# Uradni list L 398/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 398 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6411. november 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 398

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6411. november 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1947 z dne 10. novembra 2021 o opredelitvi geografskega ozemlja držav članic za namene Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ter razveljavitvi Odločbe Komisije 91/450/EGS, Euratom in Uredbe Komisije (ES) št. 109/2005 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1948 z dne 10. novembra 2021 o postopku vračil DDV osebam, ki niso davčni zavezanci, in davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti za namene Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ter razveljavitvi Odločbe Komisije 1999/622/ES, Euratom in Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 116/2005 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1949 z dne 10. novembra 2021 o načelih za ocenjevanje stanovanjskih storitev za namene Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ter razveljavitvi Odločbe Komisije 95/309/ES, Euratom in Uredbe Komisije (ES) št. 1722/2005 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1950 z dne 10. novembra 2021 o spremembi Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede pragov za javna naročila blaga, storitev in gradenj (
  1
  ) | 19 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1951 z dne 10. novembra 2021 o spremembi Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za koncesije (
  1
  ) | 21 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1952 z dne 10. novembra 2021 o spremembi Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za javna naročila blaga, storitev in gradenj ter projektne natečaje (
  1
  ) | 23 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1953 z dne 10. novembra 2021 o spremembi Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za javna naročila blaga, storitev in gradenj ter projektne natečaje (
  1
  ) | 25 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/1954 z dne 9. novembra 2021 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Kraljevine Belgije | 27 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/1955 z dne 9. novembra 2021 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije | 28 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1947 z dne 10. novembra 2021 o opredelitvi geografskega ozemlja držav članic za namene Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ter razveljavitvi Odločbe Komisije 91/450/EGS, Euratom in Uredbe Komisije (ES) št. 109/2005 (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1948 z dne 10. novembra 2021 o postopku vračil DDV osebam, ki niso davčni zavezanci, in davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti za namene Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ter razveljavitvi Odločbe Komisije 1999/622/ES, Euratom in Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 116/2005 (
  1
  )

1

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1949 z dne 10. novembra 2021 o načelih za ocenjevanje stanovanjskih storitev za namene Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ter razveljavitvi Odločbe Komisije 95/309/ES, Euratom in Uredbe Komisije (ES) št. 1722/2005 (
  1
  )

1

6

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1950 z dne 10. novembra 2021 o spremembi Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede pragov za javna naročila blaga, storitev in gradenj (
  1
  )

1

19

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1951 z dne 10. novembra 2021 o spremembi Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za koncesije (
  1
  )

1

21

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1952 z dne 10. novembra 2021 o spremembi Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za javna naročila blaga, storitev in gradenj ter projektne natečaje (
  1
  )

1

23

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1953 z dne 10. novembra 2021 o spremembi Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za javna naročila blaga, storitev in gradenj ter projektne natečaje (
  1
  )

1

25

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/1954 z dne 9. novembra 2021 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Kraljevine Belgije

27

*

Sklep Sveta (EU) 2021/1955 z dne 9. novembra 2021 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije

28

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (EU) 2019/2144 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, v zvezi z njihovo splošno varnostjo in zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu in o spremembi Uredbe (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 78/2009, (ES) št. 79/2009 in (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta in uredb Komisije (ES) št. 631/2009, (EU) št. 406/2010, (EU) št. 672/2010, (EU) št. 1003/2010, (EU) št. 1005/2010, (EU) št. 1008/2010, (EU) št. 1009/2010, (EU) št. 19/2011, (EU) št. 109/2011, (EU) št. 458/2011, (EU) št. 65/2012, (EU) št. 130/2012, (EU) št. 347/2012, (EU) št. 351/2012, (EU) št. 1230/2012 in (EU) 2015/166 ( UL L 325, 16.12.2019 ) | 29 |
| | * | Popravek Uredbe (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in razkritja ter Uredbe (EU) št. 648/2012 ( UL L 150, 7.6.2019 ) | 31 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/955 z dne 27. maja 2021 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za uporabo Uredbe (EU) 2019/1156 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obrazci, predlogami, postopki in tehničnimi ureditvami za objave in uradna obvestila o pravilih trženja, pristojbinah in dajatvah ter za določitev informacij, ki jih je treba sporočiti za vzpostavitev in vodenje centralne zbirke podatkov o čezmejnem trženju AIS in KNPVP, ter obrazcev, predlog in postopkov za sporočanje takih informacij ( UL L 211, 15.6.2021 ) | 47 |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2021/1372 z dne 17. avgusta 2021 o spremembi Priloge IV k Uredbi (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 999/2001 v zvezi s prepovedjo krmljenja rejnih neprežvekovalcev, ki niso kožuharji, z beljakovinami, pridobljenimi iz živali ( UL L 295, 18.8.2021 ) | 49 |
| | * | Popravek Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov ( UL L 60, 2.3.2013 ) | 50 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (EU) 2019/2144 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, v zvezi z njihovo splošno varnostjo in zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu in o spremembi Uredbe (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 78/2009, (ES) št. 79/2009 in (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta in uredb Komisije (ES) št. 631/2009, (EU) št. 406/2010, (EU) št. 672/2010, (EU) št. 1003/2010, (EU) št. 1005/2010, (EU) št. 1008/2010, (EU) št. 1009/2010, (EU) št. 19/2011, (EU) št. 109/2011, (EU) št. 458/2011, (EU) št. 65/2012, (EU) št. 130/2012, (EU) št. 347/2012, (EU) št. 351/2012, (EU) št. 1230/2012 in (EU) 2015/166 ( UL L 325, 16.12.2019 )

( UL L 325, 16.12.2019 )

29

*

Popravek Uredbe (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in razkritja ter Uredbe (EU) št. 648/2012 ( UL L 150, 7.6.2019 )

( UL L 150, 7.6.2019 )

31

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/955 z dne 27. maja 2021 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za uporabo Uredbe (EU) 2019/1156 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obrazci, predlogami, postopki in tehničnimi ureditvami za objave in uradna obvestila o pravilih trženja, pristojbinah in dajatvah ter za določitev informacij, ki jih je treba sporočiti za vzpostavitev in vodenje centralne zbirke podatkov o čezmejnem trženju AIS in KNPVP, ter obrazcev, predlog in postopkov za sporočanje takih informacij ( UL L 211, 15.6.2021 )

( UL L 211, 15.6.2021 )

47

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2021/1372 z dne 17. avgusta 2021 o spremembi Priloge IV k Uredbi (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 999/2001 v zvezi s prepovedjo krmljenja rejnih neprežvekovalcev, ki niso kožuharji, z beljakovinami, pridobljenimi iz živali ( UL L 295, 18.8.2021 )

( UL L 295, 18.8.2021 )

49

*

Popravek Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov ( UL L 60, 2.3.2013 )

( UL L 60, 2.3.2013 )

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1947

z dne 10. novembra 2021

o opredelitvi geografskega ozemlja držav članic za namene Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ter razveljavitvi Odločbe Komisije 91/450/EGS, Euratom in Uredbe Komisije (ES) št. 109/2005

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (Uredba BND) (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Opredelitev geografskega ozemlja je eno od vprašanj, opredeljenih v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o seznamu vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja, da se zagotovijo zanesljivost, izčrpnost in primerljivost podatkov o bruto nacionalnem dohodku po tržnih cenah (v nadaljnjem besedilu: BND). |
| --- | --- |

(1)

Opredelitev geografskega ozemlja je eno od vprašanj, opredeljenih v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o seznamu vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja, da se zagotovijo zanesljivost, izčrpnost in primerljivost podatkov o bruto nacionalnem dohodku po tržnih cenah (v nadaljnjem besedilu: BND).

| (2) | Za zanesljive, izčrpne in primerljive podatke o BND je treba pojasniti opredelitev geografskega ozemlja držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Za zanesljive, izčrpne in primerljive podatke o BND je treba pojasniti opredelitev geografskega ozemlja držav članic.

| (3) | Agregati BND in njihove komponente bi morali biti primerljivi v vseh državah članicah, prav tako pa bi morali biti skladni z ustreznimi opredelitvami in računovodskimi pravili Evropskega sistema računov 2010 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) (3). |
| --- | --- |

(3)

Agregati BND in njihove komponente bi morali biti primerljivi v vseh državah članicah, prav tako pa bi morali biti skladni z ustreznimi opredelitvami in računovodskimi pravili Evropskega sistema računov 2010 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) (3).

| (4) | Zato bi bilo treba razveljaviti Odločbo Komisije 91/450/EGS, Euratom (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 109/2005 (5). |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba razveljaviti Odločbo Komisije 91/450/EGS, Euratom (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 109/2005 (5).

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem iz člena 8 Uredbe (EU) 2019/516 – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem iz člena 8 Uredbe (EU) 2019/516 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za namene Uredbe (EU) 2019/516 ima izraz „ekonomsko ozemlje“ pomen iz Priloge A, poglavje 2, odstavka 2.05 in 2.06, k Uredbi (EU) št. 549/2013, za izraz „geografsko ozemlje“, kakor se uporablja v navedenih odstavkih, pa se razume, da obsega ozemlja držav članic, ki so navedena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Zato bi bilo treba Odločbo 91/450/EGS, Euratom in Uredbo (ES) št. 109/2005 razveljaviti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 91, 29.3.2019, str. 19.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2147 z dne 8. oktobra 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo seznama vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja (UL L 428, 18.12.2020, str. 9).

2

(3)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

3

(4)  Odločba Komisije 91/450/EGS, Euratom z dne 26. julija 1991 o opredelitvi ozemlja držav članic za izvajanje člena 1 Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 240, 29.8.1991, str. 36).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 109/2005 z dne 24. januarja 2005 o opredelitvi ekonomskega ozemlja držav članic za namen Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (UL L 21, 25.1.2005, str. 3).

5

---

PRILOGA

Ozemlja držav članic:

| — | ozemlje Kraljevine Belgije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Belgije,

| — | ozemlje Republike Bolgarije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Bolgarije,

| — | ozemlje Češke republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Češke republike,

| — | ozemlje Kraljevine Danske, razen Ferskih otokov in Grenlandije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Danske, razen Ferskih otokov in Grenlandije,

| — | ozemlje Zvezne republike Nemčije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Zvezne republike Nemčije,

| — | ozemlje Republike Estonije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Estonije,

| — | ozemlje Irske, |
| --- | --- |

—

ozemlje Irske,

| — | ozemlje Helenske republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Helenske republike,

| — | ozemlje Kraljevine Španije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Španije,

| — | ozemlje Francoske republike, razen čezmorskih držav in ozemelj pod njeno suverenostjo, kot je določeno v Prilogi II k Pogodbi o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Francoske republike, razen čezmorskih držav in ozemelj pod njeno suverenostjo, kot je določeno v Prilogi II k Pogodbi o delovanju Evropske unije,

| — | ozemlje Republike Hrvaške, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Hrvaške,

| — | ozemlje Italijanske republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Italijanske republike,

| — | ozemlje Republike Ciper, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Ciper,

| — | ozemlje Republike Latvije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Latvije,

| — | ozemlje Republike Litve, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Litve,

| — | ozemlje Velikega vojvodstva Luksemburg, |
| --- | --- |

—

ozemlje Velikega vojvodstva Luksemburg,

| — | ozemlje Madžarske, |
| --- | --- |

—

ozemlje Madžarske,

| — | ozemlje Republike Malte, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Malte,

| — | ozemlje Kraljevine Nizozemske, razen čezmorskih držav in ozemelj pod njeno suverenostjo, kot je določeno v Prilogi II k Pogodbi o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Nizozemske, razen čezmorskih držav in ozemelj pod njeno suverenostjo, kot je določeno v Prilogi II k Pogodbi o delovanju Evropske unije,

| — | ozemlje Republike Avstrije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Avstrije,

| — | ozemlje Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Poljske,

| — | ozemlje Portugalske republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Portugalske republike,

| — | ozemlje Romunije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Romunije,

| — | ozemlje Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Slovenije,

| — | ozemlje Slovaške republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Slovaške republike,

| — | ozemlje Republike Finske, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Finske,

| — | ozemlje Kraljevine Švedske. |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Švedske.

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1948

z dne 10. novembra 2021

o postopku vračil DDV osebam, ki niso davčni zavezanci, in davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti za namene Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ter razveljavitvi Odločbe Komisije 1999/622/ES, Euratom in Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 116/2005

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (Uredba BND) (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Postopek vračil DDV je eno od vprašanj, opredeljenih v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o seznamu vprašanj za zagotovitev zanesljivosti, izčrpnosti in primerljivosti podatkov o bruto nacionalnem dohodku po tržnih cenah (v nadaljnjem besedilu: BND), ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja. |
| --- | --- |

(1)

Postopek vračil DDV je eno od vprašanj, opredeljenih v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o seznamu vprašanj za zagotovitev zanesljivosti, izčrpnosti in primerljivosti podatkov o bruto nacionalnem dohodku po tržnih cenah (v nadaljnjem besedilu: BND), ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja.

| (2) | Za zanesljive, izčrpne in primerljive podatke o BND je treba pojasniti opredelitev postopka vračil DDV osebam, ki niso davčni zavezanci, in davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti. |
| --- | --- |

(2)

Za zanesljive, izčrpne in primerljive podatke o BND je treba pojasniti opredelitev postopka vračil DDV osebam, ki niso davčni zavezanci, in davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti.

| (3) | Agregati BND in njihove komponente bi morali biti primerljivi v vseh državah članicah, prav tako pa bi morali biti skladni z ustreznimi opredelitvami in računovodskimi pravili Evropskega sistema računov 2010 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) (3). |
| --- | --- |

(3)

Agregati BND in njihove komponente bi morali biti primerljivi v vseh državah članicah, prav tako pa bi morali biti skladni z ustreznimi opredelitvami in računovodskimi pravili Evropskega sistema računov 2010 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) (3).

| (4) | Zato bi bilo treba razveljaviti Odločbo Komisije 1999/622/ES, Euratom (4) in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 116/2005 (5). |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba razveljaviti Odločbo Komisije 1999/622/ES, Euratom (4) in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 116/2005 (5).

| (5) | V Direktivi Sveta 2006/112/ES (6) se uporabljajo pojmi davčnega zavezanca, osebe, ki ni davčni zavezanec, in oproščenih dejavnosti, ki bi jih bilo treba uporabiti tudi za namene tega akta. |
| --- | --- |

(5)

V Direktivi Sveta 2006/112/ES (6) se uporabljajo pojmi davčnega zavezanca, osebe, ki ni davčni zavezanec, in oproščenih dejavnosti, ki bi jih bilo treba uporabiti tudi za namene tega akta.

| (6) | ESR 2010 izrecno ne opredeljuje postopka vračil DDV osebam, ki niso davčni zavezanci, in davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti. |
| --- | --- |

(6)

ESR 2010 izrecno ne opredeljuje postopka vračil DDV osebam, ki niso davčni zavezanci, in davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem iz člena 8 Uredbe (EU) 2019/516 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem iz člena 8 Uredbe (EU) 2019/516 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Pri izdelavi agregatov nacionalnih računov za namene Uredbe (EU) 2019/516, se vračila DDV, ki so nastala pri nabavi, osebam, ki niso davčni zavezanci, ali davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti, obravnavajo v ESR 2010 kot drugi tekoči transferji (D.7) ali kapitalski transferji (D.9), in ne kot odbitni DDV.

2.   Za namene odstavka 1 ima izraz „davčni zavezanec“ pomen iz členov 9 do 13 Direktive 2006/112/ES, z izrazom „oproščene dejavnosti“ pa se razumejo dejavnosti, navedene v členih 132 do 137 navedene direktive.

Člen 2

Odločba 1999/622/ES, Euratom in Uredba (ES, Euratom) št. 116/2005 se razveljavita.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 91, 29.3.2019, str. 19.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2147 z dne 8. oktobra 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo seznama vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja (UL L 428, 18.12.2020, str. 9).

2

(3)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

3

(4)  Odločba Komisije 1999/622/ES, Euratom z dne 8. septembra 1999 o postopku vračil DDV enotam, ki niso davčni zavezanci, in davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti, z namenom izvajanja direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom, o uskladitvi izračunavanja bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 245, 17.9.1999, str. 51).

4

(5)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 116/2005 z dne 26. januarja 2005 o postopku vračil DDV osebam, ki niso davčni zavezanci, in davčnim zavezancem za njihove oproščene dejavnosti, za namene Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (UL L 24, 27.1.2005, str. 6).

5

(6)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

6

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1949

z dne 10. novembra 2021

o načelih za ocenjevanje stanovanjskih storitev za namene Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) ter razveljavitvi Odločbe Komisije 95/309/ES, Euratom in Uredbe Komisije (ES) št. 1722/2005

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (Uredba BND) (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Načela za ocenjevanje stanovanjskih storitev so eno od vprašanj, opredeljenih v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o seznamu vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja, da se zagotovijo zanesljivost, izčrpnost in primerljivost podatkov o bruto nacionalnem dohodku po tržnih cenah (v nadaljnjem besedilu: BND). |
| --- | --- |

(1)

Načela za ocenjevanje stanovanjskih storitev so eno od vprašanj, opredeljenih v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o seznamu vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja, da se zagotovijo zanesljivost, izčrpnost in primerljivost podatkov o bruto nacionalnem dohodku po tržnih cenah (v nadaljnjem besedilu: BND).

| (2) | Za zanesljive, izčrpne in primerljive podatke o BND je treba pojasniti načela za ocenjevanje stanovanjskih storitev. |
| --- | --- |

(2)

Za zanesljive, izčrpne in primerljive podatke o BND je treba pojasniti načela za ocenjevanje stanovanjskih storitev.

| (3) | Agregati BND in njihove komponente bi morali biti primerljivi v vseh državah članicah, prav tako pa bi morali biti skladni z ustreznimi opredelitvami in računovodskimi pravili Evropskega sistema računov 2010 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) (3). |
| --- | --- |

(3)

Agregati BND in njihove komponente bi morali biti primerljivi v vseh državah članicah, prav tako pa bi morali biti skladni z ustreznimi opredelitvami in računovodskimi pravili Evropskega sistema računov 2010 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) (3).

| (4) | Zato bi bilo treba razveljaviti Odločbo Komisije 95/309/ES, Euratom (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 1722/2005 (5). |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba razveljaviti Odločbo Komisije 95/309/ES, Euratom (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 1722/2005 (5).

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem iz člena 8 Uredbe (EU) 2019/516 – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem iz člena 8 Uredbe (EU) 2019/516 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za namene Uredbe (EU) 2019/516 se uporabljajo načela za ocenjevanje stanovanjskih storitev, kakor so določena v tej uredbi.

Člen 2

1.   Države članice za izračun proizvodnje stanovanjskih storitev uporabijo metodo stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin.

Države članice za določitev ustreznih meril stratifikacije uporabijo tabelarične analize ali statistične postopke.

2.   Države članice za izračun pripisanih najemnin uporabijo dejanske najemnine, ki zapadejo v plačilo za pravico do uporabe neopremljenega stanovanja na podlagi pogodb, ki se nanašajo na stanovanja v zasebni lasti.

Uporabijo lahko tudi najemnine za opremljena stanovanja, če so ustrezno zmanjšane tako, da se izključi plačilo za uporabo pohištva.

Države članice z majhnim sektorjem zasebnih najemnih stanovanj lahko izjemoma uporabijo ustrezno zvišane javne najemnine, da se poveča osnova za pripisane najemnine.

Člen 3

V izjemnih primerih, ki so ustrezno utemeljeni, lahko države članice uporabijo druge objektivne metode, denimo stroškovno metodo.

Za uporabo stroškovne metode za izračun proizvodnje stanovanjskih storitev v sektorju stanovanj, v katerih bivajo lastniki, utemeljitev ni potrebna, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | najemna stanovanja v zasebni lasti morajo predstavljati manj kot 10 % stanovanjskega fonda ter |
| --- | --- |

(a)

najemna stanovanja v zasebni lasti morajo predstavljati manj kot 10 % stanovanjskega fonda ter

| (b) | če je pogoj pod točko (a) izpolnjen in delež vseh najemnih stanovanj (tržnih in netržnih) v celotnem stanovanjskem fondu presega 10 %, mora biti razlika med tržnimi in drugimi plačanimi najemninami več kot trikratna. |
| --- | --- |

(b)

če je pogoj pod točko (a) izpolnjen in delež vseh najemnih stanovanj (tržnih in netržnih) v celotnem stanovanjskem fondu presega 10 %, mora biti razlika med tržnimi in drugimi plačanimi najemninami več kot trikratna.

Člen 4

Države članice, ki uporabljajo pristop baznega leta, ekstrapolirajo podatek določenega baznega leta z uporabo ustreznih količinskih, cenovnih in kakovostnih kazalnikov.

Člen 5

Države članice za stanovanjske storitve uporabljajo podrobna načela iz Priloge za ocenjevanje proizvodnje, vmesne potrošnje in transakcij s tujino.

Člen 6

Zato bi bilo treba Odločbo 95/309/ES, Euratom in Uredbo (ES) št. 1722/2005 razveljaviti.

Člen 7

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 91, 29.3.2019, str. 19.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2147 z dne 8. oktobra 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo seznama vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja (UL L 428, 18.12.2020, str. 9).

2

(3)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

3

(4)  Odločba Komisije 95/309/ES, Euratom z dne 18. julija 1995 o določitvi načel za ocenjevanje stanovanjskih storitev zaradi izvajanja člena 1 Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 186, 5.8.1995, str. 59).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 1722/2005 z dne 20. oktobra 2005 o načelih za ocenjevanje stanovanjskih storitev za namene Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (UL L 276, 21.10.2005, str. 5).

5

---

PRILOGA

Načela v zvezi s stanovanjskimi storitvami, ki jih države članice uporabljajo za ocenjevanje proizvodnje, vmesne potrošnje in transakcij s tujino

1.   PROIZVODNJA STANOVANJSKIH STORITEV

1.1   Osnovne metode

Proizvodnja stanovanjskih storitev v nacionalnih računih po dogovoru ne obsega le storitev najemnih stanovanj, temveč tudi storitve stanovanj, v katerih bivajo lastniki. V zvezi z vrednotenjem proizvodnje stanovanjskih storitev Evropski sistem računov, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 549/2013, (ESR 2010) v Prilogi A, poglavje 3.75, določa, da se „[p]roizvodnja stanovanjskih storitev za lastne potrebe [...] vrednoti po ocenjeni vrednosti najemnine (1), ki bi jo stanovalec plačal za enako nastanitev, ob upoštevanju dejavnikov, kot so lokacija, zgradbe v soseščini itd., pa tudi velikost in kakovost stanovanja.“ Načeloma je na voljo več metod za ocenjevanje vrednosti stanovanjskih storitev v sektorju stanovanj, v katerih bivajo lastniki:

| — | metoda stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin, pri kateri se kombinirajo informacije o stanovanjskem fondu, razčlenjenem v različne stratume, z informacijami o dejansko plačanih najemninah v vsakem stratumu; |
| --- | --- |

—

metoda stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin, pri kateri se kombinirajo informacije o stanovanjskem fondu, razčlenjenem v različne stratume, z informacijami o dejansko plačanih najemninah v vsakem stratumu;

| — | stroškovna metoda, pri kateri so opravljene ločene ocene vmesne potrošnje, potrošnje stalnega kapitala, drugih davkov na proizvodnjo minus subvencij in neto poslovnega presežka. Proizvodnja stanovanjskih storitev je vsota teh komponent; |
| --- | --- |

—

stroškovna metoda, pri kateri so opravljene ločene ocene vmesne potrošnje, potrošnje stalnega kapitala, drugih davkov na proizvodnjo minus subvencij in neto poslovnega presežka. Proizvodnja stanovanjskih storitev je vsota teh komponent;

| — | metoda samoocenjevanja, pri kateri se lastnike, ki bivajo v lastnem stanovanju, prosi, da ocenijo potencialno najemnino za svojo lastnino; |
| --- | --- |

—

metoda samoocenjevanja, pri kateri se lastnike, ki bivajo v lastnem stanovanju, prosi, da ocenijo potencialno najemnino za svojo lastnino;

| — | metode administrativne ocenitve, pri kateri potencialno najemnino določijo tretje stranke, npr. vladni organi za davčne namene. |
| --- | --- |

—

metode administrativne ocenitve, pri kateri potencialno najemnino določijo tretje stranke, npr. vladni organi za davčne namene.

Prednost ima metoda stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin. Ta metoda se lahko uporablja tudi za ocenjevanje vrednosti vseh dejanskih najemnin na podlagi vzorca dejanskih najemnin in za ocenjevanje vrednosti stanovanjskih storitev iz stanovanj, za katere se plača ničelna ali zelo nizka najemnina (za podrobnosti glej oddelek 1.4.1).

Stroškovna metoda naj bi se uporabljala le pod določenimi pogoji in le za tiste stratume stanovanjskega fonda, pri katerih podatkov o dejanskih najemninah ni ali so statistično nezanesljivi.

Metoda samoocenjevanja naj se ne bi uporabljala zaradi večinoma subjektivnega vpliva na oceno, kar povzroča precej negotovosti v rezultatih.

Metode administrativne ocene lahko prinesejo pristranske rezultate, zlasti, kadar se uporabljajo v zvezi z obdavčevanjem. Včasih pa so za nekatere stratume lahko na voljo rezultati objektivnih metod ocenjevanja. Uporaba rezultatov je sprejemljiva, če je mogoče dokazati objektivnost metode in primerljivost rezultatov.

Pri metodi stratifikacije se informacije o dejanskih najemninah za najemna stanovanja uporabijo za oceno vrednosti najemnin za stanovanjski fond. To lahko razložimo kot postopek preračuna na celotno populacijo na podlagi pristopa „cena krat količina“. Stratifikacija stanovanjskega fonda je potrebna zato, da se pridobi zanesljiva ocena in da se ustrezno vključijo relativne razlike v cenah. Posledično se povprečna dejanska najemnina v stratumu uporabi za vsa stanovanja v tem stratumu. Če so razpoložljive informacije pridobljene z vzorčnimi anketami, se postopek preračuna na celotno populacijo nanaša na del najemnih stanovanj in na vsa stanovanja, v katerih bivajo lastniki. Podrobnejši postopek za določitev najemnine na stratum se običajno opravi za bazno leto, rezultat pa se nato ekstrapolira na tekoča leta.

Najemnina, ki se pri metodi stratifikacije uporabi za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, je opredeljena kot najemnina na zasebnem trgu, ki zapade v plačilo za pravico do uporabe neopremljenega stanovanja. Za določitev pripisanih najemnin je treba uporabiti najemnine za neopremljena stanovanja na podlagi vseh pogodb na zasebnem trgu. Vključiti je treba tudi najemnine na zasebnem trgu, ki so nizke zaradi regulativnega posega države.

Če je vir informacije najemnik, je morda treba ugotovljeno najemnino korigirati, in sicer tako, da se ji doda morebitno posamično podporo za plačilo najemnine, ki se plačuje neposredno najemodajalcu. Če vzorec za ugotovljene najemnine, kakor so opredeljene zgoraj, ni dovolj velik, se lahko za namene izračunavanja pripisanih najemnin uporabijo tudi opremljena stanovanja, če je od njih odšteto plačilo za uporabo pohištva. V izjemnih primerih je mogoče uporabiti zvišane najemnine za državna stanovanja. Ne uporabljajo se nizke najemnine za stanovanja, ki se oddajajo v najem sorodnikom ali zaposlenim (za podrobnosti glej oddelka 1.2.3 in 1.4.1).

Metoda stratifikacije se lahko uporablja tudi za postopek preračuna na celotno populacijo za vsa najeta stanovanja. Povprečna najemnina za izračunavanje pripisanih najemnin je lahko za nekatere segmente najemniškega trga neustrezna. Ustrezno zmanjšane najemnine za opremljena stanovanja ali zvišane javne najemnine so na primer lahko za dejansko oddana stanovanja neprimerne. Zlasti v primeru dejansko oddanih stanovanj, ki so opremljena, so stroški za uporabo pohištva dejansko del najemnine in bi jih bilo treba vključiti v izračune za proizvodnjo. Ta problem lahko rešijo ločeni stratumi za dejansko oddana opremljena ali socialna stanovanja, v kombinaciji z ustreznimi povprečnimi najemninami.

Načeloma naj najemnina ne bi vključevala stroškov za ogrevanje, vodo, elektriko, itd. Če viri podatkov tega ne omogočajo, je treba zagotoviti skladnost med najemninami in vmesno potrošnjo (za podrobnosti glej oddelek 2).

Če za določen stratum stanovanj, v katerih bivajo lastniki, manjka reprezentativna dejanska najemnina, je to v večini primerov mogoče rešiti z uporabo ekstrapolacijskih ali regresijskih metod.

Alternativa standardni metodi stratifikacije, pri kateri se ekstrapolirajo povprečne najemnine na stratum, je uporaba metod hedonične regresije. Pri takšnih metodah se uporabljajo vzorčni podatki za najemna stanovanja za določanje cene vsake značilnosti stanovanja (velikost, lokacija, balkon itd.). Proizvodnja se dobi z množenjem vsake značilnosti (reprezentativnega vzorca) stanovanjskega fonda s hedonično ceno te značilnosti. Regresijske metode omogočajo upoštevanje večjega števila spremenljivk in so lahko zlasti učinkovite, če manjkajo ugotovljene najemnine za nekatere stratume.

Seveda pa s tem problem ni rešen v izrednem primeru, če v vseh stanovanjih bivajo lastniki ali če ni razvitega najemniškega trga. Kot objektivna metoda ocenjevanja naj bi se v takšnih primerih uporabila stroškovna metoda. Stroškovna metoda naj bi se uporabljala le za stanovanja, v katerih bivajo lastniki.

Podrobnosti o stroškovni metodi

Stroškovna metoda naj bi se uporabljala samo takrat, kadar zaradi nereprezentativnosti najemniškega trga ni mogoče uporabiti metode stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin.

Po dogovoru se šteje, da je tako, kadar sta izpolnjena naslednja pogoja: (1) mera obsega (število stanovanj ali kvadratnih metrov stanovanj) najemnih stanovanj v zasebni lasti predstavlja manj kot 10 % skupne mere obsega (število stanovanj ali kvadratnih metrov stanovanj) stanovanj ter (2) če je pogoj pod točko 1 izpolnjen in delež vseh najemnih stanovanj (tržnih in netržnih) v celotnem stanovanjskem fondu presega 10 %, je razlika med tržnimi in drugimi plačanimi najemninami več kot trikratna. Tudi če sta izpolnjena oba pogoja, se lahko država članica še vedno odloči, da bo uporabila metodo stratifikacije, če so rezultati dovolj kakovostni. Če pogoja nista izpolnjena, je treba uporabiti metodo stratifikacije, razen če je mogoče dokazati, da ni reprezentativnih tržnih najemnin za pomembne dele stanovanjskega fonda in da stroškovna metoda daje bolj primerljive rezultate. Če je utemeljeno, se stroškovna metoda lahko uporabi za celoten stanovanjski fond ali za njegove dele. Pri odločanju o razdelitvi stanovanjskega fonda na dele, za katere se uporablja stroškovna metoda ali metoda stratifikacije, je treba upoštevati tudi dejavnike, kot so omejitve podatkov in razmere v posameznih državah.

V okviru stroškovne metode je proizvodnja stanovanjskih storitev vsota vmesne potrošnje, potrošnje stalnega kapitala, drugih davkov na proizvodnjo minus subvencije in neto poslovnega presežka. Za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, se ne vračuna delo, ki ga opravijo lastniki (2). Izkušnje kažejo, da sta potrošnja stalnega kapitala in neto poslovni presežek največji postavki, saj vsaka od njiju predstavlja 30 %–40 % proizvodnje.

Potrošnja stalnega kapitala naj bi se izračunala na podlagi metode stalne inventarizacije (MSI) ali drugih priznanih metod. Na voljo naj bi bila ločena ocena stanovanjskih zgradb s stanovanji, v katerih bivajo lastniki.

Neto poslovni presežek je treba meriti tako, da se uporabi stalna realna letna stopnja donosa 2,5 % za neto vrednost fonda stanovanj, v katerih bivajo lastniki, po tekočih cenah (nadomestitveni stroški). Realna stopnja donosa 2,5 % velja za vrednost fonda po tekočih cenah, saj je povišanje tekoče vrednosti stanovanj že upoštevano v MSI. Isto stopnjo donosa je treba uporabiti za vrednost zemlje po tekočih cenah, na kateri se nahajajo stanovanja, v katerih bivajo lastniki.

Letno je težko ugotavljati vrednost zemlje po tekočih cenah. Razmerje med vrednostjo zemlje in vrednostjo stavb v različnih stratumih je mogoče dobiti z analizo sestave stroškov novih hiš in pripadajoče zemlje.

Načelo 1:

Za izračun proizvodnje stanovanjskih storitev države članice uporabijo metodo stratifikacije na podlagi dejanskih najemnin, in sicer bodisi z neposredno ekstrapolacijo bodisi s pomočjo ekonometrične regresije. Pri stanovanjih, v katerih bivajo lastniki, to pomeni uporabo dejanskih najemnin za podobna najemna stanovanja. V utemeljenih izjemnih primerih, kjer podatkov o dejanskih najemninah ni ali so statistično nezanesljivi, je možno uporabiti druge objektivne metode, denimo stroškovno metodo. Za izračun proizvodnje stanovanjskih storitev, v katerih bivajo lastniki, na podlagi stroškovne metode dodatna utemeljitev ni potrebna, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja: (1) zasebna najemna stanovanja predstavljajo manj kot 10 % stanovanjskega fonda ter (2) če je pogoj pod točko 1 izpolnjen in delež vseh najemnih stanovanj (tržnih in netržnih) v celotnem stanovanjskem fondu presega 10 %, je razlika med tržnimi in drugimi plačanimi najemninami več kot trikratna.

1.2   Stratifikacija stanovanjskega fonda

1.2.1   Dejavniki, ki vplivajo na višino najemnin

Prva skupina spremenljivk, ki vplivajo na višino najemnin, zadeva značilnosti stanovanja in zgradbe. Pri tem je kot prvo pomembna velikost stanovanja, in sicer glede stanovanjske površine in tudi glede števila sob. Večje ko je stanovanje, višja bo najemnina. Hkrati pa najemnina na kvadratni meter z velikostjo stanovanja običajno pada. Vendar pa je za nekatere kategorije stanovanj (npr. etažna stanovanja v glavnih mestih) odnos med ceno na kvadratni meter in velikostjo stanovanja mogoče ponazoriti s krivuljo v obliki črke U. Drugi pomemben dejavnik zadeva siceršnje prednosti stanovanja. Mednje lahko spadajo spremenljivke, kot so kopalnica, balkon/terasa, poseben pod ali tapete, odprti kamin, centralno ogrevanje, klimatska naprava, posebna zasteklitev in druga zvočna ali toplotna izolacija; pomemben je tudi tloris stanovanja. Kar zadeva zgradbo, so lahko pomembni tudi nekateri drugi dejavniki, denimo garaža, dvigalo, bazen, (strešni) vrt ali lega stanovanja v zgradbi. Na najemnino pa lahko vplivajo tudi vrsta zgradbe (individualna hiša, vrstna hiša, etažno stanovanje), arhitektura, starost in število stanovanj v zgradbi.

Druga skupina spremenljivk se nanaša na značilnosti okolice. Splošno poznan dejavnik je razlika v najemnini za primerljivo stanovanje v mestu in na deželi. Zanemarljiva dejavnika nista niti razdalja do gospodarskega središča niti oblika pokrajine (ravnina, gorovje). Na dejansko najemnino pa običajno vplivajo tudi dejavniki v soseščini, kot so razgled, okoliške zelene površine, prometne povezave in dostopnost, trgovine in šole, ugled in varnost področja.

Naslednjo skupino spremenljivk lahko povzamemo kot socialno-ekonomske dejavnike. V večini držav članic na najemnine vplivajo denimo regulativni posegi države, kot so omejitve najemnin ali subvencije. Na najemnine lahko nadalje vplivajo starost najemne pogodbe, vrsta pogodbe (začasna, trajna), število stanovalcev v stanovanju (stanovanjska skupnost), vrsta lastnika (vlada, stanovanjsko združenje, zasebni, delodajalec) ali politika najemodajalca glede najemnin.

Na najemnine seveda lahko vpliva še več drugih spremenljivk. Vendar bi že zbiranje zgoraj navedenih dejavnikov lahko vodilo v preobsežne vprašalnike. Zaradi tega se lahko upošteva tudi uporaba vrednosti nepremičnin za namene stratifikacije. Utemeljitev uporabe vrednosti stanovanja je v tem, da odraža vse njegove pomembne značilnosti. Vrednost nepremičnine lahko torej razumemo kot implicitni dejavnik stratifikacije. Uporaba razmerja med vrednostjo nepremičnine in dejansko najemnino je lahko smiseln pristop, zlasti v državah članicah, kjer najemna stanovanja predstavljajo manjši del stanovanjskega fonda. Če bi se to razmerje izkazalo za stabilno, bi bilo s tako metodo mogoče določiti vrednost najemnin za tista stanovanja, ki se pojavijo le v sektorju stanovanj, v katerih bivajo lastniki. Vrednosti nepremičnin nadalje tudi ne izključujejo uporabe „fizičnih“ meril stratifikacije, saj se ta lahko med seboj kombinirajo. V tem primeru predpostavljamo, da vrednosti nepremičnin odražajo manjkajoča „fizična“ merila stratifikacije. Vsekakor pa morajo vrednosti nepremičnin, ki se uporabijo v izračunu najemnin, temeljiti na objektivni oceni, določeni za aktualno referenčno leto.

V praksi se stratifikacija med državami članicami razlikuje glede števila stratumov in tudi glede natančnih meril, s katerimi so ti opredeljeni. Čeprav bi bilo to na prvi pogled lahko zaskrbljujoče, je treba poudariti, da se nekatera osnovna merila, denimo velikost in (geografska) lega stanovanja, uporabljajo skoraj povsod. Poleg tega se pomen drugih značilnosti med državami članicami razlikuje in države članice so same najbolj primerne, da določijo značilna merila.

Načelo 2:

Države članice za namene stratifikacije uporabijo pomembne značilnosti stanovanj. Te se lahko nanašajo na značilnosti stanovanja in zgradbe, značilnosti okolice stanovanja ali na socialno-ekonomske dejavnike. Za namene stratifikacije je poleg tega sprejemljiva tudi uporaba aktualnih vrednosti nepremičnin, pod pogojem, da temeljijo na objektivni oceni.

1.2.2   Izbira meril stratifikacije

Glede na različne značilnosti, ki vplivajo na najemnino za stanovanje, je prva naloga preučiti tiste spremenljivke, ki imajo pomemben vpliv. Eden od načinov za odkritje značilnih spremenljivk je izdelava tabelarične analize razpoložljivih statističnih informacij. Za pridobitev objektivnega merila za oceno bi bil koristen podatek o varianci dejanskih najemnin v stratumu. To bi pomenilo vzpodbudo pri poskusu izboljšanja stratifikacije, pri čemer bi stratume izbirali tako, da bi minimizirali varianco znotraj stratuma. Zato je priporočljivo, da se varianca na stratum izračuna vsaj v tistih primerih, v katerih stratifikacija vpliva na višino dejanskih in tudi pripisanih najemnin.

Nekoliko bolj izpiljen pristop ponujajo kompleksnejše statistične tehnike, kot je denimo (multipla) regresijska analiza. Taka tehnika omogoča ocenitev vpliva posameznih spremenljivk, tako da je razlike med najemninami možno pripisati določenim značilnostim. Na kratko povedano, razlagalno moč spremenljivke je mogoče kvantificirati s pomočjo korelacijskega koeficienta. Poleg tega je mogoče značilnosti rangirati glede na njihov pomen. To je lahko v pomoč pri vprašanju, v katerih primerih je potrebna natančnejša stratifikacija. Kombiniranje najpomembnejših spremenljivk z uporabo multiplih regresijskih tehnik ponazori njihovo skupno razlagalno moč. Uporaba kompleksnejših statističnih tehnik za izbiro pomembnih spremenljivk velja za učinkovit način stratifikacije stanovanjskega fonda. Poleg tega je regresijsko analizo mogoče neposredno uporabiti za ocenjevanje najemnin, na primer v obliki hedoničnih modelov. Ta tehnika je tudi uporabno sredstvo za oceno povprečne najemnine za stratume v primerih, ko ni ustreznih ugotovitev v sektorju najemnih stanovanj (prazni stratumi).

Poleg tega ima izbiranje meril stratifikacije na osnovi kompleksnejših statističnih tehnik prednost v tem, da se je z njim mogoče izogniti potrebi po predpisovanju enotnih meril za vse države članice. Za pridobitev primerljivega rezultata je dovolj določiti rangiranje najpomembnejših meril v vsaki državi članici in določiti zahtevano skupno raven razlagalne moči. Taka regresijska analiza je seveda v veliki meri odvisna od razpoložljivih statističnih informacij. Vendar pa bi to celo v primeru omejenih statističnih informacij lahko bila vzpodbuda za bodoče izboljšave.

Ker so informacije o posameznih spremenljivkah, ki vplivajo na najemnine, večinoma odvisne od razvoja osnovne statistike, je možnost uporabe kompleksnejših statističnih tehnik zaenkrat morda še nekoliko omejena. Zaradi tega se priporoča standardna metoda, tj. države članice uporabijo vsa značilna merila, pridobljena s tabelaričnimi analizami. Kot minimum je treba za stratifikacijo stanovanjskega fonda uporabiti velikost, lokacijo in vsaj še eno pomembno lastnost stanovanja; pri taki stratifikaciji mora nastati najmanj 30 celic. Členitev stanovanjskega fonda mora biti smiselna in reprezentativna za celotni stanovanjski fond. Za določitev pomembnih razlagalnih spremenljivk pri izbiri stratumov je mogoče uporabiti kompleksnejšo statistično tehniko.

Vendar je v praksi možno, da bo država članica raje uporabila manj spremenljivk ali spremenljivke, ki niso predpisane v okviru standardne metode. To je sprejemljivo, če (multipla) regresijska analiza dokaže sprejemljivo stopnjo razlagalne moči. Za zagotovitev primerljivih rezultatov se kot prag priporoča korelacijski koeficient najmanj 70 %. Ta vrednostni prag bi bil sprejemljiv v okviru velikega vzorca, kjer bi bile ničelne in nizke najemnine ter nenormalne vrednosti vnaprej odstranjene.

Načelo 3:

Države članice za določitev značilnih meril stratifikacije uporabijo tabelarične analize ali statistične postopke. Kot minimum je treba uporabiti velikost, lokacijo in vsaj še eno pomembno lastnost stanovanja. Ustvariti je treba najmanj 30 celic ter razlikovati med najmanj tremi velikostnimi razredi in dvema vrstama lokacije. Uporaba manj spremenljivk in uporaba drugih spremenljivk je sprejemljiva, če je vnaprej dokazano, da (multipli) korelacijski koeficient dosega 70 %.

1.2.3   Dejanske in pripisane najemnine

Pripisane najemnine se določijo na podlagi ugotovljenih dejanskih najemnin. Za namene izračunavanja pripisanih najemnin je najemnina opredeljena kot cena, ki zapade v plačilo za pravico do uporabe neopremljenega stanovanja. Ugotovljene najemnine je morda treba prilagoditi, da bi ustrezale tej opredelitvi.

Stroške za ogrevanje, vodo, elektriko itd. je treba zato izključiti iz najemnin, čeprav je to v praksi včasih težko. V skladu s pravili vrednotenja iz ESR 2010 naj bi bila proizvodnja stanovanjskih storitev izražena v osnovnih cenah.

Kar zadeva ugotovljene najemnine, so verjetno pomembno vprašanje nekatere državne podpore. Posamično gospodinjstvo kot potrošnik je na primer upravičeno do transferja države (npr. stanovanjskega dodatka), ki pa se iz upravnih razlogov plača neposredno najemodajalcu. Glede na vir informacij se zato lahko ugotovljene najemnine med seboj razlikujejo. Če je vir informacije najemnik, je morda treba ugotovljeno najemnino korigirati, in sicer tako, da se ji doda morebitno posamično podporo za plačilo najemnine.

Poleg tega uporaba dejanskih najemnin za namene izračunavanja pripisanih najemnin zahteva razjasnitev več temeljnih vprašanj, ki vplivajo na usklajevanje podatkov. Prva točka se nanaša na vprašanje, ali je treba v postopku izračunavanja pripisanih najemnin uporabiti vse dejanske najemnine ali le tiste na podlagi novih pogodb. Glede na namen je mogoče predstaviti različne teoretične argumente, ki govorijo v prid upoštevanja dejanskih najemnin, plačanih po novih pogodbah, po pogodbah, podpisanih v letu gradnje, ali po „povprečnih“ pogodbah. Iz uporabe splošnega pravila, tj. uporabiti najemnine za podobna stanovanja, sledi, da ni sprejemljivo omejiti osnove za izračunavanje pripisanih najemnin na najemnine na podlagi novih pogodb. Glede na to, da se „povprečne“ najemnine uporabljajo za sektor najemnih stanovanj, bi moralo isto veljati tudi za stanovanja, v katerih bivajo lastniki. Poleg tega bi drugačna rešitev v številnih državah članicah verjetno predstavljala velike težave pri uporabi metode stratifikacije. Na kratko lahko zaključimo, da je treba za izračun pripisanih najemnin uporabiti povprečne dejanske najemnine na podlagi vseh pogodb. Zato je treba za izračun povprečnih najemnin vključiti tudi najemnine na zasebnem trgu, ki so nizke zaradi regulativnega posega države.

Drugo vprašanje zadeva problem, povezan z vprašanjem, ali se za namene izračunavanja pripisanih najemnin lahko uporabijo najemnine za državna stanovanja. Glede na to, da so stanovanja, v katerih bivajo lastniki, večinoma v zasebni lasti, bi bilo za namene izračunavanja pripisanih najemnin načeloma treba upoštevati le dejanske najemnine v zasebnem sektorju. Če pa ni na voljo dovolj ugotovitev o dejanskih najemninah za stanovanja v zasebni lasti, da bi predstavljale zadostno podlago za izračun pripisanih najemnin, je mogoče izjemoma upoštevati tudi najemnine za državna stanovanja, pod pogojem, da se te ustrezno povečajo z namenom, da se uporabijo kot približki najemnin za stanovanja na zasebnem trgu.

Naslednje vprašanje se nanaša na to, ali je treba za povečanje osnove za pripisane najemnine upoštevati tudi najemnine za opremljena stanovanja. Osnova za pripisovanje vrednosti najemnin za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, so načeloma najemnine za neopremljena stanovanja. Najemnin za opremljena stanovanja torej ni mogoče uporabiti neposredno. Da bi preprečili pripisovanje napačne višine najemnine, jih je treba ustrezno zmanjšati, tako da se plačilo za uporabo pohištva izključi.

Načelo 4:

Za namene izračunavanja pripisanih najemnin se za najemnino šteje najemnina, ki zapade v plačilo za pravico do uporabe neopremljenega stanovanja. Če je vir informacije najemnik, je ugotovljeno najemnino morda treba korigirati, in sicer tako, da se zviša za morebitno posamično podporo za plačilo najemnine, ki se iz upravnih razlogov plačuje neposredno najemodajalcu. Pri izračunu pripisanih najemnin se upoštevajo dejanske najemnine na podlagi vseh pogodb, ki se nanašajo na neopremljena stanovanja v zasebni lasti. Če je iz statističnih razlogov potrebno, se lahko izjemoma uporabljajo tudi najemnine za državna stanovanja, pod pogojem, da se te ustrezno povečajo z namenom, da se uporabijo kot približki najemnin za stanovanja na zasebnem trgu. Najemnine za opremljena stanovanja je prav tako mogoče vključiti v osnovo za ugotavljanje pripisanih najemnin, in sicer potem, ko je bila odšteta razlika v najemninah za opremljena in neopremljena stanovanja.

1.3   Viri za oceno baznega leta in metode ekstrapolacije

1.3.1   Stanovanjski fond

Bistveni element izračuna po metodi stratifikacije je informacija o stanovanjskem fondu. Ta informacija služi kot referenčna populacija za postopke ekstrapolacije. Na splošno rečeno stanovanjski fond sestavljajo vse zgradbe ali deli zgradb, ki se uporabljajo kot stanovanja. Nadaljnje podrobnosti so navedene v delu, namenjenem posebnim problemom. Glavni viri za ugotavljanje takšnega stanovanjskega fonda so popisi stanovanj, administrativni registri zgradb ali popisi prebivalstva. Številka, ugotovljena za bazno leto, se nato posodobi, da se oceni fond za tekoče leto.

Kar zadeva stanovanjski fond v baznem letu, se zdi, da so popisi stanovanj najmanj problematični in najpopolnejši, zlasti če se opravijo skupaj s popisom prebivalstva. Administrativni registri zgradb so v veliki meri odvisni od pravnih postopkov, kar lahko povzroča nejasnosti, denimo glede tega, ali so širitve, izboljšave, spremembe in rušenja stanovanj ustrezno zabeleženi. Informacije, ki jih gospodinjstva podajo med popisom prebivalstva, lahko kot osnova za ugotavljanje stanovanjskega fonda povzročajo probleme, saj obstaja nevarnost, da so sekundarna prebivališča, ki na dan popisa niso naseljena, v rezultatih prenizko ocenjena.

Načelo 5:

Države članice za ugotavljanje stanovanjskega fonda v baznem letu kot izhodiščno osnovo upoštevajo popis stanovanj, popis prebivalstva ali administrativni register zgradb. Ker popis stanovanj običajno zagotavlja najvišjo stopnjo popolnosti, je pri uporabi administrativnih registrov zgradb in popisov prebivalstva za pridobitev celovitih podatkov potrebno intenzivno in skrbno preverjanje.

1.3.2   Dejanske najemnine

Drugi temeljni element za izračunavanje proizvodnje stanovanjskih storitev po metodi stratifikacije zadeva dejanske najemnine, ki se plačujejo v sektorju najemnih stanovanj. Informacije o dejanskih najemninah v baznem letu je mogoče pridobiti s popisom (npr. popisom prebivalstva) ali z vzorčno anketo, kot je anketa o porabi v gospodinjstvih ali specifična anketa o najemninah. V prvem primeru so dejanske najemnine verjetno zajete v celoti, izračuni pa vplivajo le na višino pripisanih najemnin. V primeru vzorčnih anket izračuni vplivajo na višino dejanskih in tudi pripisanih najemnin. Popis seveda daje široko osnovo za zanesljive informacije. Vendar tudi ankete o porabi v gospodinjstvih običajno veljajo za precej zanesljive, zlasti kar zadeva življenjsko pomembne izdelke. Vendar je znano, da so pri tej vrsti anket na splošno problematične razlike v stopnjah neodgovora. Če stanovanje velja bolj za luksuzen kot življenjsko pomemben izdelek, bi ta problem imel nezaželen vpliv na rezultate izračunavanja najemnin in bi ga bilo treba nevtralizirati. Drug problem glede anket o porabi v gospodinjstvih vsaj v nekaj državah članicah zadeva majhnost vzorca, ki lahko omeji možnost stratifikacije najemnin. Vsekakor je treba v največji možni meri uporabiti razpoložljive dodatne vire. To lahko velja denimo za države članice, kjer je velik delež stanovanj pod kontrolo države in morajo stanovanjske agencije predložiti poročila. Nadalje bi bilo treba za nenehno izboljševanje rezultatov preučevati alternativne vire, kot so denimo specializirane ankete o najemninah.

Načelo 6:

Države članice za izračun dejanskih najemnin na stratum izkoriščajo najširše in najzanesljivejše vire, na primer popis prebivalstva ali ankete v gospodinjstvih. Za izboljšanje zanesljivosti in celovitosti ter zlasti stratifikacije je treba preučiti alternativne vire.

1.3.3   Ekstrapolacija rezultatov baznega leta

Le malo držav članic razpolaga z letnimi informacijami, ki so potrebne za to, da se vsako leto znova opravi popoln izračun proizvodnje stanovanjskih storitev v sektorju stanovanj, v katerih bivajo lastniki. Rezultati za določeno leto se v večini držav članic vzamejo kot referenčna vrednost in se nato s pomočjo kazalnikov posodobijo, da se oceni podatek za tekoče leto. Posodabljanje je mogoče opraviti z uporabo kombiniranega kazalnika za (celotno) proizvodnjo baznega leta, ali z ločenim ekstrapoliranjem stanovanjskega fonda in najemnine na stratum. Čeprav v splošnem lahko pričakujemo podobne rezultate, lahko strukturni premiki, npr. v razmerju med najemnimi stanovanji in stanovanji, v katerih bivajo lastniki, vseeno povzročijo razlike. Ločeno izračunavanje bi poleg tega omogočalo tudi preverjanje verodostojnosti.

Kar zadeva uporabljene kazalnike, je količinski indeks večinoma izpeljan iz proizvodnje gradbene dejavnosti. Cenovni kazalnik na drugi strani pogosto temelji na cenovnem indeksu plačanih najemnin iz indeksa cen življenjskih potrebščin. To lahko povzroči izkrivljanja v tistih primerih, v katerih predpostavka, da pripisane najemnine sledijo skupnemu gibanju, ni upravičena, denimo zaradi državne kontrole najemnin. Torej se zdi bolje, da se za ekstrapolacijo pripisanih najemnin, enako kot v baznem letu, uporabi cenovni indeks, ki odraža gibanje pri najemnih stanovanjih v zasebni lasti. Pozornost je nadalje treba nameniti dejstvu, da cenovni indeksi običajno izključujejo povišanja cen zaradi sprememb v kakovosti. Cenovne indekse je torej treba dopolniti s kazalniki kakovosti, ki odražajo izboljšave.

Nazadnje se zdi smotrno, da bi vpliv strukturnih sprememb na rezultate minimizirali tako, da bi omejili obdobje ekstrapolacije. Ob upoštevanju periodičnosti relevantnih osnovnih statistik se zdi primerno, da bi novo bazno leto za stanovanjski fond uvedli vsakih 10 let, kar je običajni interval za popise prebivalstva. Poleg tega bi bilo treba uvesti novo bazno leto za cenovni element (najemnina na stratum) najmanj vsakih pet let, kar je običajna periodičnost za ankete o porabi v gospodinjstvih.

Načelo 7:

Če proizvodnje stanovanjskih storitev ni mogoče v celoti oceniti vsako leto, lahko države članice podatek določenega baznega leta ekstrapolirajo z uporabo ustreznih količinskih, cenovnih in kakovostnih kazalnikov. Ekstrapolacija stanovanjskega fonda in povprečne najemnine se za vsak stratum opravi ločeno. Pri postopku ekstrapolacije naj se razlikuje med izračunom za dejanske in izračunom za pripisane najemnine. Če je potrebno, je lahko število stratumov, uporabljenih za ekstrapolacijo, manjše od števila, uporabljenega pri izračunu baznega leta. Za ekstrapolacijo pripisanih najemnin za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, se na splošno uporablja cenovni indeks, ki odraža zasebne najemnine. Obdobje med dvema baznima letoma pri stanovanjskem fondu nikakor ne sme preseči 10 let, pri cenovnem elementu pa ne sme preseči pet let, ali pa je treba doseči podobno kakovost z ustreznimi drugimi metodami.

1.4   Posebni problemi

1.4.1   Stanovanja, za katera se najemnina ne plačuje, in poceni stanovanja

Pri zbiranju podatkov o dejanskih najemninah bodo včasih ugotovljene ničelne ali zelo nizke vrednosti. V primeru stanovanj, za katera se najemnina ne plačuje, to ustvarja nenavadno situacijo, v kateri je stanovanjska storitev sicer opravljena, a brez (vidnega) plačila. Zdi se, da je v takih primerih smotrno sprejeti rešitev, po kateri se ugotovljena dejanska ničelna najemnina korigira. Za poceni stanovanja bi bila logična analogna rešitev.

Poleg državnih regulativnih posegov obstajajo tudi drugi razlogi, zakaj je mogoče najti stanovanja, za katera se najemnina ne plačuje, in poceni stanovanja. En primer je denimo zaposleni, ki za nižjo ali ničelno najemnino stanuje v stanovanju, ki je v lasti delodajalca. To lahko zadeva vse vrste zaposlenih, vključno s hišnimi oskrbniki in čuvaji. V takem primeru je treba dejansko najemnino korigirati, razliko med dejansko in primerljivo najemnino pa prikazati kot nadomestilo v naravi (glej Prilogo A, odstavki 4.04 do 4.06, k ESR 2010). Druga možnost je, da se stanovanja po ničelni ali zelo nizki najemnini oddajajo v najem sorodnikom ali prijateljem. V tem primeru se korekcija opravi tako, da se taka stanovanja preprosto preklasificirajo iz sektorja najemnih stanovanj v sektor stanovanj, v katerih bivajo lastniki. Podobna korektura se zdi ustrezna tudi v primeru enkratnega plačila najemnine, tj. kadar najemnik vnaprej plača najemnino za obdobje, ki je daljše od običajnega.

Načelo 8:

Dejanska najemnina, ugotovljena v primeru stanovanj, za katera se najemnina ne plačuje, in poceni stanovanj, se korigira tako, da obsega polno stanovanjsko storitev. Ničelnih najemnin in nizkih najemnin se pri izračunu pripisanih najemnin ne sme uporabiti brez korekcije. Zato je treba za izračun dejanskih in pripisanih najemnin uporabiti korekture za zagotovitev, da vrednost proizvodnje odraža celotno izvedeno stanovanjsko storitev.

1.4.2   Počitniška stanovanja

Počitniška stanovanja obsegajo vse vrste stanovanj za preživljanje prostega časa, kot je bližnji vikend, ki se za krajši čas uporabi večkrat na leto, ali bolj oddaljeno počitniško stanovanje, ki se uporabi za daljša obdobja, a le nekajkrat na leto. Na prvi pogled se zdi, da primer najetih počitniških stanovanj ni problematičen, saj plačana dejanska najemnina predstavlja merilo proizvodnje. Če pa so podatki za dejanske najemnine zbrani na mesečni osnovi, lahko ekstrapolacija na vrednost za celo leto vodi v previsoke ocene, če obenem niso na voljo tudi dodatne informacije o povprečnem trajanju zasedenosti.

Najbolj logičen pristop k izračunu pripisane najemnine za počitniška stanovanja, v katerih bivajo lastniki, je stratificirati te nepremičnine in uporabiti ustrezno povprečno letno najemnino za podobna bivališča, ki so dejansko oddana v najem. Letna najemnina implicitno odraža povprečni čas zasedenosti. Če se pojavijo težave, je možno uporabiti nadomestno metodo, tj. zbrati informacije o počitniških stanovanjih v enem stratumu in povprečno letno najemnino za počitniška stanovanja, dejansko oddana v najem, uporabiti za počitniška stanovanja, v katerih bivajo lastniki. Zdi se sprejemljivo, da se v primerih, v katerih počitniška stanovanja predstavljajo zelo majhen delež stanovanjskega fonda ali kadar jih ni mogoče ločiti od drugih stanovanj, uporabi celotna letna najemnina za običajna stanovanja v istem stratumu lokacije. Ti postopki se zdijo smiselni tudi v primeru oddaljenejših počitniških stanovanj, če se upošteva dejstvo, da so lastniku vselej na voljo ter da jih bodo zastonj uporabljali tudi njegovi prijatelji ali sorodniki.

V izjemnih primerih, ko podatkov o dejanskih najemninah za določen stratum počitniških stanovanj ni ali so statistično nezanesljivi, je mogoče uporabiti druge objektivne metode, denimo stroškovno metodo. V primerih, ko se stroškovna metoda v celoti uporablja kot edina izvedljiva metoda za to vrsto stanovanja, je treba za zagotovitev primerljivosti uporabiti utemeljeno predpostavko o povprečnem času zasedenosti, razen če se lahko šteje, da so počitniška stanovanja lastniku vedno na voljo vse leto. V primeru, ko je predpostavka o povprečnem času zasedenosti utemeljena, je treba pozornost nameniti potrebi po zagotovitvi verjetnih rezultatov v smislu, da so vsi stroški kriti s proizvodnjo v skladu s stroškovno metodo. To se lahko doseže s prilagoditvijo za odražanje povprečnega časa zasedenosti samo za neto poslovni presežek.

Načelo 9:

Počitniška stanovanja obsegajo vse vrste stanovanj za preživljanje prostega časa, kot je bližnji vikend ali bolj oddaljeno počitniško stanovanje. Za oceno proizvodnje stanovanjskih storitev v zvezi s počitniškimi stanovanji je najbolje uporabiti letne povprečne najemnine za podobne objekte. Letna najemnina implicitno odraža povprečni čas zasedenosti. Čeprav bi bila stratifikacija zaželena, je možno počitniška stanovanja razvrstiti v en stratum. Kadar počitniška stanovanja predstavljajo zelo majhen delež stanovanjskega fonda, se lahko uporabi celotna letna najemnina za običajna stanovanja v istem stratumu lokacije. V utemeljenih izjemnih primerih, ko podatkov o dejanskih najemninah za določen stratum počitniških stanovanj ni ali so statistično nezanesljivi, je mogoče uporabiti druge objektivne metode, denimo stroškovno metodo.

1.4.3   Bivališča, ki so predmet časovnega zakupa

Pri časovnem zakupu nepremičninski posrednik proda pravico določen čas v letu preživeti v nekem stanovanju, ki se nahaja na turističnem območju, in skrbi za upravljanje te posesti. Pravico zagotavlja certifikat, ki je izdan na podlagi začetnega plačila. S tem certifikatom je mogoče trgovati po trenutni ceni. Za pokrivanje upravnih stroškov je treba plačati še občasna plačila.

Iz zgornjega opisa sledi, da je treba začetno plačilo obravnavati kot investicijo, saj je izdani certifikat podoben delnici. Temu v prid govori tudi dejstvo, da po zakonih najmanj ene države članice kupec pridobi stvarno pravico. Tako se zdi, da bi bilo začetno plačilo v nacionalnih računih smiselno vključiti pod neopredmetena sredstva. Nadalje bi bilo logično, če bi nastanitveno storitev bivališča, za katerega se najemnina ne plačuje, obravnavali kot dividendo v naravi, ki jo plača nepremičninski posrednik.

Temeljni problem je v tem, da je z bivališčem, ki je predmet časovnega zakupa, dejansko opravljena storitev, ki ni vključena v proizvodnjo gospodarstva. Po logiki je tu potrebna korektura. Prvič, predlog, da bi občasno plačilo sprejeli kot približek, implicitno pomeni, da se za nastanitveno storitev ne opravi korekture, saj občasno plačilo obsega drugačno storitev, namreč upravne stroške. Druga teoretična možnost bi bila v tem, da bi začetno plačilo obravnavali kot predplačilo za opravljeno storitev in ga razdelili po ustreznih obdobjih uporabe. Razen statističnih problemov uvajanja tega modela v prakso se zdi, da obstaja tudi pravna kontradikcija, saj je implicitna interpretacija nakup storitve in ne pridobitev sredstva.

Naslednja možnost bi bila v tem, da bi približek izvedli iz letnih dejanskih najemnin za podobna bivališča (za lastno uporabo). Tej rešitvi v prid govori dejstvo, da se bivališča, ki so predmet časovnega zakupa, nahajajo v turističnih območjih in sobivajo s počitniškimi apartmaji, ki se dejansko oddajajo v najem. V primeru težav sta drugi dve metodi, predlagani za počitniška stanovanja, prav tako sprejemljivi za posesti, ki so predmet časovnega zakupa. Pripisana najemnina bi morala biti na neto osnovi, zato da se prepreči dvojno štetje plačil, ki so že krita z občasnim plačilom.

Načelo 10:

Kar zadeva bivališča, ki so predmet časovnega zakupa, se uporabljajo isti postopki kakor za počitniška stanovanja.

1.4.4   Podnajemniki

V večini držav članic veliko študentov stanuje v najetih sobah. To pogosto velja tudi za druge mlajše ljudi ali osebe na delovnem mestu, ki od njih zahteva, da bivajo proč od doma. Če je soba del najemnega stanovanja, tj. oddana v podnajem, se zdi, da ni večjih težav. Najemnino za posamezno sobo lahko obravnavamo kot prispevek k dejanski glavni najemnini, tj. transfer med gospodinjstvi. Če pa je soba del stanovanja, v katerem bivajo lastniki, bi prišlo do dvojnega štetja, če bi vključili najemnino, ki jo plača podnajemnik, in tudi pripisano najemnino v celoti. Prava rešitev bi bila verjetno v tem, da bi dejansko najemnino, ki jo plača podnajemnik, vzeli za tisti odstotek stanovanja, ki ga zaseda, za ostalo stanovanje pa bi najemnino pripisali. Vendar bi bilo to v praksi težje izvesti. Namesto tega bi lahko najemnino obravnavali kot transfer, ki služi temu, da se stroški za stanovanje delijo. To bi bilo podobno prvemu primeru, če bi se dejanska najemnina za posamezno sobo upoštevala kot prispevek k pripisani glavni najemnini. Posledica takega ravnanja bi bila v tem, da bi bila potrebna korektura, če bi bil gospodinjski sektor razčlenjen v skupine.

Naslednje vprašanje je, kako obravnavati oddajanje v podnajem več sob. V tem primeru je predlagano, naj se izraz podnajem sob uporablja le tedaj, ko lastnik ali glavni najemnik sam še naprej uporablja stanovanje. Drugače je treba oddajanje v podnajem obravnavati kot ločeno gospodarsko dejavnost (stanovanjska storitev ali penzion).

Načelo 11:

Najemnine, ki se plačujejo za posamezne sobe znotraj stanovanja, se obravnavajo kot prispevek h glavni najemnini, če lastnik ali glavni najemnik sam še naprej uporablja stanovanje.

1.4.5   Prazna stanovanja

Prvič, najemno stanovanje vselej velja za naseljeno, tudi če se najemnik odloči živeti drugje. Drugič, glede na splošno rešitev, sprejeto za počitniška stanovanja in bivališča, ki so predmet časovnega zakupa, letna najemnina implicitno odraža povprečni čas zasedenosti. Problem praznih stanovanj je torej omejen na nenajemna stanovanja, ki jih lastnik ne uporablja, tj. ki so na voljo za prodajo ali oddajo v najem. V takih primerih stanovanjska storitev ni opravljena, najemnina pa je enaka nič.

Informacije, ki so potrebne za določitev, ali je nenajemno stanovanje prazno ali ne, lahko temeljijo na izjavi lastnika ali sosedov. Če takih informacij ni, je kot pokazatelj za to, da je stanovanje zasedeno, možno uporabiti prisotnost pohištva. Nasprotno lahko imamo neopremljena stanovanja za prazna, saj si je težko predstavljati, da se v njih opravlja stanovanjska storitev. Med prazna stanovanja je treba šteti tudi stanovanja, ki so bila odvzeta zaradi neplačevanja najemnine ali so prazna za kratko obdobje, ker stanovanjska agencija takoj ne najde novega najemnika. Mejni primer je prazno stanovanje, ki je povsem opremljeno in ki ga lastnik lahko začne uporabljati takoj. Tukaj bi se dalo argumentirati, da stanovanjska storitev ni opravljena, dokler lastnik dejansko ne stanuje v stanovanju. A ker je ta primer primerljiv z najemnim, vendar praznim stanovanjem, se zdi ustrezno obračunati najemnino. Zato opremljena stanovanja, v katerih bivajo lastniki, v splošnem veljajo za zasedena.

Prazno stanovanje lahko še vedno povzroča stroške, kot so tekoči izdatki za vzdrževanje, elektriko, zavarovalne premije, davke itd. Te je treba vključiti v vmesno potrošnjo stanovanjske dejavnosti, druge davke na proizvodnjo, itd. Podobno kot v primeru podjetja, ki ne proizvaja storitev, lahko to povzroči negativno dodano vrednost.

Kadar se uporablja stroškovna metoda, je treba prazna stanovanja pravilno razlikovati od preostalega stanovanjskega fonda, tako da upoštevanje vseh stroškovnih komponent, kot sta potrošnja stalnega kapitala in neto poslovni presežek, ne vpliva implicitno na vrednost proizvodnje. Na prvi pogled lahko primer praznih stanovanj v okviru socialnih stanovanj povzroči zaskrbljenost zaradi podobnega implicitnega učinka na proizvodnjo s pristopom na podlagi seštevka stroškov, ki je pomemben za netržne sektorje, ki zagotavljajo socialna stanovanja. Vendar se pričakuje, da bo učinek v tem primeru zelo majhen. Poleg tega se lahko prazno stanovanje v okviru socialnih stanovanj vedno obravnava kot zasedeno, saj je na voljo za uporabo lastniku (država ali nepridobitne institucije za gospodinjstva) za namene zagotavljanja funkcije socialne zaščite.

Načelo 12:

Za nenajemno stanovanje, ki je na voljo za prodajo ali oddajo v najem, se obračuna ničelna najemnina. Opremljeno stanovanje, v katerem bivajo lastniki, se na splošno obravnava kot zasedeno stanovanje.

1.4.6   Garaže

Ker so garaže del bruto investicij v osnovna sredstva, je primerno v proizvodnjo gospodarstva vključiti storitve garaž, oddanih v najem, in tudi izračunati pripisano proizvodnjo za garaže, ki jih uporabljajo lastniki. V obeh primerih garaža predstavlja komfortni element stanovanja, podobno kot vsak drug objekt. To naj bi vključevalo tudi nadstreške za avto in parkirne prostore, saj imajo podobno funkcijo.

V Prilogi A, odstavek 3.75, k ESR 2010 je navedeno, da je „[z]a garaže, ki so ločene od stanovanj in jih lastniki uporabljajo za namene končne potrošnje v povezavi z uporabo stanovanj, [...] treba zagotoviti podoben pripis.“

Običajno obstaja več stanovanj, v katerih bivajo lastniki, z garažo, kot najemnih stanovanj z garažo. Za ustrezno upoštevanje te strukturne razlike se zdi najbolje, da se obstoj garaže uporabi kot merilo stratifikacije.

Načelo 13:

Garaže in parkirni prostori, ki se uporabljajo za namene končne potrošnje, zagotavljajo storitve, ki jih je treba vključiti v stanovanjske storitve.

2.   VMESNA POTROŠNJA

Vmesna potrošnja mora biti skladna s proizvodnjo. V skladu s klasifikacijo individualne potrošnje po namenu (COICOP) je treba stroške za ogrevanje, vodo, elektriko, itd., pa tudi večino stroškov vzdrževanja in popravil, povezanih s stanovanjem, prikazati ločeno in tako izključiti iz proizvodnje stanovanjskih storitev.

V praksi pa je treba različne spremembe, pa tudi vzdrževanje in popravila, šteti kot del najemnih storitev z utemeljitvijo, da jih ni mogoče ločiti. Po drugi strani pa naj dosledna bruto obravnava vmesne potrošnje in proizvodnje ne bi vplivala na raven BND.

Za popravila in vzdrževanje je treba razlikovati med tremi kategorijami. Prvič, izboljšave obstoječih osnovnih sredstev, ki znatno presegajo zahteve navadnega vzdrževanja in popravil, so vključene v bruto investicije v osnovna sredstva (Priloga A, odstavek 3.129, k ESR 2010).

Drugič, izdatki za navadno vzdrževanje in popravila, ki so nastali lastniku, ki biva v lastnem stanovanju, za urejanje, vzdrževanje in popravila stanovanja, ki jih najemniki navadno ne izvajajo, se obravnavajo kot vmesna potrošnja pri proizvodnji stanovanjskih storitev (Priloga A, odstavek 3.96, k ESR 2010).

Tretjič, čiščenje, urejanje in vzdrževanje stanovanj, če so te dejavnosti običajne tudi za najemnike, se izključijo iz proizvodnje (Priloga A, odstavek 3.09, k ESR 2010). Izdatke, povezane s temi dejavnostmi, je treba prikazati neposredno med izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo. V Prilogi A, odstavek 3.95, k ESR 2010 je navedeno, da izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo vključujejo materiale za majhna popravila in notranje urejanje stanovanj, ki jih običajno izvajajo najemniki in tudi lastniki.

To pomeni, da naj bi za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, vmesna potrošnja zajemala iste vrste navadnega vzdrževanja in popravil, kot bi se navadno štele za vmesno potrošnjo najemodajalca za podobna najemna stanovanja. Izdatke za takšna popravila in vzdrževanje, ki jih navadno izvajajo najemniki in ne najemodajalci, je treba obravnavati kot izdatke gospodinjstev za končno potrošnjo za najemnike in tudi lastnike, ki bivajo v lastnem stanovanju.

Vmesno potrošnjo za navadno vzdrževanje in popravila, povezana s stanovanji, v katerih bivajo lastniki, je mogoče pridobiti iz neposrednih statističnih virov, kot so ankete o porabi v gospodinjstvih. Kadar je razmerje med vmesno potrošnjo in proizvodnjo stanovanjskih storitev stanovanj, v katerih bivajo lastniki zelo drugačno od razmerja za sektor najemnih stanovanj, je treba raziskati razloge za to. Kadar so vzrok za drugačnost razlike v kakovosti, na primer različna raven navadnega vzdrževanja za sicer podobna stanovanja, je treba ustrezno prilagoditi pripisane najemnine.

Vmesna potrošnja naj bi vključevala posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP) v skladu s Prilogo A, poglavje 14, k ESR 2010. To vključuje izdatke gospodinjstev kot lastnikov stanovanj za vmesno potrošnjo v zvezi s stanovanjskimi posojili.

Kakor je navedeno v oddelku 1.4.5, lahko prazna stanovanja povzročijo vmesno potrošnjo. Na splošno je treba poudariti, da se je treba izogibati dvojnemu štetju vmesne potrošnje v primeru stanovanj v lasti delodajalcev.

Načelo 14:

Vmesna potrošnja stanovanjskih storitev se ugotavlja v skladu z definicijo proizvodnje stanovanjskih storitev. Na splošno morajo biti iz obeh postavk izvzeti stroški ogrevanja, vode, elektrike itd. Če je iz praktičnih razlogov izbrano drugačno obravnavanje, je to sicer sprejemljivo, v kolikor ne vpliva na ravni BDP in BND.

3.   TRANSAKCIJE S TUJINO

V skladu s pravili ESR 2010 (Priloga A, odstavka 1.63 in 2.29) nerezidenčne enote veljajo za nacionalne rezidenčne enote, kadar so lastniki zemljišč in zgradb na ekonomskem ozemlju države, vendar le glede transakcij, ki vplivajo na taka zemljišča ali zgradbe.

To pomeni, da je storitev stanovanja, ki je v lasti nerezidenta, vključena v proizvodnjo gospodarstva, kjer se stanovanje nahaja. V primeru stanovanja, v katerem biva lastnik, ki je nerezident, je nato treba prikazati izvoz stanovanjskih storitev, ustrezen neto poslovni presežek pa je treba prikazati kot primarni dohodek, plačan tujini (Priloga A, odstavka 3.173 in 4.60, k ESR 2010).

V zvezi z rezidenti, ki so lastniki stanovanj v tujini, je v Prilogi A, odstavek 3.75, k ESR 2010 navedeno, da se „[v]rednost najemnin za stanovanja v tujini, v katerih bivajo lastniki, npr. počitniški domovi, [...] ne sme prikazati kot del domače proizvodnje, ampak kot uvoz storitev, ustrezni neto poslovni presežek pa kot primarni dohodek iz tujine.“

Na splošno se pojavi manj problemov, če je posest v lasti nerezidenta dejansko oddana v najem rezidentu, saj se denarni tok opazuje in vključi v plačilno bilanco. Stanovanja v lasti tujih rezidentov, ki v njih tudi bivajo, bi bilo treba identificirati ločeno. Državljanstvo lastnika, ki biva v lastnem stanovanju, ni dovolj za razlikovanje rezidenta od nerezidenta. Počitniška stanovanja, ki so v lasti tujih rezidentov, bodo glede tega verjetno najpomembnejša, in bilo bi koristno, če bi zadevne države članice dosegle soglasje o številu lastnikov nerezidentov. Vendar pa na splošno primanjkuje informacij o lastnikih nerezidentih. Še manj je informacij o rezidentih, ki imajo v lasti počitniška stanovanja v tujini. Da bi se izognili nedoslednostim, naj bi država članica, ki odšteje primarni dohodek za stanovanja, v katerih bivajo lastniki nerezidenti, hkrati prištela primarni dohodek za stanovanja v tujini, ki so v lasti rezidentov, ki v njih tudi bivajo.

Posebna točka v tem kontekstu zadeva nepremičnine, ki so predmet časovnega zakupa. Ker v takem stanovanju v istem obračunskem obdobju lahko stanujejo rezidenti različnih držav, se zdi neposredna dodelitev državi porekla skoraj nemogoča. Primerljive rezultate je mogoče dobiti z uporabo bolj izvedljivega pristopa. Sprva se (pripisana) dodana vrednost, ki jo ustvarijo nepremičnine, ki so predmet časovnega zakupa, dodeli državi porekla podjetja, ki upravlja časovni zakup. Nato je mogoče prositi podjetje, ki upravlja časovni zakup, naj zagotovi informacije o državah porekla lastnikov na podlagi časovnega zakupa, ki lahko služijo kot ključ porazdelitve.

Načelo 15:

V skladu z ESR 2010 vsa stanovanja na ekonomskem ozemlju države članice prispevajo k njenemu BDP. Neto poslovni presežek, ki ga nerezidenti kot lastniki zemljišča in zgradb prejmejo v navedeni državi članici, se prikaže kot odliv dohodka od lastnine v tujino in se torej odšteje od BDP med prehodom v BND (in obratno). Ta neto poslovni presežek se razume kot neto poslovni presežek iz dejanskega in pripisanega najema stanovanj. Država članica, ki odšteje dohodek od lastnine za stanovanja, v katerih bivajo lastniki nerezidenti, naj bi hkrati prištela dohodek od lastnine za stanovanja v tujini, ki so v lasti rezidentov, ki v njih tudi bivajo.

---

(1)  Ne zadeva slovenske jezikovne različice.

(2)  Načeloma je mogoče, da lastniki, ki bivajo v lastnem stanovanju, posamično ali skupaj zaposlijo hišne oskrbnike, ne da bi vključili druge statistične enote, kot so stanovanjska podjetja ali podjetja za upravljanje z nepremičninami. V takšnih primerih naj bi v skladu s stroškovno metodo proizvodnja vključevala nadomestilo za zaposlene.

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/19

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1950

z dne 10. novembra 2021

o spremembi Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede pragov za javna naročila blaga, storitev in gradenj

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (1) in zlasti člena 68(1), drugi pododstavek, Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom 2014/115/EU (2) odobril Protokol o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (3), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Spremenjeni Sporazum o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je večstranski instrument, njegov namen pa je vzajemno odpreti trge vladnih nabav med podpisnicami. Uporablja se za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu: mejne vrednosti), določene v njem in izražene v posebnih pravicah črpanja. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom 2014/115/EU (2) odobril Protokol o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (3), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Spremenjeni Sporazum o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je večstranski instrument, njegov namen pa je vzajemno odpreti trge vladnih nabav med podpisnicami. Uporablja se za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu: mejne vrednosti), določene v njem in izražene v posebnih pravicah črpanja.

| (2) | Eden od ciljev Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je omogočiti naročnikom in javnim naročnikom, ki jo uporabljajo, da hkrati izpolnjujejo obveznosti iz Sporazuma. V skladu s členom 17 Direktive 2014/25/EU Komisija vsaki dve leti preveri, ali mejne vrednosti iz člena 15, točki (a) in (b), navedene direktive ustrezajo mejnim vrednostim iz Sporazuma, ter jih po potrebi revidira. |
| --- | --- |

(2)

Eden od ciljev Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je omogočiti naročnikom in javnim naročnikom, ki jo uporabljajo, da hkrati izpolnjujejo obveznosti iz Sporazuma. V skladu s členom 17 Direktive 2014/25/EU Komisija vsaki dve leti preveri, ali mejne vrednosti iz člena 15, točki (a) in (b), navedene direktive ustrezajo mejnim vrednostim iz Sporazuma, ter jih po potrebi revidira.

| (3) | Mejne vrednosti iz Direktive 2014/25/EU so bile revidirane. V skladu s členom 68(1) Direktive 2009/81/ES je treba pragove iz navedene direktive uskladiti z revidiranimi mejnimi vrednostmi iz Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(3)

Mejne vrednosti iz Direktive 2014/25/EU so bile revidirane. V skladu s členom 68(1) Direktive 2009/81/ES je treba pragove iz navedene direktive uskladiti z revidiranimi mejnimi vrednostmi iz Direktive 2014/25/EU.

| (4) | Komisija v skladu s členom 68(1) Direktive 2009/81/ES revidira tudi pragove iz člena 8 navedene direktive hkrati z revizijo pragov iz Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Člen 17(1) Direktive 2014/25/EU, s katero je bila razveljavljena Direktiva 2004/17/ES, določa, da Komisija vsaki dve leti revidira mejne vrednosti z učinkom od 1. januarja. Zato bi se morale mejne vrednosti za leti 2022 in 2023 uporabljati od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

(4)

Komisija v skladu s členom 68(1) Direktive 2009/81/ES revidira tudi pragove iz člena 8 navedene direktive hkrati z revizijo pragov iz Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Člen 17(1) Direktive 2014/25/EU, s katero je bila razveljavljena Direktiva 2004/17/ES, določa, da Komisija vsaki dve leti revidira mejne vrednosti z učinkom od 1. januarja. Zato bi se morale mejne vrednosti za leti 2022 in 2023 uporabljati od 1. januarja 2022.

| (5) | Direktivo 2009/81/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Direktivo 2009/81/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 8 Direktive 2009/81/ES se spremeni:

| (1) | v točki (a) se „428 000 EUR“ nadomesti s „431 000 EUR“; |
| --- | --- |

(1)

v točki (a) se „428 000 EUR“ nadomesti s „431 000 EUR“;

| (2) | v točki (b) se „5 350 000 EUR“ nadomesti s „5 382 000 EUR“. |
| --- | --- |

(2)

v točki (b) se „5 350 000 EUR“ nadomesti s „5 382 000 EUR“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/115/EU z dne 2. decembra 2013 o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (UL L 68, 7.3.2014, str. 1).

2

(3)  
  UL L 68, 7.3.2014, str. 2.

3

(4)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

4

(5)  Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 1).

5

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/21

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1951

z dne 10. novembra 2021

o spremembi Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za koncesije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (1), zlasti člena 9(4), drugi pododstavek, Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom 2014/115/EU (2) odobril Protokol o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (3), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Spremenjeni Sporazum o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je večstranski instrument, njegov namen pa je vzajemno odpreti trge vladnih nabav med podpisnicami. Uporablja se za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu: mejne vrednosti), določene v njem in izražene v posebnih pravicah črpanja. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom 2014/115/EU (2) odobril Protokol o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (3), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Spremenjeni Sporazum o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je večstranski instrument, njegov namen pa je vzajemno odpreti trge vladnih nabav med podpisnicami. Uporablja se za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu: mejne vrednosti), določene v njem in izražene v posebnih pravicah črpanja.

| (2) | Eden od ciljev Direktive 2014/23/EU je omogočiti naročnikom in javnim naročnikom, ki jo uporabljajo, da hkrati izpolnjujejo obveznosti iz Sporazuma. Da bi zagotovili, da bo mejna vrednost za koncesijo iz člena 8(1) Direktive 2014/23/EU ustrezala mejni vrednosti za koncesije, določeni v Sporazumu, je treba mejno vrednost iz navedene direktive spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Eden od ciljev Direktive 2014/23/EU je omogočiti naročnikom in javnim naročnikom, ki jo uporabljajo, da hkrati izpolnjujejo obveznosti iz Sporazuma. Da bi zagotovili, da bo mejna vrednost za koncesijo iz člena 8(1) Direktive 2014/23/EU ustrezala mejni vrednosti za koncesije, določeni v Sporazumu, je treba mejno vrednost iz navedene direktive spremeniti.

| (3) | Člen 9(1) Direktive 2014/23/EU določa, da Komisija vsaki dve leti revidira mejne vrednosti z učinkom od 1. januarja. Zato bi se morala mejna vrednost za leti 2022 in 2023 uporabljati od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

(3)

Člen 9(1) Direktive 2014/23/EU določa, da Komisija vsaki dve leti revidira mejne vrednosti z učinkom od 1. januarja. Zato bi se morala mejna vrednost za leti 2022 in 2023 uporabljati od 1. januarja 2022.

| (4) | Direktivo 2014/23/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Direktivo 2014/23/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 8(1) Direktive 2014/23/EU se znesek „5 350 000 EUR“ nadomesti s „5 382 000 EUR“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 94, 28.3.2014, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/115/EU z dne 2. decembra 2013 o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (UL L 68, 7.3.2014, str. 1).

2

(3)  
  UL L 68, 7.3.2014, str. 2.

3

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/23

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1952

z dne 10. novembra 2021

o spremembi Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za javna naročila blaga, storitev in gradenj ter projektne natečaje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (1) ter zlasti člena 6(5), drugi pododstavek, Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom 2014/115/EU (2) odobril Protokol o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (3), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Spremenjeni Sporazum o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je večstranski instrument, njegov namen pa je vzajemno odpreti trge vladnih nabav med podpisnicami. Uporablja se za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu: mejne vrednosti), določene v njem in izražene v posebnih pravicah črpanja. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom 2014/115/EU (2) odobril Protokol o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (3), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Spremenjeni Sporazum o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je večstranski instrument, njegov namen pa je vzajemno odpreti trge vladnih nabav med podpisnicami. Uporablja se za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu: mejne vrednosti), določene v njem in izražene v posebnih pravicah črpanja.

| (2) | Eden od ciljev Direktive 2014/24/EU je omogočiti naročnikom, ki jo uporabljajo, da hkrati izpolnjujejo obveznosti iz Sporazuma. Da bi zagotovili, da bodo mejne vrednosti iz člena 4, točke (a), (b) in (c), Direktive 2014/24/EU ustrezale mejnim vrednostim, določenim v Sporazumu, je treba mejno vrednost iz navedene direktive revidirati. V skladu s členom 6(2) Direktive 2014/24/EU se mejne vrednosti iz člena 13 navedene direktive uskladijo z mejnima vrednostma iz člena 4, točki (a) in (c), navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Eden od ciljev Direktive 2014/24/EU je omogočiti naročnikom, ki jo uporabljajo, da hkrati izpolnjujejo obveznosti iz Sporazuma. Da bi zagotovili, da bodo mejne vrednosti iz člena 4, točke (a), (b) in (c), Direktive 2014/24/EU ustrezale mejnim vrednostim, določenim v Sporazumu, je treba mejno vrednost iz navedene direktive revidirati. V skladu s členom 6(2) Direktive 2014/24/EU se mejne vrednosti iz člena 13 navedene direktive uskladijo z mejnima vrednostma iz člena 4, točki (a) in (c), navedene direktive.

| (3) | Člen 6(1) Direktive 2014/24/EU določa, da Komisija vsaki dve leti revidira mejne vrednosti z učinkom od 1. januarja. Zato bi se morala mejna vrednost za leti 2022 in 2023 uporabljati od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

(3)

Člen 6(1) Direktive 2014/24/EU določa, da Komisija vsaki dve leti revidira mejne vrednosti z učinkom od 1. januarja. Zato bi se morala mejna vrednost za leti 2022 in 2023 uporabljati od 1. januarja 2022.

| (4) | Direktivo 2014/24/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Direktivo 2014/24/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Direktiva 2014/24/EU se spremeni:

| (1) | člen 4 se spremeni:






  (a) | v točki (a) se „5 350 000 EUR“ nadomesti s „5 382 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 4 se spremeni:

(a)

v točki (a) se „5 350 000 EUR“ nadomesti s „5 382 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se „139 000 EUR“ nadomesti s „140 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se „139 000 EUR“ nadomesti s „140 000 EUR“;

| (c) | v točki (c) se „214 000 EUR“ nadomesti z „215 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (c) se „214 000 EUR“ nadomesti z „215 000 EUR“;

| (2) | člen 13, prvi odstavek, se spremeni:






  (a) | v točki (a) se „5 350 000 EUR“ nadomesti s „5 382 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 13, prvi odstavek, se spremeni:

(a)

v točki (a) se „5 350 000 EUR“ nadomesti s „5 382 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se „214 000 EUR“ nadomesti z „215 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se „214 000 EUR“ nadomesti z „215 000 EUR“;

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/115/EU z dne 2. decembra 2013 o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (UL L 68, 7.3.2014, str. 1).

2

(3)  
  UL L 68, 7.3.2014, str. 2.

3

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/25

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1953

z dne 10. novembra 2021

o spremembi Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za javna naročila blaga, storitev in gradenj ter projektne natečaje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (1) in zlasti člena 17(4), drugi pododstavek, Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom 2014/115/EU (2) odobril Protokol o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (3), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Spremenjeni Sporazum o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je večstranski instrument, njegov namen pa je vzajemno odpreti trge vladnih nabav med podpisnicami. Uporablja se za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu: mejne vrednosti), določene v njem in izražene v posebnih pravicah črpanja. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom 2014/115/EU (2) odobril Protokol o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (3), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Spremenjeni Sporazum o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je večstranski instrument, njegov namen pa je vzajemno odpreti trge vladnih nabav med podpisnicami. Uporablja se za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu: mejne vrednosti), določene v njem in izražene v posebnih pravicah črpanja.

| (2) | Eden od ciljev Direktive 2014/25/EU je omogočiti naročnikom, ki jo uporabljajo, da hkrati izpolnjujejo obveznosti iz Sporazuma. V skladu s členom 17(1) Direktive 2014/25/EU Komisija vsaki dve leti preveri, ali mejne vrednosti za javna naročila blaga, storitev in gradenj, in projektne natečaje iz člena 15, točki (a) in (b), navedene direktive ustrezajo mejnim vrednostim iz Sporazuma. Glede na to, da se mejne vrednosti, izračunane v skladu s členom 17(1) Direktive 2014/25/EU, razlikujejo od mejnih vrednosti iz člena 15, točki (a) in (b), navedene direktive, je treba te mejne vrednosti spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Eden od ciljev Direktive 2014/25/EU je omogočiti naročnikom, ki jo uporabljajo, da hkrati izpolnjujejo obveznosti iz Sporazuma. V skladu s členom 17(1) Direktive 2014/25/EU Komisija vsaki dve leti preveri, ali mejne vrednosti za javna naročila blaga, storitev in gradenj, in projektne natečaje iz člena 15, točki (a) in (b), navedene direktive ustrezajo mejnim vrednostim iz Sporazuma. Glede na to, da se mejne vrednosti, izračunane v skladu s členom 17(1) Direktive 2014/25/EU, razlikujejo od mejnih vrednosti iz člena 15, točki (a) in (b), navedene direktive, je treba te mejne vrednosti spremeniti.

| (3) | Člen 17(1) Direktive 2014/25/EU določa, da Komisija vsaki dve leti revidira mejne vrednosti z učinkom od 1. januarja. Zato bi se morala mejna vrednost za leti 2022 in 2023 uporabljati od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

(3)

Člen 17(1) Direktive 2014/25/EU določa, da Komisija vsaki dve leti revidira mejne vrednosti z učinkom od 1. januarja. Zato bi se morala mejna vrednost za leti 2022 in 2023 uporabljati od 1. januarja 2022.

| (4) | Direktivo 2014/25/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Direktivo 2014/25/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 15 Direktive 2014/25/EU se spremeni:

| (1) | v točki (a) se „428 000 EUR“ nadomesti s „431 000 EUR“; |
| --- | --- |

(1)

v točki (a) se „428 000 EUR“ nadomesti s „431 000 EUR“;

| (2) | v točki (b) se „5 350 000 EUR“ nadomesti s „5 382 000 EUR“. |
| --- | --- |

(2)

v točki (b) se „5 350 000 EUR“ nadomesti s „5 382 000 EUR“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/115/EU z dne 2. decembra 2013 o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (UL L 68, 7.3.2014, str. 1).

2

(3)  
  UL L 68, 7.3.2014, str. 2.

3

---

SKLEPI

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/27

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/1954

z dne 9. novembra 2021

o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Kraljevine Belgije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/853 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju predloga belgijske vlade,

po posvetovanju z Evropsko komisijo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 300(2) Pogodbe Ekonomsko-socialni odbor sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev, delojemalcev in drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 300(2) Pogodbe Ekonomsko-socialni odbor sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev, delojemalcev in drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja.

| (2) | Svet je 2. oktobra 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2020 do 20. septembra 2025. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 2. oktobra 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2020 do 20. septembra 2025.

| (3) | Zaradi odstopa Sophie GRENADE se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi odstopa Sophie GRENADE se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

| (4) | Belgijska vlada je za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2025, predlagala Mirando ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (generalno sekretarko Splošne zveze delavcev Belgije ABVV-FGTB) – |
| --- | --- |

(4)

Belgijska vlada je za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2025, predlagala Mirando ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (generalno sekretarko Splošne zveze delavcev Belgije ABVV-FGTB) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2025, se za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora imenuje Miranda ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (generalna sekretarka Splošne zveze delavcev Belgije ABVV-FGTB).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 9. novembra 2021

Za Svet

predsednik

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 15.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/1392 z dne 2. oktobra 2020 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2020 do 20. septembra 2025 ter razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa Sveta o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2020 do 20. septembra 2025, sprejetega 18. septembra 2020 (UL L 322, 5.10.2020, str. 1).

2

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/28

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/1955

z dne 9. novembra 2021

o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/852 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Svet je 10. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2157 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 10. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2157 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025.

| (3) | Zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Markusa LINHARTA, se je sprostilo mesto člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Markusa LINHARTA, se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

| (4) | Avstrijska vlada je za člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Bernharda BAIERJA, predstavnika regionalne ali lokalne skupnosti, ki je izvoljen v Gemeinderat der Stadt Linz (občinski svet mesta Linz) – |
| --- | --- |

(4)

Avstrijska vlada je za člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Bernharda BAIERJA, predstavnika regionalne ali lokalne skupnosti, ki je izvoljen v Gemeinderat der Stadt Linz (občinski svet mesta Linz) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, se za člana Odbora regij imenuje Bernhard BAIER, izvoljeni predstavnik regionalne ali lokalne skupnosti Gemeinderat der Stadt Linz (občinski svet mesta Linz).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 9. novembra 2021

Za Svet

predsednik

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2019/2157 z dne 10. decembra 2019 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025 (UL L 327, 17.12.2019, str. 78).

2

---

Popravki

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/29

---

Popravek Uredbe (EU) 2019/2144 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, v zvezi z njihovo splošno varnostjo in zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu in o spremembi Uredbe (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 78/2009, (ES) št. 79/2009 in (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta in uredb Komisije (ES) št. 631/2009, (EU) št. 406/2010, (EU) št. 672/2010, (EU) št. 1003/2010, (EU) št. 1005/2010, (EU) št. 1008/2010, (EU) št. 1009/2010, (EU) št. 19/2011, (EU) št. 109/2011, (EU) št. 458/2011, (EU) št. 65/2012, (EU) št. 130/2012, (EU) št. 347/2012, (EU) št. 351/2012, (EU) št. 1230/2012 in (EU) 2015/166

(
  Uradni list Evropske unije L 325 z dne 16. decembra 2019
  )

| 1. | Stran 13, člen 9(4), točka (d): |
| --- | --- |

1.

Stran 13, člen 9(4), točka (d):

besedilo:

| „(d) | voznik ima možnost, da tega sistema ne upošteva;“ |
| --- | --- |

„(d)

voznik ima možnost, da tega sistema ne upošteva;“

se glasi:

| „(d) | voznik ima možnost, da tega sistema ne upošteva.“. |
| --- | --- |

„(d)

voznik ima možnost, da tega sistema ne upošteva.“.

| 2. | Stran 18, Priloga I, stolpec „Področje, ki ga ureja pravilnik ZN“, vrstica 11 v stolpcu „Št. pravilnika ZN“: |
| --- | --- |

2.

Stran 18, Priloga I, stolpec „Področje, ki ga ureja pravilnik ZN“, vrstica 11 v stolpcu „Št. pravilnika ZN“:

besedilo:

„M1, N1
  “

se glasi:

„M1, N1
  “.

| 3. | Stran 18, Priloga I, stolpec „Področje, ki ga ureja pravilnik ZN“, vrstica 12 v stolpcu „Št. pravilnika ZN“: |
| --- | --- |

3.

Stran 18, Priloga I, stolpec „Področje, ki ga ureja pravilnik ZN“, vrstica 12 v stolpcu „Št. pravilnika ZN“:

besedilo:

„M1, N1
  “

se glasi:

„M1, N1
  “.

| 4. | Stran 18, Priloga I, stolpec „Področje, ki ga ureja pravilnik ZN“, vrstica 113-H v stolpcu „Št. pravilnika ZN“: |
| --- | --- |

4.

Stran 18, Priloga I, stolpec „Področje, ki ga ureja pravilnik ZN“, vrstica 113-H v stolpcu „Št. pravilnika ZN“:

besedilo:

„M1, N1
  “

se glasi:

„M1, N1
  “.

| 5. | Stran 19, Priloga I, stolpec „Tema“, vrstica 48 v stolpcu „Št. pravilnika ZN“: |
| --- | --- |

5.

Stran 19, Priloga I, stolpec „Tema“, vrstica 48 v stolpcu „Št. pravilnika ZN“:

besedilo:

„Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v motorna vozila“

se glasi:

„Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v vozila“.

| 6. | Stran 26, Priloga II, točka B, naslov: |
| --- | --- |

6.

Stran 26, Priloga II, točka B, naslov:

besedilo:

| „B | IZPOSTAVLJENI UDELEŽENCI V CESTNEM PROMETU, VIDNEGA POLJA IN VIDLJIVOSTI“ |
| --- | --- |

„B

se glasi:

| „B | IZPOSTAVLJENIH UDELEŽENCEV V CESTNEM PROMETU, VIDNEGA POLJA IN VIDLJIVOSTI“. |
| --- | --- |

„B

| 7. | Stran 26, Priloga II, stolpec „Dodatne specifične tehnične določbe“, vrstica „B2 Večja cona za zaščito pred udarci z glavo“: |
| --- | --- |

7.

Stran 26, Priloga II, stolpec „Dodatne specifične tehnične določbe“, vrstica „B2 Večja cona za zaščito pred udarci z glavo“:

besedilo:

„[...] ‚zadnjo referenčno črto vetrobranskega stekla ‘ katera koli je bolj naprej.“

se glasi:

„[...] ‚zadnjo referenčno črto vetrobranskega stekla‘, katera koli je bolj naprej.“.

| 8. | Stran 34, Priloga III, točka 2(b)(iii): |
| --- | --- |

8.

Stran 34, Priloga III, točka 2(b)(iii):

besedilo:

| „(iii) | pojasnjevalna opomba 15 se nadomesti z naslednjim:






  ‚(15) | Skladnost z Uredbo (EU) 2019/2144 je obvezna. Vendar [...]‘“ |
| --- | --- | --- |

„(iii)

pojasnjevalna opomba 15 se nadomesti z naslednjim:

‚(15)

Skladnost z Uredbo (EU) 2019/2144 je obvezna. Vendar [...]‘“

se glasi:

| „(iii) | pojasnjevalna opomba 15 se nadomesti z naslednjim:






  ‚(15) | Skladnost z Uredbo (EU) 2019/2144 je obvezna. Vendar [...]‘“. |
| --- | --- | --- |

„(iii)

pojasnjevalna opomba 15 se nadomesti z naslednjim:

‚(15)

Skladnost z Uredbo (EU) 2019/2144 je obvezna. Vendar [...]‘“.

| 9. | Stran 40, Priloga IV, preglednica in opombe k preglednici, oznaka opombe 1: |
| --- | --- |

9.

Stran 40, Priloga IV, preglednica in opombe k preglednici, oznaka opombe 1:

besedilo:

„(1)“

se glasi:

„(1)“.

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/31

---

Popravek Uredbe (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in razkritja ter Uredbe (EU) št. 648/2012

(
  Uradni list Evropske unije L 150 z dne 7. junija 2019
  )

| 1. | Stran 18, člen 6, novi odstavek 1a, prvi pododstavek: |
| --- | --- |

1.

Stran 18, člen 6, novi odstavek 1a, prvi pododstavek:

besedilo:

„1a.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena zahtevo iz člena 92a na posamični podlagi izpolnjujejo samo institucije, ki so določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so tudi GSPI ali del GSPI in nimajo podrejenih družb.“

se glasi:

„1a.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena zahteve iz člena 92a na posamični podlagi izpolnjujejo samo institucije, ki so določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so tudi GSPI in nimajo podrejenih družb.“.

| 2. | Stran 20, člen 11, novi odstavek 3a, prvi pododstavek: |
| --- | --- |

2.

Stran 20, člen 11, novi odstavek 3a, prvi pododstavek:

besedilo:

„3a.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena so samo nadrejene institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI, del GSPI ali del GSPI zunaj EU, izpolnjujejo zahteve iz člena 92a te uredbe na konsolidirani podlagi v obsegu in na način, ki sta določena v členu 18 te uredbe.“

se glasi:

„3a.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena so samo nadrejene institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI, izpolnjujejo zahteve iz člena 92a te uredbe na konsolidirani podlagi v obsegu in na način, ki sta določena v členu 18 te uredbe.“.

| 3. | Stran 21, novi člen 12a, drugi in tretji pododstavek: |
| --- | --- |

3.

Stran 21, novi člen 12a, drugi in tretji pododstavek:

besedilo:

„Kadar je znesek, izračunan v skladu s prvim odstavkom tega člena, nižji od vsote zneskov kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe vseh subjektov v postopku reševanja, ki pripadajo navedeni GSPI, organi za reševanje ukrepajo v skladu s členoma 45d(3) in 45h(2) Direktive 2014/59/EU.

Kadar je znesek, izračunan v skladu s prvim odstavkom tega člena, višji od vsote zneskov kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe vseh subjektov v postopku reševanja, ki pripadajo navedeni GSPI, organi za reševanje lahko ukrepajo v skladu s členi 45d(3) in 45h(2) Direktive 2014/59/EU.“

se glasi:

„Kadar je znesek, izračunan v skladu s prvim odstavkom tega člena, nižji od vsote zneskov kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe vseh subjektov v postopku reševanja, ki pripadajo navedeni GSPI, organi za reševanje ukrepajo v skladu s členoma 45d(4) in 45h(2) Direktive 2014/59/EU.

Kadar je znesek, izračunan v skladu s prvim odstavkom tega člena, višji od vsote zneskov kapitala in kvalificiranih obveznosti iz točke (a) člena 92a(1) te uredbe vseh subjektov v postopku reševanja, ki pripadajo navedeni GSPI, organi za reševanje lahko ukrepajo v skladu s členoma 45d(4) in 45h(2) Direktive 2014/59/EU.“.

| 4. | Stran 21, nadomeščen člen 13, odstavek 2: |
| --- | --- |

4.

Stran 21, nadomeščen člen 13, odstavek 2:

besedilo:

„2.   Institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali so del GSPI, izpolnjujejo zahteve iz člena 437a in točke (h) člena 447 na podlagi konsolidiranega položaja svoje skupine v postopku reševanja.“

se glasi:

„2.   Institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI, izpolnjujejo zahteve iz člena 437a in točke (h) člena 447 na podlagi konsolidiranega položaja svoje skupine v postopku reševanja.“.

| 5. | Stran 23, nadomeščen člen 22: |
| --- | --- |

5.

Stran 23, nadomeščen člen 22:

besedilo:

„Člen 22

Subkonsolidacija subjektov iz tretjih državah

1.   Podrejene institucije izvajajo zahteve iz členov 89, 90 in 91 ter delov 3, 4 in 7 ter s tem povezane zahteve glede poročanja iz dela 7A, na podlagi svojega subkonsolidiranega položaja, če imajo navedene institucije podrejeno družbo v tretji državi, ki je institucija ali finančna institucija, ali če so udeležene v taki družbi.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se lahko podrejene institucije odločijo, da ne bodo izvajale zahtev iz členov 89, 90 in 91 ter delov 3, 4 in 7 ter s tem povezane zahteve glede poročanja iz dela 7A, na podlagi svojega subkonsolidiranega položaja, kadar skupna sredstva in zunajbilančne postavke njihovih podrejenih družb in udeležbe v tretjih državah predstavljajo manj kot 10 % skupnega zneska sredstev in zunajbilančnih postavk podrejene institucije.“

se glasi:

„Člen 22

Subkonsolidacija subjektov v tretjih državah

1.   Podrejene institucije izvajajo zahteve iz členov 89, 90 in 91 ter delov 3, 4 in 7 ter s tem povezane zahteve glede poročanja iz dela 7A, na podlagi svojega subkonsolidiranega položaja, če imajo navedene institucije ali njihova nadrejena oseba, kadar je ta nadrejena oseba finančni holding ali mešani finančni holding, podrejeno družbo v tretji državi, ki je institucija ali finančna institucija, ali če so udeležene v taki družbi.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se lahko podrejene institucije odločijo, da ne bodo izvajale zahtev iz členov 89, 90 in 91 ter delov 3, 4 in 7 ter s tem povezane zahteve glede poročanja iz dela 7A, na podlagi svojega subkonsolidiranega položaja, kadar skupna sredstva in zunajbilančne postavke podrejenih družb in udeležbe v tretjih državah predstavljajo manj kot 10 % skupnega zneska sredstev in zunajbilančnih postavk podrejene institucije.“.

| 6. | Stran 34, novi člen 72e, odstavek 4, prvi pododstavek, definicije: |
| --- | --- |

6.

Stran 34, novi člen 72e, odstavek 4, prvi pododstavek, definicije:

besedilo:

| „LPi | = | znesek postavk kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija; |
| --- | --- | --- |
| β | = | odstotek kapitalskih instrumentov in postavk kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena oseba; |
| Oi | = | znesek kapitala podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom; |
| Li | = | znesek kvalificiranih obveznosti podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom; |
| ri | = | količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s točko (a) člena 92a(1) te uredbe in členom 45d Direktive 2014/59/EU in“ |

„LPi

=

znesek postavk kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija;

β

=

odstotek kapitalskih instrumentov in postavk kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena oseba;

Oi

=

znesek kapitala podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom;

Li

=

znesek kvalificiranih obveznosti podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom;

ri

=

količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s točko (a) člena 92a(1) te uredbe in členom 45d Direktive 2014/59/EU in“

se glasi:

| „LPi | = | znesek postavk instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija; |
| --- | --- | --- |
| β | = | odstotek kapitalskih instrumentov in postavk instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena oseba, izračunanih kot:



  ; |
| Oi | = | znesek kapitala podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom; |
| Li | = | znesek kvalificiranih obveznosti podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom; |
| ri | = | količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s točko (a) člena 92a(1) te uredbe in točko (a) prvega pododstavka člena 45c(3) Direktive 2014/59/EU in“. |

„LPi

=

znesek postavk instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija;

β

=

odstotek kapitalskih instrumentov in postavk instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena oseba, izračunanih kot:

Image 1
  ;

Oi

=

znesek kapitala podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom;

Li

=

znesek kvalificiranih obveznosti podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom;

ri

=

količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s točko (a) člena 92a(1) te uredbe in točko (a) prvega pododstavka člena 45c(3) Direktive 2014/59/EU in“.

| 7. | Stran 37, člen 1, točka 35: |
| --- | --- |

7.

Stran 37, člen 1, točka 35:

besedilo:

| „(35) | v členu 76 se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

  ‚1.   Institucije lahko za namene točke (a) člena 42, točke (a) člena 45, točke (a) člena 57, točke (a) člena 59, točke (a) člena 67, točke (a) člena 69 in točke (a) člena 72h znesek dolge pozicije v kapitalskem instrumentu zmanjšajo za del indeksa, ki ga predstavlja ista varovana osnovna izpostavljenost, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
  [...]


  2.   Če je pristojni organ izdal predhodno dovoljenje, lahko institucija uporabi konservativno oceno osnovne izpostavljenosti institucije do instrumentov, vključenih v indekse, kot alternativo izračunu svoje izpostavljenosti do postavk iz ene ali več naslednjih točk:
  [...]‘
  “ |
| --- | --- |

„(35)

v členu 76 se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

‚1.   Institucije lahko za namene točke (a) člena 42, točke (a) člena 45, točke (a) člena 57, točke (a) člena 59, točke (a) člena 67, točke (a) člena 69 in točke (a) člena 72h znesek dolge pozicije v kapitalskem instrumentu zmanjšajo za del indeksa, ki ga predstavlja ista varovana osnovna izpostavljenost, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

[...]

2.   Če je pristojni organ izdal predhodno dovoljenje, lahko institucija uporabi konservativno oceno osnovne izpostavljenosti institucije do instrumentov, vključenih v indekse, kot alternativo izračunu svoje izpostavljenosti do postavk iz ene ali več naslednjih točk:

[...]‘
  “

se glasi:

| „(35) | v členu 76, naslov in odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

  ‚Člen 76
  Deleži kapitalskih instrumentov in obveznosti v indeksu

  1.   Institucije lahko za namene točke (a) člena 42, točke (a) člena 45, točke (a) člena 57, točke (a) člena 59, točke (a) člena 67, točke (a) člena 69, točke (a) člena 72f in točke (a) člena 72h znesek dolge pozicije v kapitalskem instrumentu ali v obveznosti zmanjšajo za del indeksa, ki ga predstavlja ista varovana osnovna izpostavljenost, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
  [...]


  2.   Če je pristojni organ izdal predhodno dovoljenje, lahko institucija uporabi konservativno oceno osnovne izpostavljenosti institucije do kapitalskih instrumentov ali obveznosti, vključenih v indekse, kot alternativo izračunu svoje izpostavljenosti do postavk iz ene ali več naslednjih točk:
  [...]‘
  “. |
| --- | --- |

„(35)

v členu 76, naslov in odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

‚Člen 76

Deleži kapitalskih instrumentov in obveznosti v indeksu

1.   Institucije lahko za namene točke (a) člena 42, točke (a) člena 45, točke (a) člena 57, točke (a) člena 59, točke (a) člena 67, točke (a) člena 69, točke (a) člena 72f in točke (a) člena 72h znesek dolge pozicije v kapitalskem instrumentu ali v obveznosti zmanjšajo za del indeksa, ki ga predstavlja ista varovana osnovna izpostavljenost, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

[...]

2.   Če je pristojni organ izdal predhodno dovoljenje, lahko institucija uporabi konservativno oceno osnovne izpostavljenosti institucije do kapitalskih instrumentov ali obveznosti, vključenih v indekse, kot alternativo izračunu svoje izpostavljenosti do postavk iz ene ali več naslednjih točk:

[...]‘
  “.

| 8. | Stran 38, nadomeščen člen 78, odstavek 1, drugi pododstavek, četrti stavek: |
| --- | --- |

8.

Stran 38, nadomeščen člen 78, odstavek 1, drugi pododstavek, četrti stavek:

besedilo:

„Pri instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala navedeni vnaprej določeni znesek ne presega 3 % zneska zadevne izdaje in ne presega 10 % zneska, za katerega navadni lastniški temeljni kapital presega vsoto kapitalskih zahtev navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določenih v tej uredbi ter direktivah 2013/36/EU in 2014/59/EU, v obsegu, ki ga pristojni organ oceni kot potrebnega.“

se glasi:

„Pri instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala navedeni vnaprej določeni znesek ne presega 3 % zneska zadevne izdaje in ne presega 10 % zneska, za katerega navadni lastniški temeljni kapital presega vsoto kapitalskih zahtev navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določenih v tej uredbi ter direktivah 2013/36/EU in 2014/59/EU, in obseg, ki ga pristojni organ oceni kot potrebnega.“.

| 9. | Stran 42, nadomeščen člen 82: |
| --- | --- |

9.

Stran 42, nadomeščen člen 82:

besedilo:

„‚Člen 82

Kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital in kvalificirani kapital

Kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital in kvalificirani kapital zajemajo manjšinski delež, instrumente dodatnega temeljnega kapitala ali instrumente dodatnega kapitala, kot je ustrezno, ter skupaj z njimi povezani zadržani dobiček in vplačani presežek kapitala podrejene družbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| (c) | navedeni instrumenti so v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1.‘;“ |
| --- | --- |

(c)

navedeni instrumenti so v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1.‘;“

se glasi:

„‚Člen 82

Kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital in kvalificirani kapital

Kvalificirani dodatni temeljni kapital, kvalificirani temeljni kapital, kvalificirani dodatni kapital in kvalificirani kapital zajemajo manjšinski delež, instrumente dodatnega temeljnega kapitala ali instrumente dodatnega kapitala, kot je ustrezno, ter skupaj z njimi povezani vplačani presežek kapitala podrejene družbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| (c) | postavke navadnega lastniškega kapitala, postavke dodatnega temeljnega kapitala in postavke dodatnega kapitala iz uvodnega dela tega odstavka so v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1.‘;“. |
| --- | --- |

(c)

postavke navadnega lastniškega kapitala, postavke dodatnega temeljnega kapitala in postavke dodatnega kapitala iz uvodnega dela tega odstavka so v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi poglavja 2 naslova II dela 1.‘;“.

| 10. | Stran 43, novi člen 92a, odstavek 1, uvodni stavek: |
| --- | --- |

10.

Stran 43, novi člen 92a, odstavek 1, uvodni stavek:

besedilo:

„1.   V skladu s členoma 93 in 94 ter izjemami iz odstavka 2 tega člena institucije, ki so določene kot subjekti v postopku reševanja in so GSPI ali del GSPI, vedno izpolnjujejo naslednji zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti:“

se glasi:

„1.   V skladu s členoma 93 in 94 ter izjemami iz odstavka 2 tega člena institucije, ki so določene kot subjekti v postopku reševanja in so GSPI, vedno izpolnjujejo naslednji zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti:“.

| 11. | Stran 44, novi člen 92a, odstavek 3: |
| --- | --- |

11.

Stran 44, novi člen 92a, odstavek 3:

besedilo:

„3.   Kadar celotni znesek, ki je rezultat uporabe zahteve iz točke (a) odstavka 1 tega člena pri vsakem subjektu v postopku reševanja v okviru iste GSPI, presega zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, izračunano v skladu s členom 12a te uredbe, lahko organ za reševanje EU nadrejene institucije po posvetovanju z drugimi zadevnimi organi za reševanje ukrepa v skladu s členom 45d(4) ali 45h(1) Direktive 2014/59/EU.“

se glasi:

„3.   Kadar celotni znesek, ki je rezultat uporabe zahteve iz točke (a) odstavka 1 tega člena pri vsakem subjektu v postopku reševanja v okviru iste GSPI, presega zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, izračunano v skladu s členom 12a te uredbe, lahko organ za reševanje EU nadrejene institucije po posvetovanju z drugimi zadevnimi organi za reševanje ukrepa v skladu s členom 45d(4) ali 45h(2) Direktive 2014/59/EU.“.

| 12. | Stran 68, novi člen 279a, odstavek 1, točka (a), definicije: |
| --- | --- |

12.

Stran 68, novi člen 279a, odstavek 1, točka (a), definicije:

besedilo:

| „T | = | datum izteka opcije; za opcije, ki se jih lahko izvrši le na en datum v prihodnosti, je datum izteka enak temu datumu; za opcije, ki se jih lahko izvrši na več datumov v prihodnosti, je datum izteka enak najpoznejšemu od teh datumov; datum izteka se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh in“ |
| --- | --- | --- |

„T

=

datum izteka opcije; za opcije, ki se jih lahko izvrši le na en datum v prihodnosti, je datum izteka enak temu datumu; za opcije, ki se jih lahko izvrši na več datumov v prihodnosti, je datum izteka enak najpoznejšemu od teh datumov; datum izteka se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh in“

se glasi:

| „T | = | obdobje med datumom izteka opcije (Texp) in datumom poročanja; za opcije, ki se jih lahko izvrši le na en datum v prihodnosti, je Texp enak temu datumu; za opcije, ki se jih lahko izvrši na več datumov v prihodnosti, je Texp enak najpoznejšemu od teh datumov; T se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh in“. |
| --- | --- | --- |

„T

=

obdobje med datumom izteka opcije (Texp) in datumom poročanja; za opcije, ki se jih lahko izvrši le na en datum v prihodnosti, je Texp enak temu datumu; za opcije, ki se jih lahko izvrši na več datumov v prihodnosti, je Texp enak najpoznejšemu od teh datumov; T se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh in“.

| 13. | Stran 70, novi člen 279b, odstavek 1, točka (a), formula: |
| --- | --- |

13.

Stran 70, novi člen 279b, odstavek 1, točka (a), formula:

besedilo:

„

Image 2

pri čemer je:

| R | = | nadzorniška diskontna stopnja; R = 5 % |
| --- | --- | --- |
| S | = | obdobje med datumom začetka posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh; in |
| E | = | obdobje med datumom konca posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh.“ |

R

=

nadzorniška diskontna stopnja; R = 5 %

S

=

obdobje med datumom začetka posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh; in

E

=

obdobje med datumom konca posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh.“

se glasi:

„

Image 3

pri čemer je:

| R | = | nadzorniška diskontna stopnja; E = 5 % |
| --- | --- | --- |
| S | = | obdobje med datumom začetka posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh; |
| E | = | obdobje med datumom konca posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh; in |
| EnoPoslovnoLeto | = | eno leto, ki se izrazi v delovnih dneh z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh.“. |

R

=

nadzorniška diskontna stopnja; E = 5 %

S

=

obdobje med datumom začetka posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh;

E

=

obdobje med datumom konca posla in datumom poročanja, ki se izrazi v letih z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh; in

EnoPoslovnoLeto

=

eno leto, ki se izrazi v delovnih dneh z uporabo relevantnega dogovora o delovnih dneh.“.

| 14. | Stran 73, novi člen 280a, odstavek 3, formula: |
| --- | --- |

14.

Stran 73, novi člen 280a, odstavek 3, formula:

besedilo:

„

Image 4

“

se glasi:

„

Image 5

“.

| 15. | Stran 75, novi člen 280c, odstavek 3, formula: |
| --- | --- |

15.

Stran 75, novi člen 280c, odstavek 3, formula:

besedilo:

„

Image 6

“

se glasi:

„

Image 7

“.

| 16. | Stran 77, novi člen 280d, odstavek 3, formula: |
| --- | --- |

16.

Stran 77, novi člen 280d, odstavek 3, formula:

besedilo:

„

Image 8

“

se glasi:

„

Image 9

“.

| 17. | Stran 77, novi člen 280d, odstavek 4, formula: |
| --- | --- |

17.

Stran 77, novi člen 280d, odstavek 4, formula:

besedilo:

„

Image 10

“

se glasi:

„

Image 11

“.

| 18. | Stran 78, novi člen 280e, odstavek 1, formula |
| --- | --- |

18.

Stran 78, novi člen 280e, odstavek 1, formula

besedilo:

„

Image 12

“

se glasi:

„

Image 13

“.

| 19. | Stran 78, novi člen 280e, odstavek 4, formula: |
| --- | --- |

19.

Stran 78, novi člen 280e, odstavek 4, formula:

besedilo:

„

Image 14

“

se glasi:

„

Image 15

“.

| 20. | Stran 78, novi člen 280e, odstavek 5, definicije: |
| --- | --- |

20.

Stran 78, novi člen 280e, odstavek 5, definicije:

besedilo:

| „ | = | nadzorniški faktor, ki se uporablja za vrsto blagovne reference ‚k‘. Če vrsta blagovne reference ‚k‘ ustreza poslom, dodeljenim v niz varovanj iz točke (e)(i) člena 277a(1), je



  – razen pri poslih, povezanih z električno energijo – enak 18 %; pri poslih, povezanih z električno energijo, je



  enak 40 %; in“ |
| --- | --- | --- |

Image 16

=

Image 17

Image 18

se glasi:

| „ | = | nadzorniški faktor, ki se uporablja za vrsto blagovne reference ‚k‘. Če vrsta blagovne reference ‚k‘ ustreza poslom, dodeljenim v niz varovanj iz točke (e) člena 277a(1), je



  – razen pri poslih, povezanih z električno energijo, – enak 18 %; pri poslih, povezanih z električno energijo, je



  enak 40 %; in“. |
| --- | --- | --- |

Image 19

=

Image 20

Image 21

| 21. | Stran 89, novi člen 325a, odstavek 2, točka (c): |
| --- | --- |

21.

Stran 89, novi člen 325a, odstavek 2, točka (c):

besedilo:

| „(c) | vse pozicije razen pozicij iz točke (b) se vrednotijo po njihovih tržnih vrednostih na navedeni datum; če tržna vrednost pozicije na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost za pozicijo na ta datum; če poštena in tržna vrednost pozicije na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost;“ |
| --- | --- |

„(c)

vse pozicije razen pozicij iz točke (b) se vrednotijo po njihovih tržnih vrednostih na navedeni datum; če tržna vrednost pozicije na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost za pozicijo na ta datum; če poštena in tržna vrednost pozicije na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost;“

se glasi:

| „(c) | vse pozicije razen pozicij iz točke (b) se vrednotijo po njihovih tržnih vrednostih na navedeni datum; če tržna vrednost pozicije iz trgovalne knjige na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost za pozicijo iz trgovalne knjige na ta datum; če poštena in tržna vrednost pozicije iz trgovalne knjige na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost;“. |
| --- | --- |

„(c)

vse pozicije razen pozicij iz točke (b) se vrednotijo po njihovih tržnih vrednostih na navedeni datum; če tržna vrednost pozicije iz trgovalne knjige na dani datum ni na voljo, institucije uporabijo pošteno vrednost za pozicijo iz trgovalne knjige na ta datum; če poštena in tržna vrednost pozicije iz trgovalne knjige na dani datum nista na voljo, institucije za to pozicijo uporabijo zadnjo razpoložljivo tržno ali pošteno vrednost;“.

| 22. | Stran 93, novi člen 325f, odstavek 8, definicije: |
| --- | --- |

22.

Stran 93, novi člen 325f, odstavek 8, definicije:

besedilo:

„Sb = ∑k WSk za vse dejavnike tveganja v skupini b in Sc = ∑k WSk v skupini c; kadar te vrednosti za Sb in Sc privedejo do negativnega števila za skupno vsoto
  Image 22
  , institucija izračuna za razred tveganj specifične kapitalske zahteve za delta ali vega tveganji z uporabo alternativne specifikacije, pri čemer je“

se glasi:

„Sb = ∑k WSk za vse dejavnike tveganja v skupini b in Sc = ∑k WSk v skupini c; kadar te vrednosti za Sb in Sc privedejo do negativnega števila za skupno vsoto
  Image 23
  , institucija izračuna za razred tveganj specifične kapitalske zahteve za delta ali vega tveganji z uporabo alternativne specifikacije, pri čemer je“.

| 23. | Stran 100, novi člen 325r, odstavek 4, definicije: |
| --- | --- |

23.

Stran 100, novi člen 325r, odstavek 4, definicije:

besedilo:

| „Vi (.) | = | tržna vrednost instrumenta i kot funkcija dejavnika tveganja k; in“ |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

tržna vrednost instrumenta i kot funkcija dejavnika tveganja k; in“

se glasi:

| „Vi (.) | = | funkcija določanja cen instrumenta i; in“. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

funkcija določanja cen instrumenta i; in“.

| 24. | Stran 100, novi člen 325r, odstavek 5, definicije: |
| --- | --- |

24.

Stran 100, novi člen 325r, odstavek 5, definicije:

besedilo:

| „Vi (.) | = | tržna vrednost instrumenta i kot funkcija dejavnika tveganja k; in“ |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

tržna vrednost instrumenta i kot funkcija dejavnika tveganja k; in“

se glasi:

| „Vi (.) | = | funkcija določanja cen instrumenta i; in“. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

funkcija določanja cen instrumenta i; in“.

| 25. | Stran 101, novi člen 325s, odstavek 1, formula: |
| --- | --- |

25.

Stran 101, novi člen 325s, odstavek 1, formula:

besedilo:

„

Image 24

“

se glasi:

„

Image 25

“.

| 26. | Stran 104, novi člen 325w, odstavek 1, opredelitve: |
| --- | --- |

26.

Stran 104, novi člen 325w, odstavek 1, opredelitve:

besedilo:

| „Vnotional | = | hipotetični znesek instrumenta; |
| --- | --- | --- |
| P&Llong | = | element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja dolga izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim; in |
| Adjustmentlong | = | znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta izguba institucije v primeru neplačila povečala ali zmanjšala glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; povečanja se vnesejo v Adjustmentlong s pozitivnim predznakom, zmanjšanja pa z negativnim.“ |

„Vnotional

=

hipotetični znesek instrumenta;

P&Llong

=

element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja dolga izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim; in

Adjustmentlong

=

znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta izguba institucije v primeru neplačila povečala ali zmanjšala glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; povečanja se vnesejo v Adjustmentlong s pozitivnim predznakom, zmanjšanja pa z negativnim.“

se glasi:

| „Vnotional | = | hipotetični znesek instrumenta, iz katerega nastane izpostavljenost; |
| --- | --- | --- |
| P&Llong | = | element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja dolga izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa se vnesejo v formulo z negativnim predznakom; in |
| Adjustmentlong | = | kadar je finančni instrument, iz katerega nastane izpostavljenost, izvedeni finančni instrument, znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta izguba institucije v primeru neplačila povečala ali zmanjšala glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; povečanja se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, zmanjšanja pa se vnesejo v formulo z negativnim predznakom.“. |

„Vnotional

=

hipotetični znesek instrumenta, iz katerega nastane izpostavljenost;

P&Llong

=

element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja dolga izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa se vnesejo v formulo z negativnim predznakom; in

Adjustmentlong

=

kadar je finančni instrument, iz katerega nastane izpostavljenost, izvedeni finančni instrument, znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta izguba institucije v primeru neplačila povečala ali zmanjšala glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; povečanja se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, zmanjšanja pa se vnesejo v formulo z negativnim predznakom.“.

| 27. | Stran 104, novi člen 325w, odstavek 2, opredelitve: |
| --- | --- |

27.

Stran 104, novi člen 325w, odstavek 2, opredelitve:

besedilo:

| „Vnotional | = | hipotetični znesek instrumenta, ki se v formulo vnese z negativnim predznakom;
  [...] |
| --- | --- | --- |
| Adjustmentshort | = | znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta dobiček institucije v primeru neplačila povečal ali zmanjšal glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; zmanjšanja se vnesejo v Adjustmentshort s pozitivnim predznakom, povečanja pa z negativnim.“ |

„Vnotional

=

hipotetični znesek instrumenta, ki se v formulo vnese z negativnim predznakom;

[...]

Adjustmentshort

=

znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta dobiček institucije v primeru neplačila povečal ali zmanjšal glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; zmanjšanja se vnesejo v Adjustmentshort s pozitivnim predznakom, povečanja pa z negativnim.“

se glasi:

| „Vnotional | = | hipotetični znesek instrumenta, iz katerega nastane izpostavljenost, ki se v formulo vnese z negativnim predznakom;
  [...] |
| --- | --- | --- |
| Adjustmentshort | = | kadar je finančni instrument, iz katerega nastane izpostavljenost, izvedeni finančni instrument, znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta dobiček institucije v primeru neplačila povečal ali zmanjšal glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; zmanjšanja se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, povečanja pa z negativnim.“. |

„Vnotional

=

hipotetični znesek instrumenta, iz katerega nastane izpostavljenost, ki se v formulo vnese z negativnim predznakom;

[...]

Adjustmentshort

=

kadar je finančni instrument, iz katerega nastane izpostavljenost, izvedeni finančni instrument, znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta dobiček institucije v primeru neplačila povečal ali zmanjšal glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; zmanjšanja se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, povečanja pa z negativnim.“.

| 28. | Stran 104, novi člen 325w, odstavek 4: |
| --- | --- |

28.

Stran 104, novi člen 325w, odstavek 4:

besedilo:

„4.   Za namen izračunov iz odstavkov 1 in 2 se hipotetični zneski določijo na naslednji način:

| (a) | pri dolžniških instrumentih je hipotetični znesek nominalna vrednost dolžniškega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

pri dolžniških instrumentih je hipotetični znesek nominalna vrednost dolžniškega instrumenta;

| (b) | pri izvedenih finančnih instrumentih na dolžniške vrednostne papirje je hipotetični znesek hipotetični znesek izvedenega finančnega instrumenta.“ |
| --- | --- |

(b)

pri izvedenih finančnih instrumentih na dolžniške vrednostne papirje je hipotetični znesek hipotetični znesek izvedenega finančnega instrumenta.“

se glasi:

„4.   Za namen izračunov iz odstavkov 1 in 2 se hipotetični zneski določijo na naslednji način:

| (a) | pri obveznicah je hipotetični znesek nominalna vrednost obveznice; |
| --- | --- |

(a)

pri obveznicah je hipotetični znesek nominalna vrednost obveznice;

| (b) | pri prodanih prodajnih opcijah na obveznice je hipotetični znesek hipotetični znesek opcije, pri kupljeni nakupni opciji obveznice je hipotetični znesek 0.“. |
| --- | --- |

(b)

pri prodanih prodajnih opcijah na obveznice je hipotetični znesek hipotetični znesek opcije, pri kupljeni nakupni opciji obveznice je hipotetični znesek 0.“.

| 29. | Stran 104, novi člen 325w, odstavek 5: |
| --- | --- |

29.

Stran 104, novi člen 325w, odstavek 5:

besedilo:

„5.   Za izpostavljenosti iz naslova lastniških finančnih instrumentov institucije ne uporabijo formul iz odstavkov 1 in 2, temveč bruto zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila izračunajo na naslednji način:

| | JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

pri čemer je:

| JTDlong | = | bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |
| JTDshort | = | bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti; |
| V | = | poštena vrednost lastniškega finančnega instrumenta oziroma, v primeru lastniških izvedenih finančnih instrumentov, poštena vrednost osnovnega lastniškega finančnega instrumenta.“ |

JTDlong

=

bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti;

JTDshort

=

bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti;

V

=

poštena vrednost lastniškega finančnega instrumenta oziroma, v primeru lastniških izvedenih finančnih instrumentov, poštena vrednost osnovnega lastniškega finančnega instrumenta.“

se glasi:

„5.   Za izpostavljenosti iz naslova lastniških finančnih instrumentov institucije ne uporabijo formul iz odstavkov 1 in 2, temveč bruto zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila izračunajo na naslednji način:

| | JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

pri čemer je:

| JTDlong | = | bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | hipotetični znesek finančnega instrumenta, iz katerega nastane izpostavljenost; hipotetični znesek je poštena vrednost kapitala za denarne lastniške finančne instrumente; za formulo JTDshort, se hipotetični znesek finančnega instrumenta vnese v formulo z negativnim predznakom; |
| P&Llong | = | element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja dolga izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim; |
| Adjustmentlong | = | znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta izguba institucije v primeru neplačila povečala ali zmanjšala glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; povečanja se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, zmanjšanja pa z negativnim; |
| JTDshort | = | bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti; |
| P&Lshort | = | element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja kratka izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim; in |
| Adjustmentshort | = | znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta dobiček institucije v primeru neplačila povečal ali zmanjšal glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; zmanjšanja se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, povečanja pa z negativnim.“. |

JTDlong

=

bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za dolge izpostavljenosti;

Vnotional

=

hipotetični znesek finančnega instrumenta, iz katerega nastane izpostavljenost; hipotetični znesek je poštena vrednost kapitala za denarne lastniške finančne instrumente; za formulo JTDshort, se hipotetični znesek finančnega instrumenta vnese v formulo z negativnim predznakom;

P&Llong

=

element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja dolga izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim;

Adjustmentlong

=

znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta izguba institucije v primeru neplačila povečala ali zmanjšala glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; povečanja se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, zmanjšanja pa z negativnim;

JTDshort

=

bruto znesek skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za kratke izpostavljenosti;

P&Lshort

=

element, ki upošteva dobičke in izgube, ki jih je institucija že obračunala zaradi sprememb poštene vrednosti instrumenta, iz katerega izhaja kratka izpostavljenost; dobički se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, izgube pa z negativnim; in

Adjustmentshort

=

znesek, za katerega bi se zaradi strukture izvedenega finančnega instrumenta dobiček institucije v primeru neplačila povečal ali zmanjšal glede na polno izgubo osnovnega instrumenta; zmanjšanja se vnesejo v formulo s pozitivnim predznakom, povečanja pa z negativnim.“.

| 30. | Stran 105, novi člen 325w, odstavek 8, prvi pododstavek, točka (a): |
| --- | --- |

30.

Stran 105, novi člen 325w, odstavek 8, prvi pododstavek, točka (a):

besedilo:

| „(a) | kako institucije izračunajo zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za različne vrste instrumentov v skladu s tem členom;“ |
| --- | --- |

„(a)

kako institucije izračunajo zneske skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila za različne vrste instrumentov v skladu s tem členom;“

se glasi:

| „(a) | kako institucije določijo komponente P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong in Adjustmentshort pri izračunu JTD zneskov za različne vrste instrumentov v skladu s tem členom;“. |
| --- | --- |

„(a)

kako institucije določijo komponente P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong in Adjustmentshort pri izračunu JTD zneskov za različne vrste instrumentov v skladu s tem členom;“.

long

short

long

short

| 31. | Stran 109, novi člen 325ad, odstavek 4, formula: |
| --- | --- |

31.

Stran 109, novi člen 325ad, odstavek 4, formula:

besedilo:

„

Image 26

“

se glasi:

„

Image 27

“.

| 32. | Stran 121, člen 325ay, odstavek 1, uvodni del: |
| --- | --- |

32.

Stran 121, člen 325ay, odstavek 1, uvodni del:

besedilo:

„1.   Korelacijski parameter rkl se med občutljivostmi na vega tveganje v isti skupini razreda splošnega obrestnega tveganja določi na naslednji način:“

se glasi:

„1.   Korelacijski parameter ρkl se med občutljivostmi na vega tveganje v isti skupini razreda splošnega obrestnega tveganja določi na naslednji način:“.

| 33. | Stran 124, novi člen 325bb, odstavek 1, uvodni del: |
| --- | --- |

33.

Stran 124, novi člen 325bb, odstavek 1, uvodni del:

besedilo:

„1.   Institucije izračunajo mero tveganja pričakovanega primanjkljaja iz točke (a) člena 325ba(1) za kateri koli dani datum ‚t‘ in za kateri koli dani portfelj pozicij iz trgovalne knjige na naslednji način:“

se glasi:

„1.   Institucije izračunajo mero tveganja pričakovanega primanjkljaja iz točke (a) člena 325ba(1) za kateri koli dani datum ‚t‘ in za kateri koli dani portfelj pozicij iz trgovalne knjige in pozicij iz netrgovalne knjige, za katere obstaja valutno ali blagovno tveganje na naslednji način:“.

| 34. | Stran 125, novi člen 325bc, odstavek 1, točka (c), uvodni del: |
| --- | --- |

34.

Stran 125, novi člen 325bc, odstavek 1, točka (c), uvodni del:

besedilo:

| „(c) | institucija za dani portfelj pozicij iz trgovalne knjige izračuna mero delnega pričakovanega primanjkljaja ob času ‚t‘ v skladu z naslednjo formulo:




  “ |
| --- | --- |

„(c)

institucija za dani portfelj pozicij iz trgovalne knjige izračuna mero delnega pričakovanega primanjkljaja ob času ‚t‘ v skladu z naslednjo formulo:

Image 28

  “

se glasi:

| „(c) | institucija za dani portfelj pozicij iz trgovalne knjige in pozicij iz netrgovalne knjige, za katere obstaja valutno ali blagovno tveganje, izračuna mero delnega pričakovanega primanjkljaja ob času ‚t‘ v skladu z naslednjo formulo:




  “. |
| --- | --- |

„(c)

institucija za dani portfelj pozicij iz trgovalne knjige in pozicij iz netrgovalne knjige, za katere obstaja valutno ali blagovno tveganje, izračuna mero delnega pričakovanega primanjkljaja ob času ‚t‘ v skladu z naslednjo formulo:

Image 29

  “.

| 35. | Stran 127, novi člen 325bd, odstavek 4, uvodni del: |
| --- | --- |

35.

Stran 127, novi člen 325bd, odstavek 4, uvodni del:

besedilo:

„4.   Za izračun mer delnih pričakovanih primanjkljajev v skladu s točko (c) člena 325bc(1) se dejansko obdobje likvidnosti danega dejavnika tveganja, primernega za modeliranje, dane pozicije v trgovalni knjigi izračuna na naslednji način:“

se glasi:

„4.   Za izračun mer delnih pričakovanih primanjkljajev v skladu s točko (c) člena 325bc(1) se dejansko obdobje likvidnosti danega dejavnika tveganja, primernega za modeliranje, dane pozicije v trgovalni knjigi knjige in pozicije v netrgovalni knjigi, za katere obstaja valutno ali blagovno tveganje izračuna na naslednji način:“.

| 36. | Stran 148, nadomeščen člen 411, točka 4: |
| --- | --- |

36.

Stran 148, nadomeščen člen 411, točka 4:

besedilo:

| „(4) | ‚posrednik pri vlogah‘ pomeni fizično osebo ali podjetje, ki v zameno za plačilo pri kreditnih institucijah polaga vloge tretjih oseb, vključno z vlogami na drobno in vlogami podjetij, razen vlog finančnih institucij;“ |
| --- | --- |

„(4)

‚posrednik pri vlogah‘ pomeni fizično osebo ali podjetje, ki v zameno za plačilo pri kreditnih institucijah polaga vloge tretjih oseb, vključno z vlogami na drobno in vlogami podjetij, razen vlog finančnih institucij;“

se glasi:

| „(4) | ‚posrednik pri vlogah‘ pomeni fizično osebo ali podjetje, ki v zameno za plačilo pri kreditnih institucijah polaga vloge tretjih oseb, vključno z vlogami na drobno in vlogami podjetij, razen vlog finančnih strank;“. |
| --- | --- |

„(4)

‚posrednik pri vlogah‘ pomeni fizično osebo ali podjetje, ki v zameno za plačilo pri kreditnih institucijah polaga vloge tretjih oseb, vključno z vlogami na drobno in vlogami podjetij, razen vlog finančnih strank;“.

| 37. | Stran 158, novi člen 428k, odstavek 3, uvodni del: |
| --- | --- |

37.

Stran 158, novi člen 428k, odstavek 3, uvodni del:

besedilo:

„3.   Za naslednje obveznosti se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %:“

se glasi:

„3.   Za naslednje obveznosti in postavke kapitala ali kapitalske instrumente se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %:“.

| 38. | Stran 159, novi člen 428l, uvodni del: |
| --- | --- |

38.

Stran 159, novi člen 428l, uvodni del:

besedilo:

„Za naslednje obveznosti se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 50 %:“

se glasi:

„Za naslednje obveznosti in postavke kapitala ali kapitalske instrumente se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 50 %:“.

| 39. | Stran 159, novi člen 428l, točka (d): |
| --- | --- |

39.

Stran 159, novi člen 428l, točka (d):

besedilo:

| „(d) | vse druge obveznosti s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, ki niso navedene v členih 428m, 428n in 428o.“ |
| --- | --- |

„(d)

vse druge obveznosti s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, ki niso navedene v členih 428m, 428n in 428o.“

se glasi:

| „(d) | vse druge obveznosti in postavke kapitala ali kapitalske instrumente s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, ki niso navedene v členih 428m, 428n in 428o.“. |
| --- | --- |

„(d)

vse druge obveznosti in postavke kapitala ali kapitalske instrumente s preostalo zapadlostjo najmanj šest mesecev, vendar manj kot eno leto, ki niso navedene v členih 428m, 428n in 428o.“.

| 40. | Stran 169, novi člen 428al, odstavek 3, uvodni del: |
| --- | --- |

40.

Stran 169, novi člen 428al, odstavek 3, uvodni del:

besedilo:

„Za naslednje obveznosti se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %:“

se glasi:

„Za naslednje obveznosti in kapitalske postavke ali instrument, se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 0 %:“.

| 41. | Stran 169, novi člen 428am, uvodni del: |
| --- | --- |

41.

Stran 169, novi člen 428am, uvodni del:

besedilo:

„Za naslednje obveznosti se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 50 %:“

se glasi:

„Za naslednje obveznosti in kapitalske postavke ali instrumente se uporablja faktor razpoložljivega stabilnega financiranja v višini 50 %:“.

| 42. | Stran 169, novi člen 428am, točka (b): |
| --- | --- |

42.

Stran 169, novi člen 428am, točka (b):

besedilo:

| „(b) | obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:“ |
| --- | --- |

„(b)

obveznosti s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:“

se glasi:

| „(b) | obveznosti in kapitalske postavke ali instrumente s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:“. |
| --- | --- |

„(b)

obveznosti in kapitalske postavke ali instrumente s preostalo zapadlostjo manj kot eno leto, ki jih zagotovijo:“.

| 43. | Stran 175, nadomeščen člen 429, odstavek 5, prvi pododstavek, točka (a): |
| --- | --- |

43.

Stran 175, nadomeščen člen 429, odstavek 5, prvi pododstavek, točka (a):

besedilo:

| „(a) | izvedeni finančni instrument, ki se v skladu s točko (d) odstavka 4 šteje za zunajbilančno postavko, vendar se v skladu z veljavnim računovodskim okvirom obravnava kot izvedeni finančni instrument, se obravnava tako, kot je določeno v navedeni točki;“ |
| --- | --- |

„(a)

izvedeni finančni instrument, ki se v skladu s točko (d) odstavka 4 šteje za zunajbilančno postavko, vendar se v skladu z veljavnim računovodskim okvirom obravnava kot izvedeni finančni instrument, se obravnava tako, kot je določeno v navedeni točki;“

se glasi:

| „(a) | zunajbilančna postavka v skladu s točko (d) odstavka 4, ki se v skladu z veljavnim računovodskim okvirom obravnava kot izvedeni finančni instrument, se obravnava kot je določeno v točki (b) navedenega odstavka;“. |
| --- | --- |

„(a)

zunajbilančna postavka v skladu s točko (d) odstavka 4, ki se v skladu z veljavnim računovodskim okvirom obravnava kot izvedeni finančni instrument, se obravnava kot je določeno v točki (b) navedenega odstavka;“.

| 44. | Stran 178, novi člen 429a, odstavek 2, tretji pododstavek: |
| --- | --- |

44.

Stran 178, novi člen 429a, odstavek 2, tretji pododstavek:

besedilo:

„Za namene točk (d) in (e) prvega odstavka in brez poseganja v pravila Unije za državne pomoči ter [...]“

se glasi:

„Za namene točk (d) in (e) odstavka 1 in brez poseganja v pravila Unije za državne pomoči ter [...]“.

| 45. | Stran 209, novi člen 461a, prvi odstavek: |
| --- | --- |

45.

Stran 209, novi člen 461a, prvi odstavek:

besedilo:

„Za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b(1) se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 462, za spremembo te uredbe z uvedbo tehničnih prilagoditev v členih 325e, 325g do 325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap do 325at, 325av in 325ax in z določitvijo [...]“

se glasi:

„Za namene zahtev glede poročanja iz člena 430b(1) se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 462, za spremembo te uredbe z uvedbo tehničnih prilagoditev v členih 325e, 325g do 325j, 325p, 325q, 325ae, 325ai, 325ak, 325am, 325ap do 325at, 325av in 325ax in z določitvijo [...]“.

| 46. | Stran 209, nadomeščen člen 462: |
| --- | --- |

46.

Stran 209, nadomeščen člen 462:

besedilo:

„[...]

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 244(6) in 245(6), členov 456 do 460 ter člena 461a se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 28. junija 2013.

3.   Prenos pooblastila iz členov 244(6) in 245(6), členov 456 do 460 ter člena 461a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

[...]

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 244(6) in 245(6), členov 456 do 460 ter člena 461a, začne veljati le [...]“

se glasi:

„[...]

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 244(6) in 245(6), členov 456, 457, 459, 460 ter 461a se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 28. junija 2013.

3.   Prenos pooblastila iz členov 244(6) in 245(6), členov 456, 457, 459, 460 ter 461a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

[...]

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 244(6) in 245(6), členov 456, 457, 459, 460 ter 461a, začne veljati le [...]“.

| 47. | Stran 210, zamenjan člen 494, odstavek 1, uvodni del: |
| --- | --- |

47.

Stran 210, zamenjan člen 494, odstavek 1, uvodni del:

besedilo:

„1.   Z odstopanjem od člena 92a od 27. junija 2019 do 31. decembra 2021 institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI ali del GSPI, vedno izpolnjujejo naslednji zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti:“

se glasi:

„1.   Z odstopanjem od člena 92a od 27. junija 2019 do 31. decembra 2021 institucije, določene kot subjekti v postopku reševanja, ki so GSPI, vedno izpolnjujejo naslednji zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti:“.

| 48. | Stran 211, novi člen 494a, odstavek 2, točka (a): |
| --- | --- |

48.

Stran 211, novi člen 494a, odstavek 2, točka (a):

besedilo:

| „(a) | pogoji iz člena 63(1), razen pogoja, da instrumente izda neposredno institucija;“ |
| --- | --- |

„(a)

pogoji iz člena 63(1), razen pogoja, da instrumente izda neposredno institucija;“

se glasi:

| „(a) | pogoji iz člena 63, razen pogoja, da instrumente izda neposredno institucija;“. |
| --- | --- |

„(a)

pogoji iz člena 63, razen pogoja, da instrumente izda neposredno institucija;“.

| 49. | Stran 211, novi člen 494b, odstavek 3: |
| --- | --- |

49.

Stran 211, novi člen 494b, odstavek 3:

besedilo:

„3.   Z odstopanjem od točke (a) člena 72a(1) se obveznosti, izdane pred 27. junijem 2019, štejejo za postavke kvalificiranih obveznosti, če so izpolnjeni [...]“

se glasi:

„3.   Z odstopanjem od točke (a) člena 72a(1) se obveznosti, izdane pred 27. junijem 2019, štejejo za instrumente kvalificiranih obveznosti, če so izpolnjeni [...]“.

| 50. | Stran 213, zamenjan člen 500, odstavek 1, prvi pododstavek, točka (c): |
| --- | --- |

50.

Stran 213, zamenjan člen 500, odstavek 1, prvi pododstavek, točka (c):

besedilo:

| „(c) | skupni znesek odtujenih neplačanih izpostavljenosti od datuma prve odtujitve v skladu z načrtom iz točke (a) je presegel 20 % skupnega zneska vseh ugotovljenih neplačil od datuma prve odtujitve iz točk (a) in (b).“ |
| --- | --- |

„(c)

skupni znesek odtujenih neplačanih izpostavljenosti od datuma prve odtujitve v skladu z načrtom iz točke (a) je presegel 20 % skupnega zneska vseh ugotovljenih neplačil od datuma prve odtujitve iz točk (a) in (b).“

se glasi:

| „(c) | skupni znesek neplačanih izpostavljenosti od datuma prve odtujitve v skladu z načrtom iz točke (a) je presegel 20 % neporavnanega zneska vseh neplačanih izpostavljenosti od datuma prve odtujitve iz točk (a) in (b).“ |
| --- | --- |

„(c)

skupni znesek neplačanih izpostavljenosti od datuma prve odtujitve v skladu z načrtom iz točke (a) je presegel 20 % neporavnanega zneska vseh neplačanih izpostavljenosti od datuma prve odtujitve iz točk (a) in (b).“

| 51. | Stran 213, zamenjan člen 501, odstavek 1, opredelitev pojmov: |
| --- | --- |

51.

Stran 213, zamenjan člen 501, odstavek 1, opredelitev pojmov:

besedilo:

| „E* | = | skupni znesek, ki ga MSP ali skupina povezanih strank, v katero je vključen MSP, dolguje instituciji, njenim podrejenim družbam, njenim nadrejenim osebam in drugim podrejenim družbam teh nadrejenih oseb, vključno z morebitnimi neplačanimi izpostavljenostmi, vendar brez upoštevanja dajatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami.“ |
| --- | --- | --- |

„E*

=

skupni znesek, ki ga MSP ali skupina povezanih strank, v katero je vključen MSP, dolguje instituciji, njenim podrejenim družbam, njenim nadrejenim osebam in drugim podrejenim družbam teh nadrejenih oseb, vključno z morebitnimi neplačanimi izpostavljenostmi, vendar brez upoštevanja dajatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami.“

se glasi:

„E* je katero koli od naslednjega:

| (a) | skupni znesek, ki ga MSP ali skupina povezanih strank, v katero je vključen MSP, dolguje instituciji, njenim podrejenim družbam, njenim nadrejenim osebam in drugim podrejenim družbam teh nadrejenih oseb, vključno z morebitnimi neplačanimi izpostavljenostmi, vendar brez upoštevanja dajatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek, ki ga MSP ali skupina povezanih strank, v katero je vključen MSP, dolguje instituciji, njenim podrejenim družbam, njenim nadrejenim osebam in drugim podrejenim družbam teh nadrejenih oseb, vključno z morebitnimi neplačanimi izpostavljenostmi, vendar brez upoštevanja dajatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami;

| (b) | kadar je skupni znesek iz točke (a) enak 0, je znesek dajatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami s strani MSP ali skupine povezanih strank, v katero je vključen MSP, ki so izključeni iz izračuna skupnega zneska iz navedene točke.“. |
| --- | --- |

(b)

kadar je skupni znesek iz točke (a) enak 0, je znesek dajatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami s strani MSP ali skupine povezanih strank, v katero je vključen MSP, ki so izključeni iz izračuna skupnega zneska iz navedene točke.“.

| 52. | Stran 218, člen 510, novi odstavek 8: |
| --- | --- |

52.

Stran 218, člen 510, novi odstavek 8:

besedilo:

„8.   Do 28. junija 2025 se faktorji potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo za posle iz točke (g) člena 428r(1), točke (c) člena 428s(1) in točke (b) člena 428v, zvišajo [...]“

se glasi:

„8.   Do 28. junija 2025 se faktorji potrebnega stabilnega financiranja, ki se uporabljajo za posle iz točke (g) člena 428r(1), točke (b) člena 428s(1) in točke (a) člena 428v, zvišajo [...]“.

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/47

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/955 z dne 27. maja 2021 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za uporabo Uredbe (EU) 2019/1156 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obrazci, predlogami, postopki in tehničnimi ureditvami za objave in uradna obvestila o pravilih trženja, pristojbinah in dajatvah ter za določitev informacij, ki jih je treba sporočiti za vzpostavitev in vodenje centralne zbirke podatkov o čezmejnem trženju AIS in KNPVP, ter obrazcev, predlog in postopkov za sporočanje takih informacij

(
  Uradni list Evropske unije L 211 z dne 15. junija 2021
  )

Stran 31, člen 1:

besedilo:

„Člen 1

Objava nacionalnih določb o zahtevah glede trženja

1.   Pristojni organi na svojem spletnem mestu objavijo informacije iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/1156 z uporabo predloge iz Priloge I k tej uredbi.

2.   Pristojni organi objavijo informacije iz prvega pododstavka bodisi v celoti na enotni, temu namenjeni spletni strani svojih spletnih mest bodisi na ločenih spletnih straneh, na katerih so informacije iz tega odstavka posebej navedene za alternativne investicijske sklade (AIS) in za kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP).

3.   Pristojni organi objavijo povzetke informacij iz odstavka 1 na jasen, jedrnat in lahko razumljiv način, pri čemer uporabijo predloge iz Priloge II k tej uredbi. Ti povzetki se objavijo na isti spletni strani kot informacije iz odstavka 1, in sicer na vrhu ali na dnu navedene spletne strani.“

se glasi:

„Člen 1

„Objava nacionalnih določb o zahtevah glede trženja

1.   Pristojni organi na svojem spletnem mestu objavijo informacije iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/1156 z uporabo predloge iz Priloge I k tej uredbi.

Pristojni organi objavijo informacije iz prvega pododstavka bodisi v celoti na enotni, temu namenjeni spletni strani svojih spletnih mest bodisi na ločenih spletnih straneh, na katerih so informacije iz tega odstavka posebej navedene za alternativne investicijske sklade (AIS) in za kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP).

2.   Pristojni organi objavijo povzetke informacij iz odstavka 1 na jasen, jedrnat in lahko razumljiv način, pri čemer uporabijo predloge iz Priloge II k tej uredbi. Ti povzetki se objavijo na isti spletni strani kot informacije iz odstavka 1, in sicer na vrhu ali na dnu navedene spletne strani.“.

Stran 35, Priloga I, tretja izjava o omejitvi odgovornosti:

besedilo:

„
  Izjava o omejitvi odgovornosti: V nadaljevanju je naveden seznam nacionalnih zakonov, ki bi se lahko uporabljali, vendar seznam ni izčrpen in [ime pristojnega organa] ni odgovoren za kakršno koli opustitev na tem seznamu. Nadzor nad zahtevami, ki izhajajo iz teh zakonov, ni pod pristojnostjo [ime pristojnega organa]. Pred trženjem ali vlaganjem v [KNPVP/AIS/KNPVP ali AIS] bi bilo treba oceniti, katere od teh zahtev in vseh drugih pravnih zahtev bi se lahko uporabljale. V primeru negotovosti bi morali tisti, ki tržijo ali vlagajo v KNPVP ali AIS, pridobiti neodvisno mnenje o zahtevah, ki se uporabljajo glede na njihove individualne okoliščine. “

se glasi:

„
  Izjava o omejitvi odgovornosti: V tej predlogi je naveden seznam nacionalnih zakonov, ki bi se lahko uporabljali, vendar seznam ni izčrpen in [ime pristojnega organa] ni odgovoren za kakršno koli opustitev na tem seznamu. Nadzor nad zahtevami, ki izhajajo iz teh zakonov, ni pod pristojnostjo [ime pristojnega organa]. Pred trženjem ali vlaganjem v [KNPVP/AIS/KNPVP ali AIS] bi bilo treba oceniti, katere od teh zahtev in vseh drugih pravnih zahtev bi se lahko uporabljale. V primeru negotovosti bi morali tisti, ki tržijo ali vlagajo v KNPVP ali AIS, pridobiti neodvisno mnenje o zahtevah, ki se uporabljajo glede na njihove individualne okoliščine.“.

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/49

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2021/1372 z dne 17. avgusta 2021 o spremembi Priloge IV k Uredbi (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 999/2001 v zvezi s prepovedjo krmljenja rejnih neprežvekovalcev, ki niso kožuharji, z beljakovinami, pridobljenimi iz živali

(
  Uradni list Evropske unije L 295 z dne 18. avgusta 2021
  )

Stran 15, Priloga, točka 5(a), nadomeščeni oddelek A v poglavju V Priloge IV k Uredbi (ES) št. 999/2001, odstavek 1, točki (m) in (n):

besedilo:

| „(m) | odobrenih obratov za proizvodnjo krmnih mešanic, ki v skladu s točko (b) oddelka G poglavja IV proizvajajo krmne mešanice, ki vsebujejo predelane živalske beljakovine, pridobljene iz prašičev, in so namenjene za perutnino; |
| --- | --- |

„(m)

odobrenih obratov za proizvodnjo krmnih mešanic, ki v skladu s točko (b) oddelka G poglavja IV proizvajajo krmne mešanice, ki vsebujejo predelane živalske beljakovine, pridobljene iz prašičev, in so namenjene za perutnino;

| n) | (n)odobrenih obratov za proizvodnjo krmnih mešanic, ki v skladu s točko (b) oddelka H poglavja IV proizvajajo krmne mešanice, ki vsebujejo predelane živalske beljakovine, pridobljene iz perutnine, in so namenjene za prašiče;“ |
| --- | --- |

n)

(n)odobrenih obratov za proizvodnjo krmnih mešanic, ki v skladu s točko (b) oddelka H poglavja IV proizvajajo krmne mešanice, ki vsebujejo predelane živalske beljakovine, pridobljene iz perutnine, in so namenjene za prašiče;“

se glasi:

| „(m) | odobrenih obratov za proizvodnjo krmnih mešanic, ki v skladu s točko (d) oddelka G poglavja IV proizvajajo krmne mešanice, ki vsebujejo predelane živalske beljakovine, pridobljene iz prašičev, in so namenjene za perutnino; |
| --- | --- |

„(m)

odobrenih obratov za proizvodnjo krmnih mešanic, ki v skladu s točko (d) oddelka G poglavja IV proizvajajo krmne mešanice, ki vsebujejo predelane živalske beljakovine, pridobljene iz prašičev, in so namenjene za perutnino;

| n) | odobrenih obratov za proizvodnjo krmnih mešanic, ki v skladu s točko (d) oddelka H poglavja IV proizvajajo krmne mešanice, ki vsebujejo predelane živalske beljakovine, pridobljene iz perutnine, in so namenjene za prašiče;“. |
| --- | --- |

n)

odobrenih obratov za proizvodnjo krmnih mešanic, ki v skladu s točko (d) oddelka H poglavja IV proizvajajo krmne mešanice, ki vsebujejo predelane živalske beljakovine, pridobljene iz perutnine, in so namenjene za prašiče;“.

---

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 398/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 398/50

---

Popravek Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov

(
  Uradni list Evropske unije L 60 z dne 2. marca 2013
  )

Stran 94, Priloga I „Klasifikacija vozil“, vrstica, ki se nanaša na podkategorijo „L1e-A“, stolpec „Dodatna merila za razvrstitev v podkategorije“, točka 10:

besedilo:

| „(10) | izhodna moč pomožnega pogona se zmanjšuje pri hitrosti vozila ≤ 25 km/h in“ |
| --- | --- |

„(10)

se glasi:

| „(10) | izhodna moč pomožnega pogona se prekine pri hitrosti vozila ≤ 25 km/h in“. |
| --- | --- |

„(10)

---