# Europeiska unionens L 73/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.073.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 73 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången13 mars 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.073.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 73

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången13 mars 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 av den 12 mars 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 212/2012 av den 12 mars 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/146/EU |
| | * | Rådets beslut av den 9 mars 2012 om utnämning av en litauisk ledamot och två litauiska suppleanter i Regionkommittén | 5 |
| | | 2012/147/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 9 mars 2012 om godkännande av vissa ändrade program för utrotning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser för år 2012 och om ändring av genomförandebeslut 2011/807/EU vad gäller åtgärder som berättigar till unionens finansiella stöd i program för utrotning av skrapie och unionens förskottsbetalning i program för utrotning av rabies för år 2012
  [delgivet med nr C(2012) 1406]

   (
  1
  ) | 6 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | 2012/148/EU |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 9 mars 2012 om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem | 9 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 av den 12 mars 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 212/2012 av den 12 mars 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

BESLUT

2012/146/EU

*

Rådets beslut av den 9 mars 2012 om utnämning av en litauisk ledamot och två litauiska suppleanter i Regionkommittén

5

2012/147/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 9 mars 2012 om godkännande av vissa ändrade program för utrotning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser för år 2012 och om ändring av genomförandebeslut 2011/807/EU vad gäller åtgärder som berättigar till unionens finansiella stöd i program för utrotning av skrapie och unionens förskottsbetalning i program för utrotning av rabies för år 2012
  [delgivet med nr C(2012) 1406]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 1406]

1

6

REKOMMENDATIONER

2012/148/EU

*

Kommissionens rekommendation av den 9 mars 2012 om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem

9

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till praktiska anvisningar till parterna vid tribunalen (EUT L 68 av den 7.3.2012) | 23 |

Rättelser

*

Rättelse till praktiska anvisningar till parterna vid tribunalen (EUT L 68 av den 7.3.2012)

(EUT L 68 av den 7.3.2012)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 13.3.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 211/2012

av den 12 mars 2012

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Produkten har följande sammansättning (i viktprocent):







  — | etylalkohol | 70 |
| — | bensin | 30 |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

Produkten har följande sammansättning (i viktprocent):

—

etylalkohol

70

—

bensin

30

Produkten transporteras i bulk.

2207 20 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 a och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 2207 och 2207 20 00. Genom tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 a ger nr 2207 en mer specifik beskrivning i jämförelse med nr 3824 som ger en mer allmän beskrivning. Därför är klassificering enligt nr 3824 utesluten.

Produkten är en enkel blandning av etylalkohol och bensin. Andelen bensin i produkten gör den olämplig för förtäring men hindrar inte att den används för tekniskt bruk (se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2207, fjärde stycket).

Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 2207 20 00 som denaturerad etylalkohol.

---

| 13.3.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 212/2012

av den 12 mars 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 121,2 |
| MA | 64,4 |
| TN | 80,4 |
| TR | 108,1 |
| ZZ | 93,5 |
| 0707 00 05 | JO | 108,0 |
| TR | 164,3 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 54,5 |
| TR | 131,1 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,8 |
| IL | 68,0 |
| MA | 55,4 |
| TN | 59,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| EG | 41,7 |
| MA | 69,1 |
| TR | 46,3 |
| ZZ | 50,2 |
| 0808 10 80 | BR | 90,5 |
| CA | 121,2 |
| CL | 103,5 |
| CN | 108,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 158,6 |
| ZZ | 102,4 |
| 0808 30 90 | AR | 81,8 |
| CL | 105,0 |
| CN | 41,0 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 80,0 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

121,2

MA

64,4

TN

80,4

TR

108,1

ZZ

93,5

0707 00 05

JO

108,0

TR

164,3

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

54,5

TR

131,1

ZZ

92,8

0805 10 20

EG

51,8

IL

68,0

MA

55,4

TN

59,0

TR

71,8

ZZ

61,2

0805 50 10

BR

43,7

EG

41,7

MA

69,1

TR

46,3

ZZ

50,2

0808 10 80

BR

90,5

CA

121,2

CL

103,5

CN

108,7

MK

31,8

US

158,6

ZZ

102,4

0808 30 90

AR

81,8

CL

105,0

CN

41,0

ZA

92,2

ZZ

80,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 13.3.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/5

---

RÅDETS BESLUT

av den 9 mars 2012

om utnämning av en litauisk ledamot och två litauiska suppleanter i Regionkommittén

(2012/146/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den litauiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 december 2009 och 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 december 2009 och 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015.

| (2) | En plats som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandattiden har löpt ut för Vytas APUTIS. Två platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandattiden har löpt ut för Gintautas BABRAVIČIUS and Viktor TROFIMOV. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandattiden har löpt ut för Vytas APUTIS. Två platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandattiden har löpt ut för Gintautas BABRAVIČIUS and Viktor TROFIMOV.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2015,

| a) | som ledamot






  — | Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamot

—

Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys,

och

| b) | som suppleanter






  — | Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras), |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

—

Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras),

| — | Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (ändrat mandat). |
| --- | --- |

—

Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (ändrat mandat).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 9 mars 2012.

På rådets vägnar

I. AUKEN

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 13.3.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 9 mars 2012

om godkännande av vissa ändrade program för utrotning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser för år 2012 och om ändring av genomförandebeslut 2011/807/EU vad gäller åtgärder som berättigar till unionens finansiella stöd i program för utrotning av skrapie och unionens förskottsbetalning i program för utrotning av rabies för år 2012

[delgivet med nr C(2012) 1406]

(Text av betydelse för EES)

(2012/147/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 27.5 och 27.6, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut 2009/470/EG fastställs de förfaranden som bestämmer unionens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser. |
| --- | --- |

(1)

I beslut 2009/470/EG fastställs de förfaranden som bestämmer unionens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser.

| (2) | Enligt kommissionens beslut 2008/341/EG av den 25 april 2008 om fastställande av gemenskapskriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser (2) måste de av medlemsstaterna för kommissionen framlagda programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser åtminstone uppfylla kriterierna i bilagan till det beslutet för att godkännas i enlighet med de finansiella unionsåtgärderna. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens beslut 2008/341/EG av den 25 april 2008 om fastställande av gemenskapskriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser (2) måste de av medlemsstaterna för kommissionen framlagda programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser åtminstone uppfylla kriterierna i bilagan till det beslutet för att godkännas i enlighet med de finansiella unionsåtgärderna.

| (3) | Portugal har lämnat in ett ändrat program för övervakning och utrotning av blåtunga, Grekland har lämnat in ett ändrat program för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) och för utrotning av bovin spongiform encefalopati och skrapie och Bulgarien har lämnat in ett ändrat program för utrotning av rabies. |
| --- | --- |

(3)

Portugal har lämnat in ett ändrat program för övervakning och utrotning av blåtunga, Grekland har lämnat in ett ändrat program för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) och för utrotning av bovin spongiform encefalopati och skrapie och Bulgarien har lämnat in ett ändrat program för utrotning av rabies.

| (4) | Kommissionen har bedömt dessa ändrade program ur både veterinär och finansiell synvinkel. De har konstaterats uppfylla kraven i relevant unionslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG. Dessa ändrade program som medlemsstaterna lämnat in bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har bedömt dessa ändrade program ur både veterinär och finansiell synvinkel. De har konstaterats uppfylla kraven i relevant unionslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG. Dessa ändrade program som medlemsstaterna lämnat in bör därför godkännas.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (3) fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av TSE hos djur. I bilaga VII till den förordningen fastställs de utrotningsåtgärder som ska vidtas efter det att utbrott av TSE har bekräftats hos nötkreatur, får och getter. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (3) fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av TSE hos djur. I bilaga VII till den förordningen fastställs de utrotningsåtgärder som ska vidtas efter det att utbrott av TSE har bekräftats hos nötkreatur, får och getter.

| (6) | Enligt kapitel A punkt 2.3 d i den bilagan, i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 727/2007 (4), kan medlemsstaterna ersätta avlivning och fullständig destruktion av vissa får och getter på den gård där TSE har bekräftats med slakt för att användas som livsmedel, under förutsättning att vissa villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(6)

Enligt kapitel A punkt 2.3 d i den bilagan, i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 727/2007 (4), kan medlemsstaterna ersätta avlivning och fullständig destruktion av vissa får och getter på den gård där TSE har bekräftats med slakt för att användas som livsmedel, under förutsättning att vissa villkor uppfylls.

| (7) | Den 17 juli 2007 väckte Frankrike i mål T-257/07 talan mot Europeiska kommissionen vid förstainstansrätten med begäran om ett partiellt upphävande av vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 999/2001, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EG) nr 727/2007, särskilt kapitel A punkt 2.3 d i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001. |
| --- | --- |

(7)

Den 17 juli 2007 väckte Frankrike i mål T-257/07 talan mot Europeiska kommissionen vid förstainstansrätten med begäran om ett partiellt upphävande av vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 999/2001, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EG) nr 727/2007, särskilt kapitel A punkt 2.3 d i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001.

| (8) | Förstainstansrätten sköt med sitt beslut av den 28 september 2007 (5) upp tillämpningen av kapitel A punkterna 2.3 b iii, 2.3 d och 4 i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EG) nr 727/2007, till dess att dom meddelades i huvudsaken. Förstainstansrätten ifrågasatte i beslutet kommissionens bedömning av de tillgängliga vetenskapliga uppgifterna om eventuella risker. |
| --- | --- |

(8)

Förstainstansrätten sköt med sitt beslut av den 28 september 2007 (5) upp tillämpningen av kapitel A punkterna 2.3 b iii, 2.3 d och 4 i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EG) nr 727/2007, till dess att dom meddelades i huvudsaken. Förstainstansrätten ifrågasatte i beslutet kommissionens bedömning av de tillgängliga vetenskapliga uppgifterna om eventuella risker.

| (9) | Kommissionen bad därefter Europeiska myndigheten för livsmedelsäkerhet (Efsa) om hjälp med att förtydliga de förutsättningar som förordning (EG) nr 727/2007 grundade sig på. Mot bakgrund av Efsas förtydliganden ändrades förordning (EG) nr 999/2001 genom kommissionens förordning (EG) nr 746/2008 (6) varigenom de bestämmelser vars tillämpning skjutits upp av förstainstansrätten återinfördes. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bad därefter Europeiska myndigheten för livsmedelsäkerhet (Efsa) om hjälp med att förtydliga de förutsättningar som förordning (EG) nr 727/2007 grundade sig på. Mot bakgrund av Efsas förtydliganden ändrades förordning (EG) nr 999/2001 genom kommissionens förordning (EG) nr 746/2008 (6) varigenom de bestämmelser vars tillämpning skjutits upp av förstainstansrätten återinfördes.

| (10) | Förstainstansrätten sköt med sitt beslut av den 30 oktober 2008 (7) upp tillämpningen av kapitel A punkterna 2.3 b iii, 2.3 d och 4 i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EG) nr 746/2008, till dess att dom meddelats i huvudsaken i mål T-257/07. |
| --- | --- |

(10)

Förstainstansrätten sköt med sitt beslut av den 30 oktober 2008 (7) upp tillämpningen av kapitel A punkterna 2.3 b iii, 2.3 d och 4 i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EG) nr 746/2008, till dess att dom meddelats i huvudsaken i mål T-257/07.

| (11) | Tribunalen (det nya namnet på förstainstansrätten) ogillade Frankrikes talan i sin dom av den 9 september 2011 (8). I och med denna dom gäller inte längre uppskjutandet av tillämpningen av kapitel A punkterna 2.3 b iii, 2.3 d och 4 i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EG) nr 746/2008. |
| --- | --- |

(11)

Tribunalen (det nya namnet på förstainstansrätten) ogillade Frankrikes talan i sin dom av den 9 september 2011 (8). I och med denna dom gäller inte längre uppskjutandet av tillämpningen av kapitel A punkterna 2.3 b iii, 2.3 d och 4 i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EG) nr 746/2008.

| (12) | I kommissionens genomförandebeslut 2011/807/EU av den 30 november 2011 om godkännande av årliga och fleråriga program som medlemsstaterna lagt fram för år 2012 och följande år för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt unionens finansiella stöd till dessa program (9) godkänns vissa nationella program och fastställs procentsatser och högsta belopp för unionens finansiella stöd för varje program som medlemsstaterna lagt fram, samt reglerna för ersättning av stödberättigande utgifter. |
| --- | --- |

(12)

I kommissionens genomförandebeslut 2011/807/EU av den 30 november 2011 om godkännande av årliga och fleråriga program som medlemsstaterna lagt fram för år 2012 och följande år för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt unionens finansiella stöd till dessa program (9) godkänns vissa nationella program och fastställs procentsatser och högsta belopp för unionens finansiella stöd för varje program som medlemsstaterna lagt fram, samt reglerna för ersättning av stödberättigande utgifter.

| (13) | Vissa medlemsstater har uttryckt sin avsikt att i de program som godkänts genom genomförandebeslut 2011/807/EU ersätta avlivning och fullständig destruktion av får och getter med slakt för att användas som livsmedel enligt kapitel A punkt 2.3 d i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001. |
| --- | --- |

(13)

Vissa medlemsstater har uttryckt sin avsikt att i de program som godkänts genom genomförandebeslut 2011/807/EU ersätta avlivning och fullständig destruktion av får och getter med slakt för att användas som livsmedel enligt kapitel A punkt 2.3 d i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001.

| (14) | Unionens finansiella stöd till programmen för utrotning av skrapie enligt genomförandebeslut 2011/807/EU täcker för närvarande inte ersättning till djurägare för får och getter som tvångsslaktats enligt kapitel A punkt 2.3 d i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001. |
| --- | --- |

(14)

Unionens finansiella stöd till programmen för utrotning av skrapie enligt genomförandebeslut 2011/807/EU täcker för närvarande inte ersättning till djurägare för får och getter som tvångsslaktats enligt kapitel A punkt 2.3 d i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001.

| (15) | Det är därför lämpligt att ge möjlighet till ersättning för tvångsslakt av får och getter som ett alternativ till utslagning och destruktion i program för utrotning av skrapie. Detta medför inte någon ökning av de medel som tilldelats medlemsstaternas program för övervakning och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati enligt genomförandebeslut 2011/807/EU. |
| --- | --- |

(15)

Det är därför lämpligt att ge möjlighet till ersättning för tvångsslakt av får och getter som ett alternativ till utslagning och destruktion i program för utrotning av skrapie. Detta medför inte någon ökning av de medel som tilldelats medlemsstaternas program för övervakning och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati enligt genomförandebeslut 2011/807/EU.

| (16) | I genomförandebeslut 2011/807/EU föreskrivs dessutom att endast kostnader som uppkommit under genomförandet av godkända årliga eller fleråriga program och som betalats innan medlemsstaterna lämnat in slutrapporten berättigar till samfinansiering genom unionens finansiella stöd. För vissa kostnader ska dock kommissionen på en begäran från den berörda medlemsstaten betala ett förskott på upp till 60 % av det angivna maximibeloppet inom tre månader från mottagandet av begäran. Denna möjlighet till utbetalning av förskott täcker inte helt kostnaderna för kampanjer för oral vaccinering mot rabies. |
| --- | --- |

(16)

I genomförandebeslut 2011/807/EU föreskrivs dessutom att endast kostnader som uppkommit under genomförandet av godkända årliga eller fleråriga program och som betalats innan medlemsstaterna lämnat in slutrapporten berättigar till samfinansiering genom unionens finansiella stöd. För vissa kostnader ska dock kommissionen på en begäran från den berörda medlemsstaten betala ett förskott på upp till 60 % av det angivna maximibeloppet inom tre månader från mottagandet av begäran. Denna möjlighet till utbetalning av förskott täcker inte helt kostnaderna för kampanjer för oral vaccinering mot rabies.

| (17) | Programmen för utrotning av rabies i medlemsstaterna med hjälp av oral vaccinering har varit framgångsrika under tidigare år och medfört att sjukdomen utrotats i stora delar av unionen. Sådana program bör därför fortsättas i de delar av unionen där rabies är endemisk. |
| --- | --- |

(17)

Programmen för utrotning av rabies i medlemsstaterna med hjälp av oral vaccinering har varit framgångsrika under tidigare år och medfört att sjukdomen utrotats i stora delar av unionen. Sådana program bör därför fortsättas i de delar av unionen där rabies är endemisk.

| (18) | Vissa medlemsstater har underrättat kommissionen om svårigheter med att finna förskottsfinansiering för sina kampanjer för oral vaccinering mot rabies. På senare år har bristen på förskottsfinansiering i vissa fall resulterat i att planerade kampanjer i rabiessmittade områden ställts in. |
| --- | --- |

(18)

Vissa medlemsstater har underrättat kommissionen om svårigheter med att finna förskottsfinansiering för sina kampanjer för oral vaccinering mot rabies. På senare år har bristen på förskottsfinansiering i vissa fall resulterat i att planerade kampanjer i rabiessmittade områden ställts in.

| (19) | Avbrott i det kontinuerliga genomförandet av kampanjer för oral vaccinering mot rabies påverkar programmens verkan mycket negativt och skulle förlänga den tid som krävs för att utrota sjukdomen. |
| --- | --- |

(19)

Avbrott i det kontinuerliga genomförandet av kampanjer för oral vaccinering mot rabies påverkar programmens verkan mycket negativt och skulle förlänga den tid som krävs för att utrota sjukdomen.

| (20) | Det är därför lämpligt att utvidga möjligheten till utbetalning av förskott till att gälla för alla kostnader som uppkommit under genomförandet av de program för utrotning av rabies som godkänts enligt genomförandebeslut 2011/807/EU. |
| --- | --- |

(20)

Det är därför lämpligt att utvidga möjligheten till utbetalning av förskott till att gälla för alla kostnader som uppkommit under genomförandet av de program för utrotning av rabies som godkänts enligt genomförandebeslut 2011/807/EU.

| (21) | Bilagan till genomförandebeslut 2011/807/EU bör ändras vad gäller definitionen av stödberättigande utgifter för ersättning till ägare av slaktade djur så att tvångsslakt inkluderas i program för utrotning av skrapie. |
| --- | --- |

(21)

Bilagan till genomförandebeslut 2011/807/EU bör ändras vad gäller definitionen av stödberättigande utgifter för ersättning till ägare av slaktade djur så att tvångsslakt inkluderas i program för utrotning av skrapie.

| (22) | Genomförandebeslut 2011/807/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(22)

Genomförandebeslut 2011/807/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (23) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av Portugals ändrade program för övervakning och utrotning av blåtunga

Det ändrade program för övervakning och utrotning av blåtunga som Portugal lämnade in den 31 januari 2012 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2012.

Artikel 2

Godkännande av Greklands ändrade program för övervakning av och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati

De ändrade program för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati och för utrotning av bovin spongiform encefalopati och skrapie som Grekland lämnade in den 21 december 2011 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2012.

Artikel 3

Godkännande av Bulgariens ändrade program för utrotning av rabies

Det ändrade program för utrotning av rabies som Bulgarien lämnade in den 23 december 2011 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2012.

Artikel 4

Ändringar av genomförandebeslut 2011/807/EU

Genomförandebeslut 2011/807/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 9.2 b ska ersättas med följande:






  ”b) | ska uppgå till 50 % av varje medlemsstats kostnader för ersättning till djurägare för värdet på de djur






  i) | som utslagits och destruerats enligt programmen för utrotning av BSE och skrapie, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 9.2 b ska ersättas med följande:

”b)

ska uppgå till 50 % av varje medlemsstats kostnader för ersättning till djurägare för värdet på de djur

i)

som utslagits och destruerats enligt programmen för utrotning av BSE och skrapie,

| ii) | som tvångsslaktats i enlighet med kapitel A punkt 2.3 d i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001,” |
| --- | --- |

ii)

som tvångsslaktats i enlighet med kapitel A punkt 2.3 d i bilaga VII till förordning (EG) nr 999/2001,”

| 2. | Artikel 9.3 b ska ersättas med följande:







  ”b) | För utslagna och destruerade får eller getter: | 70 euro/djur. |
| --- | --- | --- | --- |
| c) | För slaktade får eller getter: | 50 euro/djur.” |

2.

Artikel 9.3 b ska ersättas med följande:

”b)

För utslagna och destruerade får eller getter:

70 euro/djur.

c)

För slaktade får eller getter:

50 euro/djur.”

| 3. | Artikel 13.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Trots bestämmelserna i punkt 2 ska kommissionen på en begäran från den berörda medlemsstaten betala ett förskott på upp till 60 % av det angivna maximibeloppet för de program som avses i artiklarna 10 och 11 inom tre månader från mottagandet av begäran.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 13.4 ska ersättas med följande:

”4.   Trots bestämmelserna i punkt 2 ska kommissionen på en begäran från den berörda medlemsstaten betala ett förskott på upp till 60 % av det angivna maximibeloppet för de program som avses i artiklarna 10 och 11 inom tre månader från mottagandet av begäran.”

| 4. | I bilagan ska punkt 2 ersättas med följande:






  ”2. | Ersättning till djurägare för värdet på utslagna eller slaktade djur: | Ersättningen får inte överstiga djurets marknadsvärde omedelbart före slakten eller utslagningen. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I bilagan ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.

Ersättning till djurägare för värdet på utslagna eller slaktade djur:

Ersättningen får inte överstiga djurets marknadsvärde omedelbart före slakten eller utslagningen.

| | För slaktade djur ska det eventuella restvärdet dras av från ersättningen.” |
| --- | --- |

För slaktade djur ska det eventuella restvärdet dras av från ersättningen.”

Artikel 5

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 mars 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EUT L 115, 29.4.2008, s. 44.

2

(3)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

3

(4)  EUT L 165, 27.6.2007, s. 8.

4

(5)  EUT C 283, 24.11.2007, s. 28.

5

(6)  EUT L 202, 31.7.2008, s. 11.

6

(7)  EUT C 327, 20.12.2008, s. 26.

7

(8)  EUT C 311, 22.10.2011, s. 33.

8

(9)  EUT L 322, 6.12.2011, s. 11.

9

---

REKOMMENDATIONER

| 13.3.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/9

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 9 mars 2012

om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem

(2012/148/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Smarta nät är ett nytt steg på vägen mot större konsumentinflytande, större integrering av förnybara energikällor i nätet och högre energieffektivitet och ger att avsevärt bidrag till minskningen av växthusgasutsläppen samt till skapandet av arbetstillfällen och den tekniska utvecklingen i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Smarta nät är ett nytt steg på vägen mot större konsumentinflytande, större integrering av förnybara energikällor i nätet och högre energieffektivitet och ger att avsevärt bidrag till minskningen av växthusgasutsläppen samt till skapandet av arbetstillfällen och den tekniska utvecklingen i unionen.

| (2) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den interna elmarknaden och upphävande av direktiv 2003/54/EG (1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och upphävande av direktiv 2003/55/EG (2), ska medlemsstaterna se till att det införs system med smarta mätare som hjälper konsumenterna att aktivt medverka på gasmarknaden. Införandet av dessa mätsystem kan göras till föremål för en ekonomisk bedömning av alla kostnader och all nytta de för med sig på lång sikt för marknaden och den enskilde konsumenten eller av vad slags smarta mätare som är ekonomiskt rimliga och kostnadseffektiva och vilken tidsfrist som är rimlig för deras uppsättning. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den interna elmarknaden och upphävande av direktiv 2003/54/EG (1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och upphävande av direktiv 2003/55/EG (2), ska medlemsstaterna se till att det införs system med smarta mätare som hjälper konsumenterna att aktivt medverka på gasmarknaden. Införandet av dessa mätsystem kan göras till föremål för en ekonomisk bedömning av alla kostnader och all nytta de för med sig på lång sikt för marknaden och den enskilde konsumenten eller av vad slags smarta mätare som är ekonomiskt rimliga och kostnadseffektiva och vilken tidsfrist som är rimlig för deras uppsättning.

| (3) | I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 12 april 2011Smarta nät: från innovation till utbyggnad
   (3) tillkännages ett antal åtgärder, däribland övervakning av medlemsstaternas framsteg, upprättande av riktlinjer för de viktigaste resultatindikatorerna och riktlinjer för utformningen av en metod för medlemsstaternas planer för införandet av smarta mätare samt för deras kostnads-/nyttoanalyser. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 12 april 2011Smarta nät: från innovation till utbyggnad
   (3) tillkännages ett antal åtgärder, däribland övervakning av medlemsstaternas framsteg, upprättande av riktlinjer för de viktigaste resultatindikatorerna och riktlinjer för utformningen av en metod för medlemsstaternas planer för införandet av smarta mätare samt för deras kostnads-/nyttoanalyser.

| (4) | I den digitala agendan för Europa anges en rad lämpliga åtgärder, som i synnerhet avser dataskydd i unionen, nätverk och informationssäkerhet, IT-angrepp samt funktioner för smarta nät och mätare. Medlemsstaterna bör i samarbete med industrin, kommissionen och andra intressenter vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en sammanhängande strategi. |
| --- | --- |

(4)

I den digitala agendan för Europa anges en rad lämpliga åtgärder, som i synnerhet avser dataskydd i unionen, nätverk och informationssäkerhet, IT-angrepp samt funktioner för smarta nät och mätare. Medlemsstaterna bör i samarbete med industrin, kommissionen och andra intressenter vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en sammanhängande strategi.

| (5) | En av de viktigaste uppgifterna och förutsättningarna för att använda smarta mätsystem är att hitta lämpliga tekniska och lagliga lösningar som garanterar skyddet av personuppgifter, som utgör en grundläggande rättighet enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Medlemsstaterna och intressenter bör, i synnerhet i det inledande skedet av uppsättningen av smarta mätare, säkerställa att tillämpningar av smarta mätsystem övervakas och att enskilda personers grundläggande rättigheter och friheter respekteras. |
| --- | --- |

(5)

En av de viktigaste uppgifterna och förutsättningarna för att använda smarta mätsystem är att hitta lämpliga tekniska och lagliga lösningar som garanterar skyddet av personuppgifter, som utgör en grundläggande rättighet enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Medlemsstaterna och intressenter bör, i synnerhet i det inledande skedet av uppsättningen av smarta mätare, säkerställa att tillämpningar av smarta mätsystem övervakas och att enskilda personers grundläggande rättigheter och friheter respekteras.

| (6) | Smarta mätsystem möjliggör behandling av data, däribland främst personuppgifter. Dessutom bör utbyggnaden av smarta nät och smarta mätsystem göra det möjligt för leverantörer och nätverksoperatörer att från ett allmänt perspektiv på energibeteendet övergå till ett detaljerat perspektiv genom utförlig information om enskilda slutkonsumenters energibeteende. |
| --- | --- |

(6)

Smarta mätsystem möjliggör behandling av data, däribland främst personuppgifter. Dessutom bör utbyggnaden av smarta nät och smarta mätsystem göra det möjligt för leverantörer och nätverksoperatörer att från ett allmänt perspektiv på energibeteendet övergå till ett detaljerat perspektiv genom utförlig information om enskilda slutkonsumenters energibeteende.

| (7) | De rättigheter och skyldigheter som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (5) kan tillämpas till fullo på smarta mätare som behandlar personuppgifter, särskilt vid användning av offentligt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster för kundrelationer av avtalsmässig och affärsmässig natur. |
| --- | --- |

(7)

De rättigheter och skyldigheter som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (5) kan tillämpas till fullo på smarta mätare som behandlar personuppgifter, särskilt vid användning av offentligt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster för kundrelationer av avtalsmässig och affärsmässig natur.

| (8) | Yttrandena från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättades enligt artikel 29 i direktiv 95/46/EG ger riktlinjer för hur man identifierar och utvecklar ”bästa tillgängliga teknik” för att säkerställa personuppgifter och garantera uppgiftssäkerhet när uppgifter behandlas i smarta mätsystem och smarta nät. |
| --- | --- |

(8)

Yttrandena från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättades enligt artikel 29 i direktiv 95/46/EG ger riktlinjer för hur man identifierar och utvecklar ”bästa tillgängliga teknik” för att säkerställa personuppgifter och garantera uppgiftssäkerhet när uppgifter behandlas i smarta mätsystem och smarta nät.

| (9) | Mot bakgrund av möjligheten till utbyggnad av smarta nät, bör särskild uppmärksamhet ägnas säkerhet och skydd för de personuppgifter som behandlas med hjälp av smarta mätsystem. I det avseendet bör konsekvensbedömningar av uppgiftsskyddet göra det möjligt att från början identifiera vilka risker utvecklingen av smarta nät innebär för uppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av möjligheten till utbyggnad av smarta nät, bör särskild uppmärksamhet ägnas säkerhet och skydd för de personuppgifter som behandlas med hjälp av smarta mätsystem. I det avseendet bör konsekvensbedömningar av uppgiftsskyddet göra det möjligt att från början identifiera vilka risker utvecklingen av smarta nät innebär för uppgiftsskyddet.

| (10) | Grunddragen för uppgiftsskydd och informationssäkerhet bör byggas in i smarta mätsystem innan dessa sätts upp och används i stor omfattning. Sådana grunddrag kan effektivt förbättra konsumenters makt över behandlingen av personuppgifter. |
| --- | --- |

(10)

Grunddragen för uppgiftsskydd och informationssäkerhet bör byggas in i smarta mätsystem innan dessa sätts upp och används i stor omfattning. Sådana grunddrag kan effektivt förbättra konsumenters makt över behandlingen av personuppgifter.

| (11) | Medlemsstaterna bör samarbeta med industrin och intressenter från det civila samhället, särskilt med nationella dataskyddsmyndigheter för att stimulera och stödja införandet av principen för ”inbyggda mekanismer för uppgiftssäkerhet och uppgiftsskydd” i ett tidigt skede av utvecklingen av smarta nät, särskilt för uppsättningen av smarta mätsystem. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör samarbeta med industrin och intressenter från det civila samhället, särskilt med nationella dataskyddsmyndigheter för att stimulera och stödja införandet av principen för ”inbyggda mekanismer för uppgiftssäkerhet och uppgiftsskydd” i ett tidigt skede av utvecklingen av smarta nät, särskilt för uppsättningen av smarta mätsystem.

| (12) | Varje part som behandlar personuppgifter i samband med smarta mätsystem bör vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa att data inte kan spåras till en identifierad eller identifierbar person som under några som helst omständigheter skulle kunna användas av antingen nätverksoperatören eller någon annan tredje part, såvida inte data behandlas enligt tillämpliga principer och rättsregler för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

(12)

Varje part som behandlar personuppgifter i samband med smarta mätsystem bör vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa att data inte kan spåras till en identifierad eller identifierbar person som under några som helst omständigheter skulle kunna användas av antingen nätverksoperatören eller någon annan tredje part, såvida inte data behandlas enligt tillämpliga principer och rättsregler för uppgiftsskydd.

| (13) | I kommissionens meddelande av den 2 maj 2007 om främjande av dataskydd genom integritetsfrämjande teknik (6) anges tydliga åtgärder för att uppnå målen att minimera behandlingen av personuppgifter och att använda anonyma eller pseudonymförsedda uppgifter så långt det är möjligt genom att stödja utvecklingen av integritetsfrämjande tekniker och dess användning av registreringsansvariga och enskilda personer. |
| --- | --- |

(13)

I kommissionens meddelande av den 2 maj 2007 om främjande av dataskydd genom integritetsfrämjande teknik (6) anges tydliga åtgärder för att uppnå målen att minimera behandlingen av personuppgifter och att använda anonyma eller pseudonymförsedda uppgifter så långt det är möjligt genom att stödja utvecklingen av integritetsfrämjande tekniker och dess användning av registreringsansvariga och enskilda personer.

| (14) | En på unionsnivå framtagen mall för utförande av konsekvensbedömningar av uppgiftsskydd kommer att säkerställa att bestämmelserna i denna rekommendation efterföljs sammanhängande i alla medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(14)

En på unionsnivå framtagen mall för utförande av konsekvensbedömningar av uppgiftsskydd kommer att säkerställa att bestämmelserna i denna rekommendation efterföljs sammanhängande i alla medlemsstaterna.

| (15) | En konsekvensbedömning av uppgiftsskyddet som utförs av operatören och intressenterna före uppsättningen av system med smarta mätare kommer att ge den information som krävs för att skyddsåtgärder ska kunna vidtas. Sådana åtgärder bör övervakas och granskas under den smarta mätarens hela livslängd. |
| --- | --- |

(15)

En konsekvensbedömning av uppgiftsskyddet som utförs av operatören och intressenterna före uppsättningen av system med smarta mätare kommer att ge den information som krävs för att skyddsåtgärder ska kunna vidtas. Sådana åtgärder bör övervakas och granskas under den smarta mätarens hela livslängd.

| (16) | I enlighet med direktiv 2009/72/EG förväntas medlemsstaterna att, senast den 3 september 2012, färdigställa en kostnads-nyttoanalys av uppsättningen av system med smarta mätare. I enlighet med kommissionens meddelande av den 12 april 2011 anser kommissionen att det är viktigt att ange kriterier, en mall och mer allmänna riktlinjer som skulle kunna ge djupare och mer jämförbara analyser. Såsom föreslagits av arbetsgruppen för smarta nät (7), bör kriterierna grundas på kvantifierbara indikatorer. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med direktiv 2009/72/EG förväntas medlemsstaterna att, senast den 3 september 2012, färdigställa en kostnads-nyttoanalys av uppsättningen av system med smarta mätare. I enlighet med kommissionens meddelande av den 12 april 2011 anser kommissionen att det är viktigt att ange kriterier, en mall och mer allmänna riktlinjer som skulle kunna ge djupare och mer jämförbara analyser. Såsom föreslagits av arbetsgruppen för smarta nät (7), bör kriterierna grundas på kvantifierbara indikatorer.

| (17) | Medlemsstaterna bör, i samarbete med industrin, kommissionen och andra intressenter, vidta lämpliga åtgärder för att sprida information och höja medvetenheten om möjliga fördelar och risker som är förenade med användningen av teknik för smarta mätare. |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterna bör, i samarbete med industrin, kommissionen och andra intressenter, vidta lämpliga åtgärder för att sprida information och höja medvetenheten om möjliga fördelar och risker som är förenade med användningen av teknik för smarta mätare.

| (18) | I detta avseende bör medlemsstaterna, i samarbete med industrin, sammanslutningar i det civila samhället och andra intressenter, identifiera och sprida exempel på god praxis vid tillämpning av smarta mätare och vidta lämpliga åtgärder – till exempel pilotprojekt i stor skala – för att öka den allmänna medvetenheten som en förutsättning för ett mer omfattande införande av denna teknik. |
| --- | --- |

(18)

I detta avseende bör medlemsstaterna, i samarbete med industrin, sammanslutningar i det civila samhället och andra intressenter, identifiera och sprida exempel på god praxis vid tillämpning av smarta mätare och vidta lämpliga åtgärder – till exempel pilotprojekt i stor skala – för att öka den allmänna medvetenheten som en förutsättning för ett mer omfattande införande av denna teknik.

| (19) | Upprättande av en rad rekommenderade krav på funktioner skulle kunna göra det möjligt för medlemsstaterna att mycket lättare och omedelbart uppnå en högsta kostnadseffektivitet i sina uppsättningsplaner. Upprättandet av samma krav skulle också kunna ge tillsynspersonal, mätindustrin, nätoperatörer och leverantörer några indikationer om vilka strategier som mest sannolikt bör vidtas inom denna sektor. |
| --- | --- |

(19)

Upprättande av en rad rekommenderade krav på funktioner skulle kunna göra det möjligt för medlemsstaterna att mycket lättare och omedelbart uppnå en högsta kostnadseffektivitet i sina uppsättningsplaner. Upprättandet av samma krav skulle också kunna ge tillsynspersonal, mätindustrin, nätoperatörer och leverantörer några indikationer om vilka strategier som mest sannolikt bör vidtas inom denna sektor.

| (20) | På grundval av de riktlinjer för god praxis som definierats av europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter för el och gas (nedan kallad ERGEG) (8) och medlemsstaternas analys av de första kostnads-nyttobedömningarna anser kommissionen att det skulle vara fördelaktigt att utfärda rekommendationer till medlemsstaterna och tillsynspersonalen om en rad gemensamma minimifunktioner för smarta mätare. |
| --- | --- |

(20)

På grundval av de riktlinjer för god praxis som definierats av europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter för el och gas (nedan kallad ERGEG) (8) och medlemsstaternas analys av de första kostnads-nyttobedömningarna anser kommissionen att det skulle vara fördelaktigt att utfärda rekommendationer till medlemsstaterna och tillsynspersonalen om en rad gemensamma minimifunktioner för smarta mätare.

| (21) | Efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

(21)

Efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

I.   BEAKTANDE AV UPPGIFTSSKYDD OCH UPPGIFTSSÄKERHET

| 1. | Detta avsnitt innehåller riktlinjer till medlemsstaterna om utformning och drift av smarta nät och smarta mätsystem som säkerställer de grundläggande rättigheterna till skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

1.

Detta avsnitt innehåller riktlinjer till medlemsstaterna om utformning och drift av smarta nät och smarta mätsystem som säkerställer de grundläggande rättigheterna till skydd av personuppgifter.

| 2. | Det här avsnittet innehåller även riktlinjer för de åtgärder som ska vidtas för utbyggnad av tillämpningar av smarta mätare för att säkerställa att nationell lagstiftning som genomför direktiv 95/46/EG i tillämpliga fall följs när sådan teknik utnyttjas. |
| --- | --- |

2.

Det här avsnittet innehåller även riktlinjer för de åtgärder som ska vidtas för utbyggnad av tillämpningar av smarta mätare för att säkerställa att nationell lagstiftning som genomför direktiv 95/46/EG i tillämpliga fall följs när sådan teknik utnyttjas.

Definitioner

| 3. | Medlemsstaterna bör beakta följande definitioner:
  a)   smart nät (9): varje moderniserat energinät som kompletterats med digital tvåvägskommunikation mellan leverantör och konsument och med smarta system för mätning och övervakning.
  b)   smart mätsystem: varje elektroniskt system som kan mäta energiförbrukning, som kan tillföra mer information än en sedvanlig mätare och som kan sända och motta data genom att använda någon form av elektronisk kommunikation (10).
  c)   konsekvensbedömning av uppgiftsskydd: varje systematiskt förfarande som är avsett att utvärdera den möjliga konsekvensen av risker i de fall det är sannolikt att sådana behandlingsförfaranden kan innebära särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av förfarandenas beskaffenhet, deras tillämpningsområde eller deras ändamål och som ska utföras av den registreringsansvarige eller operatören eller den operatör som agerar på den registreringsansvariges vägnar.
  d)   inbyggt uppgiftsskydd: detta förutsätter, med hänsyn till teknikens ståndpunkt och genomförandekostnaderna, både vid tidpunkten för fastställandet av hjälpmedlen för behandling och vid tidpunkten för själva behandlingen, att lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden genomförs på ett sådant sätt att behandlingen uppfyller kraven i direktiv 95/46/EG och säkerställer skyddet av de registrerades rättigheter.
  e)   standardinställningar för uppgiftsskydd: detta förutsätter att det införs system för att standardmässigt säkerställa att endast de personuppgifter behandlas som är nödvändiga för varje behandlings särskilda ändamål och i synnerhet att uppgifter inte insamlas eller kvarhålls utöver det minimum som krävs för dessa ändamål, med avseende på både mängden uppgifter och lagringstiden.
  f)   bästa tillgängliga teknik: det effektivaste och mest avancerade stadiet vid utvecklingen av verksamheter och deras arbetsmetoder och som anger en given tekniks praktiska lämplighet för att i princip tillhandahålla förutsättningarna för att uppfylla EU:s ramverk för uppgiftsskydd. Den är utformad för att förhindra eller minska de risker som rör integritet, personuppgifter och säkerhet. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna bör beakta följande definitioner:

a)   smart nät (9): varje moderniserat energinät som kompletterats med digital tvåvägskommunikation mellan leverantör och konsument och med smarta system för mätning och övervakning.

b)   smart mätsystem: varje elektroniskt system som kan mäta energiförbrukning, som kan tillföra mer information än en sedvanlig mätare och som kan sända och motta data genom att använda någon form av elektronisk kommunikation (10).

c)   konsekvensbedömning av uppgiftsskydd: varje systematiskt förfarande som är avsett att utvärdera den möjliga konsekvensen av risker i de fall det är sannolikt att sådana behandlingsförfaranden kan innebära särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av förfarandenas beskaffenhet, deras tillämpningsområde eller deras ändamål och som ska utföras av den registreringsansvarige eller operatören eller den operatör som agerar på den registreringsansvariges vägnar.

d)   inbyggt uppgiftsskydd: detta förutsätter, med hänsyn till teknikens ståndpunkt och genomförandekostnaderna, både vid tidpunkten för fastställandet av hjälpmedlen för behandling och vid tidpunkten för själva behandlingen, att lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden genomförs på ett sådant sätt att behandlingen uppfyller kraven i direktiv 95/46/EG och säkerställer skyddet av de registrerades rättigheter.

e)   standardinställningar för uppgiftsskydd: detta förutsätter att det införs system för att standardmässigt säkerställa att endast de personuppgifter behandlas som är nödvändiga för varje behandlings särskilda ändamål och i synnerhet att uppgifter inte insamlas eller kvarhålls utöver det minimum som krävs för dessa ändamål, med avseende på både mängden uppgifter och lagringstiden.

f)   bästa tillgängliga teknik: det effektivaste och mest avancerade stadiet vid utvecklingen av verksamheter och deras arbetsmetoder och som anger en given tekniks praktiska lämplighet för att i princip tillhandahålla förutsättningarna för att uppfylla EU:s ramverk för uppgiftsskydd. Den är utformad för att förhindra eller minska de risker som rör integritet, personuppgifter och säkerhet.

Konsekvensbedömning av uppgiftsskydd

| 4. | Konsekvensbedömningen av uppgiftsskydd bör innehålla en beskrivning av de tänkta behandlingsåtgärderna, en bedömning av riskerna för de registrerades rättigheter och friheter, de åtgärder som förutses för att hantera riskerna, skyddsgarantier, säkerhetsåtgärder och system som säkerställer skyddet av personuppgifter och uppfyller direktiv 95/46/EG, samt tar hänsyn till de registrerades och berörda personers rättigheter och rättmätiga intressen. |
| --- | --- |

4.

Konsekvensbedömningen av uppgiftsskydd bör innehålla en beskrivning av de tänkta behandlingsåtgärderna, en bedömning av riskerna för de registrerades rättigheter och friheter, de åtgärder som förutses för att hantera riskerna, skyddsgarantier, säkerhetsåtgärder och system som säkerställer skyddet av personuppgifter och uppfyller direktiv 95/46/EG, samt tar hänsyn till de registrerades och berörda personers rättigheter och rättmätiga intressen.

| 5. | För att garantera skyddet av personuppgifter i hela unionen bör medlemsstaterna anta och tillämpa mallen för konsekvensbedömning av uppgiftsskydd som ska utarbetas av kommissionen och lämnas till arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter för yttrande inom tolv månader efter offentliggörande av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

För att garantera skyddet av personuppgifter i hela unionen bör medlemsstaterna anta och tillämpa mallen för konsekvensbedömning av uppgiftsskydd som ska utarbetas av kommissionen och lämnas till arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter för yttrande inom tolv månader efter offentliggörande av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | När denna mall införs bör medlemsstaterna beakta råden från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter. |
| --- | --- |

6.

När denna mall införs bör medlemsstaterna beakta råden från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter.

| 7. | Medlemsstaterna bör säkerställa att nätoperatörer och operatörer som arbetar med smarta mätsystem i linje med deras andra skyldigheter enligt direktiv 95/46/EG, vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterna bör säkerställa att nätoperatörer och operatörer som arbetar med smarta mätsystem i linje med deras andra skyldigheter enligt direktiv 95/46/EG, vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa skyddet av personuppgifter.

| 8. | Medlemsstaterna bör säkerställa att instanser som behandlar personuppgifter samråder med den tillsynsmyndighet som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG om konsekvensbedömningen av uppgiftsskyddet, innan uppgifter behandlas. Detta ska göra det möjligt för myndigheten att bedöma huruvida kraven på uppgiftsbehandling uppfylls och i synnerhet riskerna för de registrerades skydd av personuppgifter och berörda skyddsgarantier. |
| --- | --- |

8.

Medlemsstaterna bör säkerställa att instanser som behandlar personuppgifter samråder med den tillsynsmyndighet som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG om konsekvensbedömningen av uppgiftsskyddet, innan uppgifter behandlas. Detta ska göra det möjligt för myndigheten att bedöma huruvida kraven på uppgiftsbehandling uppfylls och i synnerhet riskerna för de registrerades skydd av personuppgifter och berörda skyddsgarantier.

| 9. | Medlemsstaterna bör se till att nätverksoperatörerna, när mallen för konsekvensbedömningar av uppgiftsskydd, som föreskrivs i punkt 5, väl har antagits, genomför punkterna 7 och 8 i enlighet därmed. |
| --- | --- |

9.

Medlemsstaterna bör se till att nätverksoperatörerna, när mallen för konsekvensbedömningar av uppgiftsskydd, som föreskrivs i punkt 5, väl har antagits, genomför punkterna 7 och 8 i enlighet därmed.

Inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd

| 10. | Medlemsstaterna bör med bestämdhet uppmana nätverkoperatörer att införliva inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd vid utbyggnad av smarta nät och smarta mätare. |
| --- | --- |

10.

Medlemsstaterna bör med bestämdhet uppmana nätverkoperatörer att införliva inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd vid utbyggnad av smarta nät och smarta mätare.

| 11. | Inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd bör införlivas i de metoder som används av de parter som deltar i utvecklingen av smarta nät om personuppgifter behandlas. |
| --- | --- |

11.

Inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd bör införlivas i de metoder som används av de parter som deltar i utvecklingen av smarta nät om personuppgifter behandlas.

| 12. | Inbyggt uppgiftsskydd bör genomföras på lagstiftningsnivå (via lagstiftning som ska vara förenlig med dataskyddslagar), på teknisk nivå (genom att ställa lämpliga krav på standarder för smarta nät för att säkerställa att infrastrukturen överensstämmer till fullo med dataskyddslagarna) och på organisatorisk nivå (med avseende på uppgiftsbehandling). |
| --- | --- |

12.

Inbyggt uppgiftsskydd bör genomföras på lagstiftningsnivå (via lagstiftning som ska vara förenlig med dataskyddslagar), på teknisk nivå (genom att ställa lämpliga krav på standarder för smarta nät för att säkerställa att infrastrukturen överensstämmer till fullo med dataskyddslagarna) och på organisatorisk nivå (med avseende på uppgiftsbehandling).

| 13. | Standardinställningar för uppgiftsskydd bör införas så att användaren som standard får tillgång till det alternativ som tar störst hänsyn till uppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

13.

Standardinställningar för uppgiftsskydd bör införas så att användaren som standard får tillgång till det alternativ som tar störst hänsyn till uppgiftsskyddet.

| 14. | Medlemsstaterna bör uppmana europeiska standardiseringsorganisationer att ge företräde till referensstrukturer för smarta nät som är grundade på inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

14.

Medlemsstaterna bör uppmana europeiska standardiseringsorganisationer att ge företräde till referensstrukturer för smarta nät som är grundade på inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd.

| 15. | För att optimera insynen och den enskilda personens tilltro ska medlemsstaterna uppmuntra användning av lämpliga certifieringssystem för integritetsskydd samt förseglingar och märkningar för uppgiftsskydd, vilka tillhandahålls av oberoende parter. |
| --- | --- |

15.

För att optimera insynen och den enskilda personens tilltro ska medlemsstaterna uppmuntra användning av lämpliga certifieringssystem för integritetsskydd samt förseglingar och märkningar för uppgiftsskydd, vilka tillhandahålls av oberoende parter.

| 16. | Enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 8.2 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna krävs motivering av ingrepp i rätten till skydd av personuppgifter. Frågan om ingreppet är legitimt måste bedömas från fall till fall mot bakgrund av kumulativa kriterier för lagenlighet, nödvändighet, legitimitet och proportionalitet. All behandling av personuppgifter som medför ingrepp i de grundläggande rättigheterna till skydd av personuppgifter inom smarta nät och smarta mätsystem måste därför vara nödvändiga och proportionerliga för att den ska anses uppfylla Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna till fullo. |
| --- | --- |

16.

Enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 8.2 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna krävs motivering av ingrepp i rätten till skydd av personuppgifter. Frågan om ingreppet är legitimt måste bedömas från fall till fall mot bakgrund av kumulativa kriterier för lagenlighet, nödvändighet, legitimitet och proportionalitet. All behandling av personuppgifter som medför ingrepp i de grundläggande rättigheterna till skydd av personuppgifter inom smarta nät och smarta mätsystem måste därför vara nödvändiga och proportionerliga för att den ska anses uppfylla Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna till fullo.

| 17. | För att minska riskerna när det gäller personuppgifter och säkerhet bör medlemsstaterna, i samarbete med industrin, kommissionen och andra intressenter, stödja fastställande av bästa tillgängliga teknik för varje erfordrad gemensam minimifunktion som anges i punkt 42 i rekommendationen. |
| --- | --- |

17.

För att minska riskerna när det gäller personuppgifter och säkerhet bör medlemsstaterna, i samarbete med industrin, kommissionen och andra intressenter, stödja fastställande av bästa tillgängliga teknik för varje erfordrad gemensam minimifunktion som anges i punkt 42 i rekommendationen.

Åtgärder för uppgiftsskydd

| 18. | När medlemsstaterna ska besluta om det informationsintervall som ska vara tillåtet för uppgiftsbehandling inom smarta nät bör de vidta alla nödvändiga åtgärder för att så långt det är möjligt införa användningen av anonymiserade uppgifter så att den enskilda personen inte längre kan identifieras. I de fall där personuppgifter ska samlas in, behandlas och lagras ska medlemsstaterna säkerställa att uppgifterna är lämpliga och relevanta. Insamling av uppgifter bör begränsas till den miniminivå som är nödvändigt för de ändamål för vilka uppgifterna behandlas och uppgifterna får inte upprätthållas i en form som tillåter identifiering av de registrerade längre än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka personuppgifterna behandlas. |
| --- | --- |

18.

När medlemsstaterna ska besluta om det informationsintervall som ska vara tillåtet för uppgiftsbehandling inom smarta nät bör de vidta alla nödvändiga åtgärder för att så långt det är möjligt införa användningen av anonymiserade uppgifter så att den enskilda personen inte längre kan identifieras. I de fall där personuppgifter ska samlas in, behandlas och lagras ska medlemsstaterna säkerställa att uppgifterna är lämpliga och relevanta. Insamling av uppgifter bör begränsas till den miniminivå som är nödvändigt för de ändamål för vilka uppgifterna behandlas och uppgifterna får inte upprätthållas i en form som tillåter identifiering av de registrerade längre än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka personuppgifterna behandlas.

| 19. | Behandlingen av personuppgifter med eller inom ett smart mätsystem bör vara legitim enligt en eller flera av de grunder som uppräknas i artikel 7 i direktiv 95/46/EG. Yttrandet från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter om smart mätning (11) bör beaktas. |
| --- | --- |

19.

Behandlingen av personuppgifter med eller inom ett smart mätsystem bör vara legitim enligt en eller flera av de grunder som uppräknas i artikel 7 i direktiv 95/46/EG. Yttrandet från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter om smart mätning (11) bör beaktas.

| 20. | Behandlingen av personuppgifter av tredje part som erbjuder energitjänster med mervärde bör även vara lagenlig och baserad på en eller flera av de sex villkor som ska uppfyllas för att uppgiftsbehandling ska vara tillåten och som uppräknas i artikel 7 i direktiv 95/46/EG. Om samtycke väljs som villkor för uppgiftsbehandling bör de registrerades samtycke lämnas under frivilliga, specifika, informerade och uttryckliga former och ska lämnas separat för varje mervärdestjänst. De registrerade bör ha rätt att dra tillbaka sitt samtycke när som helst. Tillbakadragandet av ett samtycke bör inte påverka lagenligheten för den uppgiftsbehandling som utfördes före tillbakadragandet. |
| --- | --- |

20.

Behandlingen av personuppgifter av tredje part som erbjuder energitjänster med mervärde bör även vara lagenlig och baserad på en eller flera av de sex villkor som ska uppfyllas för att uppgiftsbehandling ska vara tillåten och som uppräknas i artikel 7 i direktiv 95/46/EG. Om samtycke väljs som villkor för uppgiftsbehandling bör de registrerades samtycke lämnas under frivilliga, specifika, informerade och uttryckliga former och ska lämnas separat för varje mervärdestjänst. De registrerade bör ha rätt att dra tillbaka sitt samtycke när som helst. Tillbakadragandet av ett samtycke bör inte påverka lagenligheten för den uppgiftsbehandling som utfördes före tillbakadragandet.

| 21. | Medlemsstaterna bör klart fastställa de registreringsansvarigas och registerförarnas roller och ansvar. De bör vara förenliga med deras respektive skyldigheter som anges i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

21.

Medlemsstaterna bör klart fastställa de registreringsansvarigas och registerförarnas roller och ansvar. De bör vara förenliga med deras respektive skyldigheter som anges i direktiv 95/46/EG.

| 22. | Medlemsstaterna bör genomföra en analys innan de lanserar behandlingsförfaranden för att bestämma i vilken utsträckning leverantörer och nätoperatörer behöver lagra personuppgifter för ändamålet att underhålla och driva det smarta nätet och för fakturering. Denna analys bör göra det möjligt för medlemsstaterna att bland annat fastställa om de lagringstider för personuppgifter som för närvarande har beslutats i den nationella lagstiftningen inte är längre än vad som krävs i syfte att driva smarta nät. Denna analys måste omfatta mekanismer som säkerställer att de inställda tidsgränserna för radering av personuppgifter och för en regelbunden granskning av behovet att lagra personuppgifter iakttas. |
| --- | --- |

22.

Medlemsstaterna bör genomföra en analys innan de lanserar behandlingsförfaranden för att bestämma i vilken utsträckning leverantörer och nätoperatörer behöver lagra personuppgifter för ändamålet att underhålla och driva det smarta nätet och för fakturering. Denna analys bör göra det möjligt för medlemsstaterna att bland annat fastställa om de lagringstider för personuppgifter som för närvarande har beslutats i den nationella lagstiftningen inte är längre än vad som krävs i syfte att driva smarta nät. Denna analys måste omfatta mekanismer som säkerställer att de inställda tidsgränserna för radering av personuppgifter och för en regelbunden granskning av behovet att lagra personuppgifter iakttas.

| 23. | Medlemsstaterna bör särskilt ta hänsyn till följande principer när de utför denna analys: dataminimeringsprincipen, öppenhetsprincipen – genom att det säkerställs att slutkonsumenten informeras på ett användarvänligt och begripligt sätt på ett klart och enkelt språk, om ändamål, tidpunkter och omständigheter, insamling, lagring och all annan behandling av personuppgifter – samt principen om individens inflytande – genom att det säkerställs att åtgärder vidtas för att skydda individens rättigheter. |
| --- | --- |

23.

Medlemsstaterna bör särskilt ta hänsyn till följande principer när de utför denna analys: dataminimeringsprincipen, öppenhetsprincipen – genom att det säkerställs att slutkonsumenten informeras på ett användarvänligt och begripligt sätt på ett klart och enkelt språk, om ändamål, tidpunkter och omständigheter, insamling, lagring och all annan behandling av personuppgifter – samt principen om individens inflytande – genom att det säkerställs att åtgärder vidtas för att skydda individens rättigheter.

Uppgiftssäkerhet

| 24. | Medlemsstaterna bör säkerställa att säkerheten för personuppgifter utformas i ett tidigt skede som en del av nätstrukturen, inom ett förfarande med inbyggt uppgiftsskydd. Detta bör omfatta åtgärder för att skydda personuppgifter mot oavsiktlig eller olaglig destruktion eller oavsiktliga förluster och för att hindra alla olagliga former av uppgiftsbehandling, särskilt varje avslöjande, spridning, åtkomst till eller ändring av personuppgifter som inte är auktoriserad. |
| --- | --- |

24.

Medlemsstaterna bör säkerställa att säkerheten för personuppgifter utformas i ett tidigt skede som en del av nätstrukturen, inom ett förfarande med inbyggt uppgiftsskydd. Detta bör omfatta åtgärder för att skydda personuppgifter mot oavsiktlig eller olaglig destruktion eller oavsiktliga förluster och för att hindra alla olagliga former av uppgiftsbehandling, särskilt varje avslöjande, spridning, åtkomst till eller ändring av personuppgifter som inte är auktoriserad.

| 25. | Användning av krypterade kanaler rekommenderas eftersom det är det mest effektiva hjälpmedlet mot missbruk av personuppgifter. |
| --- | --- |

25.

Användning av krypterade kanaler rekommenderas eftersom det är det mest effektiva hjälpmedlet mot missbruk av personuppgifter.

| 26. | Medlemsstaterna bör se till att alla aktuella och framtida komponenter i smarta nät är garanterat förenliga med alla ”säkerhetsrelaterade” standarder som tagits fram av europeiska standardiseringsorganisationer, även de grundläggande kraven på informationssäkerhet för smarta nät i kommissionens standardiseringsmandat M/490. De internationella säkerhetsstandarderna bör också beaktas, särskilt serien ISO/IEC 27000 (en samling säkerhetsstandarder utgivna av standardiseringsorganisationerna ISO och IEC). |
| --- | --- |

26.

Medlemsstaterna bör se till att alla aktuella och framtida komponenter i smarta nät är garanterat förenliga med alla ”säkerhetsrelaterade” standarder som tagits fram av europeiska standardiseringsorganisationer, även de grundläggande kraven på informationssäkerhet för smarta nät i kommissionens standardiseringsmandat M/490. De internationella säkerhetsstandarderna bör också beaktas, särskilt serien ISO/IEC 27000 (en samling säkerhetsstandarder utgivna av standardiseringsorganisationerna ISO och IEC).

| 27. | Medlemsstaterna bör säkerställa att nätoperatörer identifierar säkerhetsrisker och vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder för att garantera en adekvat säkerhetsnivå och återhämtningsförmåga för de smarta mätsystemen. I det här avseendet bör nätoperatörer, i samarbete med nationella behöriga myndigheter och det civila samhällets organ, tillämpa befintliga standarder, riktlinjer och system och, om de inte finns, utveckla nya. Relevanta riktlinjer som publicerats av Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör också beaktas. |
| --- | --- |

27.

Medlemsstaterna bör säkerställa att nätoperatörer identifierar säkerhetsrisker och vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder för att garantera en adekvat säkerhetsnivå och återhämtningsförmåga för de smarta mätsystemen. I det här avseendet bör nätoperatörer, i samarbete med nationella behöriga myndigheter och det civila samhällets organ, tillämpa befintliga standarder, riktlinjer och system och, om de inte finns, utveckla nya. Relevanta riktlinjer som publicerats av Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör också beaktas.

| 28. | I enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/58/EG bör medlemsstaterna säkerställa att den registreringsansvarige, i händelse av överträdelser när det gäller personuppgifter, utan onödigt dröjsmål meddelar (företrädesvis inom 24 timmar efter det att överträdelsen har konstaterats) tillsynsmyndigheten och den registrerade, om det är sannolikt att överträdelsen har haft negativa effekter på skyddet av dennes personuppgifter. |
| --- | --- |

28.

I enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/58/EG bör medlemsstaterna säkerställa att den registreringsansvarige, i händelse av överträdelser när det gäller personuppgifter, utan onödigt dröjsmål meddelar (företrädesvis inom 24 timmar efter det att överträdelsen har konstaterats) tillsynsmyndigheten och den registrerade, om det är sannolikt att överträdelsen har haft negativa effekter på skyddet av dennes personuppgifter.

Information och transparens om smarta mätare

| 29. | Utan att det påverkar de registreringsansvarigas förpliktelser bör medlemsstaterna i enlighet med direktiv 95/46/EG kräva att nätoperatörerna utarbetar och offentliggör ett exakt och tydligt informationsprogram för var och en av sina applikationer. Programmet bör omfatta minst de punkter som anges i artiklarna 10 och 11 i direktiv 95/46/EG.
  Om personuppgifter tillhörande en registrerad samlas in bör den registreringsansvarige också förse den registrerade med minst följande information:






  a) | Namn på och kontaktuppgifter för den registeransvarige och den registeransvariges företrädare och, i förekommande fall, uppgiftsskyddsombudet. |
| --- | --- | --- |

29.

Utan att det påverkar de registreringsansvarigas förpliktelser bör medlemsstaterna i enlighet med direktiv 95/46/EG kräva att nätoperatörerna utarbetar och offentliggör ett exakt och tydligt informationsprogram för var och en av sina applikationer. Programmet bör omfatta minst de punkter som anges i artiklarna 10 och 11 i direktiv 95/46/EG.

Om personuppgifter tillhörande en registrerad samlas in bör den registreringsansvarige också förse den registrerade med minst följande information:

a)

Namn på och kontaktuppgifter för den registeransvarige och den registeransvariges företrädare och, i förekommande fall, uppgiftsskyddsombudet.

| b) | Ändamålet för den uppgiftsbehandling för vilken personuppgifterna är avsedda, däribland de allmänna villkoren samt berättigade intressen hos den registeransvarige om uppgiftsbehandlingen är förenlig med artikel 7 i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

b)

Ändamålet för den uppgiftsbehandling för vilken personuppgifterna är avsedda, däribland de allmänna villkoren samt berättigade intressen hos den registeransvarige om uppgiftsbehandlingen är förenlig med artikel 7 i direktiv 95/46/EG.

| c) | Hur lång tid personuppgifterna kommer att lagras. |
| --- | --- |

c)

Hur lång tid personuppgifterna kommer att lagras.

| d) | Rätten att hos den registeransvarige begära åtkomst till och rättelse eller radering av den registrerades personuppgifter eller rätten att kunna göra invändningar mot behandlingen av sådana personuppgifter. |
| --- | --- |

d)

Rätten att hos den registeransvarige begära åtkomst till och rättelse eller radering av den registrerades personuppgifter eller rätten att kunna göra invändningar mot behandlingen av sådana personuppgifter.

| e) | Rätten att lämna in ett klagomål till den tillsynsmyndighet som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG och att få tillsynsmyndighetens kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

e)

Rätten att lämna in ett klagomål till den tillsynsmyndighet som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG och att få tillsynsmyndighetens kontaktuppgifter.

| f) | Vilka mottagare eller kategorier av mottagare som erhåller personuppgifterna. |
| --- | --- |

f)

Vilka mottagare eller kategorier av mottagare som erhåller personuppgifterna.

| g) | All ytterligare information som krävs för att en rättvis behandling ska kunna garanteras med avseende på den registrerade och med beaktande av de särskilda omständigheter under vilka personuppgifterna samlas in. |
| --- | --- |

g)

All ytterligare information som krävs för att en rättvis behandling ska kunna garanteras med avseende på den registrerade och med beaktande av de särskilda omständigheter under vilka personuppgifterna samlas in.

II.   METODER FÖR EKONOMISK UTVÄRDERING AV KOSTNADER OCH NYTTA PÅ LÅNG SIKT FÖR UPPSÄTTNING AV SMARTA MÄTSYSTEM

| 30. | Det här avsnittet innehåller riktlinjer för medlemsstaterna och ett ramverk för kostnads-nyttoanalysen som utgör underlag vid utförandet av en konsekvent, tillförlitlig och öppen ekonomisk utvärdering av kostnader och nytta på lång sikt för uppsättning av smarta mätsystem. |
| --- | --- |

30.

Det här avsnittet innehåller riktlinjer för medlemsstaterna och ett ramverk för kostnads-nyttoanalysen som utgör underlag vid utförandet av en konsekvent, tillförlitlig och öppen ekonomisk utvärdering av kostnader och nytta på lång sikt för uppsättning av smarta mätsystem.

| 31. | Den ekonomiska utvärderingen bör följa de riktlinjer som anges i bilagan och bör alltid omfatta följande fyra steg:






  — | Anpassning till lokala förhållanden. |
| --- | --- | --- |

31.

Den ekonomiska utvärderingen bör följa de riktlinjer som anges i bilagan och bör alltid omfatta följande fyra steg:

—

Anpassning till lokala förhållanden.

| — | Kostnads-nyttoanalys. |
| --- | --- |

—

Kostnads-nyttoanalys.

| — | Känslighetsanalys. |
| --- | --- |

—

Känslighetsanalys.

| — | Prestandabedömning, yttre förhållanden och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Prestandabedömning, yttre förhållanden och sociala konsekvenser.

Anpassning till lokala förhållanden

| 32. | När medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet som de utser, utför den ekonomiska analysen av uppsättningen av smarta mätare bör de undersöka och beakta, i förekommande fall, lämpliga pilotprogram där man redan har infört system med smarta mätare. De bör också ta hänsyn till, i den mån det är möjligt, verkliga fältresultat och väsentliga verklighetsbaserade erfarenheter för att kunna finjustera sina antaganden om val av teknik och för att optimera tillhörande kostnader och nytta samt konsumentdeltagande, när det gäller både allmän medvetenhet och användning av smarta mätsystem. |
| --- | --- |

32.

När medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet som de utser, utför den ekonomiska analysen av uppsättningen av smarta mätare bör de undersöka och beakta, i förekommande fall, lämpliga pilotprogram där man redan har infört system med smarta mätare. De bör också ta hänsyn till, i den mån det är möjligt, verkliga fältresultat och väsentliga verklighetsbaserade erfarenheter för att kunna finjustera sina antaganden om val av teknik och för att optimera tillhörande kostnader och nytta samt konsumentdeltagande, när det gäller både allmän medvetenhet och användning av smarta mätsystem.

| 33. | När medlemstaterna, eller varje behörig myndighet som de utser, ska utföra en kostnads-nyttoanalys bör de se till att överväga minst två förutsedda scenarier, varav ett innebär att inga åtgärder vidtas och ingen förändring sker. När det gäller el bör det andra scenariot överensstämma med det krav som föreskrivs i direktiv 2009/72/EG om distribution av smarta mätare i en omfattning av 80 % senast 2020 och beakta den uppsättning gemensamma minimifunktioner som anges i avsnitt III i denna rekommendation. Det rekommenderas att ytterligare alternativa scenarier undersöks. Sådana scenarier bör ta hänsyn till synergier mellan befintliga och framtida energisparåtgärder samt till andra former av återkoppling och rådgivning till konsumenter, särskilt införandet av ofta förekommande fakturerings- eller kostnadsredovisningar som bygger på den faktiska förbrukningen i stället för på schablonavgifter eller uppskattad förbrukning. Medlemsstaterna bör i sina alternativa scenarier beakta den positiva roll som tydlig konsumentinformation och pristransparens samt konkurrens från tillverkarens och leverantörens sida kan ha vid uppsättning av smarta mätare. |
| --- | --- |

33.

När medlemstaterna, eller varje behörig myndighet som de utser, ska utföra en kostnads-nyttoanalys bör de se till att överväga minst två förutsedda scenarier, varav ett innebär att inga åtgärder vidtas och ingen förändring sker. När det gäller el bör det andra scenariot överensstämma med det krav som föreskrivs i direktiv 2009/72/EG om distribution av smarta mätare i en omfattning av 80 % senast 2020 och beakta den uppsättning gemensamma minimifunktioner som anges i avsnitt III i denna rekommendation. Det rekommenderas att ytterligare alternativa scenarier undersöks. Sådana scenarier bör ta hänsyn till synergier mellan befintliga och framtida energisparåtgärder samt till andra former av återkoppling och rådgivning till konsumenter, särskilt införandet av ofta förekommande fakturerings- eller kostnadsredovisningar som bygger på den faktiska förbrukningen i stället för på schablonavgifter eller uppskattad förbrukning. Medlemsstaterna bör i sina alternativa scenarier beakta den positiva roll som tydlig konsumentinformation och pristransparens samt konkurrens från tillverkarens och leverantörens sida kan ha vid uppsättning av smarta mätare.

| 34. | När medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, sätter upp villkoren och bestämmer sig för hypoteser för analys av de olika scenarierna bör de se till att genomföra regelbundna samråd i detta ämne med nationella tillsynsmyndigheter och med projekt- och tillsynsansvariga för uppsättningen av smarta mätare – vilka i de flesta medlemsstater är distributionssystemens operatörer – och med ägare av relevanta pilotprojekt, i förekommande fall. |
| --- | --- |

34.

När medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, sätter upp villkoren och bestämmer sig för hypoteser för analys av de olika scenarierna bör de se till att genomföra regelbundna samråd i detta ämne med nationella tillsynsmyndigheter och med projekt- och tillsynsansvariga för uppsättningen av smarta mätare – vilka i de flesta medlemsstater är distributionssystemens operatörer – och med ägare av relevanta pilotprojekt, i förekommande fall.

| 35. | I detta avseende och under förfarandet med uppsättning av ramvillkoren bör medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, säkerställa att alla lämpliga tekniker avseende kommunikationsinfrastruktur, strukturer och åtgärder som behövs för att garantera driftskompatibilitet och förenlighet med tillgängliga unionsstandarder eller internationella standarder och bästa praxis beaktas. Dessutom bör medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, säkerställa att de antaganden som analysen grundar sig på är anpassade till lokala förhållanden och där parametrar som geografisk täckning, efterfrågan på el, topplast och mikro- och makroekonomiska förhållanden inberäknas. I avsnitt 2 i bilagan till denna rekommendation finns en lista med parametrar som medlemsstaterna bör se till att använda under detta förfarande. |
| --- | --- |

35.

I detta avseende och under förfarandet med uppsättning av ramvillkoren bör medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, säkerställa att alla lämpliga tekniker avseende kommunikationsinfrastruktur, strukturer och åtgärder som behövs för att garantera driftskompatibilitet och förenlighet med tillgängliga unionsstandarder eller internationella standarder och bästa praxis beaktas. Dessutom bör medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, säkerställa att de antaganden som analysen grundar sig på är anpassade till lokala förhållanden och där parametrar som geografisk täckning, efterfrågan på el, topplast och mikro- och makroekonomiska förhållanden inberäknas. I avsnitt 2 i bilagan till denna rekommendation finns en lista med parametrar som medlemsstaterna bör se till att använda under detta förfarande.

Kostnads-nyttoanalys

| 36. | Medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, bör säkerställa att kostnads-nyttoanalysen följer de stödjande riktlinjerna och den stegvisa metodik (kostnads-nyttoanalysens sju steg) som anges i bilagan till denna rekommendation. Dessutom bör medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, säkerställa en rimlig, transparent och väldokumenterad beräkning av alla kostnader och all nytta som förväntas i enlighet med det logiska sekventiella förfarande som föreslås för deras uppskattning. Kostnader som konsumenten potentiellt kan drabbas av genom uppsättningen av smarta mätsystem bör uttryckligen anges i kostnads-nyttoanalysen och jämföras med möjliga fördelar för konsumenten på lång sikt. I tabellerna 4 och 5 i bilaga I föreslås en icke-uttömmande förteckning över element som ska ingå i kostnads-nyttoanalysen. |
| --- | --- |

36.

Medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, bör säkerställa att kostnads-nyttoanalysen följer de stödjande riktlinjerna och den stegvisa metodik (kostnads-nyttoanalysens sju steg) som anges i bilagan till denna rekommendation. Dessutom bör medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, säkerställa en rimlig, transparent och väldokumenterad beräkning av alla kostnader och all nytta som förväntas i enlighet med det logiska sekventiella förfarande som föreslås för deras uppskattning. Kostnader som konsumenten potentiellt kan drabbas av genom uppsättningen av smarta mätsystem bör uttryckligen anges i kostnads-nyttoanalysen och jämföras med möjliga fördelar för konsumenten på lång sikt. I tabellerna 4 och 5 i bilaga I föreslås en icke-uttömmande förteckning över element som ska ingå i kostnads-nyttoanalysen.

Känslighetsanalys

| 37. | Medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, bör identifiera kritiska variabler för känslighetsanalysen och redovisa storleksordningen för variationsintervallet (lägsta och högsta värden för de identifierade kritiska variablerna) för de positiva uppsättningsförhållanden där nyttan överstiger kostnaderna, såsom erhålls från de känslighetsanalyser de har genomfört. Dessutom skulle deras analys även kunna inbegripa känslighet för svängningar och möjliga tillsynsåtgärder för att hålla variabelns värde inom önskat intervall. |
| --- | --- |

37.

Medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, bör identifiera kritiska variabler för känslighetsanalysen och redovisa storleksordningen för variationsintervallet (lägsta och högsta värden för de identifierade kritiska variablerna) för de positiva uppsättningsförhållanden där nyttan överstiger kostnaderna, såsom erhålls från de känslighetsanalyser de har genomfört. Dessutom skulle deras analys även kunna inbegripa känslighet för svängningar och möjliga tillsynsåtgärder för att hålla variabelns värde inom önskat intervall.

Resultatanalys, yttre förhållanden och sociala konsekvenser

| 38. | När medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, bedömer förtjänsterna med utbyggnad, yttre faktorer (till exempel miljö och hälsa), konsekvenserna av åtgärder enligt offentliga riktlinjer och sociala fördelar som förväntas från uppsättningen av smarta mätare, bör de säkerställa att lämpliga viktningsfaktorer som kompletterar de kvantitativa resultaten i de tidigare stegen i kostnads-nyttoanalysen inberäknas.
  I bilagan till denna rekommendation finns en lista med referenser till andra relaterade fördelar. |
| --- | --- |

38.

När medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, bedömer förtjänsterna med utbyggnad, yttre faktorer (till exempel miljö och hälsa), konsekvenserna av åtgärder enligt offentliga riktlinjer och sociala fördelar som förväntas från uppsättningen av smarta mätare, bör de säkerställa att lämpliga viktningsfaktorer som kompletterar de kvantitativa resultaten i de tidigare stegen i kostnads-nyttoanalysen inberäknas.

I bilagan till denna rekommendation finns en lista med referenser till andra relaterade fördelar.

III.   GEMENSAMMA MINIMIFUNKTIONER SOM KRÄVS HOS SMARTA MÄTSYSTEM FÖR EL

| 39. | Det här avsnittet är baserat på bästa praxis från tidiga kostnads-nyttoanalyser för smarta elmätsystem som utfördes i elva medlemsstater. Det ger vägledning om åtgärder som ska vidtas för att säkerställa att medlemsstaterna vederbörligen använder sig av adekvat driftskompatibilitet och lämpliga standarder som för närvarande utvecklas inom ramen för uppdragen M/441, M/468 och M/490 samt av bästa praxis. |
| --- | --- |

39.

Det här avsnittet är baserat på bästa praxis från tidiga kostnads-nyttoanalyser för smarta elmätsystem som utfördes i elva medlemsstater. Det ger vägledning om åtgärder som ska vidtas för att säkerställa att medlemsstaterna vederbörligen använder sig av adekvat driftskompatibilitet och lämpliga standarder som för närvarande utvecklas inom ramen för uppdragen M/441, M/468 och M/490 samt av bästa praxis.

| 40. | Medlemsstaterna får vägledning om en uppsättning gemensamma erfordrade minimifunktioner för smarta elmätare för att ge dem möjlighet att identifiera gemensamma medel för att göra uppsättningsplanerna kostnadseffektiva. Detta skulle i sin tur kunna utgöra en gemensam utgångspunkt för medlemsstaternas, mätarleverantörernas och nätoperatörernas egna kostnads-nyttoanalyser och investeringar för att underlätta den anskaffning som är förenad med uppsättning av smarta mätsystem och förse tillsynsmän med europeiska referensdefinitioner. |
| --- | --- |

40.

Medlemsstaterna får vägledning om en uppsättning gemensamma erfordrade minimifunktioner för smarta elmätare för att ge dem möjlighet att identifiera gemensamma medel för att göra uppsättningsplanerna kostnadseffektiva. Detta skulle i sin tur kunna utgöra en gemensam utgångspunkt för medlemsstaternas, mätarleverantörernas och nätoperatörernas egna kostnads-nyttoanalyser och investeringar för att underlätta den anskaffning som är förenad med uppsättning av smarta mätsystem och förse tillsynsmän med europeiska referensdefinitioner.

| 41. | I detta avsnitt ges vägledning om bestämmelser för att säkra konsumentnyttan och bidra till ökad energieffektivitet. Det bör underlätta kopplingen av smarta mätsystem till standardiserade gränssnitt som är utrustade med konsumentorienterade verktyg som ställer samman uppgifter om förbrukning med information om kostnader för att uppmuntra konsumenternas intresse för energisparåtgärder och svar på efterfrågan. Den här metoden bör beaktas till fullo när kostnads-nyttoanalys görs för uppsättningen av smarta elmätare enligt unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

41.

I detta avsnitt ges vägledning om bestämmelser för att säkra konsumentnyttan och bidra till ökad energieffektivitet. Det bör underlätta kopplingen av smarta mätsystem till standardiserade gränssnitt som är utrustade med konsumentorienterade verktyg som ställer samman uppgifter om förbrukning med information om kostnader för att uppmuntra konsumenternas intresse för energisparåtgärder och svar på efterfrågan. Den här metoden bör beaktas till fullo när kostnads-nyttoanalys görs för uppsättningen av smarta elmätare enligt unionslagstiftningen.

Gemensamma minimifunktioner som krävs

| 42. | Varje smart mätsystem för el bör erbjuda minst alla de funktioner som uppräknas nedan. | För konsumenten:






  a) | Ge kunden och varje tredje part som utsetts av konsumenten möjlighet att göra direktavläsningar. Denna funktion är väsentlig i ett smart mätsystem eftersom direkt återkoppling till kunden är väsentlig för att säkerställa energisparande på efterfrågesidan. Det finns ett betydande samförstånd när det gäller tillhandahållande av standardiserade gränssnitt som skulle kunna möjliggöra energihanteringsalternativ i ”realtid”, till exempel hemautomatisering och olika efterfråge- och utbudssystem, samt underlätta säker leverans av data direkt till kunden. Riktiga, användarvänliga och regelbundna avläsningar som erhålls direkt från det av kunden valda gränssnittet till kunden, och varje tredje part som utsetts av konsumenten, rekommenderas med bestämdhet eftersom de är centrala för att bedriva efterfråge-utbudstjänster, fatta energisparbeslut ”online” och effektiv integrering av distribuerade energiresurser. För att stimulera energisparande rekommenderas medlemsstaterna bestämt att säkerställa att slutkunder som använder smarta mätsystem är utrustade med ett standardiserat gränssnitt som ger konsumenten tillgång till synliga enskilda förbrukningsuppgifter. |
| --- | --- | --- | --- |

42.

Varje smart mätsystem för el bör erbjuda minst alla de funktioner som uppräknas nedan.

För konsumenten:

a)

Ge kunden och varje tredje part som utsetts av konsumenten möjlighet att göra direktavläsningar. Denna funktion är väsentlig i ett smart mätsystem eftersom direkt återkoppling till kunden är väsentlig för att säkerställa energisparande på efterfrågesidan. Det finns ett betydande samförstånd när det gäller tillhandahållande av standardiserade gränssnitt som skulle kunna möjliggöra energihanteringsalternativ i ”realtid”, till exempel hemautomatisering och olika efterfråge- och utbudssystem, samt underlätta säker leverans av data direkt till kunden. Riktiga, användarvänliga och regelbundna avläsningar som erhålls direkt från det av kunden valda gränssnittet till kunden, och varje tredje part som utsetts av konsumenten, rekommenderas med bestämdhet eftersom de är centrala för att bedriva efterfråge-utbudstjänster, fatta energisparbeslut ”online” och effektiv integrering av distribuerade energiresurser. För att stimulera energisparande rekommenderas medlemsstaterna bestämt att säkerställa att slutkunder som använder smarta mätsystem är utrustade med ett standardiserat gränssnitt som ger konsumenten tillgång till synliga enskilda förbrukningsuppgifter.

| b) | Uppdatera de avläsningar som avses i led a tillräckligt ofta för att det ska vara möjligt att använda uppgifterna i energisparande syfte. Denna funktion är endast knuten till efterfrågesidan, det vill säga kunden. Om konsumenter ska kunna lita på de uppgifter som de får från systemet måste de se att de avlästa värdena svarar på deras åtgärder. Hastigheten måsta anpassas till svarstiden för de energiförbrukande eller energiproducerande produkterna. Enligt allmänt samförstånd behöver uppdateringshastigheten vara minst en gång var 15:e minut. Fortsatt utveckling och nya energitjänster kommer sannolikt att leda till snabbare kommunikationer. Det rekommenderas också att det smarta mätsystemet ska kunna lagra kundens förbrukningsuppgifter under en rimlig tidsperiod för att det ska vara möjligt för kunden, och varje tredje part som utsetts av konsumenten, att ta fram och gå igenom uppgifter om den senaste förbrukningen. Detta bör göra det möjligt att beräkna de kostnader som är knutna till förbrukning. |
| --- | --- |

b)

Uppdatera de avläsningar som avses i led a tillräckligt ofta för att det ska vara möjligt att använda uppgifterna i energisparande syfte. Denna funktion är endast knuten till efterfrågesidan, det vill säga kunden. Om konsumenter ska kunna lita på de uppgifter som de får från systemet måste de se att de avlästa värdena svarar på deras åtgärder. Hastigheten måsta anpassas till svarstiden för de energiförbrukande eller energiproducerande produkterna. Enligt allmänt samförstånd behöver uppdateringshastigheten vara minst en gång var 15:e minut. Fortsatt utveckling och nya energitjänster kommer sannolikt att leda till snabbare kommunikationer. Det rekommenderas också att det smarta mätsystemet ska kunna lagra kundens förbrukningsuppgifter under en rimlig tidsperiod för att det ska vara möjligt för kunden, och varje tredje part som utsetts av konsumenten, att ta fram och gå igenom uppgifter om den senaste förbrukningen. Detta bör göra det möjligt att beräkna de kostnader som är knutna till förbrukning.

| | För mätoperatören:






  c) | Ge operatören möjlighet till fjärravläsning av mätare. Denna funktion avser utbudssidan (mätoperatörer). Det råder ett brett samförstånd om att detta är en central funktion. |
| --- | --- | --- |

För mätoperatören:

c)

Ge operatören möjlighet till fjärravläsning av mätare. Denna funktion avser utbudssidan (mätoperatörer). Det råder ett brett samförstånd om att detta är en central funktion.

| d) | Möjliggöra tvåvägskommunikation mellan det smarta mätsystemet och yttre nät för underhåll och tillsyn av mätsystemet. Denna funktion avser mätning. Det råder ett brett samförstånd om att detta är en central funktion. |
| --- | --- |

d)

Möjliggöra tvåvägskommunikation mellan det smarta mätsystemet och yttre nät för underhåll och tillsyn av mätsystemet. Denna funktion avser mätning. Det råder ett brett samförstånd om att detta är en central funktion.

| e) | Ge möjlighet till avläsning tillräckligt ofta för att uppgifterna ska kunna användas för nätplanering. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. |
| --- | --- |

e)

Ge möjlighet till avläsning tillräckligt ofta för att uppgifterna ska kunna användas för nätplanering. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan.

| | För ekonomiska aspekter av energiförsörjning:






  f) | Understödja avancerade avgiftssystem. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. Smarta mätsystem bör innehålla avancerade avgiftsstrukturer, register över tidpunkter för användning och fjärrstyrd avgiftskontroll. Detta bör underlätta för konsumenter och nätoperatörer när det gäller att uppnå energieffektivitet och sänka kostnader genom att kapa topparna i energiefterfrågan. Denna funktion samt de funktioner som avses i a och b, är en viktig drivkraft för att öka konsumentens makt och för att förbättra försörjningssystemets energieffektivitet. Det rekommenderas bestämt att det smarta mätsystemet medger automatisk överföring av information om avancerade avgiftsalternativ till slutkunden, till exempel via det standardiserade gränssnitt som angetts i a. |
| --- | --- | --- |

För ekonomiska aspekter av energiförsörjning:

f)

Understödja avancerade avgiftssystem. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. Smarta mätsystem bör innehålla avancerade avgiftsstrukturer, register över tidpunkter för användning och fjärrstyrd avgiftskontroll. Detta bör underlätta för konsumenter och nätoperatörer när det gäller att uppnå energieffektivitet och sänka kostnader genom att kapa topparna i energiefterfrågan. Denna funktion samt de funktioner som avses i a och b, är en viktig drivkraft för att öka konsumentens makt och för att förbättra försörjningssystemets energieffektivitet. Det rekommenderas bestämt att det smarta mätsystemet medger automatisk överföring av information om avancerade avgiftsalternativ till slutkunden, till exempel via det standardiserade gränssnitt som angetts i a.

| g) | Möjliggöra fjärrstyrd påsättning/avstängning av tillförseln och/eller begränsning av flöde eller effekt. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. Den ger ökat konsumentskydd genom att den erbjuder graderad begränsning. Den skyndar på processer, till exempel när man flyttar – det gamla nätet kan kopplas från och det nya nätet anslutas enkelt och snabbt. Det behövs vid hantering av nödsituationer i tekniska nät. Men den kan införa extra säkerhetsrisker som måste minimeras. |
| --- | --- |

g)

Möjliggöra fjärrstyrd påsättning/avstängning av tillförseln och/eller begränsning av flöde eller effekt. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. Den ger ökat konsumentskydd genom att den erbjuder graderad begränsning. Den skyndar på processer, till exempel när man flyttar – det gamla nätet kan kopplas från och det nya nätet anslutas enkelt och snabbt. Det behövs vid hantering av nödsituationer i tekniska nät. Men den kan införa extra säkerhetsrisker som måste minimeras.

| | För säkerhet och uppgiftsskydd:






  h) | Möjliggöra säker datakommunikation. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. Höga säkerhetsnivåer är nödvändiga för all kommunikation mellan mätaren och operatören. Det gäller både direktkommunikation med mätaren och alla meddelanden som förs via mätaren till eller från alla anläggningar eller regulatorer hos kunden. För lokal kommunikation inom kundens fastighet krävs både integritetsskydd och uppgiftsskydd. |
| --- | --- | --- |

För säkerhet och uppgiftsskydd:

h)

Möjliggöra säker datakommunikation. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. Höga säkerhetsnivåer är nödvändiga för all kommunikation mellan mätaren och operatören. Det gäller både direktkommunikation med mätaren och alla meddelanden som förs via mätaren till eller från alla anläggningar eller regulatorer hos kunden. För lokal kommunikation inom kundens fastighet krävs både integritetsskydd och uppgiftsskydd.

| i) | Bekämpa och upptäcka bedrägeri. Denna funktion avser utbudssidan: säkerhet och skydd när det gäller åtkomst. Det råder ett starkt samförstånd om att denna funktion har stor betydelse. Denna funktion är nödvändig för att skydda konsumenten, till exempel mot dataintrång och inte bara för att bekämpa bedrägeri. |
| --- | --- |

i)

Bekämpa och upptäcka bedrägeri. Denna funktion avser utbudssidan: säkerhet och skydd när det gäller åtkomst. Det råder ett starkt samförstånd om att denna funktion har stor betydelse. Denna funktion är nödvändig för att skydda konsumenten, till exempel mot dataintrång och inte bara för att bekämpa bedrägeri.

| | För decentraliserad produktion:






  j) | Möjliggöra import/export och reaktiv mätning. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. De flesta länder har de funktioner som är nödvändiga för att möjliggöra förnybar energiproduktion och lokal småskalig energiproduktion varvid mätaranläggningen säkras för framtiden. Det rekommenderas att denna funktion installeras som standard och aktiveras/inaktiveras i enlighet med konsumentens önskemål och behov. |
| --- | --- | --- |

För decentraliserad produktion:

j)

Möjliggöra import/export och reaktiv mätning. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. De flesta länder har de funktioner som är nödvändiga för att möjliggöra förnybar energiproduktion och lokal småskalig energiproduktion varvid mätaranläggningen säkras för framtiden. Det rekommenderas att denna funktion installeras som standard och aktiveras/inaktiveras i enlighet med konsumentens önskemål och behov.

Uppföljning

| 43. | Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att följa denna rekommendation och att göra alla intressenter som arbetar med utformning och drift av smarta nät inom unionen uppmärksamma på den. |
| --- | --- |

43.

Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att följa denna rekommendation och att göra alla intressenter som arbetar med utformning och drift av smarta nät inom unionen uppmärksamma på den.

| 44. | Medlemsstaterna bör senast den 3 september 2012 redovisa för kommissionen resultaten av kostnads-nyttoanalyserna avseende uppsättningen av smarta mätsystem och de åtgärder och planer de har antagit i anslutning till denna rekommendation. |
| --- | --- |

44.

Medlemsstaterna bör senast den 3 september 2012 redovisa för kommissionen resultaten av kostnads-nyttoanalyserna avseende uppsättningen av smarta mätsystem och de åtgärder och planer de har antagit i anslutning till denna rekommendation.

| 45. | Kommissionen avser att utvärdera, mot bakgrund av denna rekommendation, de ekonomiska bedömningar som redovisas för uppsättningen av smarta mätare. |
| --- | --- |

45.

Kommissionen avser att utvärdera, mot bakgrund av denna rekommendation, de ekonomiska bedömningar som redovisas för uppsättningen av smarta mätare.

Adressater

| 46. | Denna rekommendation skickas till medlemsstaterna, och till varje behörig myndighet som de utsett till att delta i den ekonomiska bedömningen av smarta mätsystem. |
| --- | --- |

46.

Denna rekommendation skickas till medlemsstaterna, och till varje behörig myndighet som de utsett till att delta i den ekonomiska bedömningen av smarta mätsystem.

Utfärdad i Bryssel den 9 mars 2012.

På kommissionens vägnar

Günther OETTINGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 55.

1

(2)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 94.

2

(3)  KOM(2011) 202 slutlig.

3

(4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

(5)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

5

(6)  KOM(2007) 228 slutlig.

6

(7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm

7

(8)  ERGEG:s riktlinjer för god praxis avseende tillsynsaspekter för smarta mätare för el och gas (Ref. E10-RMF-29-05).

8

(9)  Europeiska arbetsgruppen för smarta nätverk definierar smarta nät som energinät som på ett effektivt sätt kan integrera alla de anslutna användarnas beteenden för att säkerställa ekonomiskt effektiva och hållbara kraftsystem med låga förluster och hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet. http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

9

(10)  Tolkningsmeddelande avseende direktiv 2009/72/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el och direktiv 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas – Detaljistmarknader, s. 7.

10

(11)  Yttrande nr 183 om artikel 29 från arbetsgruppen om smarta mätare, april 2011.

11

---

BILAGA

Vägledning om metodik för ekonomisk bedömning av kostnader och nytta på lång sikt vid uppsättning av smarta mätare i enlighet med bilaga I till direktiven 2009/72/EG och 2009/73/EG

1.   REFERENSER

| 1.1 | European Commission – Joint Research Centre Institute for Energy and Transport (2012). ’Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects’, available at: http://ses.jrc.ec.europa.eu/ |
| --- | --- |

1.1

European Commission – Joint Research Centre Institute for Energy and Transport (2012). ’Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects’, available at: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

| 1.2 | European Commission – Joint Research Centre Institute for Energy and Transport (2012). ’Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment’, available at: http://ses.jrc.ec.europa.eu/ |
| --- | --- |

1.2

European Commission – Joint Research Centre Institute for Energy and Transport (2012). ’Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment’, available at: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

| 1.3 | European Regulators’ Group for Electricity and Gas. ’Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas’, February 2011, Ref.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf |
| --- | --- |

1.3

European Regulators’ Group for Electricity and Gas. ’Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas’, February 2011, Ref.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

| 1.4 | European Commission Task Force for Smart Grids (2010), Expert Group 3: Roles and responsibilities of actors involved in smart grids deployment, ’Merit deployment matrix’ available at: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls |
| --- | --- |

1.4

European Commission Task Force for Smart Grids (2010), Expert Group 3: Roles and responsibilities of actors involved in smart grids deployment, ’Merit deployment matrix’ available at: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

| 1.5 | Förslag till direktiv om energieffektivitet och upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG [KOM(2011) 370 slutlig, 22 juni 2011] |
| --- | --- |

1.5

Förslag till direktiv om energieffektivitet och upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG [KOM(2011) 370 slutlig, 22 juni 2011]

| 1.6 | SEK(2011) 288 slutlig – arbetsdokument från kommissionens avdelningar Konsekvensbedömning som åtföljer kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (KOM(2011) 112 slutlig) (SEK(2011) 289 slutlig) |
| --- | --- |

1.6

SEK(2011) 288 slutlig – arbetsdokument från kommissionens avdelningar Konsekvensbedömning som åtföljer kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (KOM(2011) 112 slutlig) (SEK(2011) 289 slutlig)

2.   ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER VARIABLER/UPPGIFTER SOM SKA STÄLLAS IN/SAMLAS IN NÄR DET GÄLLER EL

| Variabler/uppgifter som ska ställas in/samlas in | Enhet |
| --- | --- |
| Prognostiserad variation av energiförbrukning | % |
| Prognostiserad variation av energipriser | % |
| Topplastöverföring | % |
| Elförluster på överföringsnivå och på distributionsnivå | % |
| Uppskattat antal minuter utan tillförsel | Antal minuter |
| Värde på förlorad last, värde på tillförsel | EUR/kWh |
| Diskonteringsränta | % |
| Kostnader för utrustning (t.ex. smart mätare, GPRS-/PLC-modem m.m.) | EUR |
| Antal smarta mätare som ska installeras | Antal smarta mätare |
| Installationskostnader för smarta mätsystem | EUR |
| Förväntad ekonomisk livslängd för smarta mätsystem | Antal år |
| Kostnader för mätaravläsning | EUR/år |
| Telekommunikationens träffsäkerhet | % |
| Inflationstakt | % |
| Kostnadsminskning knuten till teknikens mognadsgrad | % |
| Genomförandeplan | Antal smarta mätare/år |
| Procentandel mätare på landsbygden jämfört med städerna | % |
| Koldioxidkostnader | EUR/ton |

Variabler/uppgifter som ska ställas in/samlas in

Enhet

Prognostiserad variation av energiförbrukning

%

Prognostiserad variation av energipriser

%

Topplastöverföring

%

Elförluster på överföringsnivå och på distributionsnivå

%

Uppskattat antal minuter utan tillförsel

Antal minuter

Värde på förlorad last, värde på tillförsel

EUR/kWh

Diskonteringsränta

%

Kostnader för utrustning (t.ex. smart mätare, GPRS-/PLC-modem m.m.)

EUR

Antal smarta mätare som ska installeras

Antal smarta mätare

Installationskostnader för smarta mätsystem

EUR

Förväntad ekonomisk livslängd för smarta mätsystem

Antal år

Kostnader för mätaravläsning

EUR/år

Telekommunikationens träffsäkerhet

%

Inflationstakt

%

Kostnadsminskning knuten till teknikens mognadsgrad

%

Genomförandeplan

Antal smarta mätare/år

Procentandel mätare på landsbygden jämfört med städerna

%

Koldioxidkostnader

EUR/ton

3.   FLÖDESSCHEMA ÖVER DE OLIKA STEG SOM UTFÖRS I EN KOSTNADS-NYTTOANALYS OCH EN KÄNSLIGHETSANALYS

Image

I de fall där analysen gör det möjligt att beräkna kostnader och nytta med de uppnådda ändringarna av koldioxidutsläppen rekommenderas att man i analysen beaktar de koldioxidpriser som prognostiseras både i kommissionens referensscenario och i scenarier med utfasning av fossila bränslen (1).

4.   ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER KOSTNADER SOM SKA BEAKTAS FÖR UPPSÄTTNING AV SMARTA MÄTSYSTEM FÖR EL

| Allmän kategori | Kostnadsslag som ska följas för uppsättningen och som ska uppskattas med avseende på grundkostnaderna |
| --- | --- |
| KAPITALKOSTNADER | Investering i smarta mätsystem |
| Investering i IT |
| Investering i kommunikationer |
| Investering i visningsenheter i hemmet (i tillämpliga fall) |
| Produktion |
| Överföring |
| Distribution |
| Minskad investering i sedvanliga mätare (negativ kostnad, ska läggas till i nyttolistan) |
| LÖPANDE UTGIFTER | Kostnader för IT-underhåll |
| Kostnader för näthantering och ingångskostnader |
| Kostnader för kommunikations-/dataöverföring (inkl. GPRS, radiokommunikationer osv.) |
| Kostnader för scenariohantering |
| Byte/funktionsfel hos smarta mätsystem (stegvis ökande) |
| Intäktsminskningar (t.ex. genom mer effektiv förbrukning) |
| Produktion |
| Distribution |
| Överföring |
| Mätaravläsning |
| Callcenter/kundtjänst |
| Utbildningskostnader (t.ex. servicepersonal och installationspersonal) |
| Tillförlitlighet | Renoveringskostnader |
| Miljö | Utsläppskostnader (utrustning för CO2-kontroll och drift av denna samt utsläppsrätter) |
| Energisäkerhet | Kostnader för förbrukning av fossila bränslen för energiproduktion |
| Kostnader för fossila bränslen för transport och drift |
| Övrigt | Kostnader för program för att befrämja konsumentdeltagande |
| Sänkta kostnader för tidigare installerade (sedvanliga) mätare |

Allmän kategori

Kostnadsslag som ska följas för uppsättningen och som ska uppskattas med avseende på grundkostnaderna

KAPITALKOSTNADER

Investering i smarta mätsystem

Investering i IT

Investering i kommunikationer

Investering i visningsenheter i hemmet (i tillämpliga fall)

Produktion

Överföring

Distribution

Minskad investering i sedvanliga mätare (negativ kostnad, ska läggas till i nyttolistan)

LÖPANDE UTGIFTER

Kostnader för IT-underhåll

Kostnader för näthantering och ingångskostnader

Kostnader för kommunikations-/dataöverföring (inkl. GPRS, radiokommunikationer osv.)

Kostnader för scenariohantering

Byte/funktionsfel hos smarta mätsystem (stegvis ökande)

Intäktsminskningar (t.ex. genom mer effektiv förbrukning)

Produktion

Distribution

Överföring

Mätaravläsning

Callcenter/kundtjänst

Utbildningskostnader (t.ex. servicepersonal och installationspersonal)

Tillförlitlighet

Renoveringskostnader

Miljö

Utsläppskostnader (utrustning för CO2-kontroll och drift av denna samt utsläppsrätter)

Energisäkerhet

Kostnader för förbrukning av fossila bränslen för energiproduktion

Kostnader för fossila bränslen för transport och drift

Övrigt

Kostnader för program för att befrämja konsumentdeltagande

Sänkta kostnader för tidigare installerade (sedvanliga) mätare

5.   ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER FORMLER FÖR KVANTIFIERING AV NYTTAN FÖR EL

| Nytta | Delnytta | Beräkning av ekonomiskt värde |
| --- | --- | --- |
| Minskade kostnader för mätaravläsningar och minskade driftskostnader för mätare | Minskade driftskostnader för mätare | Belopp (EUR) = [Uppskattade kostnadsminskningar med fjärrstyrd mätardrift (EUR/år)] Uppsättningsscenario – [Uppskattade kostnadsminskningar med fjärrstyrd mätardrift (EUR/år) × Kommunikationssystemets felintensitet (%/100)] Uppsättningsscenario |
| Minskade kostnader för mätaravläsningar | Belopp (EUR) = [Kostnad med lokala mätaravläsningar (EUR)]Grundscenario – [Uppskattad kostnad för erhållande av lokala ”spridda” mätaravläsningar (EUR)]Uppsättningsscenario

  Där:
  [Kostnad med lokala mätaravläsningar (EUR)]Grundscenario= Antal kunder LS (2) × Historisk kostnad för mätaravläsning/kund/år (EUR)
  [Uppskattad kostnad för erhållande av lokala ”spridda” mätaravläsningar (EUR)]Uppsättningsscenario= [Antal kunder LS × % kunder utan uppsättning × Genomsnittlig kostnad för spridda avläsningar per kund (EUR/kund)] + [Antal kunder LS × % av kunder med uppsättning × Kommunikationssystemets felintensitet (%) × Genomsnittlig kostnad för spridda avläsningar per kund (EUR/antal kunder) |
| Minskade faktureringskostnader | Belopp (EUR) = [Antal kunder LS × faktureringskostnader/kund/år (EUR)]Grundscenario – [Antal kunder LS × Faktureringskostnader/kund/år (EUR)] Uppsättningsscenario |
| Minskade kostnader för callcenter/kundtjänst | Belopp (EUR) = [Antal kunder LS × Kostnader för kundservice/kund/år (EUR)]Grundscenario – [Antal kunder LS × Kostnader för kundservice/kund/år (EUR)] Uppsättningsscenario |
| Minskade kostnader för drift och underhåll | Minskade kostnader för underhåll av tillgångar | Belopp (EUR) = [Direktkostnader avseende underhåll av tillgångar (EUR/år)]Grundscenario – [Direktkostnader avseende underhåll av tillgångar (EUR/år)] Uppsättningsscenario |
| Minskade kostnader för utrustningshaveri | Belopp (EUR) = [Kostnader för utrustningshaveri (EUR/år)]Grundscenario – [Kostnader för utrustningshaveri (EUR/år)] Uppsättningsscenario |
| Uppskjutna/minskade investeringar i distributionsförmåga | Uppskjutna investeringar i distributionsförmåga till följd av ersättning för tillgångar | Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Avkastning på investeringar (%/100) |
| Uppskjutna investeringar i distributionsförmåga till följd av amortering av tillgångar | Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Antal år av amortering av tillgångarna för förmågan |
| Uppskjutna/minskade investeringar i överföringsförmåga | Uppskjutna investeringar i överföringsförmåga till följd av ersättning för tillgångar | Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Avkastning på investeringar (%/100) |
| Uppskjutna investeringar i överföringsförmåga till följd av amortering av tillgångar | Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Antal år av amortering av tillgångarna för förmågan |
| Uppskjutna/minskade investeringar i produktionsförmåga | Uppskjutna produktionsinvesteringar i topplastanläggningar | Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av generering av topplastanläggningar (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) |
| Uppskjutna produktionsinvesteringar i svänghjulsreserver | Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av generering av svänghjulsreserver (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) |
| Minskade tekniska förluster av el | Minskade tekniska förluster av el | Belopp (EUR) = Minskade förluster via energieffektivitet (EUR/år) + Minskade förluster via spänningsreglering (EUR/år) + Minskade förluster på överföringsnivå (EUR/år) |
| Elsparkostnader | Minskad förbrukning | Belopp (EUR) = Elpris (EUR/MWh) × Total energiförbrukning vid LS (MWh) × Uppskattad minskning av förbrukningen i % vid uppsättning (%/100) |
| Topplastöverföring | Belopp (EUR) = Skillnad i grosshandelsmarginal vid topplast och utanför topplast (EUR/MWh) × % Topplastöverföring (%/100) × Total energiförbrukning vid LS (MWh) |
| Minskade ekonomiska förluster | Minskade elstölder | Belopp (EUR) = Kunder som begått elstölder i % (%/100) × Uppskattat medelbelopp för icke-registrerad energilast/år (EUR) × Totalt antal kunder LS (Antal kunder) |
| Återvunna intäkter med avseende på bedrägerier rörande elavtal | Belopp (EUR) = Kunder som genomfört ”bedrägerier rörande elavtal” i % (%/100) × Uppskattat medelbelopp för utebliven betalning för avtalad el/kund/år (EUR) × Totalt antal kunder LS (Antal kunder) |
| Återvunna intäkter med avseende på ”avtal med gradvis el” | Belopp (EUR) = Kunder som begärt avtal med gradvis ökande effekt i % (%/100) × Uppskattat medelbelopp för återvunna intäkter till följd av avtal med gradvis ökande effekt (EUR) × Totalt antal kunder LS (Antal kunder) |
| Minskning av perioder med driftsavbrott (tack vare avancerad övervakning och nätinformation i realtid) | Servicevärde | Belopp (EUR) = Total energiförbrukning MS (3) + LS (MWh)/minuter per år (Antal/år) × Medelvärde för antal minuter utan tillförsel/år (Antal/år) × Belopp för förlorad last (EUR/MWh) × Minskad avbrottstid i % (%/100) |
| Minskade kostnader för skadestånd till kund | Belopp (EUR) = Medelvärde för årliga skadestånd till kund (EUR/år) × Minskad kundkompensation i % |
| Minskade CO2-utsläpp | Minskade CO2-utsläpp till följd av minskade ledningsförluster | Belopp (EUR) = [Ledningsförluster (MWh) × CO2-mängd (ton/MWh) × Belopp för CO2 (EUR/ton)]Grundscenario –
  [Ledningsförluster (MWh) × CO2-mängd (ton/MWh) × Belopp för CO2 (EUR/ton)]Uppsättningsscenario |
| Minskade CO2-utsläpp till följd av vidare spridning av källor med låg koldioxidproduktion (som en konsekvens av uppsättningen av smarta mätare) | Belopp (EUR) = [CO2-utsläpp (ton) × Belopp för CO2 (EUR/ton)]Grundscenario – [CO2-utsläpp (ton) × Belopp för CO2 (EUR/ton)] Uppsättningsscenario |
| Minskade CO2-utsläpp till följd av servicebesök från fältpersonal | Belopp (EUR) = Minskat antal liter bränsle (Antal) × Kostnader per liter bränsle (EUR) |
| Minskad bränsleförbrukning till följd av servicebesök från fältpersonal | Belopp (EUR) = Minskat antal liter bränsle (Antal) × Kostnader per liter bränsle (EUR) |
| Minskning av luftföroreningar (partiklar, NOx, SO2) | Minskning av luftföroreningar till följd av minskade ledningsförluster | För varje förorening:
  Belopp (EUR) = [Ledningsförluster (MWh) × mängd luftförorening (enhet/MWh) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Grundscenario

  [Ledningsförluster (MWh) × mängd luftförorening (enhet/MWh) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Uppsättningsscenario |
| | Minskade utsläpp av luftföroreningar till följd av vidare spridning av källor med låg koldioxidproduktion (som en konsekvens av uppsättningen av smarta mätare) | För varje förorening:
  Belopp (EUR) = [Utsläpp av luftförorening (enhet) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Grundscenario – [Utsläpp av luftförorening (enhet) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Uppsättningsscenario |
| | Minskade utsläpp av luftföroreningar till följd av servicebesök från fältpersonal | Belopp (EUR) = Minskat antal liter bränsle (Antal) × Kostnad per liter bränsle (EUR) |

Nytta

Delnytta

Beräkning av ekonomiskt värde

Minskade kostnader för mätaravläsningar och minskade driftskostnader för mätare

Minskade driftskostnader för mätare

Belopp (EUR) = [Uppskattade kostnadsminskningar med fjärrstyrd mätardrift (EUR/år)] Uppsättningsscenario – [Uppskattade kostnadsminskningar med fjärrstyrd mätardrift (EUR/år) × Kommunikationssystemets felintensitet (%/100)] Uppsättningsscenario

Minskade kostnader för mätaravläsningar

Belopp (EUR) = [Kostnad med lokala mätaravläsningar (EUR)]Grundscenario – [Uppskattad kostnad för erhållande av lokala ”spridda” mätaravläsningar (EUR)]Uppsättningsscenario

Där:

[Kostnad med lokala mätaravläsningar (EUR)]Grundscenario= Antal kunder LS (2) × Historisk kostnad för mätaravläsning/kund/år (EUR)

[Uppskattad kostnad för erhållande av lokala ”spridda” mätaravläsningar (EUR)]Uppsättningsscenario= [Antal kunder LS × % kunder utan uppsättning × Genomsnittlig kostnad för spridda avläsningar per kund (EUR/kund)] + [Antal kunder LS × % av kunder med uppsättning × Kommunikationssystemets felintensitet (%) × Genomsnittlig kostnad för spridda avläsningar per kund (EUR/antal kunder)

Minskade faktureringskostnader

Belopp (EUR) = [Antal kunder LS × faktureringskostnader/kund/år (EUR)]Grundscenario – [Antal kunder LS × Faktureringskostnader/kund/år (EUR)] Uppsättningsscenario

Minskade kostnader för callcenter/kundtjänst

Belopp (EUR) = [Antal kunder LS × Kostnader för kundservice/kund/år (EUR)]Grundscenario – [Antal kunder LS × Kostnader för kundservice/kund/år (EUR)] Uppsättningsscenario

Minskade kostnader för drift och underhåll

Minskade kostnader för underhåll av tillgångar

Belopp (EUR) = [Direktkostnader avseende underhåll av tillgångar (EUR/år)]Grundscenario – [Direktkostnader avseende underhåll av tillgångar (EUR/år)] Uppsättningsscenario

Minskade kostnader för utrustningshaveri

Belopp (EUR) = [Kostnader för utrustningshaveri (EUR/år)]Grundscenario – [Kostnader för utrustningshaveri (EUR/år)] Uppsättningsscenario

Uppskjutna/minskade investeringar i distributionsförmåga

Uppskjutna investeringar i distributionsförmåga till följd av ersättning för tillgångar

Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Avkastning på investeringar (%/100)

Uppskjutna investeringar i distributionsförmåga till följd av amortering av tillgångar

Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Antal år av amortering av tillgångarna för förmågan

Uppskjutna/minskade investeringar i överföringsförmåga

Uppskjutna investeringar i överföringsförmåga till följd av ersättning för tillgångar

Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Avkastning på investeringar (%/100)

Uppskjutna investeringar i överföringsförmåga till följd av amortering av tillgångar

Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Antal år av amortering av tillgångarna för förmågan

Uppskjutna/minskade investeringar i produktionsförmåga

Uppskjutna produktionsinvesteringar i topplastanläggningar

Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av generering av topplastanläggningar (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år)

Uppskjutna produktionsinvesteringar i svänghjulsreserver

Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av generering av svänghjulsreserver (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år)

Minskade tekniska förluster av el

Minskade tekniska förluster av el

Belopp (EUR) = Minskade förluster via energieffektivitet (EUR/år) + Minskade förluster via spänningsreglering (EUR/år) + Minskade förluster på överföringsnivå (EUR/år)

Elsparkostnader

Minskad förbrukning

Belopp (EUR) = Elpris (EUR/MWh) × Total energiförbrukning vid LS (MWh) × Uppskattad minskning av förbrukningen i % vid uppsättning (%/100)

Topplastöverföring

Belopp (EUR) = Skillnad i grosshandelsmarginal vid topplast och utanför topplast (EUR/MWh) × % Topplastöverföring (%/100) × Total energiförbrukning vid LS (MWh)

Minskade ekonomiska förluster

Minskade elstölder

Belopp (EUR) = Kunder som begått elstölder i % (%/100) × Uppskattat medelbelopp för icke-registrerad energilast/år (EUR) × Totalt antal kunder LS (Antal kunder)

Återvunna intäkter med avseende på bedrägerier rörande elavtal

Belopp (EUR) = Kunder som genomfört ”bedrägerier rörande elavtal” i % (%/100) × Uppskattat medelbelopp för utebliven betalning för avtalad el/kund/år (EUR) × Totalt antal kunder LS (Antal kunder)

Återvunna intäkter med avseende på ”avtal med gradvis el”

Belopp (EUR) = Kunder som begärt avtal med gradvis ökande effekt i % (%/100) × Uppskattat medelbelopp för återvunna intäkter till följd av avtal med gradvis ökande effekt (EUR) × Totalt antal kunder LS (Antal kunder)

Minskning av perioder med driftsavbrott (tack vare avancerad övervakning och nätinformation i realtid)

Servicevärde

Belopp (EUR) = Total energiförbrukning MS (3) + LS (MWh)/minuter per år (Antal/år) × Medelvärde för antal minuter utan tillförsel/år (Antal/år) × Belopp för förlorad last (EUR/MWh) × Minskad avbrottstid i % (%/100)

Minskade kostnader för skadestånd till kund

Belopp (EUR) = Medelvärde för årliga skadestånd till kund (EUR/år) × Minskad kundkompensation i %

Minskade CO2-utsläpp

Minskade CO2-utsläpp till följd av minskade ledningsförluster

Belopp (EUR) = [Ledningsförluster (MWh) × CO2-mängd (ton/MWh) × Belopp för CO2 (EUR/ton)]Grundscenario –

[Ledningsförluster (MWh) × CO2-mängd (ton/MWh) × Belopp för CO2 (EUR/ton)]Uppsättningsscenario

Minskade CO2-utsläpp till följd av vidare spridning av källor med låg koldioxidproduktion (som en konsekvens av uppsättningen av smarta mätare)

Belopp (EUR) = [CO2-utsläpp (ton) × Belopp för CO2 (EUR/ton)]Grundscenario – [CO2-utsläpp (ton) × Belopp för CO2 (EUR/ton)] Uppsättningsscenario

Minskade CO2-utsläpp till följd av servicebesök från fältpersonal

Belopp (EUR) = Minskat antal liter bränsle (Antal) × Kostnader per liter bränsle (EUR)

Minskad bränsleförbrukning till följd av servicebesök från fältpersonal

Belopp (EUR) = Minskat antal liter bränsle (Antal) × Kostnader per liter bränsle (EUR)

Minskning av luftföroreningar (partiklar, NOx, SO2)

Minskning av luftföroreningar till följd av minskade ledningsförluster

För varje förorening:

Belopp (EUR) = [Ledningsförluster (MWh) × mängd luftförorening (enhet/MWh) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Grundscenario

[Ledningsförluster (MWh) × mängd luftförorening (enhet/MWh) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Uppsättningsscenario

Minskade utsläpp av luftföroreningar till följd av vidare spridning av källor med låg koldioxidproduktion (som en konsekvens av uppsättningen av smarta mätare)

För varje förorening:

Belopp (EUR) = [Utsläpp av luftförorening (enhet) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Grundscenario – [Utsläpp av luftförorening (enhet) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Uppsättningsscenario

Minskade utsläpp av luftföroreningar till följd av servicebesök från fältpersonal

Belopp (EUR) = Minskat antal liter bränsle (Antal) × Kostnad per liter bränsle (EUR)

Anm.: Vad gäller ”kostnad för luftförorening” (partiklar, NOx, SO2) hänvisas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon samt den kvantifieringsprocess avseende förbättring av luftkvalitet som används (4) inom CAFE (Ren luft i Europa).

---

(1)  Bilaga 7.10 till arbetsdokument från kommissionens avdelningar SEK(2011) 288 slutlig – Konsekvensbedömning: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF

(2)  Låg spänning.

(3)  Medelhög spänning.

(4)  EUT L 120, 15.5.2009, s. 5.

---

Rättelser

| 13.3.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/23

---

Rättelse till praktiska anvisningar till parterna vid tribunalen

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 68 av den 7 mars 2012
  )

På sidan 25, i tredje beaktandeledet, ska det

i stället för:

”Enligt den instruktion som tribunalen gav sin justitiesekreterare den 5 juli 2007 (EUT L 232, s. 1), ändrad den 17 maj 2010 (EUT L 170, s. 53) och den 24 januari 2012 (EUT L 68, s. 23) (nedan kallad instruktionen för justitiesekreteraren), ska justitiesekreteraren se till att de inlagor som tillförs akten i målet uppfyller de krav som anges i bestämmelserna i stadgan, i rättegångsreglerna och dessa praktiska anvisningar till parterna (nedan kallade de praktiska anvisningarna) samt i instruktionen för justitiesekreteraren. I synnerhet ska justitiesekreteraren begära att inlagor som inte uppfyller dessa krav rättas och, om så inte sker, besluta att inte godta inlagorna om de inte uppfyller kraven i stadgan eller i rättegångsreglerna;”

vara:

”Enligt den instruktion som tribunalen gav sin justitiesekreterare den 5 juli 2007 (EUT L 232, s. 1), ändrad den 17 maj 2010 (EUT L 170, s. 53) och den 24 januari 2012 (EUT L 68, s. 20) (nedan kallad instruktionen för justitiesekreteraren), ska justitiesekreteraren se till att de inlagor som tillförs akten i målet uppfyller de krav som anges i bestämmelserna i stadgan, i rättegångsreglerna och dessa praktiska anvisningar till parterna (nedan kallade de praktiska anvisningarna) samt i instruktionen för justitiesekreteraren. I synnerhet ska justitiesekreteraren begära att inlagor som inte uppfyller dessa krav rättas och, om så inte sker, besluta att inte godta inlagorna om de inte uppfyller kraven i stadgan eller i rättegångsreglerna;”.

---