu platjoslas attīstībai un televīzijas pielāgošanai ciparu formātam II zonā bija jāpieņem reģionālajām iestādēm.

31

(32)  Pamatlīgumus 2006. gadā, īstenojot plānu Avanza, parakstīja MITyC un autonomie apgabali.

32

Avanza

MITyC

(33)  Real Decreto-ley 1/2009, de 23 de febrero, de medidas urgentes en materia de telecomunicaciones. BOE número 47, 24.2.2009.; https://www.boe.es/eli/es/rdl/2009/02/23/1.

33

(34)  Karaļa Dekrēta 1/2009 preambulā ir teikts: “
  De este modo, mediante sistemas de satélite, se realiza la extensión complementaria de la cobertura poblacional de los canales de Televisión Digital Terrestre de ámbito estatal, respecto de las zonas en las que residan ciudadanos que no vayan a tener cobertura de dichos canales de televisión una vez cumplidos los compromisos de alcanzar el 96% de la población por los operadores privados del servicio de Televisión Digital Terrestre de ámbito estatal y del 98% de la población por la Corporación de Radio y Televisión Española, así como realizadas las extensiones de cobertura, por las Administraciones Públicas, más allá de dichos porcentajes de población. Esta obligación de extensión complementaria de cobertura a través de sistemas por satélite, que se estima que alcanzará en el entorno del 1,5% de la población que se ubica en zonas dispersas y aisladas del territorio y cuya cobertura mediante emisores terrestres de televisión supone un coste desproporcionado.”

34

De este modo, mediante sistemas de satélite, se realiza la extensión complementaria de la cobertura poblacional de los canales de Televisión Digital Terrestre de ámbito estatal, respecto de las zonas en las que residan ciudadanos que no vayan a tener cobertura de dichos canales de televisión una vez cumplidos los compromisos de alcanzar el 96% de la población por los operadores privados del servicio de Televisión Digital Terrestre de ámbito estatal y del 98% de la población por la Corporación de Radio y Televisión Española, así como realizadas las extensiones de cobertura, por las Administraciones Públicas, más allá de dichos porcentajes de población. Esta obligación de extensión complementaria de cobertura a través de sistemas por satélite, que se estima que alcanzará en el entorno del 1,5% de la población que se ubica en zonas dispersas y aisladas del territorio y cuya cobertura mediante emisores terrestres de televisión supone un coste desproporcionado.”

(35)  Resolución de 24 de junio de 2009, de la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información, por la que se publica el Acuerdo de Consejo de Ministros de 29 de mayo de 2009, por el que se formalizan los criterios de distribución y la distribución resultante, para el año 2009, del crédito para la financiación de las actuaciones encaminadas a la transición a la televisión digital terrestre y actuaciones en el marco del Plan AVANZA, aprobados por la Conferencia Sectorial de Telecomunicaciones y Sociedad de la Información. BOE número 159, 2.7.2009.; http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf.

35

(36)  Sk., piemēram, papildinājumu pamatlīgumam ar Andalūziju (Andalucía): Resolución de 5 de octubre de 2009, de la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información, por la que se publica la Adenda al Convenio marco de colaboración entre el Ministerio de Industria, Turismo y Comercio y la Comunidad Autónoma de Andalucía, para el desarrollo del Plan Nacional de Transición a la TDT. BOE número 260, 28.10.2009.; http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf.

36

(37)  Kopumā attiecībā uz pārklājuma paplašināšanu iestādes noslēdza vairāk nekā 600 līgumu, piemēram, pamatlīgumus, papildinājumus u. c.

37

(38)  Piemēram, Estremadura, Astūrija, Kanāriju salas, Katalonija, Madride.

38

(39)  Piemēram, Aragona.

39

(40)  Piemēram, Aragona un Astūrija.

40

(41)  Estremadura.

41

(42)  No 516 konkursiem, kurus rīkoja visi reģioni, izņemot Kastīliju-Lamanču, Komisija analizēja 82 konkursu izlasi. Izlasē ir ietverti visi Spānijas autonomie apgabali, izņemot Melilju (Melilla) (šim reģionam Spānijas iestādes nepiedāvāja nevienu konkursu, apgalvojot, ka nav attiecīgu dokumentu). No šiem 82 konkursiem Komisija kā tehnoloģiski neitrālus kvalificēja tikai četrus: trīs Kastīlijā un Leonā un vienu Kantabrijā (atsauce: Gobierno de Cantabria/Dirección General de transportes y comunicaciones, Contratación de Contrato menor de “Infraestructura de Telecomunicación Multiservicio (ITM) en Herrerias”, expediente H12453C60581).

42

(43)  Izņemot Kastīliju-Lamanču.

43

(44)  Lai labuma guvēja attiecīgais aprīkojums tiktu pienācīgi izvietots un savienots, ir jānodrošina fiziskās telpas un tehniskās iekārtas.

44

(45)  https://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:340064-2018:HTML:ES:HTML&tabId=1&tabLang=es

45

(46)  
  Astra uzskata, ka, pateicoties līdzekļiem, ko iestādes nodrošināja II zonas pasākumiem, Hispasat (satelīta pakalpojumu sniedzējs, kura līdzīpašnieks ir Abertis un kurš apkalpo III zonu) var bez papildu izmaksām nodrošināt satelīta jaudu televīzijas raidorganizācijām. Visbeidzot, Astra apgalvo, ka attiecīgais pasākums ir nodrošinājis Abertis ekskluzīvu iespēju izmantot obligāti izpildāmo pienākumu III zonā.

46

Astra

Hispasat

Abertis

Astra

Abertis

(47)  
  Astra apgalvo, ka pasaulē ir ļoti daudz satelītu platformu lietotāju, kuri izmanto ierobežotu piekļuvi, un šīs sistēmas sarežģītība nav kavējusi tās ieviešanu.

47

Astra

(48)  Kopš 2013. gada oktobra CMT funkcijas ir piešķirtas Comision Nacional de los Mercados y la Competencia (CNMC).

48

CMT

Comision Nacional de los Mercados y la Competencia

CNMC

(49)  C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg (ECLI:EU:C:2003:415).

49

Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg

(50)  Komisijas Lēmums 2005/842/EK (2005. gada 28. novembris) par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

50

(51)  
  Abertis atsaucas uz izmaksu pētījumu, ko tas veica 2010. gada janvārī, lai salīdzinātu attiecīgās izmaksas par DTT un satelīta tehnoloģijas izmantošanu ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanai II zonā. Pētījums liecina, ka kopējās DTT tehnoloģijas izmantošanas izmaksas 10 gadu periodā būtu aptuveni 286 miljoni EUR, savukārt satelītsakaru tehnoloģijas izmantošana tikpat ilgā periodā izmaksātu aptuveni 532 miljonus EUR. Abertis iesniedza iekšējo pētījumu ārējam grāmatvedības uzņēmumam, kas ziņojumā apstiprināja attiecīgos konstatējumus, taču arī norādīja, ka satelīta un DTT tehnoloģiju izmaksu aplēses bija piesardzīgas. Tomēr abos pētījumos tika apstiprināta izmaksu salīdzinātāju atbilstība un secinājums, ka nodrošināt ciparu televīzijas pakalpojumus ar satelīta tehnoloģiju II zonā būtu ievērojami dārgāk nekā izmantot DTT galvenokārt tāpēc, ka satelītsakaru tehnoloģijas gadījumā lietotājiem būtu jāsedz lielākas ekonomiskās un sociālās izmaksas.

51

Abertis

DTT

DTT

Abertis

DTT

DTT

(52)  Saskaņā ar minētajiem pētījumiem, ja attiecīgo pakalpojumu sniegšanai izmantotu satelītsakaru tehnoloģijas, izmaksas būtu lielākas. Attiecīgās izmaksas būtu jāsedz televīzijas raidorganizācijām un vietējo tīklu operatoriem, kā arī skatītājiem. Abertis sagatavotajā izmaksu pētījumā arī secināts, ka tad, ja izmantotu satelītsakaru tehnoloģiju, pāreju uz ciparu formātu pabeigtu aptuveni par sešiem mēnešiem vēlāk, jo II zonas lietotājiem būtu vajadzīgs laiks satelīta dekoderu, satelītšķīvju u. c. aprīkojuma iegādei un uzstādīšanai. Tādējādi savukārt rastos papildu izmaksas, kas attiecīgajā periodā saistītas ar paralēlo apraidi ( vienlaicīgu apraidi no analogās un ciparu platformas).

52

Abertis

(53)  Paskaidrojot atšķirības starp DTT un satelītsakaru tehnoloģiju, pētījumā apgalvots, ka saskaņā ar valdības politiku satelītu var izmantot tikai III zonā un, ja Basku zemes valdība vēlētos izmantot satelītu II zonā, tai būtu bijis jāvienojas par šā ierobežojuma atcelšanu. Tas būtu papildu slogs Basku zemei. (Sk. 2.9. iedaļu Itelazpi 2019. gada pētījuma 12. lappusē.)

53

DTT

Itelazpi

(54)  Centrālo un reģionālo iestāžu (izņemot Basku zemes, kura iesniedza ļoti sīki izstrādātus apsvērumus par kompensācijas noteikumu piemērošanu sabiedriskajiem pakalpojumiem) argumenti izklāstīti kopā kā Spānijas (vai Spānijas iestāžu) argumentiem. Citi autonomie apgabali (piemēram, Aragona, Kastīlija un Leona un Navarra) arī atsaucās uz noteikumu par PVTN piemērošanu.

54

(55)  Šajā saistībā Spānija atsaucas uz 2013. gada lēmuma 41. apsvērumu: “
  Papildu fakti ir izklāstīti lēmumā par procedūras sākšanu, kas uzskatāms par šā lēmuma neatņemamu daļu
  ”.

55

Papildu fakti ir izklāstīti lēmumā par procedūras sākšanu, kas uzskatāms par šā lēmuma neatņemamu daļu

(56)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums lietā Altmark.

56

Altmark

(57)  Jo īpaši Spānija paskaidro, ka DTT reglamentēja 2006. gada 14. jūnija Likums 10/2005 par steidzamiem pasākumiem zemes ciparu televīzijas veicināšanai; satelīta tehnoloģiju reglamentēja 1995. gada 12. decembra Likums 37/1995 par satelītsakariem; un kabeļtelevīzijas pakalpojumus reglamentēja 1995. gada 22. decembra Likums 42/1995 par kabeļsakariem.

57

DTT

(58)  Lēmums 2005/842/EK un Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, 2005/C 297/04 (OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.) (“nostādnes”). Kopš 2012. gada 31. janvāra iepriekš minētais lēmums ir aizstāts ar Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmumu 2012/21/ES par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.). Iepriekš minētās nostādnes ir aizstātas ar Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu” (OV C 8, 11.1.2012., 15. lpp.).

58

(59)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1998/2006 (2006. gada 15. decembris) par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.). Kopš 2014. gada 1. janvāra minētā regula ir aizstāta ar Komisijas 2013. gada 18. decembra Regulu (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.).

59

de minimis

de minimis

(60)  Sk. Comunità montana della Valnerina / Komisija (C-240/03 P, ECLI:EU:C:2006:44), 43. punkts un tajā minēto judikatūru.

60

Comunità montana della Valnerina

(61)  Tiesas 2017. gada 20. decembra spriedums lietā C-70/16 P, Comunidad Autónoma de Galicia, Redes de Telecomunicación Galegas Retegal SA (Retegal) / Komisija (ECLI:EU:C:2017:1002).

61

Comunidad Autónoma de Galicia, Redes de Telecomunicación Galegas Retegal SA (Retegal)

(62)  Sk. lietu T-301/01 Alitalia/Komisija, EU:T:2008:262, 100. punkts; lietu C-415/96 Spānija/Komisija, ECLI:EU:C:1998:533, 32. punkts; šajā sakarā sk. arī lietu C-331/88 Fedesa un citi, ECLI:EU:C:1990:391, 34. punktu.

62

Alitalia

Fedesa

(63)  Padomes Regula (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

63

(64)  Sākotnējā izmeklēšanā Spānija cita starpā paskaidroja, ka nebija diskriminācijas starp DTT un satelītu. Spānija arī paskaidroja, ka DTT un satelīts darbojas dažādos tirgos.

64

DTT

DTT

(65)  Turklāt Komisija aicināja Spāniju nodot informācijas pieprasījumu visiem uzņēmumiem, kas varētu būt saistīti ar iespējamu negatīvu Komisijas lēmumu par nelikumīga, nesaderīga atbalsta atgūšanu šajā lietā.

65

(66)  Šādas norādes ir atrodamas attiecīgajos centrālās valdības dokumentos. Konkrētāk, 2008. gada decembrī parakstītajos pamatlīgumos (Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas un (..) autonomo apgabalu sadarbības pamatlīgums par Valsts plāna pārejai uz DTT izstrādi) ir uzskaitītas darbības, ko centrālās un reģionālās iestādes finansēs, lai nodrošinātu tādu ciparu televīzijas pārklājumu, kas būtu līdzvērtīgs esošajam analogās televīzijas pārklājumam. No vienas puses, līgumos ir atsauces uz esošajiem televīzijas raidorganizāciju modernizētajiem pārraides centriem (I zonā ieviestajiem DTT centriem), taču, no otras puses, tajos minēti arī “
  pārklājuma paplašinājumi
  ” – papildu centri, kas būs jāievieš, lai nodrošinātu tādu pašu ciparu televīzijas pārklājumu. Tā kā pārraides centri vajadzīgi tikai DTT tehnoloģijas izmantošanai, šķiet skaidrs, ka plānotie pasākumi attiecas vienīgi uz DTT tehnoloģiju. Turklāt laikā no 2009. gada oktobra līdz decembrim parakstītajos 2008. gada pamatlīgumu papildinājumos ir minēts finansējums pārklājuma paplašināšanai. Papildinājumos ir noteikts, kā būtu jāsaprot “
  pārklājuma paplašināšanas pasākums
  ”, tieši atsaucoties vienīgi uz zemes tehnoloģiju.

66

Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas un (..) autonomo apgabalu sadarbības pamatlīgums par Valsts plāna pārejai uz DTT izstrādi

DTT

pārklājuma paplašinājumi

DTT

DTT

pārklājuma paplašināšanas pasākums

(67)  Sanāksmēs ar autonomajiem apgabaliem MITyC pieminēja mērķi nodrošināt pāreju uz DTT arī II zonā. To apstiprina prezentācija, kas ir publiski pieejama internetā un ko parakstījusi MITyC (http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf). To apliecina arī autonomo apgabalu apgalvojumi, ko tie izteica, atbildot uz Komisijas pieprasījumu pēc informācijas. Autonomie apgabali atbildēs skaidri atsaucas uz Valsts pārejas plānu, kas pieņemts ar Karaļa Dekrētu 944/2005, un uz plānu Avanza. Sk., piemēram, Estremaduras atbildi: “
  Saskaņā ar (..) Karaļa Dekrētu 944/2005 (..), ar ko apstiprina Valsts tehnisko plānu zemes ciparu televīzijai, kurā izklāstīta vietējā iniciatīva DTT pārklājuma paplašināšanai (..)
  ”.

67

MITyC

DTT

MITyC

Avanza

Saskaņā ar (..) Karaļa Dekrētu 944/2005 (..), ar ko apstiprina Valsts tehnisko plānu zemes ciparu televīzijai, kurā izklāstīta vietējā iniciatīva DTT pārklājuma paplašināšanai (..)

(68)  Sk. spriedumu lietā T-461/13, 107. punktu.

68

(69)  Larjohas autonomā apgabala 2008. gada 30. jūlijā izsludinātais konkurss par aprīkojuma piegādi un Katalonijas autonomā apgabala 2008. gada 27. jūlijā izsludinātais konkurss SE/CTTI/06/08 par pārklājuma paplašināšanu.

69

(70)  Sk., piemēram, Kastīlijas un Leonas iestāžu rezolūciju: RESOLUCIÓN de 24 de septiembre de 2012, de la Dirección General de Telecomunicaciones, por la que se anuncia la licitación del servicio: Contrato de servicios para la conservación y renovación tecnológica de las infraestructuras de televisión digital de la Junta de Castilla y León. Expte.: Serv 05-4/12; BOCYL 10 de octubre 2012.

70

(71)  Komisijas lēmumi lietās N622/2003 Digitalisierungsfonds Austria; C 25/2004 DVB-T Berlin Brandenburg (62. apsvērums) (OV L/200/2006); C 34/2006 DVB-T North-Rhine Westphalia (83. apsvērums) (OV L 236, 3.9.2008., 10.–44. lpp.); C 52/2005 Mediaset (96. apsvērums) (OV L/147/2007).

71

Digitalisierungsfonds Austria

DVB-T Berlin Brandenburg

DVB-T North-Rhine Westphalia

Mediaset

(72)  Lieta T-196/04 Ryanair Ltd / Eirops Komisija, ECLI:EU:T:2008:585, 88. punkts; lieta C-82/01P Aéroports de Paris / Komisija, ECLI:EU:C:2002:617, 107.–109. punkts un 121.–125. punkts.

72

Ryanair Ltd

Aéroports de Paris

(73)  Sk. apvienotās lietas T-443/08 un T-455/08 Freistaat Sachsen un Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) un Mitteldeutsche Flughafen AG un Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) / Eiropas Komisija, ECLI:EU:T:2011:117, 115. punkts, kur Tiesa noteikusi:
  “faktam, ka darbību nenodrošina privāti saimnieciskās darbības subjekti vai ka tā nav rentabla, nav nozīmes saimnieciskās darbības kvalificēšanas ietvaros (..).”

73

Freistaat Sachsen

Land Sachsen-Anhalt

Mitteldeutsche Flughafen AG

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

“faktam, ka darbību nenodrošina privāti saimnieciskās darbības subjekti vai ka tā nav rentabla, nav nozīmes saimnieciskās darbības kvalificēšanas ietvaros (..).”

(74)  Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012.).

74

(75)  Lieta C-364/92, SAT/Eurocontrol, 19.–30. punkts, ECLI:EU:C:1994:7; C-113/07 P, Selex, ECLI:EU:C:2009:191.

75

SAT/Eurocontrol

Selex

(76)  Lieta C-343/95, Calì & Figli, ECLI:EU:C:1997:160, 22. punkts.

76

Calì & Figli

(77)  Lieta T-155/04 Selex, ECLI:EU:T:2006:387, 73.–82. punkts, apstiprināta ar C-113/07, Selex ECLI:EU:C:2009:191.

77

Selex

Selex

(78)  Kā izklāstīts 2.1.3. iedaļā, publiskajām televīzijas raidorganizācijām ir pienākums nodrošināt pārklājumu 98 % iedzīvotāju, un tāpēc tām pašām bija jāsedz izmaksas II zonā. Turklāt nacionālos publiskās televīzijas kanālus (RTVE) un reģionālos publiskos kanālus pārraida citā tīklā. Privātās televīzijas raidorganizācijas izmanto vienas frekvences tīkla (SFN) signālu, savukārt publiskās televīzijas raidorganizācijas izmanto Red Global Española (RGE) tīklu. Šo atšķirību dēļ katram no šiem diviem tīkliem vajadzīgs atšķirīgs zemes televīzijas aprīkojums.

78

RTVE

SFN

Red Global Española

RGE

(79)  Spriedums lietā T-808/14, 60.–67. punkts. Šo spriedumu tiesa apstiprināja lietā C-114/14 P Spānija/Komisija, ECLI:EU:C:2018:753.

79

(80)  Spriedums lietās T-37/15 un T-38/15 Abertis Telecom Terrestre, SA un Telecom Castilla-La Mancha, SA / Eiropas Komisija, ECLI:EU:T:2016:743, 82.–90. punkts. Šo spriedumu Tiesa apstiprināja apvienotajās lietās C-91/17 P un C-92/17 P Cellnex Telecom SA un Telecom Castilla-La Mancha, ECLI:EU:C:2018:284.

80

Abertis Telecom Terrestre, SA

Telecom Castilla-La Mancha, SA

Cellnex Telecom SA

Telecom Castilla-La Mancha

(81)  Spriedums lietā T-487/13, 53.–56. punkts. Šo spriedumu Tiesa apstiprināja apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 P.

81

(82)  Piemēram, Aragón telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S.A., Multimedia de les Illes Balears S.A., Instituto Tecnologico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), RETEGAL un Itelazpi ir publiski uzņēmumi, kuriem tika uzticēta pārklājuma paplašināšana, un tāpēc tie rīkoja konkursus par vajadzīgā aprīkojuma piegādi pārraides centru pielāgošanai ciparu formātam. Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria, Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació Katalonijā un Agencia de Informatica y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid tika uzticēts organizēt konkursus par DTT pārklājuma paplašināšanu, tāpēc paplašināšanu veica konkursu uzvarētāji. Navarras uzņēmumam OPNATEL tika uzticēts veikt paplašināšanu, un tas iegādājās vajadzīgo aprīkojumu, nerīkojot konkursus.

82

Aragón telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S.A., Multimedia de les Illes Balears S.A., Instituto Tecnologico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), RETEGAL

Itelazpi

Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria, Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació

Agencia de Informatica y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid

DTT

OPNATEL

(83)  Piemēram, Andalūzijas, Kastīlijas un Leonas, Estremaduras, Mursijas, Larjohas un Valensijas apgabals.

83

(84)  Kā paskaidrots 41. apsvērumā, uzņēmumiem, kuri uzvarēja pārklājuma paplašināšanas konkursos, tika uzticēts nodrošināt un daudzos gadījumos arī izveidot darbspējīgu DTT tīklu. Tāpēc tiem bija jāveic tādi uzdevumi kā tīkla izstrāde un ar to saistītie inženiertehniskie darbi, signāla pārraide, tīkla izvietošana, kā arī vajadzīgā aprīkojuma piegāde. No otras puses, ja tīkli jau bija izveidoti, tika rīkoti konkursi par aparatūras piegādi. Šo konkursu uzvarētājiem bija jāmodernizē tīkls ar vajadzīgo aprīkojumu, t. i., jāpiegādā, jāuzstāda un jāaktivizē aprīkojums.

84

DTT

(85)  Piemēram, Abertis un Retevisión uzvarēja Estremaduras un Kastīlijas un Leonas pārklājuma paplašināšanas konkursos, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips un kuru kopējā summa bija 5,6 miljoni EUR.

85

Abertis

Retevisión

(86)  Andalūzija, Kanāriju salas, Estremadura, Mursija.

86

(87)  Kā izklāstīts 21. apsvērumā, Abertis dominē zemes platformas bezmaksas televīzijas signālu pārraides tirgū I zonā un ar tā meitasuzņēmuma Hispasat starpniecību – III zonā. Ieviešot zemes ciparu televīzijas pārklājumu II zonā, Abertis turpinās kontrolēt bezmaksas televīzijas signālu nodrošināšanu visā valstī. Astra ienākšana II zonas tirgū nākotnē varētu palielināt platformu konkurenci arī I un III zonā. Analoģijai – vairāki pētījumi liecina, ka satelīta operatoru ienākšana ASV televīzijas tirgū veicināja tādus ieguvumus kā cenu samazināšanu un pakalpojumu kvalitātes palielināšanu. Pirms tirgū sāka darboties satelīta operatori, kabeļtelevīzijas uzņēmumiem vietējās ģeogrāfiskajās teritorijās bija monopols. Salīdzinājumam sk., piemēram, Chenghuan Sean Chu,
  “The effect of satellite entry on cable television prices and product quality”
  , RAND Journal of Economics, 41. sēj., Nr. 4, 2010. g. ziema, 730.–764. lpp.

87

Abertis

Hispasat

Abertis

Astra

Chenghuan Sean Chu

“The effect of satellite entry on cable television prices and product quality”

RAND Journal of Economics

(88)  Tas attiecināms uz Retevisión – tas pilnīgi pieder Abertis un uzvarēja Madrides un Katalonijas pārklājuma paplašināšanas konkursos, kuros netika ievērots tehnoloģiskās neitralitātes princips un kuru kopējā summa bija 14,8 miljoni EUR.

88

Retevisión

Abertis

(89)  C52/05 – Ciparu dekoderi Itālijā (OV C 118, 19.5.2006., 10. lpp., un OV L 147, 8.6.2007., 1. lpp.).

89

(90)  Daži konkursu par aparatūras piegādi uzvarētāju uzņēmumu piemēri: Tredess, kas ir ciparu formāta pārraides aprīkojuma ražotājs un pieder pie uzņēmumu grupas Televes Group, kura ražo arī ciparu satelīta televīzijas uztvērējus, antenas, satelītšķīvjus (salīdzinājumam: http://www.tredess.com un http://www.televes.es). Līdzīgi: Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es.negocios.infraestructuras/telecomunicaciones) Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi, Telecom CLM.

90

Tredess

Televes Group

Mier

Elecnor

Itelsis

BTESA

Axion

Retegal

Itelazpi, Telecom CLM

(91)  II zonā pārklājuma paplašināšanas konkursos nereti prasīti arī darbgatavi risinājumi, kuru vajadzībām jāintegrē, jāuzstāda un jāpiegādā vairāki aprīkojuma komponenti (šķīvis, antena, raidītājs, satelītuztvērējs). Vairumā gadījumu nodrošinātais risinājums ietvēra satelītuztvērēja aprīkojumu, lai varētu saņemt ciparu signālu, ko televīzijas raidorganizācijas jau pārraidīja, izmantojot satelītus.

91

(92)  Sk. Tiesas 2006. gada 15. jūnija spriedumu apvienotajās lietās C-393/04 un C-41/05 Air Liquide Industries Belgium, ECLI:EU:C:2006:403, 31. punkts, kurā teikts: “
  Attiecībā uz trešo nosacījumu par pamata prāvā apstrīdēto pasākumu selektīvo raksturu nav strīda, ka nodokļu priekšrocības nav piemērojamas visiem saimnieciskās darbības subjektiem, bet gan tiek piešķirtas uzņēmumiem, kas veic noteikta veida darbību, proti, tiem, kas dabas gāzes saspiešanas stacijās izmanto dzinējus, kas darbina kompresorus, kuri piegādes sistēmas cauruļvados rada spiediena režīmu
  ”.

92

Air Liquide Industries Belgium,

Attiecībā uz trešo nosacījumu par pamata prāvā apstrīdēto pasākumu selektīvo raksturu nav strīda, ka nodokļu priekšrocības nav piemērojamas visiem saimnieciskās darbības subjektiem, bet gan tiek piešķirtas uzņēmumiem, kas veic noteikta veida darbību, proti, tiem, kas dabas gāzes saspiešanas stacijās izmanto dzinējus, kas darbina kompresorus, kuri piegādes sistēmas cauruļvados rada spiediena režīmu

(93)  Lieta C-70/16 P Comunidad Autonoma de Galicia, Retegal / Komisija, ECLI:EU:C:2017:1002, 61. punkts.

93

Comunidad Autonoma de Galicia, Retegal

(94)  Līdzīgi šķiet, ka dažas puses cenšas apstrīdēt pasākuma selektivitāti, pamatojoties uz to, ka šis pasākums nepiešķirtu ekonomisku priekšrocību struktūrām, kuras veic saimniecisku darbību. Šādi argumenti būtu jānoraida. Pirmkārt, kā paskaidrots šā lēmuma 6.2.1.2. iedaļā, šis pasākums piešķir ekonomisku priekšrocību struktūrām, kuras veic saimniecisku darbību. Otrkārt, pasākuma selektivitātes analīze nav atbalsta esības kritēriju otrā analīze (piemēram, saimnieciskās darbības esība vai tas, ka pasākuma labuma guvējs ir uzņēmums).

94

(95)  Sk., piemēram, par fiskālo pasākumu lietu C-222/04 Cassa di Riparmio di Firenze, EU:C:2006:8, 136.–138. punkts.

95

Cassa di Riparmio di Firenze

(96)  Sk. lietu T-674/17 Port de Bruxelles e.a. / Komisija, EU:T:2019:651, 179. punkts.

96

Port de Bruxelles e.a.

(97)  
  “
  [N]orādot, ka 2006. gada maksājumu kārtība nediskriminējošā veidā bija piemērojama visām aviosabiedrībām, kuras
  izmanto vai var izmantot
  Lībekas lidostu, Vispārējā tiesa attiecībā uz apstrīdētā lēmuma pamatojumu pamatoti atzina, ka Komisija ir kļūdaini uzskatījusi, ka šai kārtībai ir selektīvs raksturs.” Lieta C-524/14 P Eiropas Komisija / Hansestadt Lübeck, ECLI:EU:C:2016:971, 64. punkts.

97

[N]orādot, ka 2006. gada maksājumu kārtība nediskriminējošā veidā bija piemērojama visām aviosabiedrībām, kuras

izmanto vai var izmantot

Lībekas lidostu, Vispārējā tiesa attiecībā uz apstrīdētā lēmuma pamatojumu pamatoti atzina, ka Komisija ir kļūdaini uzskatījusi, ka šai kārtībai ir selektīvs raksturs

Hansestadt Lübeck

(98)  
  DTT reglamentēja 2006. gada 14. jūnija Likums 10/2005 par steidzamiem pasākumiem zemes ciparu televīzijas veicināšanai; satelīta tehnoloģiju reglamentēja Likums 37/1995 par satelītsakariem, savukārt kabeļtelevīzijas pakalpojumus reglamentēja Likums 42/1995 par kabeļsakariem.

98

DTT

(99)  Spriedums lietā C-518/13 Eventech Ltd. / The Parking Adjudicator, ECLI:EU:C:2015:9.

99

Eventech Ltd. / The Parking Adjudicator

(100)  Piemēram, privāti īrējamas automašīnas ar šoferi bija jārezervē iepriekš, pasažieri tās nevarēja apturēt uz ielas, kā arī tās nevarēja gaidīt pasažierus bez iepriekšējas rezervācijas. Turklāt tikai uz Londonas taksometriem attiecās “nodrošināšanas” noteikums (kas paredz, ka Londonas taksometriem, tiklīdz tie uzņem pasažieri, jānogādā minētais pasažieris turp, kurš viņš vēlas doties, nenosakot konkrētu attālumu).

100

(101)  Sk. lietā Eventech pieņemtā sprieduma 59.–61. punktu.

101

Eventech

(102)  Lai gan Spānija apgalvoja, ka līgums Kantabrijā tika izbeigts tāpēc, ka Astra nespēja iegūt televīzijas raidorganizāciju signālus, šo argumentu nevar pieņemt. Pirmkārt, šo argumentu ir atspēkojusi Spānijas nacionālā tiesa. Santanderas pirmās instances tiesa uzskatīja, ka viens no līguma izbeigšanas iemesliem bija Spānijas centrālās valdības lēmums par valsts DTT stratēģijas izstrādi. (Sk. Santanderas pirmās instances tiesas spriedumu 000313/2011.) Otrkārt, kā paskaidrots 184. apsvērumā, satelītu operatori var vienoties ar televīzijas raidorganizācijām un iegūt no tām signālu, lai paplašinātu pārklājumu II zonā.

102

Astra

DTT

(103)  Sk. 227. apsvērumu.

103

(104)  Tostarp bezmaksas nacionālos kanālus.

104

(105)  Salīdzinošs ziņojums par zemes ciparu televīzijas pārklājuma paplašināšanas izmaksām Spānijā: DTT salīdzinājumā ar SAT (2010. gada janvāris); Īpašais ziņojums par saskaņotām procedūrām (2011. gada 25. janvāris).

105

DTT

SAT

(106)  Secinājumu, kurā norādīts, ka Spānijas iestādes nav pietiekami pierādījušas zemes tehnoloģijas pārākumu, apstiprina vairāki Vispārējās tiesas spriedumi: spriedums lietā T-541/13 (130.–144. punkts); spriedums lietā T-462/13 (111.–124. punkts); T-465/13, (102.–117. punkts).

106

(107)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1385 (2014. gada 1. oktobris) (OV L 222, 17.8.2016., 52. lpp.).

107

(108)  Spriedums lietā T-808/14, Spānija/Komisija, ECLI:EU:T:2016:734; spriedums apvienotajās lietās T-37/15 un T-38/15 Abertis Telecom Terrestre, SA un Telecom Castilla-La Mancha, SA / Eiropas Komisija, ECLI:EU:T:2016:743.

108

Abertis Telecom Terrestre, SA

Telecom Castilla-La Mancha, SA

(109)  Spriedums apvienotajās lietās C-91/17 P un C-92/17 P Cellnex Telecom SA un Telecom Castilla-La Mancha, SA / Eiropas Komisija, ECLI:EU:T:2018:284; spriedums lietā C-114/17, Spānija / Eiropas Komisija, ECLI:EU:C:2018:753.

109

Cellnex Telecom SA

Telecom Castilla-La Mancha, SA

(110)  Izplatīt zemes ciparu signālu ir grūtāk nekā analogo signālu, tāpēc ciparu formāta pārraides vajadzībām bija jāizveido jauni centri.

110

(111)  Sk. 89. un 150. punktu spriedumā lietā T-541/13 Abertis Telecom, SA un Retevisión I, SA / Komisija, ECLI:EU:T:2015:898.

111

Abertis Telecom, SA

Retevisión I, SA

(112)  Ley 7/2010, de 31 de marzo, General de la Comunicación Audiovisual. BOE número 79, 1.4.2010.; https://www.boe.es/buscar/act.php?id=BOE-A-2010-5292.

112

(113)  Saskaņā ar Spānijas Konkurences iestādes (Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia, CNMC) sniegto informāciju televīzijas raidorganizācijām ir jāvienojas ar apraides pakalpojumu sniedzējiem arī par pārklājuma paplašināšanu (sk. Navarras valdības Informātikas, telesakaru un publiskās inovācijas ģenerāldirektora 2019. gada 28. maija rezolūciju 156/E/2019).

113

(114)  Vispārējā likuma 7/2010 preambulā teikts, ka tā noteikumu mērķis ir nodrošināt: i) juridisko noteiktību uzņēmumiem, kas aizsargā pilsoņus no dominējoša viedokļa vai ierobežotas piekļuves visaptverošam saturam, par ko ir liela interese vai kas ir ļoti vērtīgs; ii) skaidrus konkurences un pārredzamības noteikumus; iii) saistošu regulējumu gan privātajam, gan publiskajam sektoram.

114

(115)  
  2019. gada 28. maijā Navarras iestādes beidzot nolēma atteikties no konkursa procedūras un nepiešķīra līgumslēgšanas tiesības uzņēmumam Astra. Uzņēmums Astra ir iesniedzis sūdzību par šo lēmumu Tribunal Administrativo de Contratos Públicos de Navarra.

115

Astra

Astra

Tribunal Administrativo de Contratos Públicos de Navarra

(116)  Kā noteikts Protokolā par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs, kas kā pielikums pievienots Amsterdamas līgumam.

116

(117)  Cita starpā Ley 31/1987, de 18 diciembre, de Ordenación de las Telecomunicaciones; Karaļa 14. jūnija Dekrēts 529/2002, ar ko reglamentē to, kā tiek sniegti būtiski pakalpojumi saistībā ar atbalsta tīklu televīzijas apraides pakalpojumu sniegšanai streika laikā; Augstākās tiesas (Tiesā izskatītās lietas (Judicial Review court), 3. nodaļa) 2009. gada 23. jūlija nolēmumi (JUR 2009\381376), otrais juridiskais pamats; 2009. gada 18. decembra nolēmumi (RJ 2010\2313), trešais juridiskais pamats: “
  sabiedrības interesēs nenoliedzami ir valsts televīzijas kanālu paplašināšanas un universāla pārklājuma garantēšana attālās un izolētās valsts teritorijās (lai nodrošinātu līdzvērtību ar reģioniem, kuriem nav šādu iezīmju), uz kurām neattiecas televīzijas koncesionāru saistības
  ”.

117

Judicial Review court

sabiedrības interesēs nenoliedzami ir valsts televīzijas kanālu paplašināšanas un universāla pārklājuma garantēšana attālās un izolētās valsts teritorijās (lai nodrošinātu līdzvērtību ar reģioniem, kuriem nav šādu iezīmju), uz kurām neattiecas televīzijas koncesionāru saistības

(118)  Sk. Abertis piezīmes saistībā ar Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu, 31.1.2011.

118

Abertis

(119)  Ley 11/1998, de 24 de abril, General de Telecomunicaciones.

119

(120)  Tie ietver pakalpojumus, kas saistīti ar sabiedrības aizsardzību, civilo aizsardzību un telefonijas tīkla ekspluatāciju.

120

(121)  Ley 32/2003, de 3 de noviembre, General de Telecomunicaciones. 2014. gada 11. maijā šo likumu aizstāja Ley 9/2014, de 9 de mayo, General de Telecomunicaciones.

121

(122)  Minētā likuma 2. panta 1. punktā noteikts: “telesakaru pakalpojumi ir pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, ko sniedz atbilstīgi brīvas konkurences noteikumiem.”

122

(123)  Likuma 32/2003 II pielikumā sniegtas precīzas un tehnoloģiski neitrālas telesakaru un elektronisko sakaru tīkla definīcijas. “
  Telesakari: jebkāda zīmju, signālu, rakstzīmju, teksta, attēlu un skaņu vai informācijas jebkāda veida pārraide, emisija vai uztveršana, izmantojot vadu, radioelektriskās, optiskās vai citas elektromagnētiskās sistēmas.
  ”
  “
  Elektronisko sakaru tīkli” ir pārraides sistēmas un attiecīgos gadījumos komutācijas un maršrutēšanas aprīkojums un citi resursi, ar kuriem var pārraidīt signālus, izmantojot vadus, radioviļņus, optiskos vai citus elektromagnētiskos līdzekļus, tostarp satelīta tīklus, fiksētos (ķēžu un pakešu komutācijas, tostarp internetu) un mobilos zemes sakaru tīklus un elektrības kabeļu sistēmas, ciktāl tos izmanto, lai raidītu signālus, tīklus, ko izmanto radio un televīzijas apraidei, un kabeļtelevīzijas tīklus neatkarīgi no raidītās informācijas veida.
  ”

123

Telesakari: jebkāda zīmju, signālu, rakstzīmju, teksta, attēlu un skaņu vai informācijas jebkāda veida pārraide, emisija vai uztveršana, izmantojot vadu, radioelektriskās, optiskās vai citas elektromagnētiskās sistēmas.

Elektronisko sakaru tīkli” ir pārraides sistēmas un attiecīgos gadījumos komutācijas un maršrutēšanas aprīkojums un citi resursi, ar kuriem var pārraidīt signālus, izmantojot vadus, radioviļņus, optiskos vai citus elektromagnētiskos līdzekļus, tostarp satelīta tīklus, fiksētos (ķēžu un pakešu komutācijas, tostarp internetu) un mobilos zemes sakaru tīklus un elektrības kabeļu sistēmas, ciktāl tos izmanto, lai raidītu signālus, tīklus, ko izmanto radio un televīzijas apraidei, un kabeļtelevīzijas tīklus neatkarīgi no raidītās informācijas veida.

(124)  Sk. 115. punktu spriedumā apvienotajās lietās T-37/15 un T-38/15 Abertis Telecom Terrestre, SA and Telecom Castilla-La Mancha, SA / Eiropas Komisija.

124

Abertis Telecom Terrestre, SA and Telecom Castilla-La Mancha, SA

(125)  Konvenciju 6. un 7. apsvērums un 5. pants.

125

(126)  Sk. 62.–72. punktu spriedumā lietā T-462/13; 60.–73. punktu spriedumā lietā T-465/13; 102.–115. punktu spriedumā lietā T-487/13; 84.–95. punktu spriedumā lietā T-541/13; 66.–71. punktu spriedumā lietā T-461/13. Turklāt visos iepriekšminētajos spriedumos Vispārējā tiesa nosprieda, ka Likumā 11/1998 un Likumā 32/2003 televīzijas apraides pakalpojumi nav noteikti kā PVTN.

126

(127)  Sk. spriedumu apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 P; spriedums lietā C-81/16.

127

(128)  55.–79. punkts spriedumā lietā T-462/13.

128

(129)  55.–80. punkts spriedumā lietā T-465/13.

129

(130)  89.–119. punkts spriedumā lietā T-487/13.

130

(131)  65.–95. punkts spriedumā lietā T-541/13.

131

(132)  53.–78. punkts spriedumā lietā T-461/13.

132

(133)  Sk. 67.–76. punktu spriedumā apvienotajās lietās no C-66 līdz 69/16.

133

(134)  Sk. 38.–54. punktu spriedumā lietā C-81/16.

134

(135)  Sk. spriedumu lietā T-451/13 (65.–110. punkts); T-461/13 (53.–78. punkts); T-462/13 (55.–79. punkts); T-465/13 (55.–80. punkts); T-487/13 (89.–119. punkts); C-81/16 (38.–54. punkts); apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 P (67.–76. punkts).

135

(136)  Sk. spriedumu lietā C-390/06, 51. punkts.

136

(137)  Sk. spriedumu lietā T-37/15, 123. un 124. punkts.

137

(138)  Sk. 123. punktu spriedumā lietā T-37/15.

138

(139)  Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

139

(140)  
  Itelazpi neiesniedza informāciju, kas pamatotu šo apgalvojumu.

140

Itelazpi

(141)  
  Hispasat šos pakalpojumus sniedz, palīdzot nodrošināt DTT tīkla darbību II zonā.

141

Hispasat

DTT

(142)  Piemēram, Francija.

142

(143)  Piemēram, Antena 3, Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2, Canal 24 horas.

143

Antena 3, Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2, Canal 24 horas

(144)  Televīzijas tirgus analīze, ko Spānija iesniedza, kad tika paziņots par pasākumu “Digitālās dividendes atbrīvošanas izraisītu zaudējumu kompensācija”, SA.32619 (2011/N).

144

(145)  T-55/99 Confederecaión española de transporte de Mercancias (CETM) / Eiropas Kopienu Komisija, ECLI:EU:T:2000:223.

145

Confederecaión española de transporte de Mercancias (CETM)

(146)  COM(2002) 263 galīgā redakcija, “
  eEiropa 2005: informācijas sabiedrība visiem
  ”; COM(2003) 541 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums par pāreju no analogās apraides un ciparu formāta apraidi (no “pārslēgšanas” uz ciparu formātu līdz analogā formāta “atslēgšanai”
  ) un COM(2005) 204 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums par pārejas no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi paātrināšanu.

146

eEiropa 2005: informācijas sabiedrība visiem

Komisijas paziņojums par pāreju no analogās apraides un ciparu formāta apraidi (no “pārslēgšanas” uz ciparu formātu līdz analogā formāta “atslēgšanai”

Komisijas paziņojums par pārejas no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi paātrināšanu

(147)  galīgā redakcija.

147

(148)  Sk. cita starpā N622/03 Digitalisierungsfonds – Austrija (OV C 228, 17.9.2005., 12. lpp.); Komisijas Lēmumu 2006/513/EK (2005. gada 9. novembris) par valsts atbalstu, ko Vācijas Federatīvā Republika piešķīrusi zemes ciparu apraides televīzijas (DVB-T) ieviešanai Berlīnē un Brandenburgā (OV L 200, 22.7.2006., 14. lpp.); Komisijas Lēmumu 2007/258/EK (2006. gada 20. decembris) par pasākumu C 24/2004 (ex NN 35/2004), ko īsteno Zviedrija, ieviešot ciparu virszemes televīziju (OV L 112, 30.4.2007., 77. lpp.); Komisijas Lēmumu 2007/374/EK (2007. gada 24. janvāris) par valsts atbalstu C 52/2005 (ex NN 88/2005, ex CP 101/2004), ko īstenojusi Itālijas Republika ciparu dekodētāju subsidētai pirkšanai (OV L 147, 8.6.2007., 1. lpp.); N270/06 “Subsīdijas ciparu dekoderiem ar API – Itālija” (OV C 80, 13.4.2007., 3. lpp.); N107/07 “Subsīdijas IdTV – Itālija” (OV C 246, 20.10.2007.); Komisijas Lēmumu 2008/708/EK (2007. gada 23. oktobris) par valsts atbalstu C 34/06 (ex N 29/05, ex CP 13/04), ko Vācijas Federatīvā Republika vēlas īstenot zemes ciparu televīzijas (DVB-T) ieviešanai Ziemeļreinā-Vestfālenē (OV L 236, 3.9.2008., 10. lpp.); SA.28685 “
  Captación de Televisión Digital en Cantabria – Spain
  ” (OV C 119, 24.4. 2012.).

148

Digitalisierungsfonds

DVB-T

API

IdTV

DVB-T

Captación de Televisión Digital en Cantabria – Spain

(149)  Sk. Lēmuma 2006/513/EK 132. apsvērumu.

149

(150)  COM(2002) 263 galīgā redakcija, eEiropa 2005: informācijas sabiedrība visiem.

150

eEiropa 2005: informācijas sabiedrība visiem

(151)  COM(2003) 541 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums par pāreju no analogās apraides un ciparu formāta apraidi (no “pārslēgšanas” uz ciparu formātu līdz analogā formāta “atslēgšanai”) un COM(2005) 204 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums par pārejas no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi paātrināšanu.

151

Komisijas paziņojums par pāreju no analogās apraides un ciparu formāta apraidi (no “pārslēgšanas” uz ciparu formātu līdz analogā formāta “atslēgšanai”)

Komisijas paziņojums par pārejas no analogās apraides uz ciparu formāta apraidi paātrināšanu

(152)  COM(2005) 541 galīgā redakcija, 2005. gada 1. jūnijs.

152

(153)  Sk. iepriekš 148. zemsvītras piezīmi.

153

(154)  Lietas T-8/06 FAB Fernsehen aus Berlin GmbH / Komisija, 2009. gada 6. oktobra spriedums (70.–84. punkts), ECLI:EU:T:2009:386; C-544/09P Vācija/Komisija, 2011. gada 15. septembra spriedums (77.–83. punkts), ECLI:EU:C:2011:584; T-177/07 Mediaset SpA / Komisija, 2010. gada 15. jūnija spriedums (109. punkts), ECLI:EU:T:2010:233; un C-403/10 P Mediaset SpA / Komisija, 2011. gada 28. jūlija spriedums (100.–108. punkts), ECLI:EU:C:2011:533. Sk. arī spriedumus lietās T-462/13 (102.–139. punkts), T-465/13 (94.–117. punkts), T-487/13 (128.–140. punkts), T-541/13 (119.–129. punkts) un T-461/13 (94.–112. punkts), ko Tiesa apstiprināja apvienotajās lietās no C-66/16 P līdz C-69/16 un lietā C-81/16. Sk. spriedumu lietā T-808/14 (139.–149. punkts) un spriedumu apvienotajās lietās T-37/15 un T-38/15 (157.–166. punkts), ko Tiesa apstiprināja ar spriedumiem lietās C-91/17 P, C-92/17 P un C-114/17 P.

154

FAB Fernsehen aus Berlin GmbH

Mediaset SpA

Mediaset SpA

(155)  Sk. 21. zemsvītras piezīmi.

155

(156)  
  FTI Consulting: Providing Digital Television Services in the Basque Region of Spain (Ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšana Basku reģionā Spānijā), 12., 20., 44. lpp., 9.5.2019., ko iesniedza Itelazpi.

156

FTI Consulting: Providing Digital Television Services in the Basque Region of Spain

Itelazpi

(157)  Lai gan tehnoloģiski neitrālajā konkursā, ko sākotnēji rīkoja Kantabrijā, trīs konsorciji (Castilla-La-Mancha Telecom, Telefónica un Astra) iesniedza piedāvājumu, kurā bija paredzēts satelīta risinājums, neviens no šiem uzņēmumiem – un arī citi tādu platformu, kas nav DTT, operatori – nepiedalījās pārējos konkursos.

157

Castilla-La-Mancha Telecom

Telefónica

Astra

DTT

(158)  Piemēram, ar pētījumu tika pamatota konkrētas tehnoloģijas izvēle platjoslas gadījumā. Sk. Komisijas Lēmumu N222/2006 – Atbalsts digitālās plaisas mazināšanai Sardīnijā (OV C 68, 24.3.2007.).

158

(159)  Apvienotā Karaliste izvēlējās nodrošināt vietējās televīzijas pakalpojumus ar DTT, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes regulatora OFCOM sagatavotu ex ante pētījumu un ex ante apspriešanos ar tirgus dalībniekiem. Tāpēc Komisija neuzstāja, ka ir jārīko tehnoloģiski neitrāls konkurss. SA.33980 (2012/N) – Vietējā televīzija Apvienotajā Karalistē, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/244689/244689_1425664_116_2.pdf.

159

DTT

OFCOM

ex ante

ex ante

(160)  Piemēram, Itelazpi un Cellnex gadījumā dažās DTT pārraides vietās nav iespējams uztvert multipleksus signālus zemes tīklā un uztvert multipleksus signālus no Hispasat satelītiem. Sal. ar Itelazpi 2015. gada pētījumu, 20. lpp.

160

Itelazpi

Cellnex

DTT

Hispasat

Itelazpi

(161)  Tikai tad, ja pētījums tiek veikts pirms konkrēta tehnoloģiskā risinājuma izvēles (“
  ex ante
  ”), iestāde var apgalvot, ka tās lēmums atteikties no tehnoloģiski neitrāla konkursa ir balstīts uz šādu pētījumu.

161

ex ante

(162)  Izmaksu aplēšu pamatā ir pieņēmumi, un tāpēc tās rada nenoteiktību. Lai pamatotu tehnoloģijas ex ante izvēli, izmaksu aplēsēm jābūt piesardzīgām. Tajās jāiekļauj iespējamais izmaksu samazinājums, ko potenciālie pretendenti varētu panākt, izmantojot savu stāvokli tirgū vai iespējamo sinerģiju. Tām arī būtu jāataino iespējamās atlaides, kuras pretendents var piedāvāt, lai ieietu jaunā tirgū.

162

ex ante

(163)  Izmaksu salīdzinājums ir stabils, ja kopējais rezultāts nemainās, pamatā esošajiem pieņēmumiem mainoties saprātīgā diapazonā.

163

(164)  Sk. spriedumu lietā T-461/13 (118.–120. punkts); spriedumu lietā T-462/13 (113. un 114. punkts); spriedumu lietā T-465/13 (104. un 105. punkts); T-541/13 (132. un 133. punkts).

164

(165)  Nav norādīts iekšējo aprēķinu datums, un tie tikpat labi varētu būt veikti ex post. Tie tika iesniegti Komisijai ilgi pēc izmeklēšanas sākuma un gadus pēc pasākuma stāšanās spēkā (t. i., Galisija tos iesniedza 2010. gadā, Navarra, Madride, Larjoha, Valensija – 2011. gadā, Aragona – 2012. gadā).

165

ex post

(166)  Mursija iesniedza 2008. gada 15. oktobra izmaksu salīdzinājumu, kas pierādot, ka, salīdzinot ar DTT, satelīta ieviešanas izmaksas ir par 70 % lielākas pašvaldībai un par 100 % iedzīvotājiem. Tomēr izmaksu salīdzinājums nav pārbaudāms, jo tajā nav iekļauti pielikumi ar datiem un aprēķiniem. Salīdzinājumā nav ņemts vērā, ka konkursā (tāpat kā Kantabrijas gadījumā) satelītu operators var piedāvāt atlaides, un tajā nav ņemts vērā, ka DTT tehnoloģijas gadījumā, izņemot uzstādīšanu, rodas būtiskas ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas.

166

DTT

DTT

(167)  Sk. Vispārējās tiesas pamatojumu lietā T-463/13, Comunidad Autónoma de Galicia / Komisija, 128. un 129. punkts.

167

Comunidad Autónoma de Galicia

(168)  
  Itelazpi
  2019. gada 13. jūnija apsvērumi apstiprina Astra izmaksu pētījumus. Tas apgalvo, ka minētajiem pētījumiem ir vairāki trūkumi, tomēr nav paskaidrots, kādi trūkumi pastāv un cik lielā mērā tie varētu ietekmēt Astra kopējos secinājumus. Savos 2019. gada 13. jūnija apsvērumos Cellnex Telecom sīkāk kritizē vairākus Astra izmaksu pieņēmumus (24.–26. lpp.). Tā kā Komisija īpaši nepaļaujas uz kādu konkrētu ziņojumu, tie nav sīkāk aplūkoti.

168

Itelazpi

Astra

Astra

Cellnex Telecom

Astra

(169)  Analysys Mason: Evaluación de los costes sobrevenidos de las diferentes tecnologías para poder recibir la cobertura actual del servicio de televisión tras la liberación del dividendo digital. 20 de septiembre de 2012

169

(170)  Valsts atbalsts SA.32619 (2012/C (ex 2011/N)), ko Spānijas Karaliste izziņojusi digitālās dividendes atbrīvošanas izraisītu zaudējumu kompensācijai (OV L 361, 31.12.2016, 1. lpp.).

170

(171)  Piemēram, atsevišķu māju iemaksu izmaksu analīze nav stingri pamatota. Pētījumā pieņemts, ka visās atsevišķajās mājās ir gandrīz viss aprīkojums, kas vajadzīgs, lai piekļūtu DTT, atšķirībā no satelīta. Šā pieņēmuma sekas ir satelītsakaru tehnoloģijas izmaksu pieaugums salīdzinājumā ar DTT. Lai gan pētījumā ir minēts, ka uzstādīšanas aprīkojums, kas vajadzīgas abām tehnoloģijām, ir līdzīgs, DTT pētījumā aprēķināts, ka dekodera izmaksas ir tikai 30 EUR, bet satelītsakaru tehnoloģijas izmaksas ir 588 EUR. 270 EUR no šiem 588 EUR ir paredzēti divu satelītuztvērēju iegādei. Atšķirīgā attieksme pret DTT un satelītu ir redzama arī kopējo izmaksu aprēķinos. Vairāk nekā 71 miljons EUR ir paredzēts atsevišķu māju pielāgošanai satelītam, bet DTT tehnoloģijas pielāgošanas izmaksas ir nulle.

171

DTT

DTT

DTT

DTT

DTT

(172)  Patiešām, Itelazpi neapgalvoja, ka Basku zemes centrālā vai reģionālā valdība savu lēmumu būtu pamatojusi ar šajā pētījumā izmantotajiem datiem.

172

Itelazpi

(173)  Piemēram, Itelazpi 2015. un 2019. gada pētījumos ir pieņemts, ka noteikums par satelīta pakalpojumu sniegšanu būtu izpildīts, ja satelīta uztvērējraidītāju jauda tiktu nomāta no satelītu platformas un ja pats uzņēmums ekspluatētu satelīta savienojumu. Tajās nav ņemta vērā iespēja, ka tāpat kā Kantabrijas konkursā satelītu operators var ienākt tirgū pats. Tādējādi aprēķins ir neobjektīvs attiecībā uz satelītsakaru tehnoloģijām, jotajā nav iekļauta iespēja piemērot atlaides atkarībā no daudzuma vai iespējamas sarunas par cenām, kas parasti notiktu konkursa procesā. Atklāta konkursa gadījumā, kā pierādīts saistībā ar Kantabrijas konkursu, satelītu operators savu piedāvājumu varētu pamatot ar pavisam citu cenas aprēķinu. Precīzāk, izmaksu aprēķini ir neobjektīvi. Piemēram, tie var izmantot esošās satelīta televizoru papildierīču cenas satelīta izmaksu aprēķinā, kas ir daudz lielākas nekā izmaksas dažās citās ES valstīs (Itelazpi 2015. gada pētījuma 10. lpp. un Itelazpi 2019. gada pētījuma 45. lpp.). Tādējādi nav ņemta vērā iespēja piemērot atlaides atkarībā no daudzuma, ko satelītu operators var izmantot, ja tas darbojas vairākās dalībvalstīs.

173

Itelazpi

Itelazpi

Itelazpi

(174)  Izmaksu aprēķinus nevar pārbaudīt. Attiecībā uz DTT izmaksām pētījumā ir sniegta atsauce uz Itelazpi iekšējiem datiem. Šādi dati nav pievienoti pētījumam. Attiecībā uz satelīta izmaksām pētījumā ir sniegta atsauce uz Astra, tomēr nav norādīts, kur un kādā kontekstā uzņēmums Astra ir sniedzis šādus datus.

174

DTT

Itelazpi

Astra

Astra

(175)  
  Hispasat, kura līdzīpašnieki ir Abertis un Spānijas valdība, sniedz pakalpojumus atsevišķos II zonas autonomajos apgabalos. Piemēram, 16 Kanāriju salu ciematos, kuri atrodas II zonā, bezmaksas televīziju nodrošina ar satelītu. Kastīlijā un Leonā televīziju šādi nodrošina aptuveni 9 000 cilvēku. Tā kā Abertis ir atbildīgs par satelītuztvērēju kontroli visās teritorijās, kurās ir zemes tīkls, un tas neļauj citiem satelītu operatoriem izveidot savienojumu ar šiem uztvērējiem, tikai Hispasat var piedāvāt attiecīgos DTT pārraides pakalpojumus zemes torņu darbības nodrošināšanai.

175

Hispasat

Abertis

Abertis

Hispasat

DTT

(176)  Piemēram, Francijā, Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Slovākijā.

176

(177)  Kā turpmāk norādīts nacionālās tiesas spriedumā. Sk. iepriekš 16. zemsvītras piezīmi.

177

(178)  Sk. Lēmumu (ES) 2016/2395.

178

(179)  
  Ofcom, “
  Second consultation on coexistence of new services in the 800 MHz band with digital terrestrial television
  ”, http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/.

179

Ofcom

Second consultation on coexistence of new services in the 800 MHz band with digital terrestrial television

(180)  Saskaņā ar Astra aprēķiniem pašreiz tiek pārraidīti tikai 415 vietējie kanāli. Pašas Komisijas aprēķini liecina, ka Spānijas norādītais kanālu skaits ir pārspīlēts.

180

Astra

(181)  Satelīta signālu var pārraidīt visā Spānijas teritorijā. Taču zemes platformas gadījumā, lai paplašinātu ģeogrāfisko pārklājumu, jāuzstāda papildu atkārtotāji un/vai retranslācijas torņi.

181

(182)  Sk. 102.–139. punktu.

182

(183)  Sk. 94.–117. punktu.

183

(184)  Sk. 128.–140. punktu.

184

(185)  Sk. 119.–129. punktu.

185

(186)  Sk. 94.–112. punktu.

186

(187)  55.–79. punkts spriedumā lietā T-462/13.

187

(188)  55.–80. punkts spriedumā lietā T-465/13.

188

(189)  89.–119. punkts spriedumā lietā T-487/13.

189

(190)  65.–95. punkts spriedumā lietā T-541/13.

190

(191)  53.–78. punkts spriedumā lietā T-461/13.

191

(192)  Sk. 67.–76. punktu spriedumā apvienotajās lietās no C-66 līdz 69/16.

192

(193)  Sk. 38.–54. punktu spriedumā lietā C-81/16.

193

(194)  Lietas T-195/01 un T-207/01, Gibraltārs, ECLI:EU:T:2002:111, 109.–111. punkts.

194

(195)  Izņemot Mursiju, kas par pasākumu paziņoja pēc tā īstenošanas.

195

(196)  
  1973. gada 12. jūlija spriedums, Komisija/Vācija C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13. punkts.

196

(197)  
  1990. gada 21. marta spriedums, Beļģija/Komisija C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, 66. punkts.

197

(198)  
  1999. gada 17. jūnija spriedums, Beļģija/Komisija C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64. un 65. punkts.

198

(199)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

199

(200)  
  DTT pārsūtīšanas un apraides pakalpojuma sniegšanai vajadzīgā aprīkojuma piegāde, uzstādīšana un palaišana attiecībā uz sešiem nacionālajiem programmu blokiem (valsts vispārējam tīklam, vienas frekvences tīklam) un autonomā apgabala programmu blokiem tajās Estremaduras daļās, uz kurām attiecas Valsts plāna pārejai uz DTT II posms. Lieta SU-28/2009.

200

DTT

DTT

(201)  
  DTT pārsūtīšanas un apraides pakalpojuma sniegšanai vajadzīgā aprīkojuma piegāde, uzstādīšana un palaišana attiecībā uz sešiem nacionālajiem programmu blokiem (Red Global Estatal (valsts vispārējais tīkls), Red de Frecuencia Unica (vienas frekvences tīkls)) un autonomā apgabala programmu blokiem (turpmāk “
  RGE
  ”, “
  SFN
  ” un “
  AUT
  ”) tajās Estremaduras daļās, uz kurām attiecas Valsts plāna pārejai uz DTT II posms. Tajā paredzētas šādas darbības: a) pakalpojuma atbalstam vajadzīgo tehnisko apraides un izplatīšanas tīklu izstrāde; b) ierosinātajam tīklam vajadzīgā aprīkojuma piegādes plānošana; c) tīkla ieviešana, tostarp vajadzīgā aprīkojuma un infrastruktūras uzstādīšana un palaišana. Piegādājamajam aprīkojumam jābūt darbgatavam.

201

DTT

Red Global Estatal

Red de Frecuencia Unica

RGE

SFN

AUT

DTT

(202)  2. lpp., 5. punkts: “Galvenais uzdevums ir paplašināt un garantēt visiem iedzīvotājiem rajonos, uz kuriem attiecas Estremaduras II posms, zemes ciparu televīzijas (DTT) pārklājumu, kura apmērs būtu pēc iespējas tuvu 100 %. Ja tiek izpildītas minimālās prasības, tīkla arhitektūrai vai izmantojamajai(-ām) tehnoloģijai(-ām) netiek piemēroti ierobežojumi.”

202

DTT

10. lpp., 7. punkts – “Konkursa dalībniekiem piedāvājumos jāiekļauj ierosinātā izplatīšanas tīkla arhitektūra, kurai jāatbilst apraides tīklam.”
  “Konkursa dalībniekiem piedāvājumos jāiekļauj ierosinātā izplatīšanas tīkla arhitektūra, kurai jāatbilst apraides tīklam. Attiecībā uz katru programmu bloku tiek meklēts labākais šā pakalpojuma sniegšanas risinājums, pastāvīgi ņemot vērā ekonomiskas un tehnoloģiskas optimizācijas kritērijus.”

(203)  Komisija noteikusi, ka šajā kategorijā iekļaujams arī Junta de Andalucía rīkotais konkurss 2009/000127 un Junta de Extremadura rīkotais konkurss S-004/10/10.

203

Junta de Andalucía

Junta de Extremadura

(204)  Līguma “Projektu izstrāde un vajadzīgās infrastruktūras un sakaru aprīkojuma piegāde, uzstādīšana un palaišana zemes ciparu televīzijas (DTT) signāla pārklājuma paplašināšanai Madrides autonomajā apgabalā” tehniskās specifikācijas. Jānoslēdz, īstenojot parasto vienkāršoto procedūru, kurā ņemti vērā vairāki kritēriji. Lietas atsauce (número de expediente) ECON/000572/2008.

204

DTT

número de expediente

(205)  4. lpp., 2. un 8. punkts – “Galvenais uzdevums ir, veicot tālāk aprakstītos darbus, paplašināt un garantēt visiem Madrides autonomā apgabala iedzīvotājiem zemes ciparu televīzijas (DTT) pārklājumu, kura apmērs būtu pēc iespējas tuvu 100 %. Lai veicinātu DTT uztveršanu pārklājuma teritorijās, ieteicams, lai pārraides centru novietojums būtu saderīgs ar ēku pašreizējo satelītšķīvju orientāciju, lai pilsoņiem nebūtu jāuzstāda jauni šķīvji vai jāpārorientē esošie. Tāpēc konkursa dalībnieku priekšlikumā būtu jānorāda, kā tie risinās šo aspektu.” 12. lpp., 4. punkts –”Mikropārraidītāju/mikroraidītāju projektē atbilstīgi šādām specifikācijām (..)”

205

DTT

DTT

(206)  3. lpp., 3. punkts –“(..) vajadzīgās infrastruktūras un sakaru aprīkojuma piegāde, uzstādīšana un palaišana zemes ciparu televīzijas (DTT) signāla pārklājuma paplašināšanai Madrides autonomajā apgabalā, tostarp visas darbības saistībā ar tehnisko projektu izpildi un uzstādīto iekārtu, kuras nodrošina ieviestās infrastruktūras darbību, novērtēšanu, uzturēšanu, ekspluatāciju un pārvaldību, kā arī darbības, kas jāveic, lai izplatītu institucionālu informāciju zemes ciparu televīzijas veicināšanai.”

206

DTT

9. lpp., 8. punkts – “Apraides tīkls, kuru piedāvā zemes ciparu televīzijas pārklājuma nodrošināšanai, tiks precizēts, pamatojoties uz atslēgšanas grafiku un pieejamo budžeta piešķīrumu.”

(207)  Galisijā, lai gan pašvaldības bija reģistrētas kā tīkla operatori, Retegal bija uzņēmums, kas iegādājās aprīkojumu un veica tīkla pārklājuma paplašināšanu. Tāpēc Retegal ir uzskatāms par atbalsta labuma guvēju.

207

Retegal

Retegal

(208)  Komisija noteica, ka šajā kategorijā cita starpā ietilpst arī šādi konkursi: divi konkursi, kurus 2009. gadā rīkoja Provilsa un kuros uzvarēja Retevisión SA un Telvent Energía S.A.; konkurss SE/CTTI/06/08, kuru rīkoja CTTI un kurā uzvarēja Abertis S.A., konkurss Contratación del suministro de la fase II y III para la extensión de la TDT en Aragón, kuru 2009. gada jūnijā rīkoja Aragón Telecom un kurā uzvarēja Abertis.

208

Provilsa

Retevisión SA

Telvent Energía S.A.

CTTI

Abertis S.A.

Contratación del suministro de la fase II y III para la extensión de la TDT en Aragón

Aragón Telecom

Abertis

(209)  Regula (EK) Nr. 1998/2006 ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (“2013. gada De minimis regula). 2013. gada De minimis regulu piemēro atbalstam, kas piešķirts pirms tās stāšanās spēkā, ja tas atbilst visiem minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. Saskaņā ar 2013. gada De minimis regulas 7. panta 3. punktu uzskata, ka jebkurš individuālais de minimis atbalsts, kas piešķirts laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 30. jūnijam un atbilst Regulas (EK) Nr. 1998/2006 nosacījumiem, neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem un tādējādi ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības.

209

de minimis

De minimis

De minimis

De minimis

de minimis

(210)  Padomes Regula (EK) Nr. 994/98 (1998. gada 7. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.) Minētā regula ir aizstāta ar Padomes 2015. gada 13. jūlija Regulu (ES) 2015/1588 par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 248, 24.9.2015., 1. lpp.)

210

---

PIELIKUMS

Spānijas reģionu (autonomo apgabalu, izņemot Kastīliju-Lamanču) publiskie izdevumi DTT ieviešanai II zonā

| BUDŽETS (EUR) |
| --- |
| Reģions (autonomais apgabals) | Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas tiešās subsīdijas  (1) | Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas preferenciālie aizdevumi  (1) | Reģionālie fondi (1) | Vietējie fondi (1) | Pastāvīgās izmaksas (2009–2011)  (1) | Līdzekļu kopsumma | Rīkotajos konkursos piešķirtā kopsumma (2) | Publisko izdevumu kopsumma (3) |
| ANDALŪZIJA | 4 668 500,00 | 1 220 690,00 | 8 712 873,00 | 491 203,00 | 2 250 479,00 | 15 093 266,00 | 3 678 242,17 | 15 093 266,00 |
| ARAGONA | 5 900 000,00 | 8 700 000,00 | 5 400 000,00 | — | 5 000 000,00 | 20 000 000,00 | 16 281 754,30 | 20 000 000,00 |
| ASTŪRIJA | — | 13 430 787,00 | 353 535,00 | — | 2 129 698,00 | 13 784 322,00 | 13 784 322,00 | 13 784 322,00 |
| BALEĀRU SALAS | — | — | 913 034,00 | — | 763 034,00 | 913 034,00 | 3 294 429,02 | 3 294 429,02 |
| KANĀRIJU SALAS | 2 905 766,26 | 1 130 595,85 | 1 792 402,57 | — | — | 5 828 764,68 | 5 284 331,67 | 5 828 764,68 |
| KANTABRIJA | 3 229 500,00 | 3 851 949,80 | 622 449,00 | — | 860 850,00 | 7 703 898,80 | 6 355 613,68 | 7 703 898,80 |
| KASTĪLIJA UN LEONA | 13 830 850,00 | 20 316 585,73 | 10 324 906,71 | — | 6 716 000,00 | 37 756 342,44 | 37 756 342,44 | 37 756 342,44 |
| KATALONIJA | 13 838 368,00 | 26 024 223,00 | DATU NAV | DATU NAV | — | 39 862 591,00 | 52 316 794,34 | 52 316 794,34 |
| SEŪTA | 54 000,00 | 91 786,17 | 10 000,00 | — | DATU NAV | 155 786,17 | 50 000,00 | 155 786,17 |
| ESTREMADURA | 2 238 250,00 | 7 800 000,00 | 18 718,00 | — | — | 10 056 968,00 | 9 549 379,74 | 10 056 968,00 |
| GALISIJA | 6 083 300,00 | 5 000 000,00 | 6 003 336,00 | — | 873 000,00 | 17 086 636,00 | 12 644 112,98 | 17 086 636,00 |
| MADRIDE | 554 200,00 | — | 3 068 444,00 | — | — | 3 622 644,00 | 3 622 744,00 | 3 622 644,00 |
| MELILJA | 254 000,00 | DATU NAV | 2 000,00 | DATU NAV | DATU NAV | 256 000,00 | — | 256 000,00 |
| MURSIJA | 135 750,00 | — | 2 478 700,00 | 40 188,00 | 212 371,00 | 2 654 638,00 | 2 788 407,32 | 2 788 407,32 |
| NAVARRA | 316 850,00 | — | 6 675 028,00 | — | 4 256 508,39 | 6 991 878,00 | 6 991 878,00 | 6 991 878,00 |
| LARJOHA | 1 229 350,00 | 3 000 000,00 | 3 737 425,00 | — | 944 000,00 | 7 966 775,00 | 5 766 775,00 | 7 966 775,00 |
| BASKU ZEME | 2 487 800,00 | — | 9 802 703,00 | 2 425 000,00 | 1 508 308,00 | 14 715 503,00 | 179 000,00 | 14 715 503,00 |
| VALENSIJAS APGABALS | 1 822 250,00 | 13 384 248,94 | 818 280,30 | 586 234,17 | 679 500,00 | 16 611 013,41 | 15 412 499,00 | 16 611 013,41 |

BUDŽETS (EUR)

Reģions (autonomais apgabals)

Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas tiešās subsīdijas  (1)

Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrijas preferenciālie aizdevumi  (1)

Reģionālie fondi (1)

Vietējie fondi (1)

Pastāvīgās izmaksas (2009–2011)  (1)

Līdzekļu kopsumma

Rīkotajos konkursos piešķirtā kopsumma (2)

Publisko izdevumu kopsumma (3)

ANDALŪZIJA

4 668 500,00

1 220 690,00

8 712 873,00

491 203,00

2 250 479,00

15 093 266,00

3 678 242,17

15 093 266,00

ARAGONA

5 900 000,00

8 700 000,00

5 400 000,00

—

5 000 000,00

20 000 000,00

16 281 754,30

20 000 000,00

ASTŪRIJA

—

13 430 787,00

353 535,00

—

2 129 698,00

13 784 322,00

13 784 322,00

13 784 322,00

BALEĀRU SALAS

—

—

913 034,00

—

763 034,00

913 034,00

3 294 429,02

3 294 429,02

KANĀRIJU SALAS

2 905 766,26

1 130 595,85

1 792 402,57

—

—

5 828 764,68

5 284 331,67

5 828 764,68

KANTABRIJA

3 229 500,00

3 851 949,80

622 449,00

—

860 850,00

7 703 898,80

6 355 613,68

7 703 898,80

KASTĪLIJA UN LEONA

13 830 850,00

20 316 585,73

10 324 906,71

—

6 716 000,00

37 756 342,44

37 756 342,44

37 756 342,44

KATALONIJA

13 838 368,00

26 024 223,00

DATU NAV

DATU NAV

—

39 862 591,00

52 316 794,34

52 316 794,34

SEŪTA

54 000,00

91 786,17

10 000,00

—

DATU NAV

155 786,17

50 000,00

155 786,17

ESTREMADURA

2 238 250,00

7 800 000,00

18 718,00

—

—

10 056 968,00

9 549 379,74

10 056 968,00

GALISIJA

6 083 300,00

5 000 000,00

6 003 336,00

—

873 000,00

17 086 636,00

12 644 112,98

17 086 636,00

MADRIDE

554 200,00

—

3 068 444,00

—

—

3 622 644,00

3 622 744,00

3 622 644,00

MELILJA

254 000,00

DATU NAV

2 000,00

DATU NAV

DATU NAV

256 000,00

—

256 000,00

MURSIJA

135 750,00

—

2 478 700,00

40 188,00

212 371,00

2 654 638,00

2 788 407,32

2 788 407,32

NAVARRA

316 850,00

—

6 675 028,00

—

4 256 508,39

6 991 878,00

6 991 878,00

6 991 878,00

LARJOHA

1 229 350,00

3 000 000,00

3 737 425,00

—

944 000,00

7 966 775,00

5 766 775,00

7 966 775,00

BASKU ZEME

2 487 800,00

—

9 802 703,00

2 425 000,00

1 508 308,00

14 715 503,00

179 000,00

14 715 503,00

VALENSIJAS APGABALS

1 822 250,00

13 384 248,94

818 280,30

586 234,17

679 500,00

16 611 013,41

15 412 499,00

16 611 013,41

---

(1)  Summas, ko izmeklēšanas laikā ziņojušas Spānijas centrālas un reģionālās iestādes. Attiecībā uz 2012.–2018. gadu informāciju par pastāvīgajām izmaksām sniegušas tikai dažas reģionālās iestādes: Attiecīgi Galisija ziņojusi, ka izmaksu nav bijis; Andalūzija ziņojusi summu 6 422 670,89 EUR; Astūrija – 3 943 818.48 EUR; Katalonija – 22 879 421,63 EUR; Mursija –521 968,10 EUR; Larjoha – 5 223 287,03 EUR.

(2)  Komisijai paziņotā to līdzekļu summa, kas nodoti konkursu uzvarētājiem.

(3)  Tikai dati no četriem reģioniem (zaļā krāsā) ļauj valsts atbalsta summu noteikt precīzi, jo i) deklarētā to līdzekļu summa, kurus piešķīrušas iestādes, un ii) Komisijai paziņotā to līdzekļu kopsumma, kuri nodoti pēc konkursiem, ir vienādas. Ņemot vērā grūtības iegūt precīzu informāciju no citiem reģioniem, tiek pieņemts, ka konkrētā reģionā piešķirtā valsts atbalsta summa ir lielākā no šīm divām deklarētajam summām: i) iestāžu piešķirto līdzekļu kopsumma un ii) Komisijai paziņotā to līdzekļu kopsumma, kuri nodoti pēc konkursiem.

---