# Uradni list L 436/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 436 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 647. december 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 436

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 647. december 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2021/2151 z dne 6. decembra 2021 o izvajanju Uredbe (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2021/2152 z dne 6. decembra 2021 o izvajanju Uredbe (EU) št. 208/2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini | 7 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2153 z dne 6. avgusta 2021 o dopolnitvi Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za uporabo zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za nekatera investicijska podjetja (
  1
  ) | 9 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2154 z dne 13. avgusta 2021 o dopolnitvi Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev ustreznih meril za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja (
  1
  ) | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2155 z dne 13. avgusta 2021 o dopolnitvi Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o določitvi razredov instrumentov, ki ustrezno odražajo kreditno kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja, in morebitnih alternativnih ureditev, primernih za uporabo za namene variabilnih prejemkov (
  1
  ) | 17 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2156 z dne 17. septembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z ustanovitvijo referenčnega laboratorija Evropske unije za mrzlico doline Rift (
  1
  ) | 26 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2157 z dne 6. decembra 2021 o začetku pregleda izvedbenih uredb (EU) 2021/1266 in (EU) 2021/1267 o razširitvi dokončne protidampinške oziroma izravnalne dajatve na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne, da se določi možnost odobritve izvzetja iz teh ukrepov enemu kanadskemu proizvajalcu izvozniku, razveljavi protidampinška dajatev na uvoz tega proizvajalca izvoznika in uvede registracija uvoza tega proizvajalca izvoznika | 28 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2158 z dne 6. decembra 2021 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/934 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje klasične prašičje kuge (
  1
  ) | 35 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2021/2159 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2021 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal | 38 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2021/2160 z dne 6. decembra 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/1999 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic | 40 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2021/2161 z dne 6. decembra 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1788 v podporo Centru jugovzhodne in vzhodne Evrope za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem (SEESAC) pri izvajanju regionalnega časovnega načrta za boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem na Zahodnem Balkanu | 46 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2021/2151 z dne 6. decembra 2021 o izvajanju Uredbe (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

1

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2021/2152 z dne 6. decembra 2021 o izvajanju Uredbe (EU) št. 208/2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini

7

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2153 z dne 6. avgusta 2021 o dopolnitvi Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za uporabo zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za nekatera investicijska podjetja (
  1
  )

1

9

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2154 z dne 13. avgusta 2021 o dopolnitvi Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev ustreznih meril za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja (
  1
  )

1

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2155 z dne 13. avgusta 2021 o dopolnitvi Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o določitvi razredov instrumentov, ki ustrezno odražajo kreditno kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja, in morebitnih alternativnih ureditev, primernih za uporabo za namene variabilnih prejemkov (
  1
  )

1

17

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2156 z dne 17. septembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z ustanovitvijo referenčnega laboratorija Evropske unije za mrzlico doline Rift (
  1
  )

1

26

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2157 z dne 6. decembra 2021 o začetku pregleda izvedbenih uredb (EU) 2021/1266 in (EU) 2021/1267 o razširitvi dokončne protidampinške oziroma izravnalne dajatve na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne, da se določi možnost odobritve izvzetja iz teh ukrepov enemu kanadskemu proizvajalcu izvozniku, razveljavi protidampinška dajatev na uvoz tega proizvajalca izvoznika in uvede registracija uvoza tega proizvajalca izvoznika

28

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2158 z dne 6. decembra 2021 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/934 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje klasične prašičje kuge (
  1
  )

1

35

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2021/2159 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2021 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal

38

*

Sklep Sveta (SZVP) 2021/2160 z dne 6. decembra 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/1999 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

40

*

Sklep Sveta (SZVP) 2021/2161 z dne 6. decembra 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1788 v podporo Centru jugovzhodne in vzhodne Evrope za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem (SEESAC) pri izvajanju regionalnega časovnega načrta za boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem na Zahodnem Balkanu

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2021/2151

z dne 6. decembra 2021

o izvajanju Uredbe (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (1) ter zlasti člena 14(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 7. decembra 2020 sprejel Uredbo (EU) 2020/1998. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 7. decembra 2020 sprejel Uredbo (EU) 2020/1998.

| (2) | Svet je v skladu s členom 14(4) Uredbe (EU) 2020/1998 pregledal seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge I k tej uredbi. Na podlagi tega pregleda bi bilo treba v zadevni prilogi črtati vnos za eno umrlo osebo in posodobiti vnose za sedem oseb. |
| --- | --- |

(2)

Svet je v skladu s členom 14(4) Uredbe (EU) 2020/1998 pregledal seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge I k tej uredbi. Na podlagi tega pregleda bi bilo treba v zadevni prilogi črtati vnos za eno umrlo osebo in posodobiti vnose za sedem oseb.

| (3) | Uredbo (EU) 2020/1998 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) 2020/1998 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EU) 2020/1998 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2021

Za Svet

predsednik

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  
  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (EU) 2020/1998 se spremeni seznam fizičnih oseb iz dela A („Fizične osebe“):

| (1) | vnos 11 (Mohammed Khalifa AL-KANI (tudi Mohamed Khalifa Abderrahim Shaqaqi AL-KANI, Mohammed AL-KANI, Muhammad Omar AL-KANI)) se črta; |
| --- | --- |

(1)

vnos 11 (Mohammed Khalifa AL-KANI (tudi Mohamed Khalifa Abderrahim Shaqaqi AL-KANI, Mohammed AL-KANI, Muhammad Omar AL-KANI)) se črta;

| (2) | vnosi za naslednjih sedem fizičnih oseb se nadomestijo z naslednjim: | Ime (prečrkovanje v latinico) | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi za uvrstitev na seznam | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „4. | Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV | Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ | Položaj(i): direktor Zvezne službe nacionalne garde Ruske federacije (Rosgvardia)
  Datum rojstva: 27.1.1954
  Kraj rojstva: Sasovo, Ruska SFSR (zdaj Ruska federacija)
  Državljanstvo: rusko
  Spol: moški | Viktor Zolotov je direktor Zvezne službe nacionalne garde Ruske federacije (Rosgvardia) od 5. aprila 2016 in tako vrhovni poveljnik nacionalne garde Ruske federacije ter poveljnik OMON – specialne mobilne enote, ki je del Rosgvardie. Na tem položaju nadzoruje vse dejavnosti enot Rosgvardia in OMON. Kot direktor Rosgvardie je odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, vključno s samovoljnimi aretacijami in pridržanji ter sistematičnimi in obsežnimi kršitvami svobode mirnega zbiranja in združevanja, zlasti z nasilno represijo protestov in demonstracij. | 2.3.2021 |
| | | | | Rosgvardia je sodelovala pri zatrtju demonstracij v podporo Navalnemu 23. januarja in 21. aprila 2021, številni pripadniki OMON in nacionalne garde pa so po poročanju s protestniki ravnali brutalno in nasilno. Varnostne sile so agresivno napadle na desetine novinarjev, tudi dopisnico časopisa Meduza Kristino Safronovo, ki jo je udaril pripadnik OMON, in novinarko časopisa Novaya Gazeta Yelizaveto Kirpanovo, ki so jo z gumijevko udarili po glavi, da je začela krvaveti. Varnostne sile so med protesti 23. januarja 2021 samovoljno pridržale več kot 300 mladoletnih oseb. | |
| 5. | ZHU Hailun | 朱海仑 (kitajski zapis) | Položaj(i): član 13. nacionalnega ljudskega kongresa Ljudske republike Kitajske (zasedanje od 2018 do 2023), ki zastopa avtonomno ujgursko pokrajino Sinkiang (XUAR). Član Odbora nacionalnega ljudskega kongresa za nadzor in pravosodne zadeve (od 19. marca 2018) | Nekdanji sekretar Odbora za politične in pravne zadeve avtonomne ujgurske pokrajine Sinkiang (XUAR) in nekdanji namestnik sekretarja partijskega odbora XUAR (od 2016 do 2019). Nekdanji namestnik vodje stalnega odbora 13. ljudskega kongresa XUAR, regionalnega zakonodajnega organa (od 2019 do 5. februarja 2021, vendar je to funkcijo opravljal vsaj do marca 2021). Član 13. nacionalnega ljudskega kongresa Ljudske republike Kitajske (zasedanje od 2018 do 2023), ki zastopa XUAR. Od 19. marca 2018 član Odbora nacionalnega ljudskega kongresa za nadzor in pravosodne zadeve. | 22.3.2021 |
| | | | Datum rojstva: januar 1958
  Kraj rojstva: Lianshui, Jiangsu (Kitajska)
  Državljanstvo: kitajsko
  Spol: moški | Zhu Hailun je bil kot sekretar Odbora za politične in pravne zadeve XUAR (od 2016 do 2019) odgovoren za ohranjanje notranje varnosti in kazenski pregon v XUAR. V tej funkciji je imel ključni politični položaj ter je bil pristojen za nadziranje in izvajanje obsežnega programa nadzora, pridržanja in indoktrinacije, ki je usmerjen v Ujgure in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin. Zhu Hailun je bil opisan kot ‚arhitekt‘ tega programa. Zato je odgovoren za hude kršitve človekovih pravic na Kitajskem, zlasti za obsežna samovoljna pridržanja, katerih žrtve so bili Ujguri in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin.
  Zhu Hailun je kot namestnik vodje stalnega odbora 13. ljudskega kongresa XUAR (od 2019 do 5. februarja 2021) še naprej uveljavljal odločilen vpliv v XUAR, kjer se nadaljuje obsežen program nadzora, pridržanja in indoktrinacije, ki je usmerjen v Ujgure in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin. | |
| 9. | JONG Kyong-thaek (tudi CHO’NG, Kyo’ng-t’aek) | 정경택 (korejski zapis) | Položaj(i): minister za državno varnost Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK)
  Datum rojstva: med 1.1.1961 in 31.12.1963
  Državljanstvo: Demokratična ljudska republika Koreja (DLRK)
  Spol: moški | Jong Kyong-thaek je od leta 2017 minister za državno varnost Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK). Ministrstvo za državno varnost DLRK je ena od vodilnih institucij, pristojnih za izvajanje represivnih varnostnih politik v DLRK, s poudarkom na odkrivanju in zatiranju političnega oporečništva, priliva ‚prevratniških‘ informacij iz tujine ter kakršnega koli drugega vedenja, ki bi se štelo za resno politično grožnjo političnemu sistemu in njegovemu vodstvu.
  Jong Kyong-thaek je kot vodja ministrstva za državno varnost odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja ali kaznovanja, izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje ali usmrtitve in uboje po hitrem postopku, prisilnima izginotja oseb ter samovoljne aretacije ali pridržanja, kot tudi obsežno prisilno delo in spolno nasilje nad ženskami. | 22.3.2021 |
| 10. | RI Yong Gil (tudi RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) | 리영길 (korejski zapis) | Položaj(i): minister za državno obrambo Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK)
  Datum rojstva: 1955
  Državljanstvo: Demokratična ljudska republika Koreja (DLRK)
  Spol: moški | Ri Yong Gil je minister za državno obrambo Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK). Od januarja 2021 do junija ali julija 2021 je bil minister za socialno varnost. Od leta 2018 do januarja 2021 je bil vodja generalštaba Ljudske vojske Koreje (KPA).
  Ri Yong Gil je kot minister za državno obrambo odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, katere so med drugim izvedli člani poveljstva za vojaško varnost in drugih enot KPA.
  Ministrstvo za socialno varnost DLRK (prej znano kot ministrstvo za ljudsko varnost ali ministrstvo za javno varnost) in poveljstvo za vojaško varnost sta vodilni instituciji, pristojni za izvajanje represivnih varnostnih politik v DLRK, vključno z zasliševanjem in kaznovanjem oseb, ki ‚nezakonito‘ bežijo iz DLRK. Ministrstvo za socialno varnost je prek svojega prevzgojnega urada zlasti pristojno za vzdrževanje zaporniških taborišč in kratkoročnih delovnih centrov za pridržanje, kjer so zaporniki/priporniki podvrženi namernemu stradanju in drugemu nečloveškemu ravnanju. | 22.3.2021 |
| | | | | Ri Yong Gil je kot nekdanji vodja ministrstva za socialno varnost odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, zlasti za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje ali usmrtitve in uboje po hitrem postopku, prisilna izginotja oseb ter samovoljne aretacije ali pridržanja, kot tudi obsežno prisilno delo in spolno nasilje nad ženskami.
  Ri Yong Gil je kot nekdanji vodja generalštaba KPA odgovoren tudi za obsežne hude kršitve človekovih pravic, ki jih je zagrešila KPA. | |
| 12. | Abderrahim Al-KANI (tudi Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) | الرحيم الكاني عبد (arabski zapis) | Položaj(i): član milice Kaniyat
  Datum rojstva: 7.9.1997
  Državljanstvo: libijsko
  Številka potnega lista: PH3854LY
  Številka osebne izkaznice: 119970331820
  Spol: moški | Abderrahim Al-Kani je ključen član milice Kaniyat in brat vodje milice Kaniyat Mohammeda Khalife Al-Khanija (umrl julija 2021). Milica Kaniyat je od 2015 do junija 2020 izvajala nadzor nad libijskim mestom Tarhuna.
  Abderrahim Al-Kani je pri milici Kaniyat pristojen za notranjo varnost. V tej funkciji je bil odgovoren za hude zlorabe človekovih pravic v Libiji, zlasti za izvensodne uboje in prisilna izginotja oseb med letom 2015 in junijem 2020 v Tarhuni.
  Abderrahim Al-Kani in milica Kaniyat sta v začetku junija 2020 pobegnila iz Tarhune v vzhodno Libijo. Zatem so v Tarhuni odkrili več množičnih grobišč, za katere so odgovornost pripisali milici Kaniyat. | 22.3.2021 |
| 13. | Aiub Vakhaevich KATAEV (tudi Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) | Аюб Вахаевич КАТАЕВ (tudi Аюбхан Вахаевич КАТАЕВ) (ruski zapis) | Položaj(i): nekdanji vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v mestu Argun v Republiki Čečeniji
  Datum rojstva: 1.12.1980 ali 1.12.1984
  Državljanstvo: rusko
  Spol: moški | Do leta 2018 je bil vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v mestu Argun v Republiki Čečeniji.
  Aiub Kataev je v svoji funkciji kot vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v Argunu nadzoroval dejavnosti lokalnih agencij za državno varnost in policijo. V tej funkciji je osebno nadzoroval obsežno in sistematično preganjanje v Čečeniji, ki se je začelo leta 2017. Represija je usmerjena proti lezbijkam, gejem, biseksualnim, transspolnim in interspolnim osebam (LGBTI), osebam, za katere se predpostavlja, da pripadajo skupinam LGBTI, ter drugim posameznikom, ki so osumljeni, da so nasprotniki vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova. Aiub Kataev in sile, ki so bile nekdaj pod njegovim poveljstvom, so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja, pa tudi samovoljne aretacije in pridržanja ter izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje.
  Kot so zatrdile številne priče, je Aiub Kataev osebno nadzoroval mučenje pripornikov in sodeloval pri njem. | 22.3.2021 |
| 14. | Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV | Абузайд Джандарович ВИСМУРАДОВ (ruski zapis) | Položaj(i): nekdanji poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘, podpredsednik vlade Republike Čečenije, neuradni telesni stražar vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova.
  Datum rojstva: 24.12.1975 | Nekdanji poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘. Od 23. marca 2020 podpredsednik vlade Republike Čečenije. Neuradni telesni stražar Ramzana Kadirova, vodje Republike Čečenije.
  Abuzaid Vismuradov je bil od marca 2012 do marca 2020 poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘. V tej funkciji je osebno nadzoroval obsežno in sistematično preganjanje v Čečeniji, ki se je začelo leta 2017. Represija je usmerjena proti lezbijkam, gejem, biseksualnim, transspolnim in interspolnim osebam (LGBTI), osebam, za katere se predpostavlja, da pripadajo skupinam LGBTI, ter drugim posameznikom, ki so osumljeni, da so nasprotniki vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova. | 22.3.2021“ |
| | | | Kraj rojstva: Akhmat-Yurt/Khosi-Yurt, nekdanja Čečenska in Inguška avtonomna sovjetska socialistična republika, zdaj Republika Čečenija (Ruska federacija)
  Državljanstvo: rusko
  Spol: moški | Abuzaid Vismuradov in enota ‚Terek‘, ki je bila nekdaj pod njegovim poveljstvom, sta odgovorna za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja, pa tudi samovoljne aretacije in pridržanja ter izvensodne ali samovolje uboje in usmrtitve.
  Kot so zatrdile številne priče, je Abuzaid Vismuradov osebno nadzoroval mučenje pripornikov in sodeloval pri njem. Je tesen sodelavec vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova, ki že več let izvaja kampanjo represije proti svojim političnim nasprotnikom. | |

(2)

vnosi za naslednjih sedem fizičnih oseb se nadomestijo z naslednjim:

Ime (prečrkovanje v latinico)

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi za uvrstitev na seznam

Datum uvrstitve na seznam

„4.

Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV

Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ

Položaj(i): direktor Zvezne službe nacionalne garde Ruske federacije (Rosgvardia)

Datum rojstva: 27.1.1954

Kraj rojstva: Sasovo, Ruska SFSR (zdaj Ruska federacija)

Državljanstvo: rusko

Spol: moški

Viktor Zolotov je direktor Zvezne službe nacionalne garde Ruske federacije (Rosgvardia) od 5. aprila 2016 in tako vrhovni poveljnik nacionalne garde Ruske federacije ter poveljnik OMON – specialne mobilne enote, ki je del Rosgvardie. Na tem položaju nadzoruje vse dejavnosti enot Rosgvardia in OMON. Kot direktor Rosgvardie je odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, vključno s samovoljnimi aretacijami in pridržanji ter sistematičnimi in obsežnimi kršitvami svobode mirnega zbiranja in združevanja, zlasti z nasilno represijo protestov in demonstracij.

2.3.2021

Rosgvardia je sodelovala pri zatrtju demonstracij v podporo Navalnemu 23. januarja in 21. aprila 2021, številni pripadniki OMON in nacionalne garde pa so po poročanju s protestniki ravnali brutalno in nasilno. Varnostne sile so agresivno napadle na desetine novinarjev, tudi dopisnico časopisa Meduza Kristino Safronovo, ki jo je udaril pripadnik OMON, in novinarko časopisa Novaya Gazeta Yelizaveto Kirpanovo, ki so jo z gumijevko udarili po glavi, da je začela krvaveti. Varnostne sile so med protesti 23. januarja 2021 samovoljno pridržale več kot 300 mladoletnih oseb.

5.

ZHU Hailun

朱海仑 (kitajski zapis)

Položaj(i): član 13. nacionalnega ljudskega kongresa Ljudske republike Kitajske (zasedanje od 2018 do 2023), ki zastopa avtonomno ujgursko pokrajino Sinkiang (XUAR). Član Odbora nacionalnega ljudskega kongresa za nadzor in pravosodne zadeve (od 19. marca 2018)

Nekdanji sekretar Odbora za politične in pravne zadeve avtonomne ujgurske pokrajine Sinkiang (XUAR) in nekdanji namestnik sekretarja partijskega odbora XUAR (od 2016 do 2019). Nekdanji namestnik vodje stalnega odbora 13. ljudskega kongresa XUAR, regionalnega zakonodajnega organa (od 2019 do 5. februarja 2021, vendar je to funkcijo opravljal vsaj do marca 2021). Član 13. nacionalnega ljudskega kongresa Ljudske republike Kitajske (zasedanje od 2018 do 2023), ki zastopa XUAR. Od 19. marca 2018 član Odbora nacionalnega ljudskega kongresa za nadzor in pravosodne zadeve.

22.3.2021

Datum rojstva: januar 1958

Kraj rojstva: Lianshui, Jiangsu (Kitajska)

Državljanstvo: kitajsko

Spol: moški

Zhu Hailun je bil kot sekretar Odbora za politične in pravne zadeve XUAR (od 2016 do 2019) odgovoren za ohranjanje notranje varnosti in kazenski pregon v XUAR. V tej funkciji je imel ključni politični položaj ter je bil pristojen za nadziranje in izvajanje obsežnega programa nadzora, pridržanja in indoktrinacije, ki je usmerjen v Ujgure in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin. Zhu Hailun je bil opisan kot ‚arhitekt‘ tega programa. Zato je odgovoren za hude kršitve človekovih pravic na Kitajskem, zlasti za obsežna samovoljna pridržanja, katerih žrtve so bili Ujguri in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin.

Zhu Hailun je kot namestnik vodje stalnega odbora 13. ljudskega kongresa XUAR (od 2019 do 5. februarja 2021) še naprej uveljavljal odločilen vpliv v XUAR, kjer se nadaljuje obsežen program nadzora, pridržanja in indoktrinacije, ki je usmerjen v Ujgure in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin.

9.

JONG Kyong-thaek (tudi CHO’NG, Kyo’ng-t’aek)

정경택 (korejski zapis)

Položaj(i): minister za državno varnost Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK)

Datum rojstva: med 1.1.1961 in 31.12.1963

Državljanstvo: Demokratična ljudska republika Koreja (DLRK)

Spol: moški

Jong Kyong-thaek je od leta 2017 minister za državno varnost Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK). Ministrstvo za državno varnost DLRK je ena od vodilnih institucij, pristojnih za izvajanje represivnih varnostnih politik v DLRK, s poudarkom na odkrivanju in zatiranju političnega oporečništva, priliva ‚prevratniških‘ informacij iz tujine ter kakršnega koli drugega vedenja, ki bi se štelo za resno politično grožnjo političnemu sistemu in njegovemu vodstvu.

Jong Kyong-thaek je kot vodja ministrstva za državno varnost odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja ali kaznovanja, izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje ali usmrtitve in uboje po hitrem postopku, prisilnima izginotja oseb ter samovoljne aretacije ali pridržanja, kot tudi obsežno prisilno delo in spolno nasilje nad ženskami.

22.3.2021

10.

RI Yong Gil (tudi RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil)

리영길 (korejski zapis)

Položaj(i): minister za državno obrambo Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK)

Datum rojstva: 1955

Državljanstvo: Demokratična ljudska republika Koreja (DLRK)

Spol: moški

Ri Yong Gil je minister za državno obrambo Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK). Od januarja 2021 do junija ali julija 2021 je bil minister za socialno varnost. Od leta 2018 do januarja 2021 je bil vodja generalštaba Ljudske vojske Koreje (KPA).

Ri Yong Gil je kot minister za državno obrambo odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, katere so med drugim izvedli člani poveljstva za vojaško varnost in drugih enot KPA.

Ministrstvo za socialno varnost DLRK (prej znano kot ministrstvo za ljudsko varnost ali ministrstvo za javno varnost) in poveljstvo za vojaško varnost sta vodilni instituciji, pristojni za izvajanje represivnih varnostnih politik v DLRK, vključno z zasliševanjem in kaznovanjem oseb, ki ‚nezakonito‘ bežijo iz DLRK. Ministrstvo za socialno varnost je prek svojega prevzgojnega urada zlasti pristojno za vzdrževanje zaporniških taborišč in kratkoročnih delovnih centrov za pridržanje, kjer so zaporniki/priporniki podvrženi namernemu stradanju in drugemu nečloveškemu ravnanju.

22.3.2021

Ri Yong Gil je kot nekdanji vodja ministrstva za socialno varnost odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, zlasti za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje ali usmrtitve in uboje po hitrem postopku, prisilna izginotja oseb ter samovoljne aretacije ali pridržanja, kot tudi obsežno prisilno delo in spolno nasilje nad ženskami.

Ri Yong Gil je kot nekdanji vodja generalštaba KPA odgovoren tudi za obsežne hude kršitve človekovih pravic, ki jih je zagrešila KPA.

12.

Abderrahim Al-KANI (tudi Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI)

الرحيم الكاني عبد (arabski zapis)

Položaj(i): član milice Kaniyat

Datum rojstva: 7.9.1997

Državljanstvo: libijsko

Številka potnega lista: PH3854LY

Številka osebne izkaznice: 119970331820

Spol: moški

Abderrahim Al-Kani je ključen član milice Kaniyat in brat vodje milice Kaniyat Mohammeda Khalife Al-Khanija (umrl julija 2021). Milica Kaniyat je od 2015 do junija 2020 izvajala nadzor nad libijskim mestom Tarhuna.

Abderrahim Al-Kani je pri milici Kaniyat pristojen za notranjo varnost. V tej funkciji je bil odgovoren za hude zlorabe človekovih pravic v Libiji, zlasti za izvensodne uboje in prisilna izginotja oseb med letom 2015 in junijem 2020 v Tarhuni.

Abderrahim Al-Kani in milica Kaniyat sta v začetku junija 2020 pobegnila iz Tarhune v vzhodno Libijo. Zatem so v Tarhuni odkrili več množičnih grobišč, za katere so odgovornost pripisali milici Kaniyat.

22.3.2021

13.

Aiub Vakhaevich KATAEV (tudi Ayubkhan Vakhaevich KATAEV)

Аюб Вахаевич КАТАЕВ (tudi Аюбхан Вахаевич КАТАЕВ) (ruski zapis)

Položaj(i): nekdanji vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v mestu Argun v Republiki Čečeniji

Datum rojstva: 1.12.1980 ali 1.12.1984

Državljanstvo: rusko

Spol: moški

Do leta 2018 je bil vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v mestu Argun v Republiki Čečeniji.

Aiub Kataev je v svoji funkciji kot vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v Argunu nadzoroval dejavnosti lokalnih agencij za državno varnost in policijo. V tej funkciji je osebno nadzoroval obsežno in sistematično preganjanje v Čečeniji, ki se je začelo leta 2017. Represija je usmerjena proti lezbijkam, gejem, biseksualnim, transspolnim in interspolnim osebam (LGBTI), osebam, za katere se predpostavlja, da pripadajo skupinam LGBTI, ter drugim posameznikom, ki so osumljeni, da so nasprotniki vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova. Aiub Kataev in sile, ki so bile nekdaj pod njegovim poveljstvom, so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja, pa tudi samovoljne aretacije in pridržanja ter izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje.

Kot so zatrdile številne priče, je Aiub Kataev osebno nadzoroval mučenje pripornikov in sodeloval pri njem.

22.3.2021

14.

Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV

Абузайд Джандарович ВИСМУРАДОВ (ruski zapis)

Položaj(i): nekdanji poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘, podpredsednik vlade Republike Čečenije, neuradni telesni stražar vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova.

Datum rojstva: 24.12.1975

Nekdanji poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘. Od 23. marca 2020 podpredsednik vlade Republike Čečenije. Neuradni telesni stražar Ramzana Kadirova, vodje Republike Čečenije.

Abuzaid Vismuradov je bil od marca 2012 do marca 2020 poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘. V tej funkciji je osebno nadzoroval obsežno in sistematično preganjanje v Čečeniji, ki se je začelo leta 2017. Represija je usmerjena proti lezbijkam, gejem, biseksualnim, transspolnim in interspolnim osebam (LGBTI), osebam, za katere se predpostavlja, da pripadajo skupinam LGBTI, ter drugim posameznikom, ki so osumljeni, da so nasprotniki vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova.

22.3.2021“

Kraj rojstva: Akhmat-Yurt/Khosi-Yurt, nekdanja Čečenska in Inguška avtonomna sovjetska socialistična republika, zdaj Republika Čečenija (Ruska federacija)

Državljanstvo: rusko

Spol: moški

Abuzaid Vismuradov in enota ‚Terek‘, ki je bila nekdaj pod njegovim poveljstvom, sta odgovorna za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja, pa tudi samovoljne aretacije in pridržanja ter izvensodne ali samovolje uboje in usmrtitve.

Kot so zatrdile številne priče, je Abuzaid Vismuradov osebno nadzoroval mučenje pripornikov in sodeloval pri njem. Je tesen sodelavec vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova, ki že več let izvaja kampanjo represije proti svojim političnim nasprotnikom.

---

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/7

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2021/2152

z dne 6. decembra 2021

o izvajanju Uredbe (EU) št. 208/2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 208/2014 z dne 5. marca 2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini (1) in zlasti člena 14(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 5. marca 2014 sprejel Uredbo (EU) št. 208/2014. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 5. marca 2014 sprejel Uredbo (EU) št. 208/2014.

| (2) | Na podlagi pregleda Sveta bi bilo treba črtati vnos za eno osebo in informacije o njeni pravici do obrambe in njeni pravici do učinkovitega sodnega varstva. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda Sveta bi bilo treba črtati vnos za eno osebo in informacije o njeni pravici do obrambe in njeni pravici do učinkovitega sodnega varstva.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (EU) št. 208/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (EU) št. 208/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EU) št. 208/2014 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2021

Za Svet

predsednik

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  
  UL L 66, 6.3.2014, str. 1.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (EU) št. 208/2014 se spremeni:

| (1) | v oddelku A („Seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov iz člena 2“) se črta vnos za naslednjo osebo:






  „17. | Oleksandr Viktorovych Klymenko (Олександр Вiкторович Клименко)“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v oddelku A („Seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov iz člena 2“) se črta vnos za naslednjo osebo:

„17.

Oleksandr Viktorovych Klymenko (Олександр Вiкторович Клименко)“;

| (2) | v oddelku B („Pravica do obrambe in pravica do učinkovitega sodnega varstva“) se črta vnos 17, ki se prav tako nanaša na Oleksandra Viktorovycha Klymenka. |
| --- | --- |

(2)

v oddelku B („Pravica do obrambe in pravica do učinkovitega sodnega varstva“) se črta vnos 17, ki se prav tako nanaša na Oleksandra Viktorovycha Klymenka.

---

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/9

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2153

z dne 6. avgusta 2021

o dopolnitvi Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za uporabo zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 za nekatera investicijska podjetja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (1) ter zlasti tretjega pododstavka člena 5(6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(1) Direktive (EU) 2019/2034 lahko pristojni organi zahtevajo, da se za nekatera investicijska podjetja uporablja enaka bonitetna obravnava kot za kreditne institucije, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), in da ta izpolnjujejo zahteve glede bonitetnega nadzora v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(1) Direktive (EU) 2019/2034 lahko pristojni organi zahtevajo, da se za nekatera investicijska podjetja uporablja enaka bonitetna obravnava kot za kreditne institucije, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), in da ta izpolnjujejo zahteve glede bonitetnega nadzora v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (2) | Za namene člena 5(1)(a) Direktive (EU) 2019/2034 bi bilo treba določiti, da če investicijsko podjetje opravlja dejavnosti v obsegu, ki presega vsaj enega od štirih količinskih pragov za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), izvedene prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa, odobrena posojila vlagateljem in nedospele dolžniške vrednostne papirje, se te dejavnosti izvajajo v takšnem obsegu, da lahko propad ali težave investicijskega podjetja povzročijo sistemsko tveganje. |
| --- | --- |

(2)

Za namene člena 5(1)(a) Direktive (EU) 2019/2034 bi bilo treba določiti, da če investicijsko podjetje opravlja dejavnosti v obsegu, ki presega vsaj enega od štirih količinskih pragov za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), izvedene prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa, odobrena posojila vlagateljem in nedospele dolžniške vrednostne papirje, se te dejavnosti izvajajo v takšnem obsegu, da lahko propad ali težave investicijskega podjetja povzročijo sistemsko tveganje.

| (3) | Glede na sistemski pomen dejavnosti investicijskih podjetij, kot so navedene v členu 5 Direktive (EU) 2019/2034, in potencialno velik vpliv širjenja negativnih učinkov po finančnem sektorju bi bilo treba za namene člena 5(1)(b) Direktive (EU) 2019/2034 upoštevati investicijska podjetja, ki so klirinški člani, kot so opredeljeni v členu 4(1)(3) Uredbe (EU) 2019/2033, ki ponujajo klirinške storitve drugim finančnim institucijam, ki same niso klirinški člani. |
| --- | --- |

(3)

Glede na sistemski pomen dejavnosti investicijskih podjetij, kot so navedene v členu 5 Direktive (EU) 2019/2034, in potencialno velik vpliv širjenja negativnih učinkov po finančnem sektorju bi bilo treba za namene člena 5(1)(b) Direktive (EU) 2019/2034 upoštevati investicijska podjetja, ki so klirinški člani, kot so opredeljeni v členu 4(1)(3) Uredbe (EU) 2019/2033, ki ponujajo klirinške storitve drugim finančnim institucijam, ki same niso klirinški člani.

| (4) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ po posvetovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ po posvetovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge.

| (5) | Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) – |
| --- | --- |

(5)

Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Obseg dejavnosti

Za namene člena 5(1)(a) Direktive (EU) 2019/2034 se za dejavnosti investicijskega podjetja šteje, da se izvajajo v takšnem obsegu, da lahko propad ali težave investicijskega podjetja povzročijo sistemsko tveganje, kadar investicijsko podjetje preseže katerega koli od naslednjih pragov:

| (a) | skupna bruto nominalna vrednost izvedenih finančnih instrumentov OTC brez opravljenega centralnega kliringa znaša 50 milijard EUR; |
| --- | --- |

(a)

skupna bruto nominalna vrednost izvedenih finančnih instrumentov OTC brez opravljenega centralnega kliringa znaša 50 milijard EUR;

| (b) | skupna vrednost izvedenih prodaj primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa znaša 5 milijard EUR; |
| --- | --- |

(b)

skupna vrednost izvedenih prodaj primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa znaša 5 milijard EUR;

| (c) | skupna vrednost odobrenih posojil vlagateljem, da lahko opravljajo posle, znaša 5 milijard EUR ter |
| --- | --- |

(c)

skupna vrednost odobrenih posojil vlagateljem, da lahko opravljajo posle, znaša 5 milijard EUR ter

| (d) | skupna vrednost nedospelih dolžniških vrednostnih papirjev znaša 5 milijard EUR. |
| --- | --- |

(d)

skupna vrednost nedospelih dolžniških vrednostnih papirjev znaša 5 milijard EUR.

Člen 2

Klirinški član

Investicijska podjetja, ki so klirinški člani in ponujajo klirinške storitve drugim subjektom finančnega sektorja, ki sami niso klirinški člani, se upoštevajo za namene člena 5(1)(b) Direktive (EU) 2019/2034.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. avgusta 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 314, 5.12.2019, str. 64.

1

(2)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

4

---

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2154

z dne 13. avgusta 2021

o dopolnitvi Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev ustreznih meril za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 30(4) Direktive,

Ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Čeprav za investicijska podjetja, ki v skladu s členoma 1(2) in 1(5) Uredbe (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (2) spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) in naslovov VII in VIII Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), velja Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 (5), pa morajo investicijska podjetja, ki spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta, uporabljati posebne zahteve za variabilni prejemek za vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Določiti je treba ustrezna merila za opredelitev navedenih zaposlenih. Navedena merila bi morala upoštevati pristojnosti in odgovornosti teh zaposlenih, profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, ter njegove kazalnike uspešnosti, notranjo organiziranost investicijskega podjetja ter naravo, obseg in kompleksnost zadevnega podjetja. Ta merila bi morala investicijskim podjetjem tudi omogočiti, da v svojih politikah prejemkov določijo ustrezne spodbude za zagotovitev, da zadevni zaposleni pri opravljanju svojih nalog ravnajo skrbno. Nazadnje bi morala navedena merila odražati stopnjo tveganja različnih dejavnosti znotraj investicijskega podjetja. |
| --- | --- |

(1)

Čeprav za investicijska podjetja, ki v skladu s členoma 1(2) in 1(5) Uredbe (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (2) spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) in naslovov VII in VIII Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), velja Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 (5), pa morajo investicijska podjetja, ki spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta, uporabljati posebne zahteve za variabilni prejemek za vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Določiti je treba ustrezna merila za opredelitev navedenih zaposlenih. Navedena merila bi morala upoštevati pristojnosti in odgovornosti teh zaposlenih, profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, ter njegove kazalnike uspešnosti, notranjo organiziranost investicijskega podjetja ter naravo, obseg in kompleksnost zadevnega podjetja. Ta merila bi morala investicijskim podjetjem tudi omogočiti, da v svojih politikah prejemkov določijo ustrezne spodbude za zagotovitev, da zadevni zaposleni pri opravljanju svojih nalog ravnajo skrbno. Nazadnje bi morala navedena merila odražati stopnjo tveganja različnih dejavnosti znotraj investicijskega podjetja.

| (2) | Končno odgovornost za investicijsko podjetje, njegovo strategijo in dejavnosti nosijo člani upravljalnega organa, zato bi bilo treba zanje šteti, da pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja. To velja tako za člane upravljalnega organa v njegovi funkciji upravljanja, ki sprejemajo odločitve, kot tudi za člane upravljalnega organa v njegovi nadzorni funkciji, ki nadzirajo postopek odločanja in presojajo sprejete odločitve. |
| --- | --- |

(2)

Končno odgovornost za investicijsko podjetje, njegovo strategijo in dejavnosti nosijo člani upravljalnega organa, zato bi bilo treba zanje šteti, da pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja. To velja tako za člane upravljalnega organa v njegovi funkciji upravljanja, ki sprejemajo odločitve, kot tudi za člane upravljalnega organa v njegovi nadzorni funkciji, ki nadzirajo postopek odločanja in presojajo sprejete odločitve.

| (3) | Nekateri zaposleni so odgovorni za zagotavljanje notranje podpore, ki je bistvena za izvajanje poslovnih dejavnosti investicijskega podjetja. Njihove dejavnosti in odločitve lahko prav tako pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, saj lahko investicijsko podjetje izpostavijo pomembnim operativnim in drugim tveganjem. |
| --- | --- |

(3)

Nekateri zaposleni so odgovorni za zagotavljanje notranje podpore, ki je bistvena za izvajanje poslovnih dejavnosti investicijskega podjetja. Njihove dejavnosti in odločitve lahko prav tako pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, saj lahko investicijsko podjetje izpostavijo pomembnim operativnim in drugim tveganjem.

| (4) | Poklicne dejavnosti zaposlenih z vodstveno odgovornostjo lahko pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, ker lahko sprejemajo strateške ali druge temeljne odločitve, ki vplivajo na poslovne dejavnosti investicijskega podjetja ali uporabljene kontrolne funkcije. Takšne kontrolne funkcije običajno vključujejo upravljanje tveganj, zagotavljanje skladnosti in notranjo revizijo. Tveganja, ki jih nosijo poslovne enote, in način upravljanja navedenih poslovnih enot so najpomembnejši dejavniki za profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Nekatere poslovne dejavnosti ustvarjajo večja tveganja kot druge, zato bi bilo treba upoštevati naravo poslovnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(4)

Poklicne dejavnosti zaposlenih z vodstveno odgovornostjo lahko pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, ker lahko sprejemajo strateške ali druge temeljne odločitve, ki vplivajo na poslovne dejavnosti investicijskega podjetja ali uporabljene kontrolne funkcije. Takšne kontrolne funkcije običajno vključujejo upravljanje tveganj, zagotavljanje skladnosti in notranjo revizijo. Tveganja, ki jih nosijo poslovne enote, in način upravljanja navedenih poslovnih enot so najpomembnejši dejavniki za profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Nekatere poslovne dejavnosti ustvarjajo večja tveganja kot druge, zato bi bilo treba upoštevati naravo poslovnih dejavnosti.

| (5) | Z ustreznimi kvalitativnimi merili bi bilo treba zagotoviti, da se za zaposlene opredeli, da imajo pomemben vpliv, če so odgovorni za skupine zaposlenih, katerih dejavnosti bi lahko pomembno vplivale na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. To vključuje primere, ko dejavnosti posameznih zaposlenih pod njihovim vodstvom posamično nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja, vendar bi celotni obseg njihovih dejavnosti lahko imel takšen vpliv. |
| --- | --- |

(5)

Z ustreznimi kvalitativnimi merili bi bilo treba zagotoviti, da se za zaposlene opredeli, da imajo pomemben vpliv, če so odgovorni za skupine zaposlenih, katerih dejavnosti bi lahko pomembno vplivale na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. To vključuje primere, ko dejavnosti posameznih zaposlenih pod njihovim vodstvom posamično nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja, vendar bi celotni obseg njihovih dejavnosti lahko imel takšen vpliv.

| (6) | Celotni prejemek zaposlenega je običajno odvisen od prispevka tega zaposlenega k uspešnemu doseganju poslovnih ciljev investicijskega podjetja. Ta prejemek je torej odvisen od odgovornosti, nalog, sposobnosti in veščin zaposlenih ter od uspešnosti zaposlenih in investicijskega podjetja. Če je zaposlenemu dodeljen celotni prejemek, ki presega določen prag, je razumno predvidevati, da je tak prejemek povezan s prispevkom navedenega zaposlenega k poslovnim ciljem investicijskega podjetja in torej z vplivom poklicnih dejavnosti zaposlenega na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Zato je primerno uporabiti kvantitativna merila v zvezi s celotnim prejemkom zaposlenega, tako v absolutnem in relativnem smislu kot v razmerju do drugih zaposlenih v istem investicijskem podjetju, da se ugotovi, ali bi poklicne dejavnosti tega zaposlenega lahko pomembno vplivale na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. |
| --- | --- |

(6)

Celotni prejemek zaposlenega je običajno odvisen od prispevka tega zaposlenega k uspešnemu doseganju poslovnih ciljev investicijskega podjetja. Ta prejemek je torej odvisen od odgovornosti, nalog, sposobnosti in veščin zaposlenih ter od uspešnosti zaposlenih in investicijskega podjetja. Če je zaposlenemu dodeljen celotni prejemek, ki presega določen prag, je razumno predvidevati, da je tak prejemek povezan s prispevkom navedenega zaposlenega k poslovnim ciljem investicijskega podjetja in torej z vplivom poklicnih dejavnosti zaposlenega na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Zato je primerno uporabiti kvantitativna merila v zvezi s celotnim prejemkom zaposlenega, tako v absolutnem in relativnem smislu kot v razmerju do drugih zaposlenih v istem investicijskem podjetju, da se ugotovi, ali bi poklicne dejavnosti tega zaposlenega lahko pomembno vplivale na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja.

| (7) | Določiti bi bilo treba jasne in primerne pragove za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Investicijska podjetja bi morala pravočasno uporabiti kvantitativna merila. Kvantitativna merila bi morala slediti razvoju prejemkov, da bi bila realistična. Na podlagi prve metode, ki sledi takemu razvoju, kvantitativna merila temeljijo na celotnem prejemku, dodeljenem v predhodnem letu ocenjevanja uspešnosti, ki vključuje fiksne prejemke, izplačane za navedeno leto ocenjevanja uspešnosti, in variabilne prejemke, dodeljene v zadevnem letu ocenjevanja uspešnosti. Na podlagi druge metode, ki sledi takemu razvoju, kvantitativna merila temeljijo na celotnem prejemku, dodeljenem za predhodno leto ocenjevanja uspešnosti, ki vključuje fiksne prejemke, izplačane za navedeno leto ocenjevanja uspešnosti, in variabilne prejemke, dodeljene v tekočem letu ocenjevanja uspešnosti za predhodno poslovno leto. Ta druga metoda zagotavlja boljšo uskladitev postopka opredelitve z dejanskimi prejemki, dodeljenimi za obdobje ocenjevanja uspešnosti, vendar se lahko uporabi le, kadar je mogoč pravočasen izračun za uporabo kvantitativnih meril. Če tak pravočasen izračun ni več mogoč, bi bilo treba uporabiti prvo metodo. Pri obeh metodah lahko variabilni prejemki vključujejo zneske, ki se dodelijo na podlagi obdobij ocenjevanja uspešnosti, ki so daljša od enega leta, odvisno od meril uspešnosti, ki jih uporablja investicijsko podjetje. |
| --- | --- |

(7)

Določiti bi bilo treba jasne in primerne pragove za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Investicijska podjetja bi morala pravočasno uporabiti kvantitativna merila. Kvantitativna merila bi morala slediti razvoju prejemkov, da bi bila realistična. Na podlagi prve metode, ki sledi takemu razvoju, kvantitativna merila temeljijo na celotnem prejemku, dodeljenem v predhodnem letu ocenjevanja uspešnosti, ki vključuje fiksne prejemke, izplačane za navedeno leto ocenjevanja uspešnosti, in variabilne prejemke, dodeljene v zadevnem letu ocenjevanja uspešnosti. Na podlagi druge metode, ki sledi takemu razvoju, kvantitativna merila temeljijo na celotnem prejemku, dodeljenem za predhodno leto ocenjevanja uspešnosti, ki vključuje fiksne prejemke, izplačane za navedeno leto ocenjevanja uspešnosti, in variabilne prejemke, dodeljene v tekočem letu ocenjevanja uspešnosti za predhodno poslovno leto. Ta druga metoda zagotavlja boljšo uskladitev postopka opredelitve z dejanskimi prejemki, dodeljenimi za obdobje ocenjevanja uspešnosti, vendar se lahko uporabi le, kadar je mogoč pravočasen izračun za uporabo kvantitativnih meril. Če tak pravočasen izračun ni več mogoč, bi bilo treba uporabiti prvo metodo. Pri obeh metodah lahko variabilni prejemki vključujejo zneske, ki se dodelijo na podlagi obdobij ocenjevanja uspešnosti, ki so daljša od enega leta, odvisno od meril uspešnosti, ki jih uporablja investicijsko podjetje.

| (8) | Določiti bi bilo treba kvantitativni prag 500 000 EUR za opredelitev zaposlenih, katerih dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Prejemki, ki presegajo ta količinski prag ali ustrezajo enemu od najvišjih prejemkov v investicijskem podjetju, tako vzpostavljajo močno domnevo, da dejavnosti zaposlenih, ki take prejemke prejemajo, pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja; v tem primeru bi bilo treba uporabiti večji nadzorniški pregled, da se ugotovi, ali poklicne dejavnosti teh zaposlenih pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. |
| --- | --- |

(8)

Določiti bi bilo treba kvantitativni prag 500 000 EUR za opredelitev zaposlenih, katerih dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. Prejemki, ki presegajo ta količinski prag ali ustrezajo enemu od najvišjih prejemkov v investicijskem podjetju, tako vzpostavljajo močno domnevo, da dejavnosti zaposlenih, ki take prejemke prejemajo, pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja; v tem primeru bi bilo treba uporabiti večji nadzorniški pregled, da se ugotovi, ali poklicne dejavnosti teh zaposlenih pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja.

| (9) | Vendar pa se take domneve, ki temeljijo na kvantitativnih merilih, ne bi smele uporabljati, kadar investicijska podjetja na podlagi dodatnih objektivnih meril ugotovijo, da ti zaposleni dejansko nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je investicijsko podjetje izpostavljeno ali bi jim lahko bilo izpostavljeno. Da se zagotovi učinkovita in dosledna uporaba teh objektivnih meril, bi morali pristojni organi odobriti izključitev opredeljenih zaposlenih z najvišjimi prejemki ali tistih zaposlenih, jim je dodeljenih več kot 750 000 EUR prejemkov. Za zaposlene, ki jim je dodeljenih več kot 1 000 000 EUR (zaposleni z visokimi prejemki), bi morali pristojni organi pred odobritvijo izključitve obvestiti Evropski bančni organ (EBA), da lahko ta zagotovi dosledno uporabo teh meril. |
| --- | --- |

(9)

Vendar pa se take domneve, ki temeljijo na kvantitativnih merilih, ne bi smele uporabljati, kadar investicijska podjetja na podlagi dodatnih objektivnih meril ugotovijo, da ti zaposleni dejansko nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je investicijsko podjetje izpostavljeno ali bi jim lahko bilo izpostavljeno. Da se zagotovi učinkovita in dosledna uporaba teh objektivnih meril, bi morali pristojni organi odobriti izključitev opredeljenih zaposlenih z najvišjimi prejemki ali tistih zaposlenih, jim je dodeljenih več kot 750 000 EUR prejemkov. Za zaposlene, ki jim je dodeljenih več kot 1 000 000 EUR (zaposleni z visokimi prejemki), bi morali pristojni organi pred odobritvijo izključitve obvestiti Evropski bančni organ (EBA), da lahko ta zagotovi dosledno uporabo teh meril.

| (10) | Tudi razvrstitev v isti plačilni razred kot višje vodstvo ali prevzemniki tveganja, je lahko pokazatelj, da poklicne dejavnosti zaposlenega pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. V ta namen se ne bi smeli upoštevati prejemki, plačani zaposlenim v kontrolnih funkcijah, podpornih funkcijah in članom upravljalnega organa v njegovi nadzorni funkciji. Pri uporabi tega kvantitativnega merila bi bilo treba upoštevati tudi dejstvo, da se ravni plačila med jurisdikcijami razlikujejo. Investicijskim podjetjem bi bilo treba omogočiti, da lahko dokažejo, da zaposleni znotraj enega plačnega razreda ne izpolnjujejo kvalitativnih ali drugih kvantitativnih meril, in da nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je investicijsko podjetje izpostavljeno ali bi jim lahko bilo izpostavljeno. |
| --- | --- |

(10)

Tudi razvrstitev v isti plačilni razred kot višje vodstvo ali prevzemniki tveganja, je lahko pokazatelj, da poklicne dejavnosti zaposlenega pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. V ta namen se ne bi smeli upoštevati prejemki, plačani zaposlenim v kontrolnih funkcijah, podpornih funkcijah in članom upravljalnega organa v njegovi nadzorni funkciji. Pri uporabi tega kvantitativnega merila bi bilo treba upoštevati tudi dejstvo, da se ravni plačila med jurisdikcijami razlikujejo. Investicijskim podjetjem bi bilo treba omogočiti, da lahko dokažejo, da zaposleni znotraj enega plačnega razreda ne izpolnjujejo kvalitativnih ali drugih kvantitativnih meril, in da nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je investicijsko podjetje izpostavljeno ali bi jim lahko bilo izpostavljeno.

| (11) | Da bi lahko pristojni organi in revizorji pregledali ocene, ki so jih izvedla investicijska podjetja, da bi opredelila svoje zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profile tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, je ključnega pomena, da investicijska podjetja vodijo evidence opravljenih ocen in njihovih rezultatov, vključno z zaposlenimi, ki so bili opredeljeni v skladu z merili, ki temeljijo na njihovih celotnih prejemkih, vendar se za njihove poklicne dejavnosti ocenjuje, da nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja. |
| --- | --- |

(11)

Da bi lahko pristojni organi in revizorji pregledali ocene, ki so jih izvedla investicijska podjetja, da bi opredelila svoje zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profile tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, je ključnega pomena, da investicijska podjetja vodijo evidence opravljenih ocen in njihovih rezultatov, vključno z zaposlenimi, ki so bili opredeljeni v skladu z merili, ki temeljijo na njihovih celotnih prejemkih, vendar se za njihove poklicne dejavnosti ocenjuje, da nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja.

| (12) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ po posvetovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ po posvetovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge.

| (13) | EBA je opravil odprta javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, in analiziral potencialne povezane stroške in koristi ter prosil za nasvet interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) – |
| --- | --- |

(13)

EBA je opravil odprta javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, in analiziral potencialne povezane stroške in koristi ter prosil za nasvet interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „vodstvena odgovornost“ pomeni situacijo, v kateri zaposleni vodi poslovno enoto ali kontrolno funkcijo in je neposredno odgovoren upravljalnemu organu kot celoti ali članu upravljalnega organa ali višjemu vodstvu; |
| --- | --- |

(1)

„vodstvena odgovornost“ pomeni situacijo, v kateri zaposleni vodi poslovno enoto ali kontrolno funkcijo in je neposredno odgovoren upravljalnemu organu kot celoti ali članu upravljalnega organa ali višjemu vodstvu;

| (2) | „kontrolna funkcija“ pomeni funkcijo, ki je neodvisna od poslovnih enot, ki jih nadzoruje, in ki je odgovorna za objektivno oceno tveganj investicijskega podjetja, pregled teh tveganj ali poročanje o njih, kar med drugim vključuje funkcijo upravljanja tveganj, funkcijo zagotavljanja skladnosti in funkcijo notranje revizije; |
| --- | --- |

(2)

„kontrolna funkcija“ pomeni funkcijo, ki je neodvisna od poslovnih enot, ki jih nadzoruje, in ki je odgovorna za objektivno oceno tveganj investicijskega podjetja, pregled teh tveganj ali poročanje o njih, kar med drugim vključuje funkcijo upravljanja tveganj, funkcijo zagotavljanja skladnosti in funkcijo notranje revizije;

| (3) | „poslovna enota“ pomeni poslovno enoto, kot je opredeljena v točki 3 člena 142(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(3)

„poslovna enota“ pomeni poslovno enoto, kot je opredeljena v točki 3 člena 142(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 2

Uporaba meril

1.   Kadar se ta uredba uporablja na posamični podlagi v skladu s členom 25 Direktive (EU) 2019/2034, se skladnost z merili iz členov 3 in 4 te uredbe oceni glede na posamezni profil tveganosti investicijskega podjetja.

2.   Kadar se ta uredba uporablja na konsolidirani podlagi v skladu s členom 25 Direktive (EU) 2019/2034, se skladnost z merili iz členov 3 in 4 te uredbe oceni glede na posamezni profil tveganosti investicijskega podjetja na konsolidirani podlagi.

3.   Kadar se točka (a) člena 4(1) uporablja na posamični podlagi, se upoštevajo prejemki, ki jih dodeli investicijsko podjetje.

4.   Kadar se točka (a) člena 4(1) uporablja na konsolidirani podlagi, konsolidacijsko investicijsko podjetje upošteva prejemke, ki jih dodeli kateri koli subjekt, ki spada v obseg konsolidacije.

5.   Točka (b) člena 4(1) se uporablja samo na posamični podlagi.

6.   Točka (c) člena 4(1) se uporablja na posamični in konsolidirani podlagi.

Člen 3

Kvalitativna merila

Šteje se, da zaposleni pomembno vplivajo na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, če je izpolnjeno eno ali več od naslednjih kvalitativnih meril:

| (a) | zaposleni je član upravljalnega organa v njegovi funkciji upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

zaposleni je član upravljalnega organa v njegovi funkciji upravljanja;

| (b) | zaposleni je član upravljalnega organa v njegovi nadzorni funkciji; |
| --- | --- |

(b)

zaposleni je član upravljalnega organa v njegovi nadzorni funkciji;

| (c) | zaposleni je član višjega vodstva; |
| --- | --- |

(c)

zaposleni je član višjega vodstva;

| (d) | zaposleni v investicijskih podjetjih s skupno bilančno vsoto, ki je enaka 100 milijonom EUR ali večja, ki imajo vodstveno odgovornost za poslovno enoto, ki opravlja najmanj eno od storitev, za katere je potrebno dovoljenje in so navedene v točkah 2 do 7 dela A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7); |
| --- | --- |

(d)

zaposleni v investicijskih podjetjih s skupno bilančno vsoto, ki je enaka 100 milijonom EUR ali večja, ki imajo vodstveno odgovornost za poslovno enoto, ki opravlja najmanj eno od storitev, za katere je potrebno dovoljenje in so navedene v točkah 2 do 7 dela A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7);

7

| (e) | zaposleni ima vodstvene odgovornosti za dejavnosti kontrolne funkcije; |
| --- | --- |

(e)

zaposleni ima vodstvene odgovornosti za dejavnosti kontrolne funkcije;

| (f) | zaposleni ima vodstvene odgovornosti za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

(f)

zaposleni ima vodstvene odgovornosti za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma;

| (g) | zaposleni je znotraj investicijskega podjetja odgovoren za obvladovanje pomembnega tveganja iz člena 28(3) Direktive (EU) 2019/2034 ali je član z glasovalno pravico v odboru, ki je odgovoren za upravljanje pomembnega tveganja, ki mu je investicijsko podjetje izpostavljeno; |
| --- | --- |

(g)

zaposleni je znotraj investicijskega podjetja odgovoren za obvladovanje pomembnega tveganja iz člena 28(3) Direktive (EU) 2019/2034 ali je član z glasovalno pravico v odboru, ki je odgovoren za upravljanje pomembnega tveganja, ki mu je investicijsko podjetje izpostavljeno;

| (h) | zaposleni v investicijskem podjetju, ki je pooblaščeno za zagotavljanje najmanj ene od storitev, naštetih v točkah 2 do 7 dela A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, je odgovoren za vodenje ene od naslednjih dejavnosti:






  (i) | ekonomsko analizo; |
| --- | --- | --- |

(h)

zaposleni v investicijskem podjetju, ki je pooblaščeno za zagotavljanje najmanj ene od storitev, naštetih v točkah 2 do 7 dela A Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, je odgovoren za vodenje ene od naslednjih dejavnosti:

(i)

ekonomsko analizo;

| (ii) | informacijsko tehnologijo; |
| --- | --- |

(ii)

informacijsko tehnologijo;

| (iii) | informacijsko varnost; |
| --- | --- |

(iii)

informacijsko varnost;

| (iv) | dogovore o zunanjem izvajanju funkcij odločilnega pomena ali pomembnih funkcij iz člena 30(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (8). |
| --- | --- |

(iv)

dogovore o zunanjem izvajanju funkcij odločilnega pomena ali pomembnih funkcij iz člena 30(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (8).

8

| (i) | zaposleni izpolnjuje eno od naslednjih meril v zvezi z odločitvami o odobritvi ali vetu na uvedbo novih proizvodov:






  (i) | zaposleni je pooblaščen za sprejemanje takih odločitev; |
| --- | --- | --- |

(i)

zaposleni izpolnjuje eno od naslednjih meril v zvezi z odločitvami o odobritvi ali vetu na uvedbo novih proizvodov:

(i)

zaposleni je pooblaščen za sprejemanje takih odločitev;

| (ii) | zaposleni je član z glasovalno pravico v odboru, ki je pooblaščen za sprejemanje takšnih odločitev. |
| --- | --- |

(ii)

zaposleni je član z glasovalno pravico v odboru, ki je pooblaščen za sprejemanje takšnih odločitev.

Člen 4

Kvantitativna merila

1.   Glede na odstavke 2 do 5 se šteje, da zaposleni pomembno vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, če je izpolnjeno katero koli od naslednjih kvantitativnih meril:

| (a) | zaposlenemu je bil v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto dodeljen celotni prejemek, ki je enak 500 000 EUR ali večji; |
| --- | --- |

(a)

zaposlenemu je bil v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto dodeljen celotni prejemek, ki je enak 500 000 EUR ali večji;

| (b) | če ima investicijsko podjetje več kot 1 000 zaposlenih, spada zaposleni k 0,3 % osebja (zaokroženo na prvo naslednje celo število), ki mu je bil znotraj investicijskega podjetja dodeljen najvišji celotni prejemek v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto; |
| --- | --- |

(b)

če ima investicijsko podjetje več kot 1 000 zaposlenih, spada zaposleni k 0,3 % osebja (zaokroženo na prvo naslednje celo število), ki mu je bil znotraj investicijskega podjetja dodeljen najvišji celotni prejemek v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto;

| (c) | zaposlenemu je bil v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto dodeljen celotni prejemek, ki je enak ali večji od najnižjega celotnega prejemka, dodeljenega v navedenem poslovnem letu zaposlenemu, ki izpolnjuje katero koli merilo iz točk (a), (c), (d), (h) ali (i) člena 3. |
| --- | --- |

(c)

zaposlenemu je bil v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto dodeljen celotni prejemek, ki je enak ali večji od najnižjega celotnega prejemka, dodeljenega v navedenem poslovnem letu zaposlenemu, ki izpolnjuje katero koli merilo iz točk (a), (c), (d), (h) ali (i) člena 3.

2.   Merila iz odstavka 1 se ne uporabljajo, če investicijsko podjetje ugotovi, da zaposleni ali kategorija zaposlenih, kateri pripada zaposleni, nima pomembnega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja.

3.   Pogoj iz odstavka 2 tega člena se ocenjuje na podlagi objektivnih meril, ki upoštevajo vsa zadevna tveganja in kazalnike uspešnosti, ki jih uporablja investicijsko podjetje za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj v skladu s členom 28 Direktive (EU) 2019/2034 in na podlagi nalog in pristojnosti zaposlenega ali kategorij zaposlenih ter njihovega vpliva na profil tveganosti investicijskega podjetja ali sredstev, ki jih upravlja, v primerjavi z vplivom poklicnih dejavnosti zaposlenih, opredeljenih v skladu s členom 3 te uredbe.

4.   Da bi investicijsko podjetje v zvezi z zaposlenim iz točke (b) odstavka 1 ali zaposlenim, ki mu je bil v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto dodeljen celotni prejemek v višini 750 000 EUR ali več, lahko uporabilo odstavek 2, je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa, odgovornega za bonitetni nadzor tega investicijskega podjetja.

Pristojni organ da predhodno odobritev le, če lahko investicijsko podjetje dokaže, da je izpolnjen eden od pogojev iz odstavka 2, pri čemer upošteva merila za oceno iz odstavka 3.

5.   Če je zaposlenemu dodeljen celotni prejemek v višini 1 000 000 EUR ali več v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto, pristojni organ da svojo predhodno odobritev na podlagi odstavka 4 le v izjemnih okoliščinah. Da bi bila zagotovljena dosledna uporaba tega odstavka, pristojni organ pred odobritvijo v zvezi s takim zaposlenim obvesti EBA.

Obstoj izjemnih okoliščin dokaže investicijsko podjetje in oceni pristojni organ. Izjemne okoliščine so razmere, ki so neobičajne, zelo redke ali daleč presegajo običajno stanje. Izjemne okoliščine so povezane z zadevnim zaposlenim.

Člen 5

Izračun celotnega dodeljenega prejemka

1.   Vsi zneski variabilnih in fiksnih prejemkov se izračunajo v bruto vrednosti in v ekvivalentu polnega delovnega časa.

2.   Investicijska podjetja s politikami prejemkov določijo referenčno leto za variabilne prejemke, ki ga upoštevajo pri izračunu celotnega prejemka. To referenčno leto je bodisi leto pred poslovnim letom, v katerem so dodeljeni variabilni prejemki, bodisi leto pred poslovnim letom, za katero so dodeljeni variabilni prejemki.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. avgusta 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 314, 5.12.2019, str. 64.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/2033 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnih zahtevah za investicijska podjetja ter o spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 575/2013, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 806/2014 (UL L 314, 5.12.2019, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 z dne 25. marca 2021 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive (UL L 203, 9.6.2021, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

6

(7)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 z dne 25. aprila 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 87, 31.3.2017, str. 1).

8

---

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/17

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2155

z dne 13. avgusta 2021

o dopolnitvi Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o določitvi razredov instrumentov, ki ustrezno odražajo kreditno kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja, in morebitnih alternativnih ureditev, primernih za uporabo za namene variabilnih prejemkov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (1) ter zlasti člena 32(8), tretjega pododstavka, Direktive;

Ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Variabilni prejemki, ki se dodelijo v obliki instrumentov, bi morali spodbujati preudarno in učinkovito upravljanje tveganj ter ne bi smeli spodbujati prevzemanja tveganj, ki presega raven nagnjenosti investicijskega podjetja k prevzemanju tveganj. Zato bi morali razredi instrumentov, ki se lahko uporabljajo za namene variabilnih prejemkov, uskladiti interese zaposlenih z dolgoročnejšimi interesi investicijskega podjetja, njegovih delničarjev, upnikov, strank in drugih deležnikov, in sicer z zagotavljanjem spodbud za zaposlene, da delujejo v dolgoročnejšem interesu investicijskega podjetja. |
| --- | --- |

(1)

Variabilni prejemki, ki se dodelijo v obliki instrumentov, bi morali spodbujati preudarno in učinkovito upravljanje tveganj ter ne bi smeli spodbujati prevzemanja tveganj, ki presega raven nagnjenosti investicijskega podjetja k prevzemanju tveganj. Zato bi morali razredi instrumentov, ki se lahko uporabljajo za namene variabilnih prejemkov, uskladiti interese zaposlenih z dolgoročnejšimi interesi investicijskega podjetja, njegovih delničarjev, upnikov, strank in drugih deležnikov, in sicer z zagotavljanjem spodbud za zaposlene, da delujejo v dolgoročnejšem interesu investicijskega podjetja.

| (2) | Za zagotovitev močne povezave s kreditno kakovostjo investicijskega podjetja kot delujočega podjetja bi morali instrumenti, ki se uporabljajo za namene variabilnih prejemkov, vsebovati ustrezne sprožilne dogodke za odpis ali pretvorbo, ki zmanjšujeta vrednost instrumentov v primerih, ko se je kreditna kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja poslabšala. Sprožilni dogodki, ki se uporabljajo za namene plačila, ne bi smeli spremeniti stopnje podrejenosti instrumentov, in torej ne bi smeli voditi v izločitev instrumentov dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala iz kapitalskih instrumentov. |
| --- | --- |

(2)

Za zagotovitev močne povezave s kreditno kakovostjo investicijskega podjetja kot delujočega podjetja bi morali instrumenti, ki se uporabljajo za namene variabilnih prejemkov, vsebovati ustrezne sprožilne dogodke za odpis ali pretvorbo, ki zmanjšujeta vrednost instrumentov v primerih, ko se je kreditna kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja poslabšala. Sprožilni dogodki, ki se uporabljajo za namene plačila, ne bi smeli spremeniti stopnje podrejenosti instrumentov, in torej ne bi smeli voditi v izločitev instrumentov dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala iz kapitalskih instrumentov.

| (3) | Medtem ko so pogoji, ki se uporabljajo za instrumente dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, določeni v členu 9 Uredbe (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (2) v povezavi z delom 2 naslova I, poglavij 3 in 4 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), pa se za druge instrumente iz točke (j)(iii) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034 (v nadaljnjem besedilu: drugi instrumenti), ki jih je mogoče v celoti pretvoriti v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali odpisati, posebni pogoji iz navedenih uredb ne uporabljajo, saj niso razvrščeni kot kapitalski instrumenti za bonitetne namene. Zato bi bilo treba za različne razrede instrumentov določiti posebne zahteve, da se zagotoviti njihova ustreznost za uporabo za namene variabilnih prejemkov, pri čemer je treba upoštevati različno naravo instrumentov. Uporaba instrumentov za namene variabilnih prejemkov sama po sebi ne bi smela preprečiti, da se instrumenti štejejo za kapital institucije, če so izpolnjeni pogoji iz Uredbe (EU) 2019/2033. Prav tako taka uporaba sama po sebi ne bi smela biti razumljena kot spodbuda za odkup instrumenta, saj lahko zaposleni na splošno po obdobjih odloga in zadržanja likvidna sredstva prejmejo na druge načine kot z odkupom. |
| --- | --- |

(3)

Medtem ko so pogoji, ki se uporabljajo za instrumente dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, določeni v členu 9 Uredbe (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (2) v povezavi z delom 2 naslova I, poglavij 3 in 4 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), pa se za druge instrumente iz točke (j)(iii) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034 (v nadaljnjem besedilu: drugi instrumenti), ki jih je mogoče v celoti pretvoriti v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali odpisati, posebni pogoji iz navedenih uredb ne uporabljajo, saj niso razvrščeni kot kapitalski instrumenti za bonitetne namene. Zato bi bilo treba za različne razrede instrumentov določiti posebne zahteve, da se zagotoviti njihova ustreznost za uporabo za namene variabilnih prejemkov, pri čemer je treba upoštevati različno naravo instrumentov. Uporaba instrumentov za namene variabilnih prejemkov sama po sebi ne bi smela preprečiti, da se instrumenti štejejo za kapital institucije, če so izpolnjeni pogoji iz Uredbe (EU) 2019/2033. Prav tako taka uporaba sama po sebi ne bi smela biti razumljena kot spodbuda za odkup instrumenta, saj lahko zaposleni na splošno po obdobjih odloga in zadržanja likvidna sredstva prejmejo na druge načine kot z odkupom.

| (4) | Drugi instrumenti niso omejeni na finančne instrumente, kot so opredeljeni v oddelku C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4); Za zmanjšanje upravnega bremena pri ustvarjanju takih instrumentov bi navedeni instrumenti morali omogočati tudi uporabo drugih pogodbenih ureditev med zaposlenimi in investicijskimi podjetji. Za zagotovitev, da drugi instrumenti odražajo kreditno kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja, bi morale primerne zahteve zagotoviti, da se taki instrumenti odpišejo ali pretvorijo, še preden investicijsko podjetje ne izpolnjuje kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(4)

Drugi instrumenti niso omejeni na finančne instrumente, kot so opredeljeni v oddelku C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4); Za zmanjšanje upravnega bremena pri ustvarjanju takih instrumentov bi navedeni instrumenti morali omogočati tudi uporabo drugih pogodbenih ureditev med zaposlenimi in investicijskimi podjetji. Za zagotovitev, da drugi instrumenti odražajo kreditno kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja, bi morale primerne zahteve zagotoviti, da se taki instrumenti odpišejo ali pretvorijo, še preden investicijsko podjetje ne izpolnjuje kapitalskih zahtev.

| (5) | Če se instrumenti, ki se uporabljajo za namene variabilnih prejemkov, odkupijo, odpokličejo, izplačajo ali pretvorijo, na splošno taki posli ne bi smeli povečati vrednosti dodeljenih prejemkov z izplačilom zneskov, ki so višji kot vrednost instrumenta, ali pretvorbo v instrumente, ki imajo večjo vrednost kot instrument, ki je bil prvotno dodeljen. Nadomestitev instrumentov po isti vrednosti bi morala zagotoviti, da se prejemki ne izplačujejo prek družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, ali z metodami, ki olajšujejo neskladnost z Direktivo (EU) 2019/2034 ali Uredbe (EU) 2019/2033. |
| --- | --- |

(5)

Če se instrumenti, ki se uporabljajo za namene variabilnih prejemkov, odkupijo, odpokličejo, izplačajo ali pretvorijo, na splošno taki posli ne bi smeli povečati vrednosti dodeljenih prejemkov z izplačilom zneskov, ki so višji kot vrednost instrumenta, ali pretvorbo v instrumente, ki imajo večjo vrednost kot instrument, ki je bil prvotno dodeljen. Nadomestitev instrumentov po isti vrednosti bi morala zagotoviti, da se prejemki ne izplačujejo prek družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, ali z metodami, ki olajšujejo neskladnost z Direktivo (EU) 2019/2034 ali Uredbe (EU) 2019/2033.

| (6) | Če se dodelijo variabilni prejemki in se instrumenti, ki se uporabljajo za variabilne prejemke, odkupijo, odpokličejo, izplačajo ali pretvorijo, bi morali ti posli temeljiti na vrednostih, določenih v skladu z veljavnim računovodskim standardom v trenutku transakcije, s čimer se zagotovi, da se dodeli pravilen znesek variabilnega prejemka in da ta ni neupravičeno spremenjen, ko se instrument odkupi, izplača ali pretvori. |
| --- | --- |

(6)

Če se dodelijo variabilni prejemki in se instrumenti, ki se uporabljajo za variabilne prejemke, odkupijo, odpokličejo, izplačajo ali pretvorijo, bi morali ti posli temeljiti na vrednostih, določenih v skladu z veljavnim računovodskim standardom v trenutku transakcije, s čimer se zagotovi, da se dodeli pravilen znesek variabilnega prejemka in da ta ni neupravičeno spremenjen, ko se instrument odkupi, izplača ali pretvori.

| (7) | Člen 54 Uredbe (EU) št. 575/2013 določa mehanizme za odpis in pretvorbo instrumentov dodatnega temeljnega kapitala. Poleg tega točka (j)(iii) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034 zahteva, da je mogoče druge instrumente v celoti pretvoriti v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali odpisati. Ker je ekonomski rezultat pretvorbe ali odpisa drugih instrumentov enak kot pri instrumentih dodatnega temeljnega kapitala, bi morali mehanizmi za odpis ali pretvorbo drugih instrumentov upoštevati mehanizme, ki se uporabljajo za instrumente dodatnega temeljnega kapitala, s prilagoditvami zaradi upoštevanja dejstva, da se drugi instrumenti ne štejejo za kapitalske instrumente v bonitetnem smislu. Za instrumente dodatnega kapitala se ne uporabljajo regulativne zahteve v zvezi z odpisom in pretvorbo v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Zaradi zagotovitve, da se vrednost vseh teh instrumentov, če se uporabljajo za variabilne prejemke, v primeru poslabšanja kreditne kakovosti investicijskega podjetja zniža, bi bilo treba določiti primere, v katerih se mora instrument odpisati ali pretvoriti. Da se zagotovi dosledna uporaba, bi bilo treba določiti mehanizme za odpis, zvišanje vrednosti in pretvorbo instrumentov dodatnega kapitala in drugih instrumentov. |
| --- | --- |

(7)

Člen 54 Uredbe (EU) št. 575/2013 določa mehanizme za odpis in pretvorbo instrumentov dodatnega temeljnega kapitala. Poleg tega točka (j)(iii) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034 zahteva, da je mogoče druge instrumente v celoti pretvoriti v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali odpisati. Ker je ekonomski rezultat pretvorbe ali odpisa drugih instrumentov enak kot pri instrumentih dodatnega temeljnega kapitala, bi morali mehanizmi za odpis ali pretvorbo drugih instrumentov upoštevati mehanizme, ki se uporabljajo za instrumente dodatnega temeljnega kapitala, s prilagoditvami zaradi upoštevanja dejstva, da se drugi instrumenti ne štejejo za kapitalske instrumente v bonitetnem smislu. Za instrumente dodatnega kapitala se ne uporabljajo regulativne zahteve v zvezi z odpisom in pretvorbo v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Zaradi zagotovitve, da se vrednost vseh teh instrumentov, če se uporabljajo za variabilne prejemke, v primeru poslabšanja kreditne kakovosti investicijskega podjetja zniža, bi bilo treba določiti primere, v katerih se mora instrument odpisati ali pretvoriti. Da se zagotovi dosledna uporaba, bi bilo treba določiti mehanizme za odpis, zvišanje vrednosti in pretvorbo instrumentov dodatnega kapitala in drugih instrumentov.

| (8) | Donosi, ki izhajajo iz instrumentov, so lahko različnih vrst. Lahko so variabilni ali fiksni in se lahko izplačujejo v rednih časovnih presledkih ali ob končni zapadlosti instrumenta. Zaposlenim se zaradi spodbujanja premišljenega in učinkovitega upravljanja tveganja v obdobjih odloga donosi ne bi smeli izplačevati. Zaposleni bi morali donose prejeti samo za obdobja, ki sledijo dodelitvi pravic za izplačilo instrumenta, po izteku katerih postane zaposleni njihov zakoniti lastnik. Zato so za uporabo kot variabilni prejemki primerni samo instrumenti z donosi, ki se lastniku instrumenta izplačujejo v rednih časovnih presledkih, medtem ko brezkuponske obveznice ali instrumenti, ki zadržijo dobiček, ne bi smeli predstavljati znatnega deleža prejemkov, ki jih morajo sestavljati kateri koli instrumenti iz točke (j) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034. Razlog za to je, da bi imeli zaposleni v obdobju odloga korist zaradi naraščajoče vrednosti, kar se lahko razume kot enakovredno prejemanju donosov. |
| --- | --- |

(8)

Donosi, ki izhajajo iz instrumentov, so lahko različnih vrst. Lahko so variabilni ali fiksni in se lahko izplačujejo v rednih časovnih presledkih ali ob končni zapadlosti instrumenta. Zaposlenim se zaradi spodbujanja premišljenega in učinkovitega upravljanja tveganja v obdobjih odloga donosi ne bi smeli izplačevati. Zaposleni bi morali donose prejeti samo za obdobja, ki sledijo dodelitvi pravic za izplačilo instrumenta, po izteku katerih postane zaposleni njihov zakoniti lastnik. Zato so za uporabo kot variabilni prejemki primerni samo instrumenti z donosi, ki se lastniku instrumenta izplačujejo v rednih časovnih presledkih, medtem ko brezkuponske obveznice ali instrumenti, ki zadržijo dobiček, ne bi smeli predstavljati znatnega deleža prejemkov, ki jih morajo sestavljati kateri koli instrumenti iz točke (j) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034. Razlog za to je, da bi imeli zaposleni v obdobju odloga korist zaradi naraščajoče vrednosti, kar se lahko razume kot enakovredno prejemanju donosov.

| (9) | Zelo visoki donosi lahko zmanjšajo dolgoročno spodbudo za preudarno prevzemanje tveganj, saj dejansko povečujejo variabilni del prejemka. Natančneje, donosi se ne bi smeli izplačevati v presledkih, daljših od enega leta, saj bi to vodilo v dejansko kopičenje donosov v obdobjih odloga in njihovo izplačilo po dodelitvi pravic za izplačilo variabilnega prejemka. Kopičenje donosov bi pomenilo izogibanje načelu iz člena 32(3) Direktive (EU) 2019/2034, da prejemki, za katere velja odlog, dospejo v izplačilo po načelu sorazmernosti. Točka (b) člena 32(2) Direktive (EU) 2019/2034 zahteva, da se variabilni prejemki ne smejo izplačevati prek družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, ali z metodami, ki olajšujejo neskladnost z navedeno direktivo ali z Uredbo (EU) 2019/2033. Zato donosi, ki so nastali po dodelitvi pravic za izplačilo instrumenta, ne bi smeli presegati tržnih stopenj za take instrumente, ki jih izdajajo druga investicijska podjetja ali institucije primerljive kreditne kakovosti. To bi bilo treba zagotoviti z zahtevo, da se instrumenti, ki se uporabljajo za variabilne prejemke, ali instrumenti, s katerimi so ti povezani, izdajajo predvsem drugim investitorjem, ali pa z zahtevo, da se za take instrumente določeni zgornja meja za donose. |
| --- | --- |

(9)

Zelo visoki donosi lahko zmanjšajo dolgoročno spodbudo za preudarno prevzemanje tveganj, saj dejansko povečujejo variabilni del prejemka. Natančneje, donosi se ne bi smeli izplačevati v presledkih, daljših od enega leta, saj bi to vodilo v dejansko kopičenje donosov v obdobjih odloga in njihovo izplačilo po dodelitvi pravic za izplačilo variabilnega prejemka. Kopičenje donosov bi pomenilo izogibanje načelu iz člena 32(3) Direktive (EU) 2019/2034, da prejemki, za katere velja odlog, dospejo v izplačilo po načelu sorazmernosti. Točka (b) člena 32(2) Direktive (EU) 2019/2034 zahteva, da se variabilni prejemki ne smejo izplačevati prek družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, ali z metodami, ki olajšujejo neskladnost z navedeno direktivo ali z Uredbo (EU) 2019/2033. Zato donosi, ki so nastali po dodelitvi pravic za izplačilo instrumenta, ne bi smeli presegati tržnih stopenj za take instrumente, ki jih izdajajo druga investicijska podjetja ali institucije primerljive kreditne kakovosti. To bi bilo treba zagotoviti z zahtevo, da se instrumenti, ki se uporabljajo za variabilne prejemke, ali instrumenti, s katerimi so ti povezani, izdajajo predvsem drugim investitorjem, ali pa z zahtevo, da se za take instrumente določeni zgornja meja za donose.

| (10) | Zahteve glede odloga in zadržanja, ki se uporabljajo za variabilne prejemke v skladu s točko (l) člena 32(1) ter členom 32(3) Direktive (EU) 2019/2034, morajo biti izpolnjene v vseh pomembnih trenutkih, vključno takrat, ko se instrumente, ki se uporabljajo za variabilne prejemke, odkupi, odpokliče, izplača ali pretvori. V takih primerih bi bilo zato treba instrumente zamenjati z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, instrumenti dodatnega kapitala in drugimi instrumenti, ki odražajo kreditno kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja, imajo lastnosti, enakovredne lastnostim prvotno dodeljenega instrumenta, in imajo enako vrednost, pri čemer je treba upoštevati vse morebitne zneske, ki so bili odpisani. Če imajo instrumenti, ki niso instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, določen datum zapadlosti, bi bilo treba določiti minimalne zahteve glede preostale zapadlosti takih instrumentov v času njihove dodelitve, da se zagotovi njihova skladnost z zahtevami v zvezi z obdobji odloga in zadržanja za variabilne prejemke. |
| --- | --- |

(10)

Zahteve glede odloga in zadržanja, ki se uporabljajo za variabilne prejemke v skladu s točko (l) člena 32(1) ter členom 32(3) Direktive (EU) 2019/2034, morajo biti izpolnjene v vseh pomembnih trenutkih, vključno takrat, ko se instrumente, ki se uporabljajo za variabilne prejemke, odkupi, odpokliče, izplača ali pretvori. V takih primerih bi bilo zato treba instrumente zamenjati z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, instrumenti dodatnega kapitala in drugimi instrumenti, ki odražajo kreditno kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja, imajo lastnosti, enakovredne lastnostim prvotno dodeljenega instrumenta, in imajo enako vrednost, pri čemer je treba upoštevati vse morebitne zneske, ki so bili odpisani. Če imajo instrumenti, ki niso instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, določen datum zapadlosti, bi bilo treba določiti minimalne zahteve glede preostale zapadlosti takih instrumentov v času njihove dodelitve, da se zagotovi njihova skladnost z zahtevami v zvezi z obdobji odloga in zadržanja za variabilne prejemke.

| (11) | Direktiva (EU) 2019/2034 ne omejuje razredov instrumentov, ki se lahko uporabijo za variabilne prejemke, na določen razred finančnih instrumentov. Med zaposlenimi in investicijskimi podjetji bi zato morala biti mogoča uporaba sintetičnih instrumentov ali pogodb, povezanih z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki jih je mogoče v celoti pretvoriti ali odpisati. To omogoča vzpostavitev posebnih pogojev za te instrumente, pri čemer se taki pogoji uporabljajo samo za instrumente, dodeljene zaposlenim, medtem ko njihova uporaba za druge investitorje ni potrebna. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva (EU) 2019/2034 ne omejuje razredov instrumentov, ki se lahko uporabijo za variabilne prejemke, na določen razred finančnih instrumentov. Med zaposlenimi in investicijskimi podjetji bi zato morala biti mogoča uporaba sintetičnih instrumentov ali pogodb, povezanih z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki jih je mogoče v celoti pretvoriti ali odpisati. To omogoča vzpostavitev posebnih pogojev za te instrumente, pri čemer se taki pogoji uporabljajo samo za instrumente, dodeljene zaposlenim, medtem ko njihova uporaba za druge investitorje ni potrebna.

| (12) | V okviru skupine se lahko izdaje upravljajo centralno s strani obvladujočega podjetja, vključno s primeri, v katerih se za obvladujoče podjetje uporablja Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) ali Direktiva (EU) 2019/2034. Investicijska podjetja v taki skupini sama ne morejo vedno izdati instrumentov, ki se lahko uporabljajo za namen variabilnih prejemkov. Uredba (EU) 2019/2033 v povezavi z Uredbo (EU) št. 575/2013 omogoča, da pod določenimi pogoji instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki so bili izdani prek subjekta v okviru konsolidacije, tvorijo del kapitala investicijskega podjetja. Zato bi bilo treba omogočiti tudi uporabo takih instrumentov za variabilne prejemke, pod pogojem, da obstaja jasna povezava med kreditno kakovostjo investicijskega podjetja, ki uporablja te instrumente za namen variabilnih prejemkov, in kreditno kakovostjo izdajatelja instrumenta. Obstoj take povezave se na splošno lahko domneva med obvladujočim in odvisnim podjetjem. Instrumente, ki niso instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala ter jih ne izda neposredno investicijsko podjetje, bi moralo biti prav tako mogoče uporabljati za variabilne prejemke, in sicer pod enakimi pogoji. Instrumente, ki so povezani z referenčnimi instrumenti, ki jih izdajo obvladujoča podjetja v tretjih državah in so enakovredni instrumentom dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala, bi prav tako moralo biti mogoče uporabljati za namene variabilnih prejemkov, če se sprožilni dogodek nanaša na investicijsko podjetje, ki uporablja tak sintetični instrument. |
| --- | --- |

(12)

V okviru skupine se lahko izdaje upravljajo centralno s strani obvladujočega podjetja, vključno s primeri, v katerih se za obvladujoče podjetje uporablja Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) ali Direktiva (EU) 2019/2034. Investicijska podjetja v taki skupini sama ne morejo vedno izdati instrumentov, ki se lahko uporabljajo za namen variabilnih prejemkov. Uredba (EU) 2019/2033 v povezavi z Uredbo (EU) št. 575/2013 omogoča, da pod določenimi pogoji instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki so bili izdani prek subjekta v okviru konsolidacije, tvorijo del kapitala investicijskega podjetja. Zato bi bilo treba omogočiti tudi uporabo takih instrumentov za variabilne prejemke, pod pogojem, da obstaja jasna povezava med kreditno kakovostjo investicijskega podjetja, ki uporablja te instrumente za namen variabilnih prejemkov, in kreditno kakovostjo izdajatelja instrumenta. Obstoj take povezave se na splošno lahko domneva med obvladujočim in odvisnim podjetjem. Instrumente, ki niso instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala ter jih ne izda neposredno investicijsko podjetje, bi moralo biti prav tako mogoče uporabljati za variabilne prejemke, in sicer pod enakimi pogoji. Instrumente, ki so povezani z referenčnimi instrumenti, ki jih izdajo obvladujoča podjetja v tretjih državah in so enakovredni instrumentom dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala, bi prav tako moralo biti mogoče uporabljati za namene variabilnih prejemkov, če se sprožilni dogodek nanaša na investicijsko podjetje, ki uporablja tak sintetični instrument.

| (13) | Točka (k) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034 investicijskim podjetjem omogoča, da za uporabo alternativne ureditve ne izdajo nobenega od instrumentov iz točke (j) člena 32(1) navedene direktive, če pristojni organ tako uporabo odobri in če taka alternativna ureditev izpolnjuje iste cilje kot instrumenti iz točke (j) člena 32(1) navedene direktive. Za izpolnitev istih ciljev bi morala torej taka alternativna ureditev zagotavljati, da se za dodeljeni variabilni prejemek uporabljajo posredni popravki zaradi tveganja. Vrednost take alternativne ureditve bi se torej morala zmanjšati vsakič, ko obstaja negativen učinek na uspešnost poslovanja zadevnega investicijskega podjetja ali sredstva, ki jih to upravlja. Poleg tega, če za investicijsko podjetje velja zahteva, da se v skladu s točko (l) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034 variabilni prejemek odloži, bi morala biti alternativna ureditev skladna tudi z zahtevo po odložitvi variabilnega prejemka, pa tudi z uporabo malusa ali vračila sredstev ter obdobij zadržanja za variabilni prejemek, ki se izplača v obliki instrumentov. |
| --- | --- |

(13)

Točka (k) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034 investicijskim podjetjem omogoča, da za uporabo alternativne ureditve ne izdajo nobenega od instrumentov iz točke (j) člena 32(1) navedene direktive, če pristojni organ tako uporabo odobri in če taka alternativna ureditev izpolnjuje iste cilje kot instrumenti iz točke (j) člena 32(1) navedene direktive. Za izpolnitev istih ciljev bi morala torej taka alternativna ureditev zagotavljati, da se za dodeljeni variabilni prejemek uporabljajo posredni popravki zaradi tveganja. Vrednost take alternativne ureditve bi se torej morala zmanjšati vsakič, ko obstaja negativen učinek na uspešnost poslovanja zadevnega investicijskega podjetja ali sredstva, ki jih to upravlja. Poleg tega, če za investicijsko podjetje velja zahteva, da se v skladu s točko (l) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034 variabilni prejemek odloži, bi morala biti alternativna ureditev skladna tudi z zahtevo po odložitvi variabilnega prejemka, pa tudi z uporabo malusa ali vračila sredstev ter obdobij zadržanja za variabilni prejemek, ki se izplača v obliki instrumentov.

| (14) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ po posvetovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ po posvetovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge.

| (15) | Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) – |
| --- | --- |

(15)

Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razredi instrumentov, ki ustrezno odražajo kreditno kakovost investicijskega podjetja kot delujočega podjetja in so primerni, da se uporabljajo za namene variabilnih prejemkov

1.   Naslednji razredi instrumentov izpolnjujejo pogoje iz točke (j)(iii) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034:

| (a) | razredi instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, če ti razredi izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2 tega člena in člena 2 ter so skladni s členom 5(9) in točko (c) člena 5(13); |
| --- | --- |

(a)

razredi instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, če ti razredi izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2 tega člena in člena 2 ter so skladni s členom 5(9) in točko (c) člena 5(13);

| (b) | razredi instrumentov dodatnega kapitala, če ti razredi izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2 tega člena in člena 3 ter so skladni s členom 5; |
| --- | --- |

(b)

razredi instrumentov dodatnega kapitala, če ti razredi izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2 tega člena in člena 3 ter so skladni s členom 5;

| (c) | razredi instrumentov, ki se lahko v celoti pretvorijo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali odpišejo in niso niti instrumenti dodatnega temeljnega kapitala niti instrumenti dodatnega kapitala (v nadaljnjem besedilu: drugi instrumenti), v primerih iz člena 4, če ti razredi izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2 tega člena in so skladni s členom 5. |
| --- | --- |

(c)

razredi instrumentov, ki se lahko v celoti pretvorijo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali odpišejo in niso niti instrumenti dodatnega temeljnega kapitala niti instrumenti dodatnega kapitala (v nadaljnjem besedilu: drugi instrumenti), v primerih iz člena 4, če ti razredi izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2 tega člena in so skladni s členom 5.

2.   Razredi instrumentov iz odstavka 1 izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | instrumenti niso zavarovani niti niso pokriti z jamstvom, ki izboljšuje prednost terjatev pri poplačilu za imetnika; |
| --- | --- |

(a)

instrumenti niso zavarovani niti niso pokriti z jamstvom, ki izboljšuje prednost terjatev pri poplačilu za imetnika;

| (b) | če določbe, ki urejajo instrument, dovoljujejo njegovo pretvorbo, se zadevni instrument za namene dodeljevanja variabilnih prejemkov uporabi le, če sta stopnja ali obseg pretvorbe določena na ravni, ki zagotavlja, da vrednost instrumenta, v katerega se prvotno dodeljeni instrument pretvori, ni višja od vrednosti prvotno dodeljenega instrumenta v času, ko je bil dodeljen kot variabilni prejemek; |
| --- | --- |

(b)

če določbe, ki urejajo instrument, dovoljujejo njegovo pretvorbo, se zadevni instrument za namene dodeljevanja variabilnih prejemkov uporabi le, če sta stopnja ali obseg pretvorbe določena na ravni, ki zagotavlja, da vrednost instrumenta, v katerega se prvotno dodeljeni instrument pretvori, ni višja od vrednosti prvotno dodeljenega instrumenta v času, ko je bil dodeljen kot variabilni prejemek;

| (c) | določbe, ki urejajo zamenljive instrumente, ki se uporabljajo izključno za namen variabilnih prejemkov, zagotavljajo, da vrednost instrumenta, v katerega se prvotno dodeljeni instrument pretvori, ni višja od vrednosti v času zadevne pretvorbe prvotno dodeljenega instrumenta; |
| --- | --- |

(c)

določbe, ki urejajo zamenljive instrumente, ki se uporabljajo izključno za namen variabilnih prejemkov, zagotavljajo, da vrednost instrumenta, v katerega se prvotno dodeljeni instrument pretvori, ni višja od vrednosti v času zadevne pretvorbe prvotno dodeljenega instrumenta;

| (d) | predpisi, ki urejajo instrument, določajo, da se vsi donosi izplačajo najmanj na letni osnovi, in sicer imetniku instrumenta; |
| --- | --- |

(d)

predpisi, ki urejajo instrument, določajo, da se vsi donosi izplačajo najmanj na letni osnovi, in sicer imetniku instrumenta;

| (e) | cena instrumentov se določi glede na njihovo vrednost v času dodelitve instrumenta v skladu z veljavnim računovodskim standardom; |
| --- | --- |

(e)

cena instrumentov se določi glede na njihovo vrednost v času dodelitve instrumenta v skladu z veljavnim računovodskim standardom;

| (f) | določbe, ki urejajo instrumente, izdane izključno za namen variabilnih prejemkov, zahtevajo izvedbo vrednotenja v skladu z veljavnim računovodskim standardom v primeru odkupa, odpoklica, izplačila ali pretvorbe instrumenta. |
| --- | --- |

(f)

določbe, ki urejajo instrumente, izdane izključno za namen variabilnih prejemkov, zahtevajo izvedbo vrednotenja v skladu z veljavnim računovodskim standardom v primeru odkupa, odpoklica, izplačila ali pretvorbe instrumenta.

Za namene točke (e) je vrednotenje predmet neodvisnega pregleda.

Člen 2

Pogoji za razrede instrumentov dodatnega temeljnega kapitala

Razredi instrumentov dodatnega temeljnega kapitala izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | predpisi, ki urejajo instrument, določajo sprožilni dogodek za namen točke (e)(iii) člena 9(2) Uredbe (EU) 2019/2033; |
| --- | --- |

(a)

predpisi, ki urejajo instrument, določajo sprožilni dogodek za namen točke (e)(iii) člena 9(2) Uredbe (EU) 2019/2033;

| (b) | sprožilni dogodek iz točke (a) nastopi, če je količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala investicijskega podjetja, ki izda instrument, nižji od ene od naslednjih vrednosti:






  (i) | 7 % zmnožka 12,5 in kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) 2019/2033; |
| --- | --- | --- |

(b)

sprožilni dogodek iz točke (a) nastopi, če je količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala investicijskega podjetja, ki izda instrument, nižji od ene od naslednjih vrednosti:

(i)

7 % zmnožka 12,5 in kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) 2019/2033;

| (ii) | višji od vrednosti, navedene v točki (i), če tako določi investicijsko podjetje ali institucija, ki izda instrument, in je to navedeno v določbah, ki urejajo instrument; |
| --- | --- |

(ii)

višji od vrednosti, navedene v točki (i), če tako določi investicijsko podjetje ali institucija, ki izda instrument, in je to navedeno v določbah, ki urejajo instrument;

| (c) | izpolnjena je ena od naslednjih zahtev:






  (i) | instrumenti so izdani izključno z namenom njihove dodelitve kot variabilni prejemki in določbe, ki urejajo instrument, zagotavljajo, da se vsi donosi izplačajo po stopnji, ki je skladna s tržnimi stopnjami za podobne instrumente, ki so jih izdali bodisi investicijsko podjetje bodisi investicijska podjetja ali institucije primerljive kreditne kakovosti, ter je v vsakem primeru v času dodelitve prejemkov največ 8 odstotnih točk nad letno povprečno stopnjo sprememb za Unijo, kakor jo objavi Komisija (Eurostat) v svojih harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin, objavljenih v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 (7); |
| --- | --- | --- |

(c)

izpolnjena je ena od naslednjih zahtev:

(i)

instrumenti so izdani izključno z namenom njihove dodelitve kot variabilni prejemki in določbe, ki urejajo instrument, zagotavljajo, da se vsi donosi izplačajo po stopnji, ki je skladna s tržnimi stopnjami za podobne instrumente, ki so jih izdali bodisi investicijsko podjetje bodisi investicijska podjetja ali institucije primerljive kreditne kakovosti, ter je v vsakem primeru v času dodelitve prejemkov največ 8 odstotnih točk nad letno povprečno stopnjo sprememb za Unijo, kakor jo objavi Komisija (Eurostat) v svojih harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin, objavljenih v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 (7);

7

| (ii) | v času dodelitve instrumentov kot variabilnih prejemkov je bilo najmanj 60 % izdaje instrumentov izdanih za druge namene kot za dodelitev variabilnih prejemkov in njihovi imetniki niso eden od naslednjih subjektov ali katera koli družba, ki je tesno povezana z:
  investicijskim podjetjem ali njegovimi odvisnimi podjetji;






  — | obvladujočim podjetjem investicijskega podjetja ali njegovimi odvisnimi podjetji; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v času dodelitve instrumentov kot variabilnih prejemkov je bilo najmanj 60 % izdaje instrumentov izdanih za druge namene kot za dodelitev variabilnih prejemkov in njihovi imetniki niso eden od naslednjih subjektov ali katera koli družba, ki je tesno povezana z:

investicijskim podjetjem ali njegovimi odvisnimi podjetji;

—

obvladujočim podjetjem investicijskega podjetja ali njegovimi odvisnimi podjetji;

| — | nadrejenim finančnim holdingom investicijskega podjetja ali njegovimi odvisnimi podjetji; |
| --- | --- |

—

nadrejenim finančnim holdingom investicijskega podjetja ali njegovimi odvisnimi podjetji;

| — | mešanim poslovnim holdingom investicijskega podjetja ali njegovimi odvisnimi podjetji; |
| --- | --- |

—

mešanim poslovnim holdingom investicijskega podjetja ali njegovimi odvisnimi podjetji;

| — | mešanim finančnim holdingom investicijskega podjetja ali njegovimi odvisnimi podjetji. |
| --- | --- |

—

mešanim finančnim holdingom investicijskega podjetja ali njegovimi odvisnimi podjetji.

Če se instrumenti dodelijo zaposlenim, ki opravljajo večji del svojih poklicnih dejavnosti zunaj Unije in so instrumenti denominirani v valuti, ki jo je izdala tretja država, lahko investicijska podjetja za namene točke (i) uporabijo podoben neodvisno izračunan indeks cen življenjskih potrebščin za to tretjo državo.

Člen 3

Pogoji za razrede instrumentov dodatnega kapitala

Razredi instrumentov dodatnega kapitala izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | v času dodelitve instrumentov kot variabilnih prejemkov je preostalo obdobje do zapadlosti instrumentov enako ali presega vsoto obdobij odloga in obdobij zadržanja, ki veljajo za variabilne prejemke v zvezi z dodelitvijo zadevnih instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

v času dodelitve instrumentov kot variabilnih prejemkov je preostalo obdobje do zapadlosti instrumentov enako ali presega vsoto obdobij odloga in obdobij zadržanja, ki veljajo za variabilne prejemke v zvezi z dodelitvijo zadevnih instrumentov;

| (b) | v skladu z določbami, ki urejajo instrument, se ob nastopu sprožilnega dogodka trajno ali začasno odpiše znesek glavnice instrumentov ali se instrumenti pretvorijo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala; |
| --- | --- |

(b)

v skladu z določbami, ki urejajo instrument, se ob nastopu sprožilnega dogodka trajno ali začasno odpiše znesek glavnice instrumentov ali se instrumenti pretvorijo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;

| (c) | sprožilni dogodek iz točke (b) nastopi, če je količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala investicijskega podjetja, ki izda instrument, nižji od ene od naslednjih vrednosti:






  (i) | 7 % zmnožka 12,5 in kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) 2019/2033; |
| --- | --- | --- |

(c)

sprožilni dogodek iz točke (b) nastopi, če je količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala investicijskega podjetja, ki izda instrument, nižji od ene od naslednjih vrednosti:

(i)

7 % zmnožka 12,5 in kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) 2019/2033;

| (ii) | višji od vrednosti, navedene v točki (i), če tako določi investicijsko podjetje ali institucija, ki izda instrument, in je to navedeno v določbah, ki urejajo instrument; |
| --- | --- |

(ii)

višji od vrednosti, navedene v točki (i), če tako določi investicijsko podjetje ali institucija, ki izda instrument, in je to navedeno v določbah, ki urejajo instrument;

| (d) | je izpolnjena ena od zahtev iz točke (c) člena 2. |
| --- | --- |

(d)

je izpolnjena ena od zahtev iz točke (c) člena 2.

Člen 4

Pogoji za razrede drugih instrumentov

1.   Pod pogoji iz točke (c) člena 1(1) te uredbe drugi instrumenti izpolnjujejo pogoje iz točke (j)(iii) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034 v vsakem od naslednjih primerov:

| (a) | drugi instrumenti izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

drugi instrumenti izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2 tega člena;

| (b) | drugi instrumenti so povezani z instrumentom dodatnega temeljnega kapitala ali instrumentom dodatnega kapitala in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3 tega člena; |
| --- | --- |

(b)

drugi instrumenti so povezani z instrumentom dodatnega temeljnega kapitala ali instrumentom dodatnega kapitala in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3 tega člena;

| (c) | drugi instrumenti so povezani z instrumentom, ki bi bil instrument dodatnega temeljnega kapitala ali instrument dodatnega kapitala, če ga ne bi izdalo obvladujoče podjetje investicijskega podjetja, ki ni vključeno v konsolidacijo v skladu z delom 1 naslova II poglavja 2 Uredbe (EU) št. 575/2013, in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 4. |
| --- | --- |

(c)

drugi instrumenti so povezani z instrumentom, ki bi bil instrument dodatnega temeljnega kapitala ali instrument dodatnega kapitala, če ga ne bi izdalo obvladujoče podjetje investicijskega podjetja, ki ni vključeno v konsolidacijo v skladu z delom 1 naslova II poglavja 2 Uredbe (EU) št. 575/2013, in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 4.

2.   Pogoji iz točke (a) odstavka 1 so naslednji:

| (a) | drugi instrumenti se izdajo neposredno ali prek investicijskega podjetja, institucije ali finančne institucije, ki je vključena v obseg konsolidacije v skladu z delom 1 naslova II poglavja 2 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali členom 7 Uredbe (EU) 2019/2033, če se lahko razumno pričakuje, da sprememba kreditne kakovosti izdajatelja instrumenta vodi do podobne spremembe kreditne kakovosti investicijskega podjetja, ki druge instrumente uporablja za namen variabilnih prejemkov; |
| --- | --- |

(a)

drugi instrumenti se izdajo neposredno ali prek investicijskega podjetja, institucije ali finančne institucije, ki je vključena v obseg konsolidacije v skladu z delom 1 naslova II poglavja 2 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali členom 7 Uredbe (EU) 2019/2033, če se lahko razumno pričakuje, da sprememba kreditne kakovosti izdajatelja instrumenta vodi do podobne spremembe kreditne kakovosti investicijskega podjetja, ki druge instrumente uporablja za namen variabilnih prejemkov;

| (b) | določbe, ki urejajo druge instrumente, imetniku ne dajejo pravice do pospešitve izplačila donosov ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije ali investicijskega podjetja, ki izda navedeni instrument; |
| --- | --- |

(b)

določbe, ki urejajo druge instrumente, imetniku ne dajejo pravice do pospešitve izplačila donosov ali glavnice, razen v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije ali investicijskega podjetja, ki izda navedeni instrument;

| (c) | v času dodelitve drugih instrumentov kot variabilnih prejemkov je preostalo obdobje do zapadlosti drugih instrumentov enako vsoti obdobij odloga in obdobij zadržanja, ki se uporablja v zvezi z dodelitvijo teh instrumentov, ali jo presega; |
| --- | --- |

(c)

v času dodelitve drugih instrumentov kot variabilnih prejemkov je preostalo obdobje do zapadlosti drugih instrumentov enako vsoti obdobij odloga in obdobij zadržanja, ki se uporablja v zvezi z dodelitvijo teh instrumentov, ali jo presega;

| (d) | v skladu z določbami, ki urejajo instrument, se ob nastopu sprožilnega dogodka trajno ali začasno odpiše znesek glavnice instrumentov ali se instrumenti pretvorijo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala; |
| --- | --- |

(d)

v skladu z določbami, ki urejajo instrument, se ob nastopu sprožilnega dogodka trajno ali začasno odpiše znesek glavnice instrumentov ali se instrumenti pretvorijo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala;

| (e) | sprožilni dogodek iz točke (d) nastopi, če je količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije ali investicijskega podjetja, ki izda instrument, nižji od ene od naslednjih vrednosti:






  (i) | 7 % zmnožka 12,5 in kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) 2019/2033, če instrumente izda investicijsko podjetje; |
| --- | --- | --- |

(e)

sprožilni dogodek iz točke (d) nastopi, če je količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije ali investicijskega podjetja, ki izda instrument, nižji od ene od naslednjih vrednosti:

(i)

7 % zmnožka 12,5 in kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) 2019/2033, če instrumente izda investicijsko podjetje;

| (ii) | 7 % količnika navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije, ki izda instrument, če instrumente izda institucija; |
| --- | --- |

(ii)

7 % količnika navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije, ki izda instrument, če instrumente izda institucija;

| (iii) | višji od vrednosti, navedenih v točkah (i) ali (ii), če tako določi investicijsko podjetje ali institucija, ki izda instrument, in je to navedeno v določbah, ki urejajo instrument; |
| --- | --- |

(iii)

višji od vrednosti, navedenih v točkah (i) ali (ii), če tako določi investicijsko podjetje ali institucija, ki izda instrument, in je to navedeno v določbah, ki urejajo instrument;

| (f) | je izpolnjena ena od zahtev iz točke (c) člena 2. |
| --- | --- |

(f)

je izpolnjena ena od zahtev iz točke (c) člena 2.

3.   Pogoji iz točke (b) odstavka 1 so naslednji:

| (a) | drugi instrumenti izpolnjujejo pogoje iz točk (a) do (e) odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

drugi instrumenti izpolnjujejo pogoje iz točk (a) do (e) odstavka 2;

| (b) | drugi instrumenti so povezani z instrumentom dodatnega temeljnega kapitala ali instrumentom dodatnega kapitala, ki ga izda subjekt, ki je vključen v obseg konsolidacije v skladu z delom 1 naslova II poglavja 2 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali členom 7 Uredbe (EU) 2019/2033 (v nadaljnjem besedilu: referenčni instrument); |
| --- | --- |

(b)

drugi instrumenti so povezani z instrumentom dodatnega temeljnega kapitala ali instrumentom dodatnega kapitala, ki ga izda subjekt, ki je vključen v obseg konsolidacije v skladu z delom 1 naslova II poglavja 2 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali členom 7 Uredbe (EU) 2019/2033 (v nadaljnjem besedilu: referenčni instrument);

| (c) | referenčni instrument izpolnjuje pogoje iz točk (c) in (f) odstavka 2 v času, ko je instrument dodeljen kot variabilni prejemek; |
| --- | --- |

(c)

referenčni instrument izpolnjuje pogoje iz točk (c) in (f) odstavka 2 v času, ko je instrument dodeljen kot variabilni prejemek;

| (d) | vrednost drugega instrumenta je povezana z referenčnim instrumentom tako, da ni nikoli večja od vrednosti referenčnega instrumenta; |
| --- | --- |

(d)

vrednost drugega instrumenta je povezana z referenčnim instrumentom tako, da ni nikoli večja od vrednosti referenčnega instrumenta;

| (e) | vrednost vseh donosov, ki se izplačajo po dodelitvi pravic do izplačila drugega instrumenta, je povezana z referenčnim instrumentom tako, da izplačani donosi nikoli ne presežejo vrednosti katerih koli donosov, ki se izplačajo v okviru referenčnega instrumenta; |
| --- | --- |

(e)

vrednost vseh donosov, ki se izplačajo po dodelitvi pravic do izplačila drugega instrumenta, je povezana z referenčnim instrumentom tako, da izplačani donosi nikoli ne presežejo vrednosti katerih koli donosov, ki se izplačajo v okviru referenčnega instrumenta;

| (f) | v skladu z določbami, ki urejajo druge instrumente, se v primeru odkupa, odpoklica, izplačila ali pretvorbe referenčnega instrumenta znotraj obdobja odloga ali zadržanja drugi instrumenti povežejo z enakovrednim referenčnim instrumentom, ki izpolnjuje pogoje iz tega člena, tako da se skupna vrednost drugih instrumentov ne poveča. |
| --- | --- |

(f)

v skladu z določbami, ki urejajo druge instrumente, se v primeru odkupa, odpoklica, izplačila ali pretvorbe referenčnega instrumenta znotraj obdobja odloga ali zadržanja drugi instrumenti povežejo z enakovrednim referenčnim instrumentom, ki izpolnjuje pogoje iz tega člena, tako da se skupna vrednost drugih instrumentov ne poveča.

4.   Pogoji iz točke (c) odstavka 1 so naslednji:

| (a) | pristojni organi so za namen člena 55 Direktive (EU) 2019/2034 ali člena 127 Direktive 2013/36/EU določili, da je investicijsko podjetje ali institucija, ki izdaja instrument, s katerim so povezani ostali instrumenti, predmet konsolidiranega nadzora s strani nadzornega organa tretje države, ki je enakovreden tistemu, ki ga urejajo načela iz Direktive (EU) 2019/2034 v primerih, v katerih je izdajatelj investicijsko podjetje s sedežem v tretji državi, ali Direktive 2013/36/EU v primerih, v katerih je izdajatelj institucija s sedežem v tretji državi, in zahteve iz dela 1 naslova II poglavja 2 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organi so za namen člena 55 Direktive (EU) 2019/2034 ali člena 127 Direktive 2013/36/EU določili, da je investicijsko podjetje ali institucija, ki izdaja instrument, s katerim so povezani ostali instrumenti, predmet konsolidiranega nadzora s strani nadzornega organa tretje države, ki je enakovreden tistemu, ki ga urejajo načela iz Direktive (EU) 2019/2034 v primerih, v katerih je izdajatelj investicijsko podjetje s sedežem v tretji državi, ali Direktive 2013/36/EU v primerih, v katerih je izdajatelj institucija s sedežem v tretji državi, in zahteve iz dela 1 naslova II poglavja 2 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (b) | drugi instrumenti izpolnjujejo pogoje iz točke (a) in točk (c) do (f) odstavka 3. |
| --- | --- |

(b)

drugi instrumenti izpolnjujejo pogoje iz točke (a) in točk (c) do (f) odstavka 3.

Člen 5

Postopki za odpis vrednosti, zvišanje vrednosti in pretvorbo

1.   Za namen točke (b) člena 3 in točke (d) člena 4(2) določbe, ki urejajo instrumente dodatnega kapitala in druge instrumente, spoštujejo postopke in časovni razpored iz odstavkov 2 do 14 tega člena za izračun količnika navadnega lastniškega temeljnega kapitala in zneskov, ki se odpišejo, zvišajo ali pretvorijo. Določbe, ki urejajo instrumente dodatnega temeljnega kapitala, spoštujejo postopke iz odstavka 9 in točke (c) odstavka 13 v zvezi z zneski, ki se jih odpišejo, zvišajo ali pretvorijo.

2.   Če se v skladu z določbami, ki urejajo instrumente dodatnega kapitala in druge instrumente, zahteva, da se ti instrumenti ob nastopu sprožilnega dogodka pretvorijo v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, je v teh določbah predpisano eno od naslednjega:

| (a) | stopnja navedene pretvorbe in omejitev dovoljenega zneska pretvorbe; |
| --- | --- |

(a)

stopnja navedene pretvorbe in omejitev dovoljenega zneska pretvorbe;

| (b) | obseg, v katerem se bodo instrumenti pretvorili v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(b)

obseg, v katerem se bodo instrumenti pretvorili v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

3.   Če se v skladu z določbami, ki urejajo instrumente, ob nastopu sprožilnega dogodka odpiše vrednost njihove glavnice, ta odpis trajno ali začasno zmanjša vse naslednje:

| (a) | znesek terjatve imetnika instrumenta v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije ali investicijskega podjetja, ki izda instrument; |
| --- | --- |

(a)

znesek terjatve imetnika instrumenta v primeru insolventnosti ali likvidacije institucije ali investicijskega podjetja, ki izda instrument;

| (b) | znesek, ki se izplača v primeru odpoklica ali odkupa instrumenta; |
| --- | --- |

(b)

znesek, ki se izplača v primeru odpoklica ali odkupa instrumenta;

| (c) | donose na podlagi instrumenta. |
| --- | --- |

(c)

donose na podlagi instrumenta.

4.   Vsi donosi, ki se izplačajo po odpisu vrednosti, temeljijo na znižani vrednosti glavnice.

5.   Z odpisom vrednosti ali pretvorbo instrumentov se v skladu z veljavnim računovodskim okvirom ustvarijo postavke, ki se štejejo za postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

6.   Če investicijsko podjetje ali institucija, ki izda instrument, ugotovi, da se je količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala zmanjšal pod raven, ki sproži pretvorbo ali odpis vrednosti instrumenta, mora upravljalni organ ali kateri koli drug ustrezen organ investicijskega podjetja ali institucije, ki izda instrument, nemudoma določiti, da je nastopil sprožilni dogodek, pri čemer obstaja nepreklicna obveznost za odpis vrednosti ali pretvorbo instrumenta.

7.   Celotni znesek instrumentov, ki ga je treba ob nastopu sprožilnega dogodka odpisati ali pretvoriti, ni manjši od nižjega izmed naslednjih zneskov:

| (a) | zneska, ki je potreben za popolno ponovno vzpostavitev količnika navadnega lastniškega temeljnega kapitala investicijskega podjetja ali institucije, ki izda instrument, na odstotek, ki je v skladu z določbami, ki urejajo instrument, sprožilni dogodek; |
| --- | --- |

(a)

zneska, ki je potreben za popolno ponovno vzpostavitev količnika navadnega lastniškega temeljnega kapitala investicijskega podjetja ali institucije, ki izda instrument, na odstotek, ki je v skladu z določbami, ki urejajo instrument, sprožilni dogodek;

| (b) | celotne vrednosti glavnice instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

celotne vrednosti glavnice instrumenta.

8.   Če nastopi sprožilni dogodek:

| (a) | investicijsko podjetje obvesti zaposlene, ki so jim bili instrumenti dodeljeni kot variabilni prejemki, in osebe, ki so še naprej imetniki takih instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

investicijsko podjetje obvesti zaposlene, ki so jim bili instrumenti dodeljeni kot variabilni prejemki, in osebe, ki so še naprej imetniki takih instrumentov;

| (b) | investicijsko podjetje ali institucija, ki izda instrument, čim prej, vendar najpozneje v enem mesecu, odpiše vrednost glavnice instrumentov ali instrumente pretvori v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu z zahtevami iz tega člena. |
| --- | --- |

(b)

investicijsko podjetje ali institucija, ki izda instrument, čim prej, vendar najpozneje v enem mesecu, odpiše vrednost glavnice instrumentov ali instrumente pretvori v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu z zahtevami iz tega člena.

9.   Če instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, instrumenti dodatnega kapitala in drugi instrumenti vključujejo enako sprožitveno vrednost, je odpis vrednosti ali pretvorba glavnice sorazmerna za vse imetnike takih instrumentov, ki se uporabljajo za namene variabilnih prejemkov.

10.   Znesek instrumenta, ki se odpiše ali pretvori, je predmet neodvisnega pregleda. Ta pregled mora biti končan v najkrajšem možnem času in ne ovira odpisa vrednosti ali pretvorbe instrumenta.

11.   Investicijsko podjetje ali institucija, ki izdaja instrumente, ki se ob nastopu sprožilnega dogodka pretvorijo v navadni lastniški temeljni kapital, zagotovi, da njen odobreni delniški kapital stalno zadošča za pretvorbo v delnice vseh takih instrumentov, ki jih je mogoče pretvoriti, če nastopi sprožilni dogodek. Investicijsko podjetje ali institucija mora ves čas razpolagati s potrebnim predhodnim dovoljenjem za izdajo instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, v katere se ob nastopu sprožilnega dogodka pretvorijo taki instrumenti.

12.   Investicijsko podjetje ali institucija, ki izdaja instrumente, ki se ob nastopu sprožilnega dogodka pretvorijo v navadni lastniški temeljni kapital, zagotovi, da v njeni ustanovni listini ali njenem statutu ali drugih pravnih ali pogodbenih ureditvah ni postopkovnih ovir za navedeno pretvorbo.

13.   Da bi se odpis vrednosti instrumenta štel za začasnega, morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | zvišanja vrednosti temeljijo na dobičkih, potem ko izdajatelj instrumenta sprejme uraden sklep o potrditvi končnih dobičkov; |
| --- | --- |

(a)

zvišanja vrednosti temeljijo na dobičkih, potem ko izdajatelj instrumenta sprejme uraden sklep o potrditvi končnih dobičkov;

| (b) | vsako zvišanje vrednosti instrumenta ali izplačilo kuponov na znižano vrednost glavnice se izvede po popolnoma lastni presoji investicijskega podjetja ali institucije, ki izda instrument, ob upoštevanju pogojev iz točk (c), (d) in (e), pri čemer investicijsko podjetje ali institucija ni dolžna izvesti ali pospešiti zvišanja vrednosti pod posebnimi pogoji; |
| --- | --- |

(b)

vsako zvišanje vrednosti instrumenta ali izplačilo kuponov na znižano vrednost glavnice se izvede po popolnoma lastni presoji investicijskega podjetja ali institucije, ki izda instrument, ob upoštevanju pogojev iz točk (c), (d) in (e), pri čemer investicijsko podjetje ali institucija ni dolžna izvesti ali pospešiti zvišanja vrednosti pod posebnimi pogoji;

| (c) | vrednost se zviša sorazmerno glede na podobne instrumente dodatnega temeljnega kapitala, instrumente dodatnega kapitala in druge instrumente, ki se uporabljajo za namen variabilnih prejemkov in so bili odpisani; |
| --- | --- |

(c)

vrednost se zviša sorazmerno glede na podobne instrumente dodatnega temeljnega kapitala, instrumente dodatnega kapitala in druge instrumente, ki se uporabljajo za namen variabilnih prejemkov in so bili odpisani;

| (d) | najvišji znesek, ki se pripiše vsoti zvišanja vrednosti instrumentov dodatnega kapitala in drugih instrumentov ter izplačila kuponov na znižano vrednost glavnice, je enak dobičku investicijskega podjetja ali institucije, ki izda instrument, ki se pomnoži z zneskom, dobljenim z deljenjem zneska iz točke (i) z zneskom iz točke (ii):






  (i) | vsota nominalne vrednosti vseh instrumentov dodatnega kapitala in drugih instrumentov investicijskega podjetja, ki se jim je odpisala vrednost, pred odpisom; |
| --- | --- | --- |

(d)

najvišji znesek, ki se pripiše vsoti zvišanja vrednosti instrumentov dodatnega kapitala in drugih instrumentov ter izplačila kuponov na znižano vrednost glavnice, je enak dobičku investicijskega podjetja ali institucije, ki izda instrument, ki se pomnoži z zneskom, dobljenim z deljenjem zneska iz točke (i) z zneskom iz točke (ii):

(i)

vsota nominalne vrednosti vseh instrumentov dodatnega kapitala in drugih instrumentov investicijskega podjetja, ki se jim je odpisala vrednost, pred odpisom;

| (ii) | vsota kapitala in nominalnega zneska drugih instrumentov, ki se uporabljajo za namen variabilnih prejemkov investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(ii)

vsota kapitala in nominalnega zneska drugih instrumentov, ki se uporabljajo za namen variabilnih prejemkov investicijskega podjetja;

| (e) | vsota vseh zneskov zvišanja vrednosti in izplačil kuponov na znižano vrednost glavnice se obravnava kot izplačilo, ki izhaja iz zmanjšanja navadnega lastniškega temeljnega kapitala, in je:






  (i) | skladna z ohranjanjem trdne kapitalske osnove investicijskega podjetja; |
| --- | --- | --- |

(e)

vsota vseh zneskov zvišanja vrednosti in izplačil kuponov na znižano vrednost glavnice se obravnava kot izplačilo, ki izhaja iz zmanjšanja navadnega lastniškega temeljnega kapitala, in je:

(i)

skladna z ohranjanjem trdne kapitalske osnove investicijskega podjetja;

| (ii) | po potrebi skladna s pravočasnim prenehanjem prejemanja izredne javnofinančne pomoči ter |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi skladna s pravočasnim prenehanjem prejemanja izredne javnofinančne pomoči ter

| (iii) | po potrebi omejena na delež neto prihodka, če investicijsko podjetje prejema izredno javnofinančno pomoč. |
| --- | --- |

(iii)

po potrebi omejena na delež neto prihodka, če investicijsko podjetje prejema izredno javnofinančno pomoč.

14.   Za namene točke (d) odstavka (13) se izračun opravi, ko se izvede zvišanje vrednosti.

Člen 6

Alternativne ureditve

Alternativne ureditve, ki jih lahko investicijska podjetja uporabijo za izplačilo variabilnega prejemka v skladu s točko (k) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034, ki jih mora odobriti pristojni organ, so skladne z naslednjimi pogoji:

| (a) | alternativna ureditev prispeva k usklajevanju variabilnega prejemka z dolgoročnimi interesi investicijskega podjetja, njegovih upnikov in strank; |
| --- | --- |

(a)

alternativna ureditev prispeva k usklajevanju variabilnega prejemka z dolgoročnimi interesi investicijskega podjetja, njegovih upnikov in strank;

| (b) | za alternativno ureditev se uporablja politika zadržanja, namenjena usklajevanju spodbud posameznika z dolgoročnimi interesi investicijskega podjetja, njegovih upnikov in strank, obdobje zadržanja pa mora trajati najmanj šest mesecev; |
| --- | --- |

(b)

za alternativno ureditev se uporablja politika zadržanja, namenjena usklajevanju spodbud posameznika z dolgoročnimi interesi investicijskega podjetja, njegovih upnikov in strank, obdobje zadržanja pa mora trajati najmanj šest mesecev;

| (c) | znesek, prejet v skladu z alternativno ureditvijo, in veljavni pogoji so dobro dokumentirani in pregledni za zaposlene, ki prejemajo variabilni prejemek v skladu s tako ureditvijo; |
| --- | --- |

(c)

znesek, prejet v skladu z alternativno ureditvijo, in veljavni pogoji so dobro dokumentirani in pregledni za zaposlene, ki prejemajo variabilni prejemek v skladu s tako ureditvijo;

| (d) | za zneske, za katere velja odlog ali zadržanje, alternativna ureditev zagotavlja, da zaposleni v takih obdobjih ne morejo dostopati do odloženega dela variabilnega prejemka, ga prenesti ali odpoklicati; |
| --- | --- |

(d)

za zneske, za katere velja odlog ali zadržanje, alternativna ureditev zagotavlja, da zaposleni v takih obdobjih ne morejo dostopati do odloženega dela variabilnega prejemka, ga prenesti ali odpoklicati;

| (e) | alternativna ureditev ne zagotavlja povečanja vrednosti variabilnega prejemka, prejetega v obdobjih odloga, s plačilom obresti ali drugimi podobnimi ureditvami, razen z ureditvami, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (f); |
| --- | --- |

(e)

alternativna ureditev ne zagotavlja povečanja vrednosti variabilnega prejemka, prejetega v obdobjih odloga, s plačilom obresti ali drugimi podobnimi ureditvami, razen z ureditvami, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (f);

| (f) | če alternativna ureditev omogoča vnaprej določene spremembe vrednosti, prejetih kot variabilni prejemek v obdobjih odloga ali zadržanja, morajo biti glede na uspešnost poslovanja investicijskega podjetja ali donosnost upravljanih sredstev izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | sprememba vrednosti temelji na vnaprej določenih kazalnikih uspešnosti, ki temeljijo na kreditni kakovosti investicijskega podjetja ali donosnosti upravljanih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(f)

če alternativna ureditev omogoča vnaprej določene spremembe vrednosti, prejetih kot variabilni prejemek v obdobjih odloga ali zadržanja, morajo biti glede na uspešnost poslovanja investicijskega podjetja ali donosnost upravljanih sredstev izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

sprememba vrednosti temelji na vnaprej določenih kazalnikih uspešnosti, ki temeljijo na kreditni kakovosti investicijskega podjetja ali donosnosti upravljanih sredstev;

| (ii) | če je treba uporabiti obdobja odloga ali zadržanja, bi se morale spremembe vrednosti izračunati najmanj na letni osnovi in ob koncu obdobja zadržanja; |
| --- | --- |

(ii)

če je treba uporabiti obdobja odloga ali zadržanja, bi se morale spremembe vrednosti izračunati najmanj na letni osnovi in ob koncu obdobja zadržanja;

| (iii) | stopnja morebitnih pozitivnih ali negativnih sprememb vrednosti bi morala prav tako temeljiti na stopnji pozitivnih ali negativnih sprememb merjene kreditne kakovosti ali donosnosti; |
| --- | --- |

(iii)

stopnja morebitnih pozitivnih ali negativnih sprememb vrednosti bi morala prav tako temeljiti na stopnji pozitivnih ali negativnih sprememb merjene kreditne kakovosti ali donosnosti;

| (iv) | če sprememba vrednosti iz točke (i) temelji na donosnosti upravljanih sredstev, je odstotek spremembe vrednosti omejen na odstotek spremembe vrednosti upravljanih sredstev; |
| --- | --- |

(iv)

če sprememba vrednosti iz točke (i) temelji na donosnosti upravljanih sredstev, je odstotek spremembe vrednosti omejen na odstotek spremembe vrednosti upravljanih sredstev;

| (v) | če sprememba vrednosti iz točke (i) temelji na kreditni kakovosti investicijskega podjetja, je odstotek spremembe vrednosti omejen na odstotek skupnega letnega bruto prihodka glede na skupni kapital investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(v)

če sprememba vrednosti iz točke (i) temelji na kreditni kakovosti investicijskega podjetja, je odstotek spremembe vrednosti omejen na odstotek skupnega letnega bruto prihodka glede na skupni kapital investicijskega podjetja;

| (g) | alternativna ureditev ne ovira uporabe točke (m) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034. |
| --- | --- |

(g)

alternativna ureditev ne ovira uporabe točke (m) člena 32(1) Direktive (EU) 2019/2034.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. avgusta 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 314, 5.12.2019, str. 64.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnih zahtevah za investicijska podjetja ter o spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 575/2013, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 806/2014 (UL L 314, 5.12.2019, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

(5)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (UL L 257, 27.10.1995, str. 1).

7

---

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/26

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2156

z dne 17. septembra 2021

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z ustanovitvijo referenčnega laboratorija Evropske unije za mrzlico doline Rift

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) in zlasti člena 92(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mrzlica doline Rift je porajajoča se zoonotska vektorska nalezljiva bolezen divjih in domačih prežvekovalcev, ki jo povzroča virus in predstavlja potencialno čezmejno grožnjo. Zanjo so značilne visoke stopnje splava in umrljivosti novorojenih mladičev pri domačih prežvekovalcih. Pri ljudeh se kaže predvsem kot gripi podobna bolezen, pri manjšem delu bolnikov pa se lahko razvije v encefalitis ali celo hudo jetrno obolenje z znaki krvavitev. Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je mrzlico doline Rift uvrstila na seznam obvezno prijavljivih bolezni živali (2). |
| --- | --- |

(1)

Mrzlica doline Rift je porajajoča se zoonotska vektorska nalezljiva bolezen divjih in domačih prežvekovalcev, ki jo povzroča virus in predstavlja potencialno čezmejno grožnjo. Zanjo so značilne visoke stopnje splava in umrljivosti novorojenih mladičev pri domačih prežvekovalcih. Pri ljudeh se kaže predvsem kot gripi podobna bolezen, pri manjšem delu bolnikov pa se lahko razvije v encefalitis ali celo hudo jetrno obolenje z znaki krvavitev. Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je mrzlico doline Rift uvrstila na seznam obvezno prijavljivih bolezni živali (2).

| (2) | Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) je marca 2019 objavil hitro oceno tveganja v zvezi s tveganjem za vnos virusa mrzlice doline Rift in njegovo nadaljnje širjenje v Uniji in Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) zaradi povečanega števila sporočenih primerov na Mayottu (3). V oceni je bilo poudarjeno, da je tveganje zaradi teh izbruhov za Unijo in EGP zelo nizko, kar zadeva vnos virusa mrzlice doline Rift v okviru zakonite trgovine z živalmi in živalskimi proizvodi, lahko pa bi tveganje predstavljal nezakonit prevoz svežega mesa, nepasteriziranega mleka in neobdelanih proizvodov iz okuženih prežvekovalcev v osebni prtljagi. ECDC je ugotovil, da v primeru vnosa virusa v celinski del Unije in EGP ni mogoče izključiti nadaljnjega vektorskega prenosa med živalmi. |
| --- | --- |

(2)

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) je marca 2019 objavil hitro oceno tveganja v zvezi s tveganjem za vnos virusa mrzlice doline Rift in njegovo nadaljnje širjenje v Uniji in Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) zaradi povečanega števila sporočenih primerov na Mayottu (3). V oceni je bilo poudarjeno, da je tveganje zaradi teh izbruhov za Unijo in EGP zelo nizko, kar zadeva vnos virusa mrzlice doline Rift v okviru zakonite trgovine z živalmi in živalskimi proizvodi, lahko pa bi tveganje predstavljal nezakonit prevoz svežega mesa, nepasteriziranega mleka in neobdelanih proizvodov iz okuženih prežvekovalcev v osebni prtljagi. ECDC je ugotovil, da v primeru vnosa virusa v celinski del Unije in EGP ni mogoče izključiti nadaljnjega vektorskega prenosa med živalmi.

| (3) | Poleg tega je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 23. januarja 2020 (4) sprejela znanstveno mnenje o mrzlici doline Rift, v katerem je navedla, da tveganja širjenja te bolezni v sosedske države Unije in morebitnega vnosa okuženih vektorjev v Unijo ne bi smeli zanemariti. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 23. januarja 2020 (4) sprejela znanstveno mnenje o mrzlici doline Rift, v katerem je navedla, da tveganja širjenja te bolezni v sosedske države Unije in morebitnega vnosa okuženih vektorjev v Unijo ne bi smeli zanemariti.

| (4) | Zaradi tveganja vnosa mrzlice doline Rift v Unijo bi morala ta uvesti ustrezne ukrepe spremljanja in obvladovanja te bolezni v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki vzpostavlja zakonodajni okvir za preprečevanje in obvladovanje bolezni s seznama. V skladu s Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (6) se mrzlica doline Rift šteje za bolezen kategorije A, D in E, za katero je treba v primeru ugotovitve sprejeti takojšnje ukrepe za izkoreninjenje. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi tveganja vnosa mrzlice doline Rift v Unijo bi morala ta uvesti ustrezne ukrepe spremljanja in obvladovanja te bolezni v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki vzpostavlja zakonodajni okvir za preprečevanje in obvladovanje bolezni s seznama. V skladu s Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (6) se mrzlica doline Rift šteje za bolezen kategorije A, D in E, za katero je treba v primeru ugotovitve sprejeti takojšnje ukrepe za izkoreninjenje.

| (5) | Unija je že uvedla ustrezne ukrepe spremljanja in obvladovanja mrzlice doline Rift, da bi zagotovila njeno takojšnje izkoreninjenje, če bi se vnesla v Unijo. Da bi bili ti ukrepi še naprej učinkoviti, bi morali vključevati tudi ustrezno pripravljenost in razpoložljive vire za boj proti tej bolezni, pri čemer bi bilo treba upoštevati tudi njen zoonotski potencial. V zvezi s tem se šteje, da je treba zagotoviti zadostne zmogljivosti za laboratorijsko testiranje, saj je dobra kakovost takih zmogljivosti za testiranje bistvena za izvajanje ukrepov spremljanja in obvladovanja ter s tem preprečevanje vnosa bolezni v Unijo. |
| --- | --- |

(5)

Unija je že uvedla ustrezne ukrepe spremljanja in obvladovanja mrzlice doline Rift, da bi zagotovila njeno takojšnje izkoreninjenje, če bi se vnesla v Unijo. Da bi bili ti ukrepi še naprej učinkoviti, bi morali vključevati tudi ustrezno pripravljenost in razpoložljive vire za boj proti tej bolezni, pri čemer bi bilo treba upoštevati tudi njen zoonotski potencial. V zvezi s tem se šteje, da je treba zagotoviti zadostne zmogljivosti za laboratorijsko testiranje, saj je dobra kakovost takih zmogljivosti za testiranje bistvena za izvajanje ukrepov spremljanja in obvladovanja ter s tem preprečevanje vnosa bolezni v Unijo.

| (6) | Unija doslej še ni ustanovila referenčnega laboratorija Evropske unije za mrzlico doline Rift. Imenovanje referenčnega laboratorija je bistveno, da se omogoči uporaba ukrepov spremljanja in obvladovanja bolezni na znanstveni podlagi in na enoten način na celotnem ozemlju Unije. |
| --- | --- |

(6)

Unija doslej še ni ustanovila referenčnega laboratorija Evropske unije za mrzlico doline Rift. Imenovanje referenčnega laboratorija je bistveno, da se omogoči uporaba ukrepov spremljanja in obvladovanja bolezni na znanstveni podlagi in na enoten način na celotnem ozemlju Unije.

| (7) | Zato bi bilo treba s to uredbo ustanoviti referenčni laboratorij Evropske unije za mrzlico doline Rift, da bi prispevali k zagotavljanju učinkovitosti uradnega nadzora in usklajevali pomoč uradnim laboratorijem – |
| --- | --- |

(7)

Zato bi bilo treba s to uredbo ustanoviti referenčni laboratorij Evropske unije za mrzlico doline Rift, da bi prispevali k zagotavljanju učinkovitosti uradnega nadzora in usklajevali pomoč uradnim laboratorijem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ustanovi se referenčni laboratorij Evropske unije za mrzlico doline Rift.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

1

(2)  Seznam OIE obvezno prijavljivih bolezni kopenskih in vodnih živali (https://www.oie.int/en/what-we-do/animal-health-and-welfare/animal-diseases).

2

(3)  Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni. Rapid risk assessment: Rift Valley fever outbreak in Mayotte, France – 7 March 2019 (Hitra ocena tveganja: izbruh mrzlice doline Rift na Mayottu, Francija – 7. marec 2019). Stockholm: ECDC, 2019.

3

Rapid risk assessment: Rift Valley fever outbreak in Mayotte, France – 7 March 2019

(4)  
  EFSA Journal 2020;18(3):6041.

4

EFSA Journal

(5)  Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 z dne 3. decembra 2018 o uporabi nekaterih pravil za preprečevanje in obvladovanje bolezni za kategorije bolezni s seznama ter o oblikovanju seznama vrst in skupin vrst, ki predstavljajo znatno tveganje za širjenje navedenih bolezni s seznama (UL L 308, 4.12.2018, str. 21).

6

---

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2157

z dne 6. decembra 2021

o začetku pregleda izvedbenih uredb (EU) 2021/1266 in (EU) 2021/1267 o razširitvi dokončne protidampinške oziroma izravnalne dajatve na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne, da se določi možnost odobritve izvzetja iz teh ukrepov enemu kanadskemu proizvajalcu izvozniku, razveljavi protidampinška dajatev na uvoz tega proizvajalca izvoznika in uvede registracija uvoza tega proizvajalca izvoznika

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba), in zlasti členov 13(4) in 14(5) Uredbe, ter Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba), in zlasti člena 23(6) Uredbe,

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1266 z dne 29. julija 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 (3) in Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1267 z dne 29. julija 2021 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) 2016/1037 (4),

po obvestitvi držav članic,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   ZAHTEVEK

ZAHTEVEK

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je prejela zahtevek za izvzetje iz protidampinških in izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne, kar zadeva družbo Verbio Diesel Canada Corporation (v nadaljnjem besedilu: vložnik), v skladu s členom 13(4) osnovne protidampinške uredbe in členom 23(6) osnovne protisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je prejela zahtevek za izvzetje iz protidampinških in izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne, kar zadeva družbo Verbio Diesel Canada Corporation (v nadaljnjem besedilu: vložnik), v skladu s členom 13(4) osnovne protidampinške uredbe in členom 23(6) osnovne protisubvencijske uredbe.

| (2) | Zahtevek je 7. septembra 2021 vložil vložnik, ki je proizvajalec izvoznik biodizla v Kanadi (v nadaljnjem besedilu: zadevna država). |
| --- | --- |

(2)

Zahtevek je 7. septembra 2021 vložil vložnik, ki je proizvajalec izvoznik biodizla v Kanadi (v nadaljnjem besedilu: zadevna država).

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE

IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE

| (3) | Izdelek, ki se pregleduje, so monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, poslani iz Kanade, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201121), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201621), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999210), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001020, 3826001050, 3826001089) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009011). |
| --- | --- |

(3)

Izdelek, ki se pregleduje, so monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, poslani iz Kanade, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201121), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201621), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999210), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001020, 3826001050, 3826001089) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009011).

3.   OBSTOJEČI UKREPI

OBSTOJEČI UKREPI

| (4) | Svet je z uredbama (ES) št. 598/2009 (5) in št. 599/2009 (6) uvedel dokončne izravnalne in protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(4)

Svet je z uredbama (ES) št. 598/2009 (5) in št. 599/2009 (6) uvedel dokončne izravnalne in protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike.

5

6

| (5) | Ti ukrepi so bili z izvedbenima uredbama Sveta (EU) št. 443/2011 (7) in (EU) št. 444/2011 (8) razširjeni na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne. |
| --- | --- |

(5)

Ti ukrepi so bili z izvedbenima uredbama Sveta (EU) št. 443/2011 (7) in (EU) št. 444/2011 (8) razširjeni na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne.

7

8

| (6) | Trenutno veljavni ukrepi so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1266 po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne protidampinške uredbe in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1267 po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18(2) osnovne protisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Trenutno veljavni ukrepi so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1266 po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne protidampinške uredbe in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1267 po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18(2) osnovne protisubvencijske uredbe.

4.   RAZLOGI ZA PREGLED

RAZLOGI ZA PREGLED

| (7) | Vložnik je trdil, da v obdobju preiskave, ki je privedla do razširjenih ukrepov, sprejetih z izvedbenima uredbama (EU) št. 443/2011 in (EU) št. 444/2011, tj. od 1. aprila 2009 do 30. junija 2010 (v nadaljnjem besedilu: prvotno obdobje preiskave), izdelka, ki se pregleduje, ni izvažal v Unijo. Glede na dokaze, ki jih je predložil vložnik, je bil vložnik zakonito ustanovljen šele leta 2019, obrat pa je bil zgrajen in odprt po prvotnem obdobju preiskave leta 2012. |
| --- | --- |

(7)

Vložnik je trdil, da v obdobju preiskave, ki je privedla do razširjenih ukrepov, sprejetih z izvedbenima uredbama (EU) št. 443/2011 in (EU) št. 444/2011, tj. od 1. aprila 2009 do 30. junija 2010 (v nadaljnjem besedilu: prvotno obdobje preiskave), izdelka, ki se pregleduje, ni izvažal v Unijo. Glede na dokaze, ki jih je predložil vložnik, je bil vložnik zakonito ustanovljen šele leta 2019, obrat pa je bil zgrajen in odprt po prvotnem obdobju preiskave leta 2012.

| (8) | Poleg tega je vložnik predložil dokaze, da je dejanski proizvajalec, in trdil, da se ni izogibal obstoječim ukrepom. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je vložnik predložil dokaze, da je dejanski proizvajalec, in trdil, da se ni izogibal obstoječim ukrepom.

| (9) | Vložnik je nadalje trdil, da je izvažal izdelek, ki se pregleduje izvažal v Unijo po prvotnem obdobju preiskave julija 2021. |
| --- | --- |

(9)

Vložnik je nadalje trdil, da je izvažal izdelek, ki se pregleduje izvažal v Unijo po prvotnem obdobju preiskave julija 2021.

5.   POSTOPEK

POSTOPEK

5.1   Začetek

Začetek

| (10) | Po proučitvi razpoložljivih dokazov je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 13(4) osnovne protidampinške uredbe ter v skladu s členom 23(6) osnovne protisubvencijske uredbe, da se ugotovi, ali se lahko za vložnika odobri izvzetje iz razširjenih ukrepov. |
| --- | --- |

(10)

Po proučitvi razpoložljivih dokazov je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 13(4) osnovne protidampinške uredbe ter v skladu s členom 23(6) osnovne protisubvencijske uredbe, da se ugotovi, ali se lahko za vložnika odobri izvzetje iz razširjenih ukrepov.

| (11) | Industrija Unije, za katero je znano, da jo to zadeva, je bila obveščena o zahtevku za pregled in je imela možnost predložiti pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(11)

Industrija Unije, za katero je znano, da jo to zadeva, je bila obveščena o zahtevku za pregled in je imela možnost predložiti pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

| (12) | Komisija bo pri preiskavi posebej pozorna na odnos vložnika z družbami, za katere veljajo obstoječi ukrepi, za zagotovitev, da ta odnos ni bil vzpostavljen, da bi bil uporabljen za izogibanje ukrepom. Če bo v preiskavi ugotovljeno, da je odobritev izvzetja upravičena, bo Komisija prav tako proučila, ali bi bilo treba uvesti posebne pogoje spremljanja. |
| --- | --- |

(12)

Komisija bo pri preiskavi posebej pozorna na odnos vložnika z družbami, za katere veljajo obstoječi ukrepi, za zagotovitev, da ta odnos ni bil vzpostavljen, da bi bil uporabljen za izogibanje ukrepom. Če bo v preiskavi ugotovljeno, da je odobritev izvzetja upravičena, bo Komisija prav tako proučila, ali bi bilo treba uvesti posebne pogoje spremljanja.

5.2   Razveljavitev obstoječih protidampinških ukrepov in registracija uvoza

Razveljavitev obstoječih protidampinških ukrepov in registracija uvoza

| (13) | V skladu s členom 11(4) osnovne protidampinške uredbe bi bilo treba v primerih novih izvoznikov v zadevni državi izvoznici, ki niso izvažali izdelka v obdobju preiskave, na osnovi katerega so bili določeni ukrepi, razveljaviti veljavno protidampinško dajatev v zvezi z uvozom izdelka, ki se pregleduje, ki ga vložnik proizvaja in prodaja za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 11(4) osnovne protidampinške uredbe bi bilo treba v primerih novih izvoznikov v zadevni državi izvoznici, ki niso izvažali izdelka v obdobju preiskave, na osnovi katerega so bili določeni ukrepi, razveljaviti veljavno protidampinško dajatev v zvezi z uvozom izdelka, ki se pregleduje, ki ga vložnik proizvaja in prodaja za izvoz v Unijo.

| (14) | Hkrati bi bilo treba v skladu s členom 14(5) osnovne protidampinške uredbe za tak uvoz uvesti obvezno registracijo, s čimer bi se zagotovilo, da bi se protidampinške dajatve lahko obračunale od datuma registracije tega uvoza, če bi bilo pri pregledu ugotovljeno, da se vložnik izogiba ukrepom. Znesek morebitnih prihodnjih obveznosti vložnika bi bil enak dajatvi, ki se uporablja za „vse druge družbe“ iz člena 1(2) Izvedbene uredbe (EU) 2021/1266 (172,2 EUR/tono). |
| --- | --- |

(14)

Hkrati bi bilo treba v skladu s členom 14(5) osnovne protidampinške uredbe za tak uvoz uvesti obvezno registracijo, s čimer bi se zagotovilo, da bi se protidampinške dajatve lahko obračunale od datuma registracije tega uvoza, če bi bilo pri pregledu ugotovljeno, da se vložnik izogiba ukrepom. Znesek morebitnih prihodnjih obveznosti vložnika bi bil enak dajatvi, ki se uporablja za „vse druge družbe“ iz člena 1(2) Izvedbene uredbe (EU) 2021/1266 (172,2 EUR/tono).

5.3.   Obstoječi protisubvencijski ukrepi

Obstoječi protisubvencijski ukrepi

| (15) | Ker osnovna protisubvencijska uredba ne določa razveljavitve izravnalnih dajatev v primerih, ko izvozniki med prvotno preiskavo niso bili individualno preiskani, bodo ti ukrepi ostali v veljavi. Samo če bo pri pregledu ugotovljeno, da je vložnik upravičen do izvzetja, bodo veljavni protisubvencijski ukrepi razveljavljeni, kar zadeva vložnika. |
| --- | --- |

(15)

Ker osnovna protisubvencijska uredba ne določa razveljavitve izravnalnih dajatev v primerih, ko izvozniki med prvotno preiskavo niso bili individualno preiskani, bodo ti ukrepi ostali v veljavi. Samo če bo pri pregledu ugotovljeno, da je vložnik upravičen do izvzetja, bodo veljavni protisubvencijski ukrepi razveljavljeni, kar zadeva vložnika.

5.4.   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (16) | Preiskava bo zajemala obdobje od 1. aprila 2009 do 30. septembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). |
| --- | --- |

(16)

Preiskava bo zajemala obdobje od 1. aprila 2009 do 30. septembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom).

5.5.   Preiskava vložnika

Preiskava vložnika

| (17) | Komisija bo vložniku poslala vprašalnik za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo. Vložnik mora v skladu s členom 6(2) osnovne protidampinške uredbe in členom 11(2) osnovne protisubvencijske uredbe Komisiji predložiti izpolnjen vprašalnik v 37 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bo vložniku poslala vprašalnik za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo. Vložnik mora v skladu s členom 6(2) osnovne protidampinške uredbe in členom 11(2) osnovne protisubvencijske uredbe Komisiji predložiti izpolnjen vprašalnik v 37 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe, če ni določeno drugače.

5.6.   Druga pisna stališča

Druga pisna stališča

| (18) | Ob upoštevanju določb te uredbe so vse zainteresirane strani pozvane, da izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze. Te informacije in dokazi morajo prispeti na Komisijo v 37 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

(18)

Ob upoštevanju določb te uredbe so vse zainteresirane strani pozvane, da izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze. Te informacije in dokazi morajo prispeti na Komisijo v 37 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe, če ni določeno drugače.

5.7.   Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

| (19) | Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije. Zahtevek za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Za zaslišanja o vprašanjih, ki se nanašajo na začetek preiskave, je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Pozneje pa je treba zahtevek za zaslišanje vložiti v posebnih rokih, ki jih določi Komisija v korespondenci z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(19)

Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije. Zahtevek za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Za zaslišanja o vprašanjih, ki se nanašajo na začetek preiskave, je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Pozneje pa je treba zahtevek za zaslišanje vložiti v posebnih rokih, ki jih določi Komisija v korespondenci z zainteresiranimi stranmi.

5.8.   Navodila za predložitev pisnih stališč in izpolnjenih vprašalnikov ter korespondenco

Navodila za predložitev pisnih stališč in izpolnjenih vprašalnikov ter korespondenco

| (20) | Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe. |
| --- | --- |

(20)

Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

| (21) | Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva ta uredba, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo s „Sensitive“. Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj navedejo razloge svojega zahtevka za zaupno obravnavo. |
| --- | --- |

(21)

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva ta uredba, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo s „Sensitive“. Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj navedejo razloge svojega zahtevka za zaupno obravnavo.

| (22) | Če zainteresirane strani predložijo informacije z oznako „Sensitive“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne protidampinške uredbe in členom 29(2) osnovne protisubvencijske uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da zajamejo bistvo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(22)

Če zainteresirane strani predložijo informacije z oznako „Sensitive“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne protidampinške uredbe in členom 29(2) osnovne protisubvencijske uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da zajamejo bistvo zaupnih informacij.

| (23) | Če zainteresirana stran, ki je predložila informacije z oznako „Sensitive“, ne utemelji svoje zahteve za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in z zahtevano kakovostjo, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na osnovi primernega vira dokazati, da so informacije pravilne. |
| --- | --- |

(23)

Če zainteresirana stran, ki je predložila informacije z oznako „Sensitive“, ne utemelji svoje zahteve za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in z zahtevano kakovostjo, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na osnovi primernega vira dokazati, da so informacije pravilne.

| (24) | Zainteresirane strani so pozvane, da vsa stališča in zahtevke, vključno s skeniranimi kopijami pooblastil in potrdil, pošljejo po elektronski pošti, razen obsežnih odgovorov, ki se predložijo na prenosnem digitalnem mediju za shranjevanje (CD-ROM-u, DVD-ju ali pomnilniškem ključku USB) osebno ali s priporočeno pošto. Če zainteresirane strani uporabijo elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. |
| --- | --- |

(24)

Zainteresirane strani so pozvane, da vsa stališča in zahtevke, vključno s skeniranimi kopijami pooblastil in potrdil, pošljejo po elektronski pošti, razen obsežnih odgovorov, ki se predložijo na prenosnem digitalnem mediju za shranjevanje (CD-ROM-u, DVD-ju ali pomnilniškem ključku USB) osebno ali s priporočeno pošto. Če zainteresirane strani uporabijo elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.

| (25) | Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da gre za uraden in delujoč poslovni elektronski naslov podjetja, ki se pregleduje vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za zainteresirane strani.
  Naslov Komisije za korespondenco:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(25)

Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da gre za uraden in delujoč poslovni elektronski naslov podjetja, ki se pregleduje vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za zainteresirane strani.

Naslov Komisije za korespondenco:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: TRADE-R752-BIODIESEL-EXEMPTION@ec.europa.eu

6.   MOŽNOST ZA PRIPOMBE NA STALIŠČA DRUGIH STRANI

MOŽNOST ZA PRIPOMBE NA STALIŠČA DRUGIH STRANI

| (26) | Da se zagotovijo pravice do obrambe, bi morale imeti zainteresirane strani možnost, da predložijo pripombe na informacije, ki so jih predložile druge zainteresirane strani. Pri tem lahko zainteresirane strani obravnavajo le vprašanja v zvezi s stališči drugih zainteresiranih strani in ne smejo sprožati novih vprašanj. Ugotovitve na podlagi informacij, ki so jih predložile druge zainteresirane strani po razkritju dokončnih ugotovitev, je treba predložiti v 5 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnih ugotovitvah, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe, ki so jih predložile druge zainteresirane strani po tem dodatnem razkritju, predložiti v 1 dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem dodatnem razkritju, če ni določeno drugače. Navedeni časovni okvir ne posega v pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih od zainteresiranih strani zahteva dodatne informacije. |
| --- | --- |

(26)

Da se zagotovijo pravice do obrambe, bi morale imeti zainteresirane strani možnost, da predložijo pripombe na informacije, ki so jih predložile druge zainteresirane strani. Pri tem lahko zainteresirane strani obravnavajo le vprašanja v zvezi s stališči drugih zainteresiranih strani in ne smejo sprožati novih vprašanj. Ugotovitve na podlagi informacij, ki so jih predložile druge zainteresirane strani po razkritju dokončnih ugotovitev, je treba predložiti v 5 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnih ugotovitvah, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe, ki so jih predložile druge zainteresirane strani po tem dodatnem razkritju, predložiti v 1 dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem dodatnem razkritju, če ni določeno drugače. Navedeni časovni okvir ne posega v pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih od zainteresiranih strani zahteva dodatne informacije.

7.   PODALJŠANJE ROKOV IZ TE UREDBE

PODALJŠANJE ROKOV IZ TE UREDBE

| (27) | Kakršno koli podaljšanje rokov iz te uredbe se lahko zahteva le v izjemnih okoliščinah in se odobri le, če je ustrezno utemeljeno. |
| --- | --- |

(27)

Kakršno koli podaljšanje rokov iz te uredbe se lahko zahteva le v izjemnih okoliščinah in se odobri le, če je ustrezno utemeljeno.

| (28) | Kakršno koli podaljšanje roka za izpolnitev vprašalnikov bo v vsakem primeru običajno omejeno na tri dni in praviloma ne bo presegalo sedmih dni. |
| --- | --- |

(28)

Kakršno koli podaljšanje roka za izpolnitev vprašalnikov bo v vsakem primeru običajno omejeno na tri dni in praviloma ne bo presegalo sedmih dni.

| (29) | V zvezi z roki za predložitev drugih informacij iz te uredbe je podaljšanje omejeno na tri dni, razen če so dokazane izjemne okoliščine. |
| --- | --- |

(29)

V zvezi z roki za predložitev drugih informacij iz te uredbe je podaljšanje omejeno na tri dni, razen če so dokazane izjemne okoliščine.

8.   NESODELOVANJE

NESODELOVANJE

| (30) | Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve. |
| --- | --- |

(30)

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

| (31) | Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(31)

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

| (32) | Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe, je lahko izid za to zainteresirano stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala. |
| --- | --- |

(32)

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe, je lahko izid za to zainteresirano stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

| (33) | Če odgovor ni bil poslan v računalniški obliki, se to ne bo štelo za nesodelovanje, če bo zainteresirana stran dokazala, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nesorazmerno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(33)

Če odgovor ni bil poslan v računalniški obliki, se to ne bo štelo za nesodelovanje, če bo zainteresirana stran dokazala, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nesorazmerno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo.

9.   POOBLAŠČENEC ZA ZASLIŠANJE

POOBLAŠČENEC ZA ZASLIŠANJE

| (34) | Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje je posrednik med zainteresiranimi stranmi in preiskovalnimi službami Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke tretjih oseb za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje lahko s posamezno zainteresirano stranjo organizira zaslišanje in nastopi kot posrednik, da se v celoti upoštevajo njene pravice do obrambe. Pooblaščenec za zaslišanje ravno tako omogoči vpletenim stranem, da med zaslišanjem predstavijo različna stališča in nasprotne argumente. |
| --- | --- |

(34)

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje je posrednik med zainteresiranimi stranmi in preiskovalnimi službami Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke tretjih oseb za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje lahko s posamezno zainteresirano stranjo organizira zaslišanje in nastopi kot posrednik, da se v celoti upoštevajo njene pravice do obrambe. Pooblaščenec za zaslišanje ravno tako omogoči vpletenim stranem, da med zaslišanjem predstavijo različna stališča in nasprotne argumente.

| (35) | Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Za zaslišanja o vprašanjih, ki se nanašajo na začetno fazo preiskave, so stranke pozvane, da vložijo zahtevek v 15 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Nato se zahtevki za zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje predložijo v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevke za posredovanje, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave. |
| --- | --- |

(35)

Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Za zaslišanja o vprašanjih, ki se nanašajo na začetno fazo preiskave, so stranke pozvane, da vložijo zahtevek v 15 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Nato se zahtevki za zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje predložijo v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevke za posredovanje, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave.

| (36) | Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/. |
| --- | --- |

(36)

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

10.   ČASOVNI OKVIR PREISKAVE

ČASOVNI OKVIR PREISKAVE

| (37) | Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne protidampinške uredbe in členom 22(1) osnovne protisubvencijske uredbe zaključi v devetih mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne protidampinške uredbe in členom 22(1) osnovne protisubvencijske uredbe zaključi v devetih mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

11.   OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV

OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV

| (38) | Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

(38)

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

9

| (39) | Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti trgovinske zaščite Komisije, je na voljo na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/ |
| --- | --- |

(39)

Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti trgovinske zaščite Komisije, je na voljo na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Začne se pregled v skladu s členom 13(4) Uredbe (EU) 2016/1036 in členom 23(6) Uredbe (EU) 2016/1037, da bi se ugotovilo, ali bi bilo treba za uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, poslanih iz Kanade, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Kanade ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201121), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201621), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999210), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001020, 3826001050, 3826001089) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009011), ki jih proizvaja družba Verbio Diesel Canada Corporation (dodatna oznaka TARIC C600), uporabiti protidampinške in protisubvencijske ukrepe, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1266 in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1267.

Člen 2

Protidampinška dajatev, uvedena z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1266, se razveljavi za uvoz iz člena 1 te uredbe.

Člen 3

Carinski organi v skladu s členom 14(5) Uredbe (EU) 2016/1036 sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza, kakor je opredeljen v členu 1 te uredbe.

Registracija se zaključi devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

2

(3)  
  UL L 277, 2.8.2021, str. 34.

3

(4)  
  UL L 277, 2.8.2021, str. 62.

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 598/2009 z dne 7. julija 2009 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 179, 10.7.2009, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 599/2009 z dne 7. julija 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 179, 10.7.2009, str. 26).

6

(7)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 443/2011 z dne 5. maja 2011 o razširitvi dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009 za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in o razširitvi dokončne izravnalne dajatve uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009 na uvoz biodizla v mešanici s vsebnostjo 20 mas. % ali manj biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, in o zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Singapurja (UL L 122, 11.5.2011, str. 1).

7

(8)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 444/2011 z dne 5. maja 2011 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 599/2009 za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 599/2009 na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, in o zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Singapurja (UL L 122, 11.5.2011, str. 12).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

9

---

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/35

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2158

z dne 6. decembra 2021

o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/934 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje klasične prašičje kuge

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 71(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Klasična prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Klasična prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/934 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje klasične prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi na območjih z omejitvami iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/934 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje klasične prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi na območjih z omejitvami iz navedene priloge.

| (3) | Ob upoštevanju učinkovitosti ukrepov spremljanja in obvladovanja, sprejetih v Bolgariji v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/687 (3) in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/934, kot jih je Bolgarija predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo, in zaradi ugodnih epidemioloških razmer v zvezi s klasično prašičjo kugo v navedeni državi članici bi bilo treba celotno ozemlje Bolgarije, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/934, zdaj črtati iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju učinkovitosti ukrepov spremljanja in obvladovanja, sprejetih v Bolgariji v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/687 (3) in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/934, kot jih je Bolgarija predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo, in zaradi ugodnih epidemioloških razmer v zvezi s klasično prašičjo kugo v navedeni državi članici bi bilo treba celotno ozemlje Bolgarije, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/934, zdaj črtati iz navedene priloge.

| (4) | Izvedbeno uredbo (EU) 2021/934 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeno uredbo (EU) 2021/934 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Zaradi izboljšanja epidemioloških razmer v zvezi s klasično prašičjo kugo v Bolgariji in da se preprečijo neupravičene omejitve v zvezi z navedeno boleznijo, bi morale spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2021/934, ki se uvedejo s to uredbo, začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi izboljšanja epidemioloških razmer v zvezi s klasično prašičjo kugo v Bolgariji in da se preprečijo neupravičene omejitve v zvezi z navedeno boleznijo, bi morale spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2021/934, ki se uvedejo s to uredbo, začeti veljati čim prej.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/934 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/934 z dne 9. junija 2021 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje klasične prašičje kuge (UL L 204, 10.6.2021, str. 18).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama (UL L 174, 3.6.2020, str. 64).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

OBMOČJA Z OMEJITVAMI

Romunija

Celotno ozemlje Romunije.

---

SKLEPI

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/38

---

SKLEP (EU) 2021/2159 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. novembra 2021

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) ter zlasti člena 15(1) Uredbe,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (2) ter zlasti točke 9 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) je izkazati solidarnost in spodbujati dostojno in trajnostno zaposlovanje v Uniji z zagotavljanjem podpore delavcem, ki so postali presežni, in samozaposlenim osebam, ki so prenehale opravljati dejavnost, v primeru velikih prestrukturiranj ter pomoči pri tem, da se čim prej vrnejo v dostojno in trajnostno zaposlitev. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) je izkazati solidarnost in spodbujati dostojno in trajnostno zaposlovanje v Uniji z zagotavljanjem podpore delavcem, ki so postali presežni, in samozaposlenim osebam, ki so prenehale opravljati dejavnost, v primeru velikih prestrukturiranj ter pomoči pri tem, da se čim prej vrnejo v dostojno in trajnostno zaposlitev.

| (2) | Sredstva ESPG ne smejo presegati najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (cene iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (3). |
| --- | --- |

(2)

Sredstva ESPG ne smejo presegati najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (cene iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (3).

| (3) | Španija je 25. junija 2021 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v gospodarskem sektorju, ki po statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji (NACE) (4) Revizija 2 spada v oddelek 25 (Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav), iz regije País Vasco (ES21) na ravni 2 skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (5) v Španiji. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(5) Uredbe (EU) 2021/691. Vloga izpolnjuje pogoje za finančni prispevek iz ESPG, kakor je določeno v členu 13 Uredbe (EU) 2021/691. |
| --- | --- |

(3)

Španija je 25. junija 2021 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v gospodarskem sektorju, ki po statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji (NACE) (4) Revizija 2 spada v oddelek 25 (Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav), iz regije País Vasco (ES21) na ravni 2 skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (5) v Španiji. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(5) Uredbe (EU) 2021/691. Vloga izpolnjuje pogoje za finančni prispevek iz ESPG, kakor je določeno v členu 13 Uredbe (EU) 2021/691.

| (4) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 1 214 607 EUR za vlogo, ki jo je vložila Španija. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 1 214 607 EUR za vlogo, ki jo je vložila Španija.

| (5) | Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev ESPG, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja – |
| --- | --- |

(5)

Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev ESPG, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2021 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce uporabi znesek v višini 1 214 607 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 25. novembra 2021.

V Strasbourgu, 25. novembra 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednik

A. LOGAR

---

(1)  
  UL L 153, 3.5.2021, str. 48.

1

(2)  
  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

2

(3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

4

(5)  Delegirana Uredba Komisije (EU) 2019/1755 z dne 8. avgusta 2019 o spremembi prilog k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 270, 24.10.2019, str. 1).

5

---

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/40

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2021/2160

z dne 6. decembra 2021

o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/1999 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 7. decembra 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/1999 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 7. decembra 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/1999 (1).

| (2) | Ukrepi iz členov 2 in 3 Sklepa (SZVP) 2020/1999 se uporabljajo za fizične in pravne osebe, subjekte in organe s seznama v Prilogi k Sklepu (SZVP) 2020/1999 do 8. decembra 2021. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi iz členov 2 in 3 Sklepa (SZVP) 2020/1999 se uporabljajo za fizične in pravne osebe, subjekte in organe s seznama v Prilogi k Sklepu (SZVP) 2020/1999 do 8. decembra 2021.

| (3) | Po pregledu priloge k Sklepu (SZVP) 2020/1999 bi bilo treba ukrepe iz členov 2 in 3 navedenega sklepa za fizične in pravne osebe, subjekte in organe s seznama v navedeni Prilogi podaljšati do 8. decembra 2022, razen za eno umrlo osebo, za katero bi bilo treba črtati vnos v Prilogi. Vnose za sedem oseb iz navedene Priloge bi bilo treba posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Po pregledu priloge k Sklepu (SZVP) 2020/1999 bi bilo treba ukrepe iz členov 2 in 3 navedenega sklepa za fizične in pravne osebe, subjekte in organe s seznama v navedeni Prilogi podaljšati do 8. decembra 2022, razen za eno umrlo osebo, za katero bi bilo treba črtati vnos v Prilogi. Vnose za sedem oseb iz navedene Priloge bi bilo treba posodobiti.

| (4) | Sklep (SZVP) 2020/1999 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep (SZVP) 2020/1999 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep (SZVP) 2020/1999 se spremeni:

| (1) | člen 10 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 10
  Ta sklep se uporablja do 8. decembra 2023 in se redno pregleduje. Ukrepi iz členov 2 in 3 se uporabljajo za fizične in pravne osebe, subjekte in organe s seznama v Prilogi do 8. decembra 2022.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Ta sklep se uporablja do 8. decembra 2023 in se redno pregleduje. Ukrepi iz členov 2 in 3 se uporabljajo za fizične in pravne osebe, subjekte in organe s seznama v Prilogi do 8. decembra 2022.“;

| (2) | Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 6. decembra 2021

Za Svet

predsednik

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/1999 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (UL L 410 I, 7.12.2020, str. 13).

1

---

PRILOGA

V Prilogi k Sklepu (SZVP) 2020/1999 se spremeni seznam fizičnih oseb iz dela A („Fizične osebe“):

| (1) | vnos 11 (Mohammed Khalifa AL-KANI (tudi Mohamed Khalifa Abderrahim Shaqaqi AL-KANI, Mohammed AL-KANI, Muhammad Omar AL-KANI)) se črta; |
| --- | --- |

(1)

vnos 11 (Mohammed Khalifa AL-KANI (tudi Mohamed Khalifa Abderrahim Shaqaqi AL-KANI, Mohammed AL-KANI, Muhammad Omar AL-KANI)) se črta;

| (2) | vnosi za naslednjih sedem fizičnih oseb se nadomestijo z naslednjim: | Ime (prečrkovanje v latinico) | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi za uvrstitev na seznam | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „4. | Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV | Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ | Položaj(i): direktor Zvezne službe nacionalne garde Ruske federacije (Rosgvardia)
  Datum rojstva: 27.1.1954
  Kraj rojstva: Sasovo, Ruska SFSR (zdaj Ruska federacija)
  Državljanstvo: rusko
  Spol: moški | Viktor Zolotov je direktor Zvezne službe nacionalne garde Ruske federacije (Rosgvardia) od 5. aprila 2016 in tako vrhovni poveljnik nacionalne garde Ruske federacije ter poveljnik OMON – specialne mobilne enote, ki je del Rosgvardie. Na tem položaju nadzoruje vse dejavnosti enot Rosgvardia in OMON. Kot direktor Rosgvardie je odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, vključno s samovoljnimi aretacijami in pridržanji ter sistematičnimi in obsežnimi kršitvami svobode mirnega zbiranja in združevanja, zlasti z nasilno represijo protestov in demonstracij. | 2.3.2021 |
| | | | | Rosgvardia je sodelovala pri zatrtju demonstracij v podporo Navalnemu 23. januarja in 21. aprila 2021, številni pripadniki OMON in nacionalne garde pa so po poročanju s protestniki ravnali brutalno in nasilno. Varnostne sile so agresivno napadle na desetine novinarjev, tudi dopisnico časopisa Meduza Kristino Safronovo, ki jo je udaril pripadnik OMON, in novinarko časopisa Novaya Gazeta Yelizaveto Kirpanovo, ki so jo z gumijevko udarili po glavi, da je začela krvaveti. Varnostne sile so med protesti 23. januarja 2021 samovoljno pridržale več kot 300 mladoletnih oseb. | |
| 5. | ZHU Hailun | 朱海仑 (kitajski zapis) | Položaj(i): član 13. nacionalnega ljudskega kongresa Ljudske republike Kitajske (zasedanje od 2018 do 2023), ki zastopa avtonomno ujgursko pokrajino Sinkiang (XUAR). Član Odbora nacionalnega ljudskega kongresa za nadzor in pravosodne zadeve (od 19. marca 2018) | Nekdanji sekretar Odbora za politične in pravne zadeve avtonomne ujgurske pokrajine Sinkiang (XUAR) in nekdanji namestnik sekretarja partijskega odbora XUAR (od 2016 do 2019). Nekdanji namestnik vodje stalnega odbora 13. ljudskega kongresa XUAR, regionalnega zakonodajnega organa (od 2019 do 5. februarja 2021, vendar je to funkcijo opravljal vsaj do marca 2021). Član 13. nacionalnega ljudskega kongresa Ljudske republike Kitajske (zasedanje od 2018 do 2023), ki zastopa XUAR. Od 19. marca 2018 član Odbora nacionalnega ljudskega kongresa za nadzor in pravosodne zadeve. | 22.3.2021 |
| | | | Datum rojstva: januar 1958
  Kraj rojstva: Lianshui, Jiangsu (Kitajska)
  Državljanstvo: kitajsko
  Spol: moški | Zhu Hailun je bil kot sekretar Odbora za politične in pravne zadeve XUAR (od 2016 do 2019) odgovoren za ohranjanje notranje varnosti in kazenski pregon v XUAR. V tej funkciji je imel ključni politični položaj ter je bil pristojen za nadziranje in izvajanje obsežnega programa nadzora, pridržanja in indoktrinacije, ki je usmerjen v Ujgure in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin. Zhu Hailun je bil opisan kot ‚arhitekt‘ tega programa. Zato je odgovoren za hude kršitve človekovih pravic na Kitajskem, zlasti za obsežna samovoljna pridržanja, katerih žrtve so bili Ujguri in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin.
  Zhu Hailun je kot namestnik vodje stalnega odbora 13. ljudskega kongresa XUAR (od 2019 do 5. februarja 2021) še naprej uveljavljal odločilen vpliv v XUAR, kjer se nadaljuje obsežen program nadzora, pridržanja in indoktrinacije, ki je usmerjen v Ujgure in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin. | |
| 9. | JONG Kyong-thaek (tudi CHO’NG, Kyo’ng-t’aek) | 정경택 (korejski zapis) | Položaj(i): minister za državno varnost Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK)
  Datum rojstva: med 1.1.1961 in 31.12.1963
  Državljanstvo: Demokratična ljudska republika Koreja (DLRK)
  Spol: moški | Jong Kyong-thaek je od leta 2017 minister za državno varnost Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK). Ministrstvo za državno varnost DLRK je ena od vodilnih institucij, pristojnih za izvajanje represivnih varnostnih politik v DLRK, s poudarkom na odkrivanju in zatiranju političnega oporečništva, priliva ‚prevratniških‘ informacij iz tujine ter kakršnega koli drugega vedenja, ki bi se štelo za resno politično grožnjo političnemu sistemu in njegovemu vodstvu.
  Jong Kyong-thaek je kot vodja ministrstva za državno varnost odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja ali kaznovanja, izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje ali usmrtitve in uboje po hitrem postopku, prisilnima izginotja oseb ter samovoljne aretacije ali pridržanja, kot tudi obsežno prisilno delo in spolno nasilje nad ženskami. | 22.3.2021 |
| 10. | RI Yong Gil (tudi RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) | 리영길 (korejski zapis) | Položaj(i): minister za državno obrambo Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK)
  Datum rojstva: 1955
  Državljanstvo: Demokratična ljudska republika Koreja (DLRK)
  Spol: moški | Ri Yong Gil je minister za državno obrambo Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK). Od januarja 2021 do junija ali julija 2021 je bil minister za socialno varnost. Od leta 2018 do januarja 2021 je bil vodja generalštaba Ljudske vojske Koreje (KPA).
  Ri Yong Gil je kot minister za državno obrambo odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, katere so med drugim izvedli člani poveljstva za vojaško varnost in drugih enot KPA.
  Ministrstvo za socialno varnost DLRK (prej znano kot ministrstvo za ljudsko varnost ali ministrstvo za javno varnost) in poveljstvo za vojaško varnost sta vodilni instituciji, pristojni za izvajanje represivnih varnostnih politik v DLRK, vključno z zasliševanjem in kaznovanjem oseb, ki ‚nezakonito‘ bežijo iz DLRK. Ministrstvo za socialno varnost je prek svojega prevzgojnega urada zlasti pristojno za vzdrževanje zaporniških taborišč in kratkoročnih delovnih centrov za pridržanje, kjer so zaporniki/priporniki podvrženi namernemu stradanju in drugemu nečloveškemu ravnanju. | 22.3.2021 |
| | | | | Ri Yong Gil je kot nekdanji vodja ministrstva za socialno varnost odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, zlasti za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje ali usmrtitve in uboje po hitrem postopku, prisilna izginotja oseb ter samovoljne aretacije ali pridržanja, kot tudi obsežno prisilno delo in spolno nasilje nad ženskami.
  Ri Yong Gil je kot nekdanji vodja generalštaba KPA odgovoren tudi za obsežne hude kršitve človekovih pravic, ki jih je zagrešila KPA. | |
| 12. | Abderrahim Al-KANI (tudi Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) | الرحيم الكاني عبد (arabski zapis) | Položaj(i): član milice Kaniyat
  Datum rojstva: 7.9.1997
  Državljanstvo: libijsko
  Številka potnega lista: PH3854LY
  Številka osebne izkaznice: 119970331820
  Spol: moški | Abderrahim Al-Kani je ključen član milice Kaniyat in brat vodje milice Kaniyat Mohammeda Khalife Al-Khanija (umrl julija 2021). Milica Kaniyat je od 2015 do junija 2020 izvajala nadzor nad libijskim mestom Tarhuna.
  Abderrahim Al-Kani je pri milici Kaniyat pristojen za notranjo varnost. V tej funkciji je bil odgovoren za hude zlorabe človekovih pravic v Libiji, zlasti za izvensodne uboje in prisilna izginotja oseb med letom 2015 in junijem 2020 v Tarhuni.
  Abderrahim Al-Kani in milica Kaniyat sta v začetku junija 2020 pobegnila iz Tarhune v vzhodno Libijo. Zatem so v Tarhuni odkrili več množičnih grobišč, za katere so odgovornost pripisali milici Kaniyat. | 22.3.2021 |
| 13. | Aiub Vakhaevich KATAEV (tudi Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) | Аюб Вахаевич КАТАЕВ (tudi Аюбхан Вахаевич КАТАЕВ) (ruski zapis) | Položaj(i): nekdanji vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v mestu Argun v Republiki Čečeniji
  Datum rojstva: 1.12.1980 ali 1.12.1984
  Državljanstvo: rusko
  Spol: moški | Do leta 2018 je bil vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v mestu Argun v Republiki Čečeniji.
  Aiub Kataev je v svoji funkciji kot vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v Argunu nadzoroval dejavnosti lokalnih agencij za državno varnost in policijo. V tej funkciji je osebno nadzoroval obsežno in sistematično preganjanje v Čečeniji, ki se je začelo leta 2017. Represija je usmerjena proti lezbijkam, gejem, biseksualnim, transspolnim in interspolnim osebam (LGBTI), osebam, za katere se predpostavlja, da pripadajo skupinam LGBTI, ter drugim posameznikom, ki so osumljeni, da so nasprotniki vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova. Aiub Kataev in sile, ki so bile nekdaj pod njegovim poveljstvom, so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja, pa tudi samovoljne aretacije in pridržanja ter izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje.
  Kot so zatrdile številne priče, je Aiub Kataev osebno nadzoroval mučenje pripornikov in sodeloval pri njem. | 22.3.2021 |
| 14. | Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV | Абузайд Джандарович ВИСМУРАДОВ (ruski zapis) | Položaj(i): nekdanji poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘, podpredsednik vlade Republike Čečenije, neuradni telesni stražar vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova.
  Datum rojstva: 24.12.1975 | Nekdanji poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘. Od 23. marca 2020 podpredsednik vlade Republike Čečenije. Neuradni telesni stražar Ramzana Kadirova, vodje Republike Čečenije.
  Abuzaid Vismuradov je bil od marca 2012 do marca 2020 poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘. V tej funkciji je osebno nadzoroval obsežno in sistematično preganjanje v Čečeniji, ki se je začelo leta 2017. Represija je usmerjena proti lezbijkam, gejem, biseksualnim, transspolnim in interspolnim osebam (LGBTI), osebam, za katere se predpostavlja, da pripadajo skupinam LGBTI, ter drugim posameznikom, ki so osumljeni, da so nasprotniki vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova. | 22.3.2021“ |
| | | | Kraj rojstva: Akhmat-Yurt/Khosi-Yurt, nekdanja Čečenska in Inguška avtonomna sovjetska socialistična republika, zdaj Republika Čečenija (Ruska federacija)
  Državljanstvo: rusko
  Spol: moški | Abuzaid Vismuradov in enota ‚Terek‘, ki je bila nekdaj pod njegovim poveljstvom, sta odgovorna za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja, pa tudi samovoljne aretacije in pridržanja ter izvensodne ali samovolje uboje in usmrtitve.
  Kot so zatrdile številne priče, je Abuzaid Vismuradov osebno nadzoroval mučenje pripornikov in sodeloval pri njem. Je tesen sodelavec vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova, ki že več let izvaja kampanjo represije proti svojim političnim nasprotnikom. | |

(2)

vnosi za naslednjih sedem fizičnih oseb se nadomestijo z naslednjim:

Ime (prečrkovanje v latinico)

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi za uvrstitev na seznam

Datum uvrstitve na seznam

„4.

Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV

Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ

Položaj(i): direktor Zvezne službe nacionalne garde Ruske federacije (Rosgvardia)

Datum rojstva: 27.1.1954

Kraj rojstva: Sasovo, Ruska SFSR (zdaj Ruska federacija)

Državljanstvo: rusko

Spol: moški

Viktor Zolotov je direktor Zvezne službe nacionalne garde Ruske federacije (Rosgvardia) od 5. aprila 2016 in tako vrhovni poveljnik nacionalne garde Ruske federacije ter poveljnik OMON – specialne mobilne enote, ki je del Rosgvardie. Na tem položaju nadzoruje vse dejavnosti enot Rosgvardia in OMON. Kot direktor Rosgvardie je odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, vključno s samovoljnimi aretacijami in pridržanji ter sistematičnimi in obsežnimi kršitvami svobode mirnega zbiranja in združevanja, zlasti z nasilno represijo protestov in demonstracij.

2.3.2021

Rosgvardia je sodelovala pri zatrtju demonstracij v podporo Navalnemu 23. januarja in 21. aprila 2021, številni pripadniki OMON in nacionalne garde pa so po poročanju s protestniki ravnali brutalno in nasilno. Varnostne sile so agresivno napadle na desetine novinarjev, tudi dopisnico časopisa Meduza Kristino Safronovo, ki jo je udaril pripadnik OMON, in novinarko časopisa Novaya Gazeta Yelizaveto Kirpanovo, ki so jo z gumijevko udarili po glavi, da je začela krvaveti. Varnostne sile so med protesti 23. januarja 2021 samovoljno pridržale več kot 300 mladoletnih oseb.

5.

ZHU Hailun

朱海仑 (kitajski zapis)

Položaj(i): član 13. nacionalnega ljudskega kongresa Ljudske republike Kitajske (zasedanje od 2018 do 2023), ki zastopa avtonomno ujgursko pokrajino Sinkiang (XUAR). Član Odbora nacionalnega ljudskega kongresa za nadzor in pravosodne zadeve (od 19. marca 2018)

Nekdanji sekretar Odbora za politične in pravne zadeve avtonomne ujgurske pokrajine Sinkiang (XUAR) in nekdanji namestnik sekretarja partijskega odbora XUAR (od 2016 do 2019). Nekdanji namestnik vodje stalnega odbora 13. ljudskega kongresa XUAR, regionalnega zakonodajnega organa (od 2019 do 5. februarja 2021, vendar je to funkcijo opravljal vsaj do marca 2021). Član 13. nacionalnega ljudskega kongresa Ljudske republike Kitajske (zasedanje od 2018 do 2023), ki zastopa XUAR. Od 19. marca 2018 član Odbora nacionalnega ljudskega kongresa za nadzor in pravosodne zadeve.

22.3.2021

Datum rojstva: januar 1958

Kraj rojstva: Lianshui, Jiangsu (Kitajska)

Državljanstvo: kitajsko

Spol: moški

Zhu Hailun je bil kot sekretar Odbora za politične in pravne zadeve XUAR (od 2016 do 2019) odgovoren za ohranjanje notranje varnosti in kazenski pregon v XUAR. V tej funkciji je imel ključni politični položaj ter je bil pristojen za nadziranje in izvajanje obsežnega programa nadzora, pridržanja in indoktrinacije, ki je usmerjen v Ujgure in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin. Zhu Hailun je bil opisan kot ‚arhitekt‘ tega programa. Zato je odgovoren za hude kršitve človekovih pravic na Kitajskem, zlasti za obsežna samovoljna pridržanja, katerih žrtve so bili Ujguri in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin.

Zhu Hailun je kot namestnik vodje stalnega odbora 13. ljudskega kongresa XUAR (od 2019 do 5. februarja 2021) še naprej uveljavljal odločilen vpliv v XUAR, kjer se nadaljuje obsežen program nadzora, pridržanja in indoktrinacije, ki je usmerjen v Ujgure in osebe iz drugih muslimanskih etničnih manjšin.

9.

JONG Kyong-thaek (tudi CHO’NG, Kyo’ng-t’aek)

정경택 (korejski zapis)

Položaj(i): minister za državno varnost Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK)

Datum rojstva: med 1.1.1961 in 31.12.1963

Državljanstvo: Demokratična ljudska republika Koreja (DLRK)

Spol: moški

Jong Kyong-thaek je od leta 2017 minister za državno varnost Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK). Ministrstvo za državno varnost DLRK je ena od vodilnih institucij, pristojnih za izvajanje represivnih varnostnih politik v DLRK, s poudarkom na odkrivanju in zatiranju političnega oporečništva, priliva ‚prevratniških‘ informacij iz tujine ter kakršnega koli drugega vedenja, ki bi se štelo za resno politično grožnjo političnemu sistemu in njegovemu vodstvu.

Jong Kyong-thaek je kot vodja ministrstva za državno varnost odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja ali kaznovanja, izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje ali usmrtitve in uboje po hitrem postopku, prisilnima izginotja oseb ter samovoljne aretacije ali pridržanja, kot tudi obsežno prisilno delo in spolno nasilje nad ženskami.

22.3.2021

10.

RI Yong Gil (tudi RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil)

리영길 (korejski zapis)

Položaj(i): minister za državno obrambo Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK)

Datum rojstva: 1955

Državljanstvo: Demokratična ljudska republika Koreja (DLRK)

Spol: moški

Ri Yong Gil je minister za državno obrambo Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK). Od januarja 2021 do junija ali julija 2021 je bil minister za socialno varnost. Od leta 2018 do januarja 2021 je bil vodja generalštaba Ljudske vojske Koreje (KPA).

Ri Yong Gil je kot minister za državno obrambo odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, katere so med drugim izvedli člani poveljstva za vojaško varnost in drugih enot KPA.

Ministrstvo za socialno varnost DLRK (prej znano kot ministrstvo za ljudsko varnost ali ministrstvo za javno varnost) in poveljstvo za vojaško varnost sta vodilni instituciji, pristojni za izvajanje represivnih varnostnih politik v DLRK, vključno z zasliševanjem in kaznovanjem oseb, ki ‚nezakonito‘ bežijo iz DLRK. Ministrstvo za socialno varnost je prek svojega prevzgojnega urada zlasti pristojno za vzdrževanje zaporniških taborišč in kratkoročnih delovnih centrov za pridržanje, kjer so zaporniki/priporniki podvrženi namernemu stradanju in drugemu nečloveškemu ravnanju.

22.3.2021

Ri Yong Gil je kot nekdanji vodja ministrstva za socialno varnost odgovoren za hude kršitve človekovih pravic v DLRK, zlasti za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje ali usmrtitve in uboje po hitrem postopku, prisilna izginotja oseb ter samovoljne aretacije ali pridržanja, kot tudi obsežno prisilno delo in spolno nasilje nad ženskami.

Ri Yong Gil je kot nekdanji vodja generalštaba KPA odgovoren tudi za obsežne hude kršitve človekovih pravic, ki jih je zagrešila KPA.

12.

Abderrahim Al-KANI (tudi Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI)

الرحيم الكاني عبد (arabski zapis)

Položaj(i): član milice Kaniyat

Datum rojstva: 7.9.1997

Državljanstvo: libijsko

Številka potnega lista: PH3854LY

Številka osebne izkaznice: 119970331820

Spol: moški

Abderrahim Al-Kani je ključen član milice Kaniyat in brat vodje milice Kaniyat Mohammeda Khalife Al-Khanija (umrl julija 2021). Milica Kaniyat je od 2015 do junija 2020 izvajala nadzor nad libijskim mestom Tarhuna.

Abderrahim Al-Kani je pri milici Kaniyat pristojen za notranjo varnost. V tej funkciji je bil odgovoren za hude zlorabe človekovih pravic v Libiji, zlasti za izvensodne uboje in prisilna izginotja oseb med letom 2015 in junijem 2020 v Tarhuni.

Abderrahim Al-Kani in milica Kaniyat sta v začetku junija 2020 pobegnila iz Tarhune v vzhodno Libijo. Zatem so v Tarhuni odkrili več množičnih grobišč, za katere so odgovornost pripisali milici Kaniyat.

22.3.2021

13.

Aiub Vakhaevich KATAEV (tudi Ayubkhan Vakhaevich KATAEV)

Аюб Вахаевич КАТАЕВ (tudi Аюбхан Вахаевич КАТАЕВ) (ruski zapis)

Položaj(i): nekdanji vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v mestu Argun v Republiki Čečeniji

Datum rojstva: 1.12.1980 ali 1.12.1984

Državljanstvo: rusko

Spol: moški

Do leta 2018 je bil vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v mestu Argun v Republiki Čečeniji.

Aiub Kataev je v svoji funkciji kot vodja oddelka ministrstva za notranje zadeve Ruske federacije v Argunu nadzoroval dejavnosti lokalnih agencij za državno varnost in policijo. V tej funkciji je osebno nadzoroval obsežno in sistematično preganjanje v Čečeniji, ki se je začelo leta 2017. Represija je usmerjena proti lezbijkam, gejem, biseksualnim, transspolnim in interspolnim osebam (LGBTI), osebam, za katere se predpostavlja, da pripadajo skupinam LGBTI, ter drugim posameznikom, ki so osumljeni, da so nasprotniki vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova. Aiub Kataev in sile, ki so bile nekdaj pod njegovim poveljstvom, so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja, pa tudi samovoljne aretacije in pridržanja ter izvensodne ali samovoljne usmrtitve in uboje.

Kot so zatrdile številne priče, je Aiub Kataev osebno nadzoroval mučenje pripornikov in sodeloval pri njem.

22.3.2021

14.

Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV

Абузайд Джандарович ВИСМУРАДОВ (ruski zapis)

Položaj(i): nekdanji poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘, podpredsednik vlade Republike Čečenije, neuradni telesni stražar vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova.

Datum rojstva: 24.12.1975

Nekdanji poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘. Od 23. marca 2020 podpredsednik vlade Republike Čečenije. Neuradni telesni stražar Ramzana Kadirova, vodje Republike Čečenije.

Abuzaid Vismuradov je bil od marca 2012 do marca 2020 poveljnik posebne enote za hitro odzivanje (SOBR) ‚Terek‘. V tej funkciji je osebno nadzoroval obsežno in sistematično preganjanje v Čečeniji, ki se je začelo leta 2017. Represija je usmerjena proti lezbijkam, gejem, biseksualnim, transspolnim in interspolnim osebam (LGBTI), osebam, za katere se predpostavlja, da pripadajo skupinam LGBTI, ter drugim posameznikom, ki so osumljeni, da so nasprotniki vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova.

22.3.2021“

Kraj rojstva: Akhmat-Yurt/Khosi-Yurt, nekdanja Čečenska in Inguška avtonomna sovjetska socialistična republika, zdaj Republika Čečenija (Ruska federacija)

Državljanstvo: rusko

Spol: moški

Abuzaid Vismuradov in enota ‚Terek‘, ki je bila nekdaj pod njegovim poveljstvom, sta odgovorna za hude kršitve človekovih pravic v Rusiji, zlasti za mučenje in druga okrutna, nečloveška ali poniževalna ravnanja, pa tudi samovoljne aretacije in pridržanja ter izvensodne ali samovolje uboje in usmrtitve.

Kot so zatrdile številne priče, je Abuzaid Vismuradov osebno nadzoroval mučenje pripornikov in sodeloval pri njem. Je tesen sodelavec vodje Republike Čečenije Ramzana Kadirova, ki že več let izvaja kampanjo represije proti svojim političnim nasprotnikom.

---

| 7.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 436/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 436/46

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2021/2161

z dne 6. decembra 2021

o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1788 v podporo Centru jugovzhodne in vzhodne Evrope za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem (SEESAC) pri izvajanju regionalnega časovnega načrta za boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem na Zahodnem Balkanu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 19. novembra 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/1788 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 19. novembra 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/1788 (1).

| (2) | Sklep (SZVP) 2018/1788 določa, da se dejavnosti iz člena 1 navedenega sklepa izvajajo v obdobju 36 mesecev od datuma sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Sklep (SZVP) 2018/1788 določa, da se dejavnosti iz člena 1 navedenega sklepa izvajajo v obdobju 36 mesecev od datuma sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) navedenega sklepa.

| (3) | Izvajalski partner, Program Združenih narodov za razvoj, ki deluje v imenu Centra jugovzhodne in vzhodne Evrope za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem, je zaprosil za podaljšanje obdobja izvajanja Sklepa (SZVP) 2018/1788 do 17. oktobra 2022 zaradi zamude pri izvajanju projektnih dejavnosti na podlagi Sklepa (SZVP) 2018/1788, ki je posledica pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(3)

Izvajalski partner, Program Združenih narodov za razvoj, ki deluje v imenu Centra jugovzhodne in vzhodne Evrope za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem, je zaprosil za podaljšanje obdobja izvajanja Sklepa (SZVP) 2018/1788 do 17. oktobra 2022 zaradi zamude pri izvajanju projektnih dejavnosti na podlagi Sklepa (SZVP) 2018/1788, ki je posledica pandemije COVID-19.

| (4) | Nadaljevanje dejavnosti iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2018/1788 do 17. oktobra 2022 je brez kakršnih koli posledic za finančna sredstva. |
| --- | --- |

(4)

Nadaljevanje dejavnosti iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2018/1788 do 17. oktobra 2022 je brez kakršnih koli posledic za finančna sredstva.

| (5) | Člen 5(2) Sklepa (SZVP) 2018/1788 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Člen 5(2) Sklepa (SZVP) 2018/1788 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 5(2) Sklepa (SZVP) 2018/1788 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta sklep preneha veljati 17. oktobra 2022.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 6. decembra 2021

Za Svet

predsednik

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/1788 z dne 19. novembra 2018 v podporo Centru jugovzhodne in vzhodne Evrope za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem (SEESAC) pri izvajanju regionalnega časovnega načrta za boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem na Zahodnem Balkanu (UL L 293, 20.11.2018, str. 11).

1

---