# Euroopa Liidu L 448/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 448 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik15. detsember 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 448

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik15. detsember 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2222, 30. september 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/818 üksikasjalike eeskirjadega aruandluse ja statistika keskhoidla toimimise kohta | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2223, 30. september 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/817 üksikasjalike eeskirjadega aruandluse ja statistika keskhoidla toimimise kohta | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2224, 16. november 2021, millega kehtestatakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja kvaliteedi miinimumnõuded andmete säilitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikele 4 | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2225, 16. november 2021, millega kehtestatakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja kvaliteedi miinimumnõuded andmete säilitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikele 4 | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2226, 14. detsember 2021, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 rakenduseeskirjad seoses meditsiiniseadmete elektrooniliste kasutusjuhenditega | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2227, 14. detsember 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 igailmalendude ning kopterite instrumentaallennupädevuse ja tüübipädevuse koolituse nõuete osas (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2228, 14. detsember 2021, milles sätestatakse mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2020/2082 | 50 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2229, 14. detsember 2021, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/776 kehtestatud tasakaalustusmeetmetest Türgist lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue | 52 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2230, 14. detsember 2021, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/492 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Türgist lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue | 58 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2231, 9. detsember 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2022. aasta eelarve vastuvõtmisega | 64 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2232, 14. detsember 2021, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 255 ette nähtud komitee liikmete nimetamise kohta | 66 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/2233, 14. detsember 2021, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu 10-A ja 10-B lisa muudatused
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 8893 all) | 67 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2222, 30. september 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/818 üksikasjalike eeskirjadega aruandluse ja statistika keskhoidla toimimise kohta

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2223, 30. september 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/817 üksikasjalike eeskirjadega aruandluse ja statistika keskhoidla toimimise kohta

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2224, 16. november 2021, millega kehtestatakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja kvaliteedi miinimumnõuded andmete säilitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikele 4

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2225, 16. november 2021, millega kehtestatakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja kvaliteedi miinimumnõuded andmete säilitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikele 4

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2226, 14. detsember 2021, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 rakenduseeskirjad seoses meditsiiniseadmete elektrooniliste kasutusjuhenditega

32

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2227, 14. detsember 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 igailmalendude ning kopterite instrumentaallennupädevuse ja tüübipädevuse koolituse nõuete osas (
  1
  )

1

39

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2228, 14. detsember 2021, milles sätestatakse mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2020/2082

50

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2229, 14. detsember 2021, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/776 kehtestatud tasakaalustusmeetmetest Türgist lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue

52

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2230, 14. detsember 2021, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/492 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Türgist lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue

58

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2231, 9. detsember 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2022. aasta eelarve vastuvõtmisega

64

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2232, 14. detsember 2021, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 255 ette nähtud komitee liikmete nimetamise kohta

66

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/2233, 14. detsember 2021, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu 10-A ja 10-B lisa muudatused
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 8893 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 8893 all)

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2222,

30. september 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/818 üksikasjalike eeskirjadega aruandluse ja statistika keskhoidla toimimise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816, (1) eriti selle artikli 39 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/818 ja (EL) 2019/817 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/818 ja (EL) 2019/817 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas.

| (2) | See raamistik hõlmab mitmeid koostalitlusvõimet toetavaid komponente ja vahendeid, sealhulgas aruandluse ja statistika keskhoidlat (edaspidi „keskhoidla“). Keskhoidlas säilitatakse anonüümseks muudetud andmeid, mis on saadud aluseks olevatest ELi infosüsteemidest, ühisest biomeetrilise võrdlemise teenusest, ühisest isikuandmete hoidlast ja mitme identiteedi detektorist, et tagada süsteemiülene statistiline aruandlus poliitika, tegevuse ja andmete kvaliteediga seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

(2)

See raamistik hõlmab mitmeid koostalitlusvõimet toetavaid komponente ja vahendeid, sealhulgas aruandluse ja statistika keskhoidlat (edaspidi „keskhoidla“). Keskhoidlas säilitatakse anonüümseks muudetud andmeid, mis on saadud aluseks olevatest ELi infosüsteemidest, ühisest biomeetrilise võrdlemise teenusest, ühisest isikuandmete hoidlast ja mitme identiteedi detektorist, et tagada süsteemiülene statistiline aruandlus poliitika, tegevuse ja andmete kvaliteediga seotud eesmärkidel.

| (3) | Keskhoidla loomise, rakendamise ja majutamise ning selle operatiivjuhtimise eest vastutab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA). |
| --- | --- |

(3)

Keskhoidla loomise, rakendamise ja majutamise ning selle operatiivjuhtimise eest vastutab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA).

| (4) | Selleks et keskhoidla saaks esitada süsteemiüleseid statistilisi andmeid, tuleb sätestada selle toimimise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas konkreetsed isikuandmete töötlemise normid, ja turvaeeskirjad. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et keskhoidla saaks esitada süsteemiüleseid statistilisi andmeid, tuleb sätestada selle toimimise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas konkreetsed isikuandmete töötlemise normid, ja turvaeeskirjad.

| (5) | Et keskhoidlas olevate statistiliste andmete põhjal ei oleks võimalik isikuid tuvastada, peaks eu-LISA looma keskhoidla arhitektuuri osana andmete anonüümseks muutmise vahendi. Anonüümseks muutmise protsess peaks olema automaatne. |
| --- | --- |

(5)

Et keskhoidlas olevate statistiliste andmete põhjal ei oleks võimalik isikuid tuvastada, peaks eu-LISA looma keskhoidla arhitektuuri osana andmete anonüümseks muutmise vahendi. Anonüümseks muutmise protsess peaks olema automaatne.

| (6) | Kontrollitud ja turvaline juurdepääs tuleks anda üksnes pädevate asutuste ning liidu institutsioonide ja asutuste volitatud töötajatele, et nad saaksid keskhoidlas andmete ja statistikaga tutvuda. Selleks peaks eu-LISA töötama keskhoidla arhitektuuri osana välja aruandlusvahendi. eu-LISA töötajatel ei tohiks olla otsest juurdepääsu ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides säilitatavatele isikuandmetele. |
| --- | --- |

(6)

Kontrollitud ja turvaline juurdepääs tuleks anda üksnes pädevate asutuste ning liidu institutsioonide ja asutuste volitatud töötajatele, et nad saaksid keskhoidlas andmete ja statistikaga tutvuda. Selleks peaks eu-LISA töötama keskhoidla arhitektuuri osana välja aruandlusvahendi. eu-LISA töötajatel ei tohiks olla otsest juurdepääsu ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides säilitatavatele isikuandmetele.

| (7) | Selleks et asjakohastel statistilistel eesmärkidel oleks võimalik jälgida isikuandmete toimikute ristvõrdlemist vastavates ELi infosüsteemides või nende vahel, peaks keskhoidlas kasutama kordumatut viitenumbrit. Seda numbrit ei tohiks olla võimalik kasutada isikuandmete toimikutest teabe saamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et asjakohastel statistilistel eesmärkidel oleks võimalik jälgida isikuandmete toimikute ristvõrdlemist vastavates ELi infosüsteemides või nende vahel, peaks keskhoidlas kasutama kordumatut viitenumbrit. Seda numbrit ei tohiks olla võimalik kasutada isikuandmete toimikutest teabe saamiseks.

| (8) | Keskhoidlat majutav tehniline lahendus tuleks luua eu-LISA tehnilises ja varuasukohas, et tagada selle pidev kättesaadavus. |
| --- | --- |

(8)

Keskhoidlat majutav tehniline lahendus tuleks luua eu-LISA tehnilises ja varuasukohas, et tagada selle pidev kättesaadavus.

| (9) | Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/818 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/818 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/818 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/818 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv.

| (10) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (11) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(11)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (12) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (6) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ (7) artikliga 3. |
| --- | --- |

(12)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (6) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ (7) artikliga 3.

| (13) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (8) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (9) artikliga 3. |
| --- | --- |

(13)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (8) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (9) artikliga 3.

| (14) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (15) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (10) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 17. juunil 2021, |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (10) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 17. juunil 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „statistilised andmed“ – anonüümseks muudetud andmed, mida kasutatakse üksnes statistiliste aruannete koostamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL) 2017/2226, (11) (EL) 2018/1240, (12) (EL) 2018/1860, (13) (EL) 2018/1861, (14) (EL) 2018/1862 (15) ning (EL) 2019/816; (16) |
| --- | --- |

1)

„statistilised andmed“ – anonüümseks muudetud andmed, mida kasutatakse üksnes statistiliste aruannete koostamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL) 2017/2226, (11) (EL) 2018/1240, (12) (EL) 2018/1860, (13) (EL) 2018/1861, (14) (EL) 2018/1862 (15) ning (EL) 2019/816; (16)

11

12

13

14

15

16

| 2) | „(statistilised) aruanded“ – statistiliste andmete organiseeritud kogum, mille keskhoidla koostab automaatselt vastavalt eelnevalt kindlaks määratud eeskirjadele ja mida säilitatakse keskhoidlas; |
| --- | --- |

2)

„(statistilised) aruanded“ – statistiliste andmete organiseeritud kogum, mille keskhoidla koostab automaatselt vastavalt eelnevalt kindlaks määratud eeskirjadele ja mida säilitatakse keskhoidlas;

| 3) | „kohandatavad aruanded“ – statistilised aruanded, mis on koostatud keskhoidlas sisalduvate statistiliste andmete põhjal vastavalt konkreetsetele eeskirjadele, mille kasutaja on ad hoc kindlaks määranud, ja mida säilitatakse keskhoidlas; |
| --- | --- |

3)

„kohandatavad aruanded“ – statistilised aruanded, mis on koostatud keskhoidlas sisalduvate statistiliste andmete põhjal vastavalt konkreetsetele eeskirjadele, mille kasutaja on ad hoc kindlaks määranud, ja mida säilitatakse keskhoidlas;

ad hoc

| 4) | „kriitilise tähtsusega identiteediandmed“ – mis tahes järgmised andmed või nende kombinatsioon, mille põhjal on võimalik isikuid tuvastada:






  a) | iga sellise isiku nimi, eesnimi, perekonnanimi või varjunimi, kelle andmeid võidakse säilitada mõnes ELi infosüsteemis; |
| --- | --- | --- |

4)

„kriitilise tähtsusega identiteediandmed“ – mis tahes järgmised andmed või nende kombinatsioon, mille põhjal on võimalik isikuid tuvastada:

a)

iga sellise isiku nimi, eesnimi, perekonnanimi või varjunimi, kelle andmeid võidakse säilitada mõnes ELi infosüsteemis;

| b) | reisidokumendi number; |
| --- | --- |

b)

reisidokumendi number;

| c) | aadress (tänav, majanumber); |
| --- | --- |

c)

aadress (tänav, majanumber);

| d) | telefon, IP-aadress; |
| --- | --- |

d)

telefon, IP-aadress;

| e) | e-posti aadressid; |
| --- | --- |

e)

e-posti aadressid;

| f) | biomeetrilised andmed. |
| --- | --- |

f)

biomeetrilised andmed.

Artikkel 2

Keskhoidlas sisalduv teave

1.   Määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikes 2 osutatud andmed tehakse kättesaadavaks ja neid säilitatakse keskhoidlas kooskõlas käesoleva määrusega.

2.   Keskhoidla sisaldab statistilisi andmeid, sealhulgas aruandeid süsteemi kasutamise kohta määruse (EL) 2019/818 artiklis 62 osutatud koostalitluse komponentide toimimise seireks.

3.   Keskhoidla sisaldab tehnilisi aruandeid, et tagada eu-LISA teostatav järelevalve koostalitluse komponentide arendamise ja toimimise üle vastavalt määruse (EL) 2019/818 artikli 74 lõikele 1.

4.   Keskhoidlas kasutatakse kordumatut viitenumbrit, mis võimaldab statistilistel eesmärkidel jälgida isikuandmete toimikute ristvõrdlemist vastavates ELi infosüsteemides või nende vahel. Seda viitenumbrit ei ole võimalik kasutada aluseks olevate isikuandmete toimikute saamiseks.

5.   Keskhoidla võimaldab määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikes 2 osutatud pädevate asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatel saada järgmist teavet:

| a) | määruse (EL) 2018/1862 artikli 74 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat Schengeni infosüsteemis säilitatavate andmete kohta:






  i) | päeva-, kuu- ja aastastatistika, mis näitab kirjete arvu iga hoiatusteate kategooria kohta nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõikele 3; |
| --- | --- | --- |

a)

määruse (EL) 2018/1862 artikli 74 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat Schengeni infosüsteemis säilitatavate andmete kohta:

i)

päeva-, kuu- ja aastastatistika, mis näitab kirjete arvu iga hoiatusteate kategooria kohta nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõikele 3;

| ii) | aastaaruanded päringutabamuste arvu kohta hoiatusteate kategooria kaupa, mitu korda Schengeni infosüsteemis päringuid tehti ja mitu korda kasutati seda hoiatusteate sisestamiseks, ajakohastamiseks või kustutamiseks, nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõikele 3; |
| --- | --- |

ii)

aastaaruanded päringutabamuste arvu kohta hoiatusteate kategooria kaupa, mitu korda Schengeni infosüsteemis päringuid tehti ja mitu korda kasutati seda hoiatusteate sisestamiseks, ajakohastamiseks või kustutamiseks, nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõikele 3;

| iii) | komisjoni taotlusel täiendavad korrapärased või erakorralised spetsiifilised statistikaaruanded Schengeni infosüsteemi toimimise ja kasutamise ning täiendava teabe vahetamise kohta vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõike 6 teisele lõigule; |
| --- | --- |

iii)

komisjoni taotlusel täiendavad korrapärased või erakorralised spetsiifilised statistikaaruanded Schengeni infosüsteemi toimimise ja kasutamise ning täiendava teabe vahetamise kohta vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõike 6 teisele lõigule;

| iv) | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti taotlusel täiendavad korrapärased või erakorralised spetsiifilised statistikaaruanded, et koostada riskianalüüse ja haavatavuse hinnanguid, vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõike 6 kolmandale lõigule; |
| --- | --- |

iv)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti taotlusel täiendavad korrapärased või erakorralised spetsiifilised statistikaaruanded, et koostada riskianalüüse ja haavatavuse hinnanguid, vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõike 6 kolmandale lõigule;

| v) | tehnilise hoolduse, aruandluse, andmekvaliteedialase aruandluse ja statistikaga seotud aruanded ja statistika vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõikele 2; |
| --- | --- |

v)

tehnilise hoolduse, aruandluse, andmekvaliteedialase aruandluse ja statistikaga seotud aruanded ja statistika vastavalt kõnealuse määruse artikli 74 lõikele 2;

| vi) | andmekvaliteedi aruanded vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikeke 4; |
| --- | --- |

vi)

andmekvaliteedi aruanded vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikeke 4;

| b) | määruse (EL) 2019/816 artikli 32 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat ECRIS-TCN-süsteemis ja ECRISe etalonteostuses säilitatavate andmete kohta:






  i) | kohandatavad aruanded ja statistika, mis on seotud karistusregistritest saadud andmete salvestamise, säilitamise ja vahetamisega ECRIS-TCN-süsteemi kaudu; |
| --- | --- | --- |

b)

määruse (EL) 2019/816 artikli 32 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat ECRIS-TCN-süsteemis ja ECRISe etalonteostuses säilitatavate andmete kohta:

i)

kohandatavad aruanded ja statistika, mis on seotud karistusregistritest saadud andmete salvestamise, säilitamise ja vahetamisega ECRIS-TCN-süsteemi kaudu;

| ii) | tehnilise hoolduse, andmekvaliteedialase aruandluse ja statistikaga seotud aruanded ja statistika vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 3. |
| --- | --- |

ii)

tehnilise hoolduse, andmekvaliteedialase aruandluse ja statistikaga seotud aruanded ja statistika vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 3.

6.   Lõikes 2 osutatud tehnilised aruanded sisaldavad statistikat süsteemi kasutamise, kättesaadavuse, intsidentide, jõudluse, biomeetrilise täpsuse, andmete kvaliteedi ja vajaduse korral pooleliolevate toimingute kohta.

7.   Kasutaja saab keskhoidla koostatud tegevusaruandeid kohandada, et andmeid saaks filtreerida või rühmitada, kasutades selleks koos keskhoidlaga kättesaadavaks tehtavat aruandlusvahendit.

8.   Kättesaadavaks tehakse aruannete kataloog. Uute aruannete ja olemasolevate aruannete muutmise taotluste puhul järgitakse eu-LISA muudatuste haldamise poliitikat.

Artikkel 3

Andmehoidla ja aruandlusvahend

1.   Keskhoidla kasutab tehnilist lahendust, et majutada aluseks olevatest ELi infosüsteemidest ja koostalitluse komponentidest saadud andmeid.

2.   Tehniline lahendus sisaldab aruandlusvahendit, mis on seadistatud koostama, haldama ja ellu viima artiklis 2 osutatud aruandeid ja kohandatavaid aruandeid.

3.   Aruandlusvahend võimaldab koostada tegevusaruandeid ja tehnilisi aruandeid ning kasutajal neid välja otsida.

4.   Aruandlusvahend võimaldab esitada süsteemiüleseid statistilisi andmeid ning analüütilist aruandlust poliitika, tegevuse ja andmete kvaliteediga seotud eesmärkidel, kui see on liidu õigusega ette nähtud.

5.   Kõiki aruandeid hallatakse tehnilise lahenduse raames. Tehnilise lahenduse puhul rakendatakse asjakohaseid turva- ja terviklusmeetmeid, et täita määruse (EL) 2019/818 artikli 42 lõikes 3 sätestatud turbekava nõudeid.

6.   Tehniline lahendus luuakse eu-LISA tehnilises ja varuasukohas.

Artikkel 4

Andmete ekstraheerimine

Keskhoidla saab ELi infosüsteemidest määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikes 2 ning artikli 62 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud andmete ainult lugemisõigusega koopiad, et koostada kõnealuse määruse artiklites 39 ja 62 osutatud statistikat ja aruandeid. Andmeid kogutakse korrapäraselt ja vähemalt kord päevas ühesuunalise ekstraheerimise teel.

Artikkel 5

Andmete anonüümseks muutmise vahend

1.   Aluseks olevatest ELi infosüsteemidest ja koostalitluse komponentidest ekstraheeritud andmed muudetakse anonüümseks, kasutades andmete anonüümseks muutmise vahendit. Keskhoidlas säilitatakse ainult anonüümseks muudetud andmeid.

2.   Andmete anonüümseks muutmise vahendiga tehakse kindlaks ELi infosüsteemides olevad kriitilise tähtsusega identiteediandmed ja muudetakse need automatiseeritud protsessi abil anonüümseks enne statistiliste andmete keskhoidlasse salvestamist. Anonüümseks muutmise protsess on pööramatu.

Artikkel 6

Juurdepääs

1.   Nõuetekohaselt volitatud töötajatele antakse juurdepääs keskhoidlale ning juurdepääsu hallatakse kooskõlas määruse (EL) 2018/1862 artikliga 74 ja määruse (EL) 2019/816 artikliga 32.

2.   Liikmesriikidel, komisjonil ja liidu ametitel kooskõlas nende liidu õigusest tulenevate juurdepääsuõigustega on juurdepääs keskhoidlale turvalise võrguühenduse (TESTA) kaudu.

3.   Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 osutatud vahendile antakse juurdepääs üksnes pädevate asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele kooskõlas määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikega 2 ja artikli 62 lõigetega 1–5.

4.   Pädevad asutused pääsevad keskhoidlale juurde kasutajaprofiilide abil. Kasutajaprofiilide loetelu haldab eu-LISA. Ühel asutusel võib sõltuvalt juurdepääsuõigustest olla mitu profiili.

5.   Juurdepääs keskhoidlale logitakse. Logi peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | ajatempel, |
| --- | --- |

a)

ajatempel,

| b) | ametiasutus, |
| --- | --- |

b)

ametiasutus,

| c) | asjaomase aruande liik. |
| --- | --- |

c)

asjaomase aruande liik.

6.   Keskhoidlale juurdepääsu kasutavate kasutajate tuvastamist võimaldavaid logisid peetakse riiklikul tasandil ning neid peavad ka komisjon, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ja Europol. Eu-LISA peab logisid kõigi juurdepääsutoimingute kohta. Logisid säilitatakse keskhoidlas ühe aasta jooksul, pärast mida need kustutatakse automaatselt.

7.   Keskhoidlas esinevad rollide konfliktid tehakse kindlaks ja juurdepääs antakse kooskõlas järgmiste põhimõtetega:

| a) | teadmisvajadus; |
| --- | --- |

a)

teadmisvajadus;

| b) | minimaalõiguste põhimõte; |
| --- | --- |

b)

minimaalõiguste põhimõte;

| c) | ülesannete lahusus. |
| --- | --- |

c)

ülesannete lahusus.

8.   Määruse (EL) 2018/1862 artikli 15 lõike 4 kohaselt esitatavad andmekvaliteedi aruanded sisaldavad vahendit, mis võimaldab liikmesriikidel anda eu-LISA-le tagasisidet tekkinud probleemide kõrvaldamise kohta.

Artikkel 7

Volitatud töötleja

Isikuandmete anonüümseks muutmiseks vastavalt artiklile 5 on eu-LISA volitatud töötleja määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punkti 12 tähenduses.

Artikkel 8

Muud andmekaitse- ja turvaaspektid

1.   Keskhoidlas säilitatavate andmetega tohib tutvuda üksnes aruandluse ja statistika eesmärgil.

2.   Eu-LISA rakendab vajalikke turbemeetmeid, et tagada keskhoidlas olevate andmete terviklus. Kõik andmetes tehtud muudatused peavad olema auditeerimise eesmärgil jälgitavad.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 30. september 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 135, 22.5.2019, lk 85.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK (ELT L 135, 22.5.2019, lk 27).

2

(3)  See määrus jääb väljapoole nende meetmete kohaldamisala, mis on sätestatud nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

3

acquis

(4)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

4

(5)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

5

acquis

(6)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

6

(7)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

7

acquis

(8)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

8

(9)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

9

acquis

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2226, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1860 Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (ELT L 312, 7.12.2018, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1861, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist kontrollide valdkonnas piiril ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 312, 7.12.2018, lk 14).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL (ELT L 312, 7.12.2018, lk 56).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/816, millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN), ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 1).

16

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/7

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2223,

30. september 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/817 üksikasjalike eeskirjadega aruandluse ja statistika keskhoidla toimimise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK, (1) eriti selle artikli 39 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas.

| (2) | See raamistik hõlmab mitmeid koostalitlusvõimet toetavaid komponente ja vahendeid, sealhulgas aruandluse ja statistika keskhoidlat (edaspidi „keskhoidla“). Keskhoidlas säilitatakse anonüümseks muudetud andmeid, mis on saadud aluseks olevatest ELi infosüsteemidest, ühisest biomeetrilise võrdlemise teenusest, ühisest isikuandmete hoidlast ja mitme identiteedi detektorist, et tagada süsteemiülene statistiline aruandlus poliitika, tegevuse ja andmete kvaliteediga seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

(2)

See raamistik hõlmab mitmeid koostalitlusvõimet toetavaid komponente ja vahendeid, sealhulgas aruandluse ja statistika keskhoidlat (edaspidi „keskhoidla“). Keskhoidlas säilitatakse anonüümseks muudetud andmeid, mis on saadud aluseks olevatest ELi infosüsteemidest, ühisest biomeetrilise võrdlemise teenusest, ühisest isikuandmete hoidlast ja mitme identiteedi detektorist, et tagada süsteemiülene statistiline aruandlus poliitika, tegevuse ja andmete kvaliteediga seotud eesmärkidel.

| (3) | Keskhoidla loomise, rakendamise ja majutamise ning selle operatiivjuhtimise eest vastutab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA). |
| --- | --- |

(3)

Keskhoidla loomise, rakendamise ja majutamise ning selle operatiivjuhtimise eest vastutab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA).

| (4) | Selleks et keskhoidla saaks esitada süsteemiüleseid statistilisi andmeid, tuleb sätestada selle toimimise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas konkreetsed isikuandmete töötlemise normid, ja turvaeeskirjad. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et keskhoidla saaks esitada süsteemiüleseid statistilisi andmeid, tuleb sätestada selle toimimise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas konkreetsed isikuandmete töötlemise normid, ja turvaeeskirjad.

| (5) | Et keskhoidlas olevate statistiliste andmete põhjal ei oleks võimalik isikuid tuvastada, peaks eu-LISA looma keskhoidla arhitektuuri osana andmete anonüümseks muutmise vahendi. Anonüümseks muutmise protsess peaks olema automaatne. |
| --- | --- |

(5)

Et keskhoidlas olevate statistiliste andmete põhjal ei oleks võimalik isikuid tuvastada, peaks eu-LISA looma keskhoidla arhitektuuri osana andmete anonüümseks muutmise vahendi. Anonüümseks muutmise protsess peaks olema automaatne.

| (6) | Kontrollitud ja turvaline juurdepääs tuleks anda üksnes pädevate asutuste ning liidu institutsioonide ja asutuste volitatud töötajatele, et nad saaksid keskhoidlas andmete ja statistikaga tutvuda. Selleks peaks eu-LISA töötama keskhoidla arhitektuuri osana välja aruandlusvahendi. eu-LISA töötajatel ei tohiks olla otsest juurdepääsu ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides säilitatavatele isikuandmetele. |
| --- | --- |

(6)

Kontrollitud ja turvaline juurdepääs tuleks anda üksnes pädevate asutuste ning liidu institutsioonide ja asutuste volitatud töötajatele, et nad saaksid keskhoidlas andmete ja statistikaga tutvuda. Selleks peaks eu-LISA töötama keskhoidla arhitektuuri osana välja aruandlusvahendi. eu-LISA töötajatel ei tohiks olla otsest juurdepääsu ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides säilitatavatele isikuandmetele.

| (7) | Selleks et asjakohastel statistilistel eesmärkidel oleks võimalik jälgida isikuandmete toimikute ristvõrdlemist vastavates ELi infosüsteemides või nende vahel, tuleks keskhoidlas kasutada kordumatut viitenumbrit. Seda numbrit ei tohiks olla võimalik kasutada isikuandmete toimikutest teabe saamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et asjakohastel statistilistel eesmärkidel oleks võimalik jälgida isikuandmete toimikute ristvõrdlemist vastavates ELi infosüsteemides või nende vahel, tuleks keskhoidlas kasutada kordumatut viitenumbrit. Seda numbrit ei tohiks olla võimalik kasutada isikuandmete toimikutest teabe saamiseks.

| (8) | Keskhoidlat majutav tehniline lahendus tuleks luua eu-LISA tehnilises ja varuasukohas, et tagada selle pidev kättesaadavus. |
| --- | --- |

(8)

Keskhoidlat majutav tehniline lahendus tuleks luua eu-LISA tehnilises ja varuasukohas, et tagada selle pidev kättesaadavus.

| (9) | Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/817 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/817 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/817 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/817 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv.

| (10) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (11) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(11)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (12) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (6) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (7) artikliga 3. |
| --- | --- |

(12)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (6) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (7) artikliga 3.

| (13) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (8) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (9) artikliga 3. |
| --- | --- |

(13)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (8) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (9) artikliga 3.

| (14) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (15) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (10) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 17. juunil 2021, |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (10) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 17. juunil 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (1) | „statistilised andmed“ – anonüümseks muudetud andmed, mida kasutatakse üksnes statistiliste aruannete koostamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL) 2017/2226, (11) (EL) 2018/1240, (12) (EL) 2018/1860, (13) (EL) 2018/1861, (14) (EL) 2018/1862 (15) ning (EL) 2019/816; (16) |
| --- | --- |

(1)

„statistilised andmed“ – anonüümseks muudetud andmed, mida kasutatakse üksnes statistiliste aruannete koostamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL) 2017/2226, (11) (EL) 2018/1240, (12) (EL) 2018/1860, (13) (EL) 2018/1861, (14) (EL) 2018/1862 (15) ning (EL) 2019/816; (16)

11

12

13

14

15

16

| (2) | „(statistilised) aruanded“ – statistiliste andmete organiseeritud kogum, mille keskhoidla koostab automaatselt vastavalt eelnevalt kindlaks määratud eeskirjadele ja mida säilitatakse keskhoidlas; |
| --- | --- |

(2)

„(statistilised) aruanded“ – statistiliste andmete organiseeritud kogum, mille keskhoidla koostab automaatselt vastavalt eelnevalt kindlaks määratud eeskirjadele ja mida säilitatakse keskhoidlas;

| (3) | „kohandatavad aruanded“ – statistilised aruanded, mis on koostatud keskhoidlas sisalduvate statistiliste andmete põhjal vastavalt konkreetsetele eeskirjadele, mille kasutaja on ad hoc kindlaks määranud, ja mida säilitatakse keskhoidlas; |
| --- | --- |

(3)

„kohandatavad aruanded“ – statistilised aruanded, mis on koostatud keskhoidlas sisalduvate statistiliste andmete põhjal vastavalt konkreetsetele eeskirjadele, mille kasutaja on ad hoc kindlaks määranud, ja mida säilitatakse keskhoidlas;

ad hoc

| (4) | „kriitilise tähtsusega identiteediandmed“ – mis tahes järgmised andmed või nende kombinatsioon, mille põhjal on võimalik isikuid tuvastada:






  a) | iga sellise isiku nimi, eesnimi, perekonnanimi või varjunimi, kelle andmeid võidakse säilitada mõnes ELi infosüsteemis; |
| --- | --- | --- |

(4)

„kriitilise tähtsusega identiteediandmed“ – mis tahes järgmised andmed või nende kombinatsioon, mille põhjal on võimalik isikuid tuvastada:

a)

iga sellise isiku nimi, eesnimi, perekonnanimi või varjunimi, kelle andmeid võidakse säilitada mõnes ELi infosüsteemis;

| b) | reisidokumendi number; |
| --- | --- |

b)

reisidokumendi number;

| c) | aadress (tänav, majanumber); |
| --- | --- |

c)

aadress (tänav, majanumber);

| d) | telefon, IP-aadress; |
| --- | --- |

d)

telefon, IP-aadress;

| e) | e-posti aadressid; |
| --- | --- |

e)

e-posti aadressid;

| f) | biomeetrilised andmed. |
| --- | --- |

f)

biomeetrilised andmed.

Artikkel 2

Keskhoidlas sisalduv teave

1.   Määruse (EL) 2019/817 artikli 39 lõikes 2 osutatud andmed tehakse kättesaadavaks ja neid säilitatakse keskhoidlas kooskõlas käesoleva määrusega.

2.   Keskhoidla sisaldab statistilisi andmeid, sealhulgas aruandeid süsteemi kasutamise kohta määruse (EL) 2019/817 artiklis 66 osutatud koostalitluse komponentide toimimise seireks.

3.   Keskhoidla sisaldab tehnilisi aruandeid, et tagada eu-LISA teostatav järelevalve koostalitluse komponentide arendamise ja toimimise üle vastavalt määruse (EL) 2019/817 artikli 78 lõikele 1.

4.   Keskhoidlas kasutatakse kordumatut viitenumbrit, mis võimaldab statistilistel eesmärkidel jälgida isikuandmete toimikute ristvõrdlemist vastavates ELi infosüsteemides või nende vahel. Seda viitenumbrit ei ole võimalik kasutada aluseks olevate isikuandmete toimikute saamiseks.

5.   Keskhoidla võimaldab määruse (EL) 2019/817 artikli 39 lõikes 2 osutatud pädevate asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatel saada järgmist teavet:

| a) | määruse (EL) 2017/2226 artikli 63 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis säilitatavate andmete kohta:






  i) | kohandatavad aruanded ja statistika kolmandate riikide kodanike sisenemiste ja lahkumiste, sisenemiskeeldude ja viibimisaja ületamiste kohta; |
| --- | --- | --- |

a)

määruse (EL) 2017/2226 artikli 63 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis säilitatavate andmete kohta:

i)

kohandatavad aruanded ja statistika kolmandate riikide kodanike sisenemiste ja lahkumiste, sisenemiskeeldude ja viibimisaja ületamiste kohta;

| ii) | igapäevane statistika viibimisaja ületajate, sisenemiskeelu saanud kolmandate riikide kodanike, tühistatud või pikendatud riigis viibimise loaga kolmandate riikide kodanike ning sõrmejälgede andmise nõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike kohta; |
| --- | --- |

ii)

igapäevane statistika viibimisaja ületajate, sisenemiskeelu saanud kolmandate riikide kodanike, tühistatud või pikendatud riigis viibimise loaga kolmandate riikide kodanike ning sõrmejälgede andmise nõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike kohta;

| iii) | kohandatavad aruanded ja statistika andmete kvaliteedi kohta vastavalt määruse (EL) 2017/2226 artikli 38 lõikele 4 ning korrapärane statistika, et tagada kõnealuse määruse artikli 72 lõikes 1 osutatud eu-LISA-poolne järelevalve riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi arendamise ja toimimise üle; |
| --- | --- |

iii)

kohandatavad aruanded ja statistika andmete kvaliteedi kohta vastavalt määruse (EL) 2017/2226 artikli 38 lõikele 4 ning korrapärane statistika, et tagada kõnealuse määruse artikli 72 lõikes 1 osutatud eu-LISA-poolne järelevalve riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi arendamise ja toimimise üle;

| b) | määruse (EL) 2018/1240 artikli 84 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemis (ETIAS) säilitatavate andmete kohta:






  i) | igapäevane statistika selliste taotlejate arvu ja kodakondsuse kohta, kellele on reisiluba välja antud või selle andmisest keeldutud, sealhulgas keeldumise põhjuste kohta, ning selliste kolmandate riikide kodanike arvu ja kodakondsuse kohta, kelle reisiluba on tühistatud või kehtetuks tunnistatud; |
| --- | --- | --- |

b)

määruse (EL) 2018/1240 artikli 84 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemis (ETIAS) säilitatavate andmete kohta:

i)

igapäevane statistika selliste taotlejate arvu ja kodakondsuse kohta, kellele on reisiluba välja antud või selle andmisest keeldutud, sealhulgas keeldumise põhjuste kohta, ning selliste kolmandate riikide kodanike arvu ja kodakondsuse kohta, kelle reisiluba on tühistatud või kehtetuks tunnistatud;

| ii) | kohandatavad aruanded ja statistika, et paremini hinnata julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände ja suurt epideemiaohtu, suurendada piirkontrolli tõhusust, aidata ETIASe kesküksusel ja ETIASe riiklikel üksustel menetleda reisiloataotlusi ning toetada liidu rändepoliitika tõenduspõhist kujundamist; |
| --- | --- |

ii)

kohandatavad aruanded ja statistika, et paremini hinnata julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände ja suurt epideemiaohtu, suurendada piirkontrolli tõhusust, aidata ETIASe kesküksusel ja ETIASe riiklikel üksustel menetleda reisiloataotlusi ning toetada liidu rändepoliitika tõenduspõhist kujundamist;

| iii) | statistilised andmed ETIASe jälgimisnimekirja kohta vastavalt kõnealuse määruse artikli 92 lõikeke 4; |
| --- | --- |

iii)

statistilised andmed ETIASe jälgimisnimekirja kohta vastavalt kõnealuse määruse artikli 92 lõikeke 4;

| iv) | korrapärane statistika, millega tagatakse, et eu-LISA jälgib ETIASe infosüsteemi arendamist ja toimimist vastavalt kõnealuse määruse artikli 92 lõikele 1; |
| --- | --- |

iv)

korrapärane statistika, millega tagatakse, et eu-LISA jälgib ETIASe infosüsteemi arendamist ja toimimist vastavalt kõnealuse määruse artikli 92 lõikele 1;

| c) | määruse (EL) 2018/1240 artikli 33 lõike 2 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat:






  i) | riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi koostatud statistika, millest ilmneb, et teatava reisijaterühma puhul on viibimisaja ületamise ja sisenemiskeeldude määr tavapärasest erinev; |
| --- | --- | --- |

c)

määruse (EL) 2018/1240 artikli 33 lõike 2 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat:

i)

riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi koostatud statistika, millest ilmneb, et teatava reisijaterühma puhul on viibimisaja ületamise ja sisenemiskeeldude määr tavapärasest erinev;

| ii) | Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi poolt kõnealuse määruse artikli 84 kohaselt koostatud statistika, millest ilmneb, et teatava reisijaterühma puhul on julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suure epideemiaohu alusel reisiloa andmisest keeldumiste määr tavapärasest erinev; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi poolt kõnealuse määruse artikli 84 kohaselt koostatud statistika, millest ilmneb, et teatava reisijaterühma puhul on julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suure epideemiaohu alusel reisiloa andmisest keeldumiste määr tavapärasest erinev;

| iii) | Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi poolt kõnealuse määruse artikli 84 kohaselt koostatud statistika ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi koostatud statistika, mis osutab korrelatsioonile ühelt poolt taotlusvormi abil kogutud teabe ning teiselt poolt reisijate viibimisaja ületamise ja sisenemiskeeldude vahel; |
| --- | --- |

iii)

Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi poolt kõnealuse määruse artikli 84 kohaselt koostatud statistika ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi koostatud statistika, mis osutab korrelatsioonile ühelt poolt taotlusvormi abil kogutud teabe ning teiselt poolt reisijate viibimisaja ületamise ja sisenemiskeeldude vahel;

| d) | määruse (EL) 2018/1860 artikli 16 kohased aruanded, mis sisaldavad päeva-, kuu- ja aastastatistikat, mis näitab kirjete arvu iga hoiatusteate kategooria kohta nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena; |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) 2018/1860 artikli 16 kohased aruanded, mis sisaldavad päeva-, kuu- ja aastastatistikat, mis näitab kirjete arvu iga hoiatusteate kategooria kohta nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena;

| e) | määruse (EL) 2018/1861 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat Schengeni infosüsteemis säilitatavate andmete kohta:






  i) | päeva-, kuu- ja aastastatistika, mis näitab kirjete arvu iga hoiatusteate kategooria kohta nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena vastavalt kõnealuse määruse artikli 60 lõikele 3; |
| --- | --- | --- |

e)

määruse (EL) 2018/1861 kohased aruanded, mis sisaldavad järgmist statistikat Schengeni infosüsteemis säilitatavate andmete kohta:

i)

päeva-, kuu- ja aastastatistika, mis näitab kirjete arvu iga hoiatusteate kategooria kohta nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena vastavalt kõnealuse määruse artikli 60 lõikele 3;

| ii) | aastaaruanded päringutabamuste arvu kohta hoiatusteate kategooria kaupa, mitu korda Schengeni infosüsteemis päringuid tehti ja mitu korda kasutati seda hoiatusteate sisestamiseks, ajakohastamiseks või kustutamiseks, nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena, vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 60 lõikele 3 ja määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19; |
| --- | --- |

ii)

aastaaruanded päringutabamuste arvu kohta hoiatusteate kategooria kaupa, mitu korda Schengeni infosüsteemis päringuid tehti ja mitu korda kasutati seda hoiatusteate sisestamiseks, ajakohastamiseks või kustutamiseks, nii liikmesriigiti kui ka koondandmetena, vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 60 lõikele 3 ja määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19;

| iii) | komisjoni taotlusel täiendavad korrapärased või erakorralised spetsiifilised statistikaaruanded Schengeni infosüsteemi toimimise ja kasutamise ning täiendava teabe vahetamise kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 60 lõike 5 teisele lõigule ja määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19; |
| --- | --- |

iii)

komisjoni taotlusel täiendavad korrapärased või erakorralised spetsiifilised statistikaaruanded Schengeni infosüsteemi toimimise ja kasutamise ning täiendava teabe vahetamise kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 60 lõike 5 teisele lõigule ja määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19;

| iv) | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti taotlusel täiendavad korrapärased või erakorralised spetsiifilised statistikaaruanded, et koostada riskianalüüse ja haavatavuse hinnanguid, vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 60 lõike 5 kolmandale lõigule ja määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19; |
| --- | --- |

iv)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti taotlusel täiendavad korrapärased või erakorralised spetsiifilised statistikaaruanded, et koostada riskianalüüse ja haavatavuse hinnanguid, vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 60 lõike 5 kolmandale lõigule ja määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19;

| v) | tehnilise hoolduse, aruandluse, andmekvaliteedialase aruandluse ja statistikaga seotud aruanded ja statistika vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 60 lõikele 2 ja määruse (EL) 2018/1860 lõikele 19; |
| --- | --- |

v)

tehnilise hoolduse, aruandluse, andmekvaliteedialase aruandluse ja statistikaga seotud aruanded ja statistika vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 60 lõikele 2 ja määruse (EL) 2018/1860 lõikele 19;

| vi) | aruanded andmekvaliteedi probleemide kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 15 lõikele 4 ja määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19. |
| --- | --- |

vi)

aruanded andmekvaliteedi probleemide kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 15 lõikele 4 ja määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19.

6.   Lõikes 2 osutatud tehnilised aruanded sisaldavad statistikat süsteemi kasutamise, kättesaadavuse, intsidentide, jõudluse, biomeetrilise täpsuse, andmete kvaliteedi ja vajaduse korral pooleliolevate toimingute kohta.

7.   Kasutaja saab keskhoidla koostatud tegevusaruandeid kohandada, et andmeid saaks filtreerida või rühmitada, kasutades selleks koos keskhoidlaga kättesaadavaks tehtavat aruandlusvahendit.

8.   Kättesaadavaks tehakse aruannete kataloog. Uute aruannete ja olemasolevate aruannete muutmise taotluste puhul järgitakse eu-LISA muudatuste haldamise poliitikat.

Artikkel 3

Andmehoidla ja aruandlusvahend

1.   Keskhoidla kasutab tehnilist lahendust, et majutada aluseks olevatest ELi infosüsteemidest ja koostalitluse komponentidest saadud andmeid.

2.   Tehniline lahendus sisaldab aruandlusvahendit, mis on seadistatud koostama, haldama ja ellu viima artiklis 2 osutatud aruandeid ja kohandatavaid aruandeid.

3.   Aruandlusvahend võimaldab koostada tegevusaruandeid ja tehnilisi aruandeid ning kasutajal neid välja otsida.

4.   Aruandlusvahend võimaldab esitada süsteemiüleseid statistilisi andmeid ning analüütilist aruandlust poliitika, tegevuse ja andmete kvaliteediga seotud eesmärkidel, kui see on liidu õigusega ette nähtud.

5.   Kõiki aruandeid hallatakse tehnilise lahenduse raames. Tehnilise lahenduse puhul rakendatakse asjakohaseid turva- ja terviklusmeetmeid, et täita määruse (EL) 2019/817 artikli 42 lõikes 3 sätestatud turbekava nõudeid.

6.   Tehniline lahendus luuakse eu-LISA tehnilises ja varuasukohas.

Artikkel 4

Andmete ekstraheerimine

Keskhoidla saab ELi infosüsteemidest määruse (EL) 2019/817 artikli 39 lõikes 2 ning artikli 66 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud andmete ainult lugemisõigusega koopiad, et koostada kõnealuse määruse artiklites 39 ja 66 osutatud statistikat ja aruandeid. Andmeid kogutakse korrapäraselt ja vähemalt kord päevas ühesuunalise ekstraheerimise teel.

Artikkel 5

Andmete anonüümseks muutmise vahend

1.   Aluseks olevatest ELi infosüsteemidest ja koostalitluse komponentidest ekstraheeritud andmed muudetakse anonüümseks, kasutades andmete anonüümseks muutmise vahendit. Keskhoidlas säilitatakse ainult anonüümseks muudetud andmeid.

2.   Andmete anonüümseks muutmise vahendiga tehakse kindlaks ELi infosüsteemides olevad kriitilise tähtsusega identiteediandmed ja muudetakse need automatiseeritud protsessi abil anonüümseks enne statistiliste andmete keskhoidlasse salvestamist. Anonüümseks muutmise protsess on pööramatu.

Artikkel 6

Juurdepääs

1.   Nõuetekohaselt volitatud töötajatele antakse juurdepääs keskhoidlale ning juurdepääsu hallatakse kooskõlas määruse (EL) 2017/2226 artikliga 63, määruse (EL) 2018/1240 artikliga 84, määruse (EL) 2018/1861 artikliga 60 ja määruse (EL) 2018/1860 artikliga 16.

2.   Liikmesriikidel, komisjonil ja liidu ametitel kooskõlas nende liidu õigusest tulenevate juurdepääsuõigustega on juurdepääs keskhoidlale turvalise võrguühenduse (TESTA) kaudu.

3.   Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 osutatud vahendile antakse juurdepääs üksnes pädevate asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele kooskõlas määruse (EL) 2019/817 artikli 39 lõikega 2 ja artikli 66 lõigetega 1–5.

4.   Pädevad asutused pääsevad keskhoidlale juurde kasutajaprofiilide abil. Kasutajaprofiilide loetelu haldab eu-LISA. Ühel asutusel võib sõltuvalt juurdepääsuõigustest olla mitu profiili.

5.   Juurdepääs keskhoidlale logitakse. Logi peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | ajatempel, |
| --- | --- |

a)

ajatempel,

| b) | ametiasutus, |
| --- | --- |

b)

ametiasutus,

| c) | asjaomase aruande liik. |
| --- | --- |

c)

asjaomase aruande liik.

6.   Keskhoidlale juurdepääsu kasutavate kasutajate tuvastamist võimaldavaid logisid peetakse riiklikul tasandil ning neid peavad ka komisjon, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ja Europol. Eu-LISA peab logisid kõigi juurdepääsutoimingute kohta. Logisid säilitatakse keskhoidlas ühe aasta jooksul, pärast mida need kustutatakse automaatselt.

7.   Keskhoidlas esinevad rollide konfliktid tehakse kindlaks ja juurdepääs antakse kooskõlas järgmiste põhimõtetega:

| a) | teadmisvajadus; |
| --- | --- |

a)

teadmisvajadus;

| b) | minimaalõiguste põhimõte; |
| --- | --- |

b)

minimaalõiguste põhimõte;

| c) | ülesannete lahusus. |
| --- | --- |

c)

ülesannete lahusus.

8.   Määruse (EL) 2018/1861 artikli 15 lõike 4 kohaselt esitatavad andmekvaliteedi aruanded sisaldavad vahendit, mis võimaldab liikmesriikidel anda eu-LISA-le tagasisidet tekkinud probleemide kõrvaldamise kohta.

Artikkel 7

Volitatud töötleja

Isikuandmete anonüümseks muutmiseks vastavalt artiklile 5 on eu-LISA volitatud töötleja määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punkti 12 tähenduses.

Artikkel 8

Muud andmekaitse- ja turvaaspektid

1.   Keskhoidlas säilitatavate andmetega tohib tutvuda üksnes aruandluse ja statistika eesmärgil.

2.   Eu-LISA rakendab vajalikke turbemeetmeid, et tagada keskhoidlas olevate andmete terviklus. Kõik andmetes tehtud muudatused peavad olema auditeerimise eesmärgil jälgitavad.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 30. september 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 135, 22.5.2019, lk 27.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 85).

2

(3)  See määrus jääb väljapoole nende meetmete kohaldamisala, mis on sätestatud nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

3

acquis

(4)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

4

(5)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

5

acquis

(6)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

6

(7)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

7

acquis

(8)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

8

(9)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

9

acquis

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2226, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1860 Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (ELT L 312, 7.12.2018, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1861, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist kontrollide valdkonnas piiril ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 312, 7.12.2018, lk 14).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL (ELT L 312, 7.12.2018, lk 56).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/816, millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN), ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 1).

16

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2224,

16. november 2021

millega kehtestatakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja kvaliteedi miinimumnõuded andmete säilitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikele 4

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816, (1) eriti selle artikli 37 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/818 ning (EL) 2019/817 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/818 ning (EL) 2019/817 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas.

| (2) | Andmekvaliteedi parandamiseks ja kvaliteedinõuete ühtlustamiseks tuleb kehtestada automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja selliste andmete kvaliteedi miinimumnõuded, mis sisestatakse aluseks olevatesse ELi infosüsteemidesse, ühisesse biomeetrilise võrdlemise teenusesse ja ühisesse isikuandmete hoidlasse või mida seal säilitatakse. |
| --- | --- |

(2)

Andmekvaliteedi parandamiseks ja kvaliteedinõuete ühtlustamiseks tuleb kehtestada automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja selliste andmete kvaliteedi miinimumnõuded, mis sisestatakse aluseks olevatesse ELi infosüsteemidesse, ühisesse biomeetrilise võrdlemise teenusesse ja ühisesse isikuandmete hoidlasse või mida seal säilitatakse.

| (3) | Nende meetmete rakendamise ja hindamisega peaks tegelema Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA), võttes sealjuures arvesse iga ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi jaoks kehtestatud konkreetseid sätteid. Nende ülesannete täitmisel peaksid eu-LISA-le nõu andma eksperdid komisjonist, liikmesriikidest ja liidu ametitest, kus ELi infosüsteeme ja koostalitluse komponente kasutatakse. |
| --- | --- |

(3)

Nende meetmete rakendamise ja hindamisega peaks tegelema Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA), võttes sealjuures arvesse iga ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi jaoks kehtestatud konkreetseid sätteid. Nende ülesannete täitmisel peaksid eu-LISA-le nõu andma eksperdid komisjonist, liikmesriikidest ja liidu ametitest, kus ELi infosüsteeme ja koostalitluse komponente kasutatakse.

| (4) | Andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korraga peaks kindlaks tehtama, kas sisendandmed vastavad aluseks olevate ELi infosüsteemide, ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse ja ühise isikuandmete hoidla suhtes kohaldatavatele blokeerivatele reeglitele ja leebetele reeglitele. eu-LISA peaks vastutama selle tagamise eest, et andmekvaliteedi normid püsivad ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide eesmärkide saavutamise seisukohast otstarbekad. |
| --- | --- |

(4)

Andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korraga peaks kindlaks tehtama, kas sisendandmed vastavad aluseks olevate ELi infosüsteemide, ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse ja ühise isikuandmete hoidla suhtes kohaldatavatele blokeerivatele reeglitele ja leebetele reeglitele. eu-LISA peaks vastutama selle tagamise eest, et andmekvaliteedi normid püsivad ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide eesmärkide saavutamise seisukohast otstarbekad.

| (5) | eu-LISA peaks iga kvaliteedikontrolli näitaja puhul määrama kindlaks kvaliteedi miinimumnõuded, mis on andmete ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitamiseks hädavajalikud, ja hindama nende otstarbekust. Andmekvaliteedi nõuded peaksid võimaldama automaatselt kindlaks teha, kui esitatud andmed on nähtavalt ebaõiged või vastuolulised, et päritoluliikmesriik saaks andmeid kontrollida ja vajalikke parandusmeetmeid võtta. |
| --- | --- |

(5)

eu-LISA peaks iga kvaliteedikontrolli näitaja puhul määrama kindlaks kvaliteedi miinimumnõuded, mis on andmete ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitamiseks hädavajalikud, ja hindama nende otstarbekust. Andmekvaliteedi nõuded peaksid võimaldama automaatselt kindlaks teha, kui esitatud andmed on nähtavalt ebaõiged või vastuolulised, et päritoluliikmesriik saaks andmeid kontrollida ja vajalikke parandusmeetmeid võtta.

| (6) | Selleks et korrapäraselt kontrollida aluseks olevates ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitatavate andmete kehtivust ja vastavust andmekvaliteedi nõuetele, tuleks luua andmeviimistluse ja probleemide tuvastamise mehhanismid. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et korrapäraselt kontrollida aluseks olevates ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitatavate andmete kehtivust ja vastavust andmekvaliteedi nõuetele, tuleks luua andmeviimistluse ja probleemide tuvastamise mehhanismid.

| (7) | eu-LISA peaks tagama andmete kvaliteedi ja liikmesriikidele andmete kvaliteedi kohta korrapäraselt esitatavate aruannete koostamise järelevalve keskse suutlikkuse. Sellised aruanded peaks koostama aruandluse ja statistika keskhoidla kooskõlas määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikega 1 ja komisjoni delegeeritud määruses 2021/2222 sätestatud eeskirjadega (3). |
| --- | --- |

(7)

eu-LISA peaks tagama andmete kvaliteedi ja liikmesriikidele andmete kvaliteedi kohta korrapäraselt esitatavate aruannete koostamise järelevalve keskse suutlikkuse. Sellised aruanded peaks koostama aruandluse ja statistika keskhoidla kooskõlas määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikega 1 ja komisjoni delegeeritud määruses 2021/2222 sätestatud eeskirjadega (3).

| (8) | Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/818 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/818 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/818 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/818 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv.

| (9) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (4). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (4). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (10) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (11) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(11)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (12) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2011/350/EÜ (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(12)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2011/350/EÜ (10) artikliga 3.

| (13) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (14) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (11) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 30. aprillil 2021. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (11) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 30. aprillil 2021.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas koostalitlusvõime komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas koostalitlusvõime komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala ja reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitatavate andmete automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad.

2.   Samuti kehtestatakse käesoleva määrusega üksikasjad, mis puudutavad ühiseid andmekvaliteedi näitajaid ja andmete, esmajoones biomeetriliste andmete, määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitamise kvaliteedi miinimumnõudeid.

3.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmed ei piira liidu õigusega kehtestatud erisätteid, mis käsitlevad ELi infosüsteemidega seotud andmekvaliteeti.

4.   Käesolevat määrust kohaldatakse määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (a) | „sisendandmed“ – andmed, mille andmekvaliteeti kontrollitakse, et neid säilitada määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis; |
| --- | --- |

(a)

„sisendandmed“ – andmed, mille andmekvaliteeti kontrollitakse, et neid säilitada määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis;

| (b) | „andmeviimistluse mehhanism“ – kontrollimehhanism, millega tagatakse ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis säilitatavate andmete plaaniline kustutamine vastavalt liidu õigusele; |
| --- | --- |

(b)

„andmeviimistluse mehhanism“ – kontrollimehhanism, millega tagatakse ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis säilitatavate andmete plaaniline kustutamine vastavalt liidu õigusele;

| (c) | „probleemide tuvastamise mehhanism“ – kontrollimehhanism, mille eesmärk on teha kindlaks andmed, mis ei vasta andmekvaliteedi normidele või standarditele; |
| --- | --- |

(c)

„probleemide tuvastamise mehhanism“ – kontrollimehhanism, mille eesmärk on teha kindlaks andmed, mis ei vasta andmekvaliteedi normidele või standarditele;

| (d) | „blokeerivad reeglid“ – reeglid või reeglite kogumid, millega mõõdetakse, millises ulatuses sisendandmed vastavad kindlaksmääratud andmenõuetele, mis määravad ära nende säilitamise ja/või kasutamise. Nende hulka kuuluvad ka iga ELi infosüsteemi tegevust reguleerivad andmekvaliteedi normid, mis peavad olema täidetud enne, kui andmed saab süsteemi sisestada. Sisendandmeid, mis ei vasta blokeeriva reegli tingimustele, ei saa ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponenti sisestada ega seal säilitada; |
| --- | --- |

(d)

„blokeerivad reeglid“ – reeglid või reeglite kogumid, millega mõõdetakse, millises ulatuses sisendandmed vastavad kindlaksmääratud andmenõuetele, mis määravad ära nende säilitamise ja/või kasutamise. Nende hulka kuuluvad ka iga ELi infosüsteemi tegevust reguleerivad andmekvaliteedi normid, mis peavad olema täidetud enne, kui andmed saab süsteemi sisestada. Sisendandmeid, mis ei vasta blokeeriva reegli tingimustele, ei saa ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponenti sisestada ega seal säilitada;

| (e) | „leebed reeglid“ – reeglid või reeglite kogumid, millega mõõdetakse, millises ulatuses vastavad sisendandmed kindlaksmääratud andmenõuetele, mis määravad ära nende asjakohasuse ja/või optimaalse kasutuse. Leebed reeglid ei takista nõuetele mittevastavate sisendandmete sisestamist ega säilitamist. Nende hulka kuuluvad ka iga ELi infosüsteemi tegevust reguleerivad andmekvaliteedi normid, mis peaksid olema täidetud enne, kui andmed saab süsteemi sisestada. Sisendandmed, mis ei vasta mõnele leebele reeglile, sisestatakse ELi infosüsteemi või koostalitluse komponenti koos andmekvaliteedi probleemi tähistava lipu, märke või hoiatussõnumiga. |
| --- | --- |

(e)

„leebed reeglid“ – reeglid või reeglite kogumid, millega mõõdetakse, millises ulatuses vastavad sisendandmed kindlaksmääratud andmenõuetele, mis määravad ära nende asjakohasuse ja/või optimaalse kasutuse. Leebed reeglid ei takista nõuetele mittevastavate sisendandmete sisestamist ega säilitamist. Nende hulka kuuluvad ka iga ELi infosüsteemi tegevust reguleerivad andmekvaliteedi normid, mis peaksid olema täidetud enne, kui andmed saab süsteemi sisestada. Sisendandmed, mis ei vasta mõnele leebele reeglile, sisestatakse ELi infosüsteemi või koostalitluse komponenti koos andmekvaliteedi probleemi tähistava lipu, märke või hoiatussõnumiga.

Artikkel 3

Automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismid ja kord

1.   Ühisesse biomeetrilise võrdlemise teenusesse ja ühisesse isikuandmete hoidlasse sisestatud ja seal säilitatavatele andmetele tehakse automatiseeritud kvaliteedikontroll vastavalt artikli 4 sätetele.

2.   Määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemidesse sisestatud ja seal säilitatavatele andmetele tehakse automatiseeritud kvaliteedikontroll vastavalt normidele, mis reguleerivad nende süsteemide andmekvaliteedikontrolli mehhanisme.

3.   Andmekvaliteedikontrolli mehhanismid käivitatakse vastavalt normidele, mis reguleerivad nende ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide andmekvaliteeti.

4.   Et teha kindlaks, kas sisendandmed on kooskõlas nende suhtes kehtivate blokeerivate reeglite või leebete reeglitega, peavad lõikes 3 osutatud andmekvaliteedikontrolli mehhanismid vastama käesoleva määruse lisa 1. punktile.

5.   Kui sisendandmed tahetakse sisestada määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemi või koostalitluse komponentidesse, hindavad andmekvaliteedikontrolli mehhanismid, millises ulatuses on iga andmekvaliteedi näitaja nende andmete puhul täidetud, kohaldades iga näitaja andmekvaliteedi nõuet. Selle hindamise tulemusena määravad andmekvaliteedikontrolli mehhanismid sisendandmete andmekvaliteedi kategooria käesoleva määruse lisa 2. ja 3. punktis kehtestatud korras.

6.   Ühised andmekvaliteedi näitajad on järgmised: täielikkus, täpsus, ajakohasus, kordumatus ja järjepidevus.

7.   eu-LISA rakendab iga näitaja andmekvaliteedi nõuded artiklis 5 kehtestatud korras.

8.   Andmeviimistluse ja probleemide tuvastamise mehhanismid kontrollivad regulaarselt määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitatavate andmete kehtivust ja vastavust andmekvaliteedi nõuetele vastavalt käesoleva määruse lisa 4. punktile.

Artikkel 4

Sisestatud ja säilitatavate andmete automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismid

1.   Andmekvaliteedi parandamiseks luuakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismid, mis toetavad andmekvaliteedi nõuetele vastavate andmete sisestamist määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemidesse ja koostalitluse komponentidesse ning nende säilitamist seal. Andmete sisestamine ja säilitamine toimub vastavalt normidele, mis reguleerivad nende ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide andmekvaliteeti.

2.   Kui nõuetekohaselt volitatud töötajad sisestavad andmeid määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemidesse ja koostalitluse komponentidesse, kontrollivad automatiseeritud kvaliteedikontrolli mehhanismid käesoleva määruse lisa 2. punktis osutatud ühiseid kvaliteedinäitajaid.

3.   Andmekvaliteedikontrolli mehhanismid võimaldavad kohaldada blokeerivaid reegleid ja leebeid reegleid vastavalt artikli 3 lõikele 4, mis reguleerib andmekvaliteeti määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides.

Artikkel 5

Andmekvaliteedikontrolli näitajate, standardite ja mehhanismide suhtes kehtiv kord

1.   eu-LISA vastutab selle tagamise eest, et andmekvaliteedi normid on määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide eesmärkide saavutamise seisukohast otstarbekad.

2.   Samuti vastutab eu-LISA biomeetriliste andmete määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitamise kvaliteedi miinimumnõuete rakendamise eest.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab eu-LISA arvesse iga määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi spetsiifilisi vajadusi ning teda abistavad ja talle annavad nõu eksperdid komisjonist, liikmesriikidest ja liidu ametitest, kus neid ELi infosüsteeme ja koostalitluse komponente kasutatakse.

4.   Kohaldatakse järgmist andmekvaliteedikontrolli korda:

| (a) | eu-LISA rakendab iga andmekvaliteedi näitaja puhul andmekvaliteedi nõudeid vastavalt käesoleva määruse lisa 2. punktile; |
| --- | --- |

(a)

eu-LISA rakendab iga andmekvaliteedi näitaja puhul andmekvaliteedi nõudeid vastavalt käesoleva määruse lisa 2. punktile;

| (b) | nõuete väärtused määratakse iga artikli 3 lõikes 6 osutatud andmekvaliteedi näitaja puhul eraldi. Iga näitaja puhul võidakse määrata eri nõuete väärtused olenevalt andmete kategooriast; |
| --- | --- |

(b)

nõuete väärtused määratakse iga artikli 3 lõikes 6 osutatud andmekvaliteedi näitaja puhul eraldi. Iga näitaja puhul võidakse määrata eri nõuete väärtused olenevalt andmete kategooriast;

| (c) | vastava taotluse korral ja pärast korrapäraste andmekvaliteedi aruannete esitamist vastavalt artiklile 6 hindab eu-LISA väärtuste ja nõuete otstarbekust ning muudab neid aspektides, mis ei ole enam otstarbekad; |
| --- | --- |

(c)

vastava taotluse korral ja pärast korrapäraste andmekvaliteedi aruannete esitamist vastavalt artiklile 6 hindab eu-LISA väärtuste ja nõuete otstarbekust ning muudab neid aspektides, mis ei ole enam otstarbekad;

| (d) | vastava taotluse korral ja pärast korrapäraste andmekvaliteedi aruannete esitamist vastavalt artiklile 6 hindab eu-LISA andmekvaliteedikontrolli mehhanismide otstarbekust, võttes arvesse blokeerivate reeglite ja leebete reeglite kohaldamist, ning vajaduse korral muudab neid; |
| --- | --- |

(d)

vastava taotluse korral ja pärast korrapäraste andmekvaliteedi aruannete esitamist vastavalt artiklile 6 hindab eu-LISA andmekvaliteedikontrolli mehhanismide otstarbekust, võttes arvesse blokeerivate reeglite ja leebete reeglite kohaldamist, ning vajaduse korral muudab neid;

| (e) | selleks et muuta andmekvaliteedi nõudeid ja nende väärtusi ning teha otsuseid andmekvaliteedikontrolli mehhanismide kohta vastavalt käesoleva lõike punktidele c ja d, konsulteerib eu-LISA iga määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi nõuanderühmaga. |
| --- | --- |

(e)

selleks et muuta andmekvaliteedi nõudeid ja nende väärtusi ning teha otsuseid andmekvaliteedikontrolli mehhanismide kohta vastavalt käesoleva lõike punktidele c ja d, konsulteerib eu-LISA iga määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi nõuanderühmaga.

5.   eu-LISA lähtub andmekvaliteedikontrolli mehhanismide toimimise hindamisest, et muuta andmekvaliteedi nõuete väärtusi ja teha otsuseid andmekvaliteedikontrolli mehhanismide kohta.

Artikkel 6

Määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõike 3 kohased aruanded automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra ning ühiste andmekvaliteedi näitajate kohta

1.   Määruse (EL) 2019/818 artikli 37 lõikes 3 osutatud aruanded koostab aruandluse ja statistika keskhoidla vastavalt määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikele 1 ja komisjoni delegeeritud määruses 2021/2222 sätestatud eeskirjadele.

2.   Aruanded ei sisalda isikuandmeid ja sisaldavad vähemalt järgmisi informatiivseid andmekvaliteedi parameetreid, mis on saadud selleks otstarbeks välja töötatud tööriista või tööriistakomplektiga:

| (a) | tähtnumbriliste ja biomeetriliste andmete puhul, mida hinnatakse blokeerivate reeglite ja leebete reeglite põhjal, vastavus andmekvaliteedi nõuetele;






  (1) | täielikkus (protsentides); |
| --- | --- | --- |

(a)

tähtnumbriliste ja biomeetriliste andmete puhul, mida hinnatakse blokeerivate reeglite ja leebete reeglite põhjal, vastavus andmekvaliteedi nõuetele;

(1)

täielikkus (protsentides);

| (2) | täpsus (protsentides); |
| --- | --- |

(2)

täpsus (protsentides);

| (3) | kordumatus (protsentides); |
| --- | --- |

(3)

kordumatus (protsentides);

| (4) | ajakohasus (protsentides); |
| --- | --- |

(4)

ajakohasus (protsentides);

| (5) | andmete järjepidevus (protsentides); |
| --- | --- |

(5)

andmete järjepidevus (protsentides);

| (b) | taotlustoimikute täielikkus (protsentides); |
| --- | --- |

(b)

taotlustoimikute täielikkus (protsentides);

| (c) | andmete vastavus „hea kvaliteedi“ kriteeriumidele (protsentides); |
| --- | --- |

(c)

andmete vastavus „hea kvaliteedi“ kriteeriumidele (protsentides);

| (d) | andmete vastavus „halva kvaliteedi“ kriteeriumidele (protsentides); |
| --- | --- |

(d)

andmete vastavus „halva kvaliteedi“ kriteeriumidele (protsentides);

| (e) | andmeviimistluse mehhanismi tulemused; |
| --- | --- |

(e)

andmeviimistluse mehhanismi tulemused;

| (f) | probleemide tuvastamise mehhanismi tulemused; |
| --- | --- |

(f)

probleemide tuvastamise mehhanismi tulemused;

| (g) | andmeväljad, mis põhjustavad sageli kvaliteediprobleeme; |
| --- | --- |

(g)

andmeväljad, mis põhjustavad sageli kvaliteediprobleeme;

| (h) | iga punktides a–g loetletud kategooria kümne sagedasema probleemi loetelu; |
| --- | --- |

(h)

iga punktides a–g loetletud kategooria kümne sagedasema probleemi loetelu;

| (i) | liikmesriigid, keda kümme sagedasemat kvaliteediprobleemi puudutavad. |
| --- | --- |

(i)

liikmesriigid, keda kümme sagedasemat kvaliteediprobleemi puudutavad.

3.   eu-LISA arendab välja andmete kvaliteedi ja käesolevas artiklis osutatud aruannete iganädalase koostamise keskse järelevalvesuutlikkuse.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 16. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 135, 22.5.2019, lk 85.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK (ELT L 135, 22.5.2019, lk 27).

2

(3)  Komisjoni delegeeritud määrus, 30. september 20212021/2222, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/818 üksikasjalike eeskirjadega, mis käsitlevad aruandluse ja statistika keskhoidla tegevust. (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

3

(4)  Käesolev määrus jääb väljapoole nende meetmete kohaldamisala, mis on sätestatud nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

6

acquis

(7)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

11

---

LISA

1. PUNKT

Sisestatavate andmete automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanism

ELi infosüsteemidesse ja koostalitluse komponentidesse sisestatavaid andmeid kontrollitakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismidega, mille aluseks on artiklis 2 määratletud blokeerivad reeglid ja leebed reeglid. Need reeglid on kehtestatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides, et teha kindlaks, kas sisendandmete sisestamine ja säilitamine lubatakse või mitte. Blokeerivad reeglid ja leebed reeglid on kehtestatud järgmiste parameetrite alusel: pikkus, vorming, liik, vastavus kvaliteedinõuetele, semantika, kordused ja süntaks.

2. PUNKT

Üldised kaalutlused seoses sisestatavate andmete ühiste andmekvaliteedi näitajate ja kvaliteedi miinimumnõuetega

Sisendandmeid, millele tehakse kvaliteedikontroll, hinnatakse iga ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi andmekvaliteedi reeglite põhjal, nagu on sätestatud 1. punktis. Kui sisendandmete suhtes kohaldatavad reeglid ei välista andmete sisestamist ja säilitamist, mõõdavad andmekvaliteedikontrolli mehhanismid sisendandmete kvaliteeti, kasutades selleks nende andmete suhtes kehtivaid andmekvaliteedi näitajaid.

Andmekvaliteedikontrolli mehhanismid mõõdavad sisendandmete kvaliteeti vastavalt igale asjaomasele näitajale. Andmekvaliteedikontrolli mehhanismid võtavad arvesse kaalumiskoefitsiente, et arvutada iga näitaja suhteline osakaal sisendandmete üldises kvaliteedis.

Seda eesmärki silmas pidades kohandatakse andmekvaliteedi kontrolli mehhanisme, et kohaldada neid andmiku üheainsa andmekogumi suhtes või andmebaasi suhtes.

Pärast seda, kui sisendandmete suhtes on kohaldatud kaalumiskoefitsienti, tekitavad andmekvaliteedikontrolli mehhanismid sisendandmete profiili, mis sisaldab näitajate nõuete kohaldamise tulemusi, näiteks arvväärtusi, mis iseloomustavad sisendandmete kvaliteeti iga näitaja alusel.

1. tabelis on loetletud andmekvaliteedi näitajate miinimumkogum, näiteks näitajad, mis kehtivad sisendandmete suhtes alati, kooskõlas iga ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi kohaldatavate normidega. Sellised näitajad on järgmised: täielikkus, täpsus, järjepidevus, ajakohasus, kordumatus.

Tabel 1

Andmekvaliteedi miinimumnäitajate loetelu

| Näitaja | Kirjeldus | Peamine kohaldamisala | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikkus | Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmetel väärtused kõigi eeldatavate omaduste ja seotud nõuete puhul konkreetses kasutuskontekstis. Näitab, kas kõik kohustuslikud andmed on esitatud ja kas andmebaasid (või valdkondlikud loendid) vastavad kehtestatud nõuetele. | Kohustuslikud andmeväljad (tähtnumbrilised ja biomeetrilised) | Andmete täielikkuse määr: Esitatud andmeväljade arvu ja nõutavate andmeväljade suhtarv |
| Täpsus | Näitab, kui suures ulatuses vastavad sisendandmete puhul prognoosid tundmatutele tegelikele väärtustele. Seda võib mõõta ühe üksuse kohta käivate andmete hulgas või võrreldavate üksuste kohta käivate andmete kaupa või mõlema kohta. | Tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed | Valikuvea määrad, ühiku mittevastavuse määr, kirje mittevastavuse määr, andmehõive veamäärad jne |
| Järjepidevus | Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmete omadused vastuoludest vabad ja muude andmetega sidusad konkreetses kasutuskontekstis. Näitab, kui suures ulatuses vastab andmestik nende andmete suhtes kindlaksmääratud talitlusreeglitele nende kõigi puhul; tähendab, et andmesisus puudub konflikt. Seda võib mõõta ühe üksuse kohta käivate andmete hulgas ja/või võrreldavate üksuste kohta käivate andmete kaupa. | Tähtnumbrilised andmed | Protsent |
| Ajakohasus | Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmed esitatud eelnevalt kindlaksmääratud kuupäeva või kellaaja jooksul, mis määravad kindlaks andmete kehtivuse või kasutuskonteksti. Mõõdab, kui ajakohased andmed on ja kas vajalikud andmed saab esitada nõutava aja jooksul. | Tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed | Viiteaeg – lõplik: mitu päeva kulub alusperioodi viimasest päevast kuni sisendandmete esitamise päevani |
| Kordumatus | Näitab, kui suures ulatuses ei ole samu sisendandmeid samas ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis dubleeritud. | Kohustuslikud andmeväljad (tähtnumbrilised ja biomeetrilised) | Dubleerimata andmeühikute protsent |

Näitaja

Kirjeldus

Peamine kohaldamisala

Mõõtühik

Täielikkus

Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmetel väärtused kõigi eeldatavate omaduste ja seotud nõuete puhul konkreetses kasutuskontekstis. Näitab, kas kõik kohustuslikud andmed on esitatud ja kas andmebaasid (või valdkondlikud loendid) vastavad kehtestatud nõuetele.

Kohustuslikud andmeväljad (tähtnumbrilised ja biomeetrilised)

Andmete täielikkuse määr: Esitatud andmeväljade arvu ja nõutavate andmeväljade suhtarv

Täpsus

Näitab, kui suures ulatuses vastavad sisendandmete puhul prognoosid tundmatutele tegelikele väärtustele. Seda võib mõõta ühe üksuse kohta käivate andmete hulgas või võrreldavate üksuste kohta käivate andmete kaupa või mõlema kohta.

Tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed

Valikuvea määrad, ühiku mittevastavuse määr, kirje mittevastavuse määr, andmehõive veamäärad jne

Järjepidevus

Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmete omadused vastuoludest vabad ja muude andmetega sidusad konkreetses kasutuskontekstis. Näitab, kui suures ulatuses vastab andmestik nende andmete suhtes kindlaksmääratud talitlusreeglitele nende kõigi puhul; tähendab, et andmesisus puudub konflikt. Seda võib mõõta ühe üksuse kohta käivate andmete hulgas ja/või võrreldavate üksuste kohta käivate andmete kaupa.

Tähtnumbrilised andmed

Protsent

Ajakohasus

Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmed esitatud eelnevalt kindlaksmääratud kuupäeva või kellaaja jooksul, mis määravad kindlaks andmete kehtivuse või kasutuskonteksti. Mõõdab, kui ajakohased andmed on ja kas vajalikud andmed saab esitada nõutava aja jooksul.

Tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed

Viiteaeg – lõplik: mitu päeva kulub alusperioodi viimasest päevast kuni sisendandmete esitamise päevani

Kordumatus

Näitab, kui suures ulatuses ei ole samu sisendandmeid samas ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis dubleeritud.

Kohustuslikud andmeväljad (tähtnumbrilised ja biomeetrilised)

Dubleerimata andmeühikute protsent

Biomeetriliste andmete puhul hõlmab täpsus ka eraldusvõimet. Eraldusvõime mõõdab seda, kui suures ulatuses sisaldavad sisendandmed nõutavat hulka punkte või piksleid ühe pikkusühiku kohta. Piksleid ekraanile kuvava üksuse puhul: trükimaterjali puhul ühik piksleid tolli kohta; väljundsüsteemide puhul ühik punkte tolli kohta. Bittide arv piksli kohta (värviskaala nt: 16 värvi 4b, 256 8b, 16b 65k, 24b 16,5 miljonit).

3. PUNKT

Andmekvaliteedi kategooriad

Pärast 2. punktis osutatud sisendandmete profiili väljatöötamist määratakse sisendandmete andmekvaliteedi kategooria. Kasutatakse järgmisi andmekvaliteedi kategooriaid:

| (a) | „hea kvaliteet“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed on kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses; |
| --- | --- |

(a)

„hea kvaliteet“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed on kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses;

| (b) | „halb kvaliteet“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses, kui tegemist on leebe reegliga; |
| --- | --- |

(b)

„halb kvaliteet“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses, kui tegemist on leebe reegliga;

| (c) | „tagasilükatud“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses, kui tegemist on blokeeriva reegliga. |
| --- | --- |

(c)

„tagasilükatud“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses, kui tegemist on blokeeriva reegliga.

Kui sisendandmed määratakse hea kvaliteedi kategooriasse, salvestatakse andmed süsteemi või komponenti ilma andmekvaliteedi alase hoiatuseta.

Kui sisendandmed määratakse halva kvaliteedi kategooriasse, salvestatakse andmed süsteemi või komponenti ja kuvatakse andmekvaliteedi alane hoiatus. Hoiatuses märgitakse, et sisendandmed parandatakse ja esitatakse põhjus, mille tõttu sisendandmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses. Kui võimalik, nimetatakse hoiatuses andmeväli/andmeväljad või andmete sisu või mõlemad, mille puhul esineb andmekvaliteediprobleem, ning soovitused selle kohta, kuidas sisendandmeid muuta, et need vastaksid hea kvaliteedi kategooria tingimustele.

4. PUNKT

Andmekvaliteedi järelevalve

Artikli 3 lõike 8 kohaldamisel kasutatakse kahte liiki mehhanisme:

| (a) | Andmeviimistluse mehhanismid. Selliste mehhanismide tehtava kontrolli eesmärk on tuvastada andmed, mille säilitamisperiood kestab lühemat aega kui asjaomase ELi infosüsteemi või koostalitluse komponendi tööd reguleerivates õigusaktides kindlaks määratud. Andmeviimistluse mehhanismid teatavad liikmesriikidele andmete planeeritud kustutamisest ja annavad neile võimaluse võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(a)

Andmeviimistluse mehhanismid. Selliste mehhanismide tehtava kontrolli eesmärk on tuvastada andmed, mille säilitamisperiood kestab lühemat aega kui asjaomase ELi infosüsteemi või koostalitluse komponendi tööd reguleerivates õigusaktides kindlaks määratud. Andmeviimistluse mehhanismid teatavad liikmesriikidele andmete planeeritud kustutamisest ja annavad neile võimaluse võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid.

| (b) | Probleemide tuvastamise mehhanismid. Selliste mehhanismide tehtava kontrolli eesmärk on tuvastada andmed, mis ei vasta enam ühele või mitmele andmekvaliteedi näitajaga seotud andmekvaliteedi reeglile või nõudele. Sellise kontrolli tulemusena võib liikmesriigi vastutav asutus saada hoiatuse või teate, milles on märgitud põhjus, miks andmed ei vasta enam ühele või mitmele andmekvaliteedi reeglile või nõudele. Kui võimalik, antakse hoiatuses soovitus selle kohta, kuidas sisendandmeid muuta, et need vastaksid uutele reeglitele või nõuetele. Selliste kontrollimiste tulemusena ei tohi ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides säilitatavaid andmeid mingil juhul automaatselt kustutada. Kui mõnda ELi infosüsteemi või koostalitluse komponenti sisestatakse uusi andmeid samal ajal, kui probleemide tuvastamise mehhanismid töötavad, ei rakendu probleemide tuvastamise mehhanismid nende andmete suhtes. |
| --- | --- |

(b)

Probleemide tuvastamise mehhanismid. Selliste mehhanismide tehtava kontrolli eesmärk on tuvastada andmed, mis ei vasta enam ühele või mitmele andmekvaliteedi näitajaga seotud andmekvaliteedi reeglile või nõudele. Sellise kontrolli tulemusena võib liikmesriigi vastutav asutus saada hoiatuse või teate, milles on märgitud põhjus, miks andmed ei vasta enam ühele või mitmele andmekvaliteedi reeglile või nõudele. Kui võimalik, antakse hoiatuses soovitus selle kohta, kuidas sisendandmeid muuta, et need vastaksid uutele reeglitele või nõuetele. Selliste kontrollimiste tulemusena ei tohi ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides säilitatavaid andmeid mingil juhul automaatselt kustutada. Kui mõnda ELi infosüsteemi või koostalitluse komponenti sisestatakse uusi andmeid samal ajal, kui probleemide tuvastamise mehhanismid töötavad, ei rakendu probleemide tuvastamise mehhanismid nende andmete suhtes.

eu-LISA võib otsustada, et andmekvaliteedi reeglite või nõuete läbivaatamise korral käivitatakse ELi infosüsteemis ja koostalitluse komponentides ad hoc probleemide tuvastamise mehhanismid.

eu-LISA võib konsulteerida mõne ELi infosüsteemi või koostalitluse komponendi nõuanderühmaga selle üle, kas käivitada vastavas ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis ad hoc probleemide tuvastamise mehhanismid ulatuses, mis on vajalik selle ELi infosüsteemi või koostalitluse komponendi eesmärki silmas pidades.

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2225,

16. november 2021,

millega kehtestatakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja kvaliteedi miinimumnõuded andmete säilitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikele 4

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK, (1) eriti selle artikli 37 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/817 ning (EL) 2019/818 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/817 ning (EL) 2019/818 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas.

| (2) | Andmekvaliteedi parandamiseks ja kvaliteedinõuete ühtlustamiseks tuleb kehtestada automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja selliste andmete kvaliteedi miinimumnõuded, mis sisestatakse aluseks olevatesse ELi infosüsteemidesse, ühisesse biomeetrilise võrdlemise teenusesse ja ühisesse isikuandmete hoidlasse või mida seal säilitatakse. |
| --- | --- |

(2)

Andmekvaliteedi parandamiseks ja kvaliteedinõuete ühtlustamiseks tuleb kehtestada automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad, ühised andmekvaliteedi näitajad ja selliste andmete kvaliteedi miinimumnõuded, mis sisestatakse aluseks olevatesse ELi infosüsteemidesse, ühisesse biomeetrilise võrdlemise teenusesse ja ühisesse isikuandmete hoidlasse või mida seal säilitatakse.

| (3) | Nende meetmete rakendamise ja hindamisega peaks tegelema Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA), võttes sealjuures arvesse iga ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi jaoks kehtestatud konkreetseid sätteid. Nende ülesannete täitmisel peaksid eu-LISA-le nõu andma eksperdid komisjonist, liikmesriikidest ja liidu ametitest, kus ELi infosüsteeme ja koostalitluse komponente kasutatakse. |
| --- | --- |

(3)

Nende meetmete rakendamise ja hindamisega peaks tegelema Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA), võttes sealjuures arvesse iga ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi jaoks kehtestatud konkreetseid sätteid. Nende ülesannete täitmisel peaksid eu-LISA-le nõu andma eksperdid komisjonist, liikmesriikidest ja liidu ametitest, kus ELi infosüsteeme ja koostalitluse komponente kasutatakse.

| (4) | Andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korraga peaks kindlaks tehtama, kas sisendandmed vastavad aluseks olevate ELi infosüsteemide, ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse ja ühise isikuandmete hoidla suhtes kohaldatavatele blokeerivatele reeglitele ja leebetele reeglitele. eu-LISA peaks vastutama selle tagamise eest, et andmekvaliteedi normid püsivad ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide eesmärkide saavutamise seisukohast otstarbekad. |
| --- | --- |

(4)

Andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korraga peaks kindlaks tehtama, kas sisendandmed vastavad aluseks olevate ELi infosüsteemide, ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse ja ühise isikuandmete hoidla suhtes kohaldatavatele blokeerivatele reeglitele ja leebetele reeglitele. eu-LISA peaks vastutama selle tagamise eest, et andmekvaliteedi normid püsivad ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide eesmärkide saavutamise seisukohast otstarbekad.

| (5) | eu-LISA peaks iga kvaliteedikontrolli näitaja puhul määrama kindlaks kvaliteedi miinimumnõuded, mis on andmete ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitamiseks hädavajalikud, ja hindama nende otstarbekust. Andmekvaliteedi nõuded peaksid võimaldama automaatselt kindlaks teha, kui esitatud andmed on nähtavalt ebaõiged või vastuolulised, et päritoluliikmesriik saaks andmeid kontrollida ja vajalikke parandusmeetmeid võtta. |
| --- | --- |

(5)

eu-LISA peaks iga kvaliteedikontrolli näitaja puhul määrama kindlaks kvaliteedi miinimumnõuded, mis on andmete ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitamiseks hädavajalikud, ja hindama nende otstarbekust. Andmekvaliteedi nõuded peaksid võimaldama automaatselt kindlaks teha, kui esitatud andmed on nähtavalt ebaõiged või vastuolulised, et päritoluliikmesriik saaks andmeid kontrollida ja vajalikke parandusmeetmeid võtta.

| (6) | Selleks et korrapäraselt kontrollida aluseks olevates ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitatavate andmete kehtivust ja vastavust andmekvaliteedi nõuetele, tuleks luua andmeviimistluse ja probleemide tuvastamise mehhanismid. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et korrapäraselt kontrollida aluseks olevates ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitatavate andmete kehtivust ja vastavust andmekvaliteedi nõuetele, tuleks luua andmeviimistluse ja probleemide tuvastamise mehhanismid.

| (7) | eu-LISA peaks tagama andmete kvaliteedi ja liikmesriikidele andmete kvaliteedi kohta korrapäraselt esitatavate aruannete koostamise järelevalve keskse suutlikkuse. Sellised aruanded peaks koostama aruandluse ja statistika keskhoidla kooskõlas määruse (EL) 2019/817 artikli 39 lõikega 1 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/2223 sätestatud eeskirjadega (3). |
| --- | --- |

(7)

eu-LISA peaks tagama andmete kvaliteedi ja liikmesriikidele andmete kvaliteedi kohta korrapäraselt esitatavate aruannete koostamise järelevalve keskse suutlikkuse. Sellised aruanded peaks koostama aruandluse ja statistika keskhoidla kooskõlas määruse (EL) 2019/817 artikli 39 lõikega 1 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/2223 sätestatud eeskirjadega (3).

| (8) | Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/817 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/817 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/817 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/817 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv.

| (9) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (4). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (4). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (10) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (11) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(11)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (12) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(12)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.

| (13) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (14) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (11) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 30. aprillil 2021. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (11) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 30. aprillil 2021.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas koostalitlusvõime komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas koostalitlusvõime komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala ja reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitatavate andmete automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra üksikasjad.

2.   Samuti kehtestatakse käesoleva määrusega üksikasjad, mis puudutavad ühiseid andmekvaliteedi näitajaid ja andmete, esmajoones biomeetriliste andmete, määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitamise kvaliteedi miinimumnõudeid.

3.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmed ei piira liidu õigusega kehtestatud erisätteid, mis käsitlevad ELi infosüsteemidega seotud andmekvaliteeti.

4.   Käesolevat määrust kohaldatakse määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „sisendandmed“ – andmed, mille andmekvaliteeti kontrollitakse, et neid säilitada määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis; |
| --- | --- |

a)

„sisendandmed“ – andmed, mille andmekvaliteeti kontrollitakse, et neid säilitada määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis;

| b) | „andmeviimistluse mehhanism“ – kontrollimehhanism, millega tagatakse ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis säilitatavate andmete plaaniline kustutamine vastavalt liidu õigusele; |
| --- | --- |

b)

„andmeviimistluse mehhanism“ – kontrollimehhanism, millega tagatakse ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis säilitatavate andmete plaaniline kustutamine vastavalt liidu õigusele;

| c) | „probleemide tuvastamise mehhanism“ – kontrollimehhanism, mille eesmärk on teha kindlaks andmed, mis ei vasta andmekvaliteedi normidele või standarditele; |
| --- | --- |

c)

„probleemide tuvastamise mehhanism“ – kontrollimehhanism, mille eesmärk on teha kindlaks andmed, mis ei vasta andmekvaliteedi normidele või standarditele;

| d) | „blokeerivad reeglid“ – reeglid või reeglite kogumid, millega mõõdetakse, millises ulatuses sisendandmed vastavad kindlaksmääratud andmenõuetele, mis määravad ära nende säilitamise ja/või kasutamise. Nende hulka kuuluvad ka iga ELi infosüsteemi tegevust reguleerivad andmekvaliteedi normid, mis peavad olema täidetud enne, kui andmed saab süsteemi sisestada. Sisendandmeid, mis ei vasta blokeeriva reegli tingimustele, ei saa ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponenti sisestada ega seal säilitada; |
| --- | --- |

d)

„blokeerivad reeglid“ – reeglid või reeglite kogumid, millega mõõdetakse, millises ulatuses sisendandmed vastavad kindlaksmääratud andmenõuetele, mis määravad ära nende säilitamise ja/või kasutamise. Nende hulka kuuluvad ka iga ELi infosüsteemi tegevust reguleerivad andmekvaliteedi normid, mis peavad olema täidetud enne, kui andmed saab süsteemi sisestada. Sisendandmeid, mis ei vasta blokeeriva reegli tingimustele, ei saa ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponenti sisestada ega seal säilitada;

| e) | „leebed reeglid“ – reeglid või reeglite kogumid, millega mõõdetakse, millises ulatuses vastavad sisendandmed kindlaksmääratud andmenõuetele, mis määravad ära nende asjakohasuse ja/või optimaalse kasutuse. Leebed reeglid ei takista nõuetele mittevastavate sisendandmete sisestamist ega säilitamist. Nende hulka kuuluvad ka iga ELi infosüsteemi tegevust reguleerivad andmekvaliteedi normid, mis peaksid olema täidetud enne, kui andmed saab süsteemi sisestada. Sisendandmed, mis ei vasta mõnele leebele reeglile, sisestatakse ELi infosüsteemi või koostalitluse komponenti koos andmekvaliteedi probleemi tähistava lipu, märke või hoiatussõnumiga. |
| --- | --- |

e)

„leebed reeglid“ – reeglid või reeglite kogumid, millega mõõdetakse, millises ulatuses vastavad sisendandmed kindlaksmääratud andmenõuetele, mis määravad ära nende asjakohasuse ja/või optimaalse kasutuse. Leebed reeglid ei takista nõuetele mittevastavate sisendandmete sisestamist ega säilitamist. Nende hulka kuuluvad ka iga ELi infosüsteemi tegevust reguleerivad andmekvaliteedi normid, mis peaksid olema täidetud enne, kui andmed saab süsteemi sisestada. Sisendandmed, mis ei vasta mõnele leebele reeglile, sisestatakse ELi infosüsteemi või koostalitluse komponenti koos andmekvaliteedi probleemi tähistava lipu, märke või hoiatussõnumiga.

Artikkel 3

Automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismid ja kord

1.   Ühisesse biomeetrilise võrdlemise teenusesse ja ühisesse isikuandmete hoidlasse sisestatud ja seal säilitatavatele andmetele tehakse automatiseeritud kvaliteedikontroll vastavalt artikli 4 sätetele.

2.   Määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemidesse sisestatud ja seal säilitatavatele andmetele tehakse automatiseeritud kvaliteedikontroll vastavalt normidele, mis reguleerivad nende süsteemide andmekvaliteedikontrolli mehhanisme.

3.   Andmekvaliteedikontrolli mehhanismid käivitatakse vastavalt normidele, mis reguleerivad nende ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide andmekvaliteeti.

4.   Et teha kindlaks, kas sisendandmed on kooskõlas nende suhtes kehtivate blokeerivate reeglite või leebete reeglitega, peavad lõikes 3 osutatud andmekvaliteedikontrolli mehhanismid vastama käesoleva määruse lisa 1. punktile.

5.   Kui sisendandmed tahetakse sisestada määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemi või koostalitluse komponentidesse, hindavad andmekvaliteedikontrolli mehhanismid, millises ulatuses on iga andmekvaliteedi näitaja nende andmete puhul täidetud, kohaldades iga näitaja andmekvaliteedi nõuet. Selle hindamise tulemusena määravad andmekvaliteedikontrolli mehhanismid sisendandmete andmekvaliteedi kategooria käesoleva määruse lisa 2. ja 3. punktis kehtestatud korras.

6.   Ühised andmekvaliteedi näitajad on järgmised: täielikkus, täpsus, ajakohasus, kordumatus ja järjepidevus.

7.   eu-LISA rakendab iga näitaja andmekvaliteedi nõuded artiklis 5 kehtestatud korras.

8.   Andmeviimistluse ja probleemide tuvastamise mehhanismid kontrollivad regulaarselt määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitatavate andmete kehtivust ja vastavust andmekvaliteedi nõuetele vastavalt käesoleva määruse lisa 4. punktile.

Artikkel 4

Sisestatud ja säilitatavate andmete automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismid

1.   Andmekvaliteedi parandamiseks luuakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismid, mis toetavad andmekvaliteedi nõuetele vastavate andmete sisestamist määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemidesse ja koostalitluse komponentidesse ning nende säilitamist seal. Andmete sisestamine ja säilitamine toimub vastavalt normidele, mis reguleerivad nende ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide andmekvaliteeti.

2.   Kui nõuetekohaselt volitatud töötajad sisestavad andmeid määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemidesse ja koostalitluse komponentidesse, kontrollivad automatiseeritud kvaliteedikontrolli mehhanismid käesoleva määruse lisa 2. punktis osutatud ühiseid kvaliteedinäitajaid.

3.   Andmekvaliteedikontrolli mehhanismid võimaldavad kohaldada blokeerivaid reegleid ja leebeid reegleid vastavalt artikli 3 lõikele 4, mis reguleerib andmekvaliteeti määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides.

Artikkel 5

Andmekvaliteedikontrolli näitajate, standardite ja mehhanismide suhtes kehtiv kord

1.   eu-LISA vastutab selle tagamise eest, et andmekvaliteedi normid on määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemide ja koostalitluse komponentide eesmärkide saavutamise seisukohast otstarbekad.

2.   Samuti vastutab eu-LISA biomeetriliste andmete määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides säilitamise kvaliteedi miinimumnõuete rakendamise eest.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab eu-LISA arvesse iga määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi spetsiifilisi vajadusi ning teda abistavad ja talle annavad nõu eksperdid komisjonist, liikmesriikidest ja liidu ametitest, kus neid ELi infosüsteeme ja koostalitluse komponente kasutatakse.

4.   Kohaldatakse järgmist andmekvaliteedikontrolli korda:

| a) | eu-LISA rakendab iga andmekvaliteedi näitaja puhul andmekvaliteedi nõudeid vastavalt käesoleva määruse lisa 2. punktile; |
| --- | --- |

a)

eu-LISA rakendab iga andmekvaliteedi näitaja puhul andmekvaliteedi nõudeid vastavalt käesoleva määruse lisa 2. punktile;

| b) | nõuete väärtused määratakse iga artikli 3 lõikes 6 osutatud andmekvaliteedi näitaja puhul eraldi. Iga näitaja puhul võidakse määrata eri nõuete väärtused olenevalt andmete kategooriast; |
| --- | --- |

b)

nõuete väärtused määratakse iga artikli 3 lõikes 6 osutatud andmekvaliteedi näitaja puhul eraldi. Iga näitaja puhul võidakse määrata eri nõuete väärtused olenevalt andmete kategooriast;

| c) | vastava taotluse korral ja pärast korrapäraste andmekvaliteedi aruannete esitamist vastavalt artiklile 6 hindab eu-LISA väärtuste ja nõuete otstarbekust ning muudab neid aspektides, mis ei ole enam otstarbekad; |
| --- | --- |

c)

vastava taotluse korral ja pärast korrapäraste andmekvaliteedi aruannete esitamist vastavalt artiklile 6 hindab eu-LISA väärtuste ja nõuete otstarbekust ning muudab neid aspektides, mis ei ole enam otstarbekad;

| d) | vastava taotluse korral ja pärast korrapäraste andmekvaliteedi aruannete esitamist vastavalt artiklile 6 hindab eu-LISA andmekvaliteedikontrolli mehhanismide otstarbekust, võttes arvesse blokeerivate reeglite ja leebete reeglite kohaldamist, ning vajaduse korral muudab neid; |
| --- | --- |

d)

vastava taotluse korral ja pärast korrapäraste andmekvaliteedi aruannete esitamist vastavalt artiklile 6 hindab eu-LISA andmekvaliteedikontrolli mehhanismide otstarbekust, võttes arvesse blokeerivate reeglite ja leebete reeglite kohaldamist, ning vajaduse korral muudab neid;

| e) | selleks et muuta andmekvaliteedi nõudeid ja nende väärtusi ning teha otsuseid andmekvaliteedikontrolli mehhanismide kohta vastavalt käesoleva lõike punktidele c ja d, konsulteerib eu-LISA iga määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi nõuanderühmaga. |
| --- | --- |

e)

selleks et muuta andmekvaliteedi nõudeid ja nende väärtusi ning teha otsuseid andmekvaliteedikontrolli mehhanismide kohta vastavalt käesoleva lõike punktidele c ja d, konsulteerib eu-LISA iga määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 1 osutatud ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi nõuanderühmaga.

5.   eu-LISA lähtub andmekvaliteedikontrolli mehhanismide toimimise hindamisest, et muuta andmekvaliteedi nõuete väärtusi ja teha otsuseid andmekvaliteedikontrolli mehhanismide kohta.

Artikkel 6

Määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõike 3 kohased aruanded automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra ning ühiste andmekvaliteedi näitajate kohta

1.   Määruse (EL) 2019/817 artikli 37 lõikes 3 osutatud aruanded koostab aruandluse ja statistika keskhoidla vastavalt määruse (EL) 2019/817 artikli 39 lõikele 1 ja delegeeritud määruses (EL) 2021/2223 sätestatud eeskirjadele.

2.   Aruanded ei sisalda isikuandmeid ja sisaldavad vähemalt järgmisi informatiivseid andmekvaliteedi parameetreid, mis on saadud selleks otstarbeks välja töötatud tööriista või tööriistakomplektiga:

| a) | tähtnumbriliste ja biomeetriliste andmete puhul, mida hinnatakse blokeerivate reeglite ja leebete reeglite põhjal, vastavus andmekvaliteedi nõuetele;






  1) | täielikkus (protsentides); |
| --- | --- | --- |

a)

tähtnumbriliste ja biomeetriliste andmete puhul, mida hinnatakse blokeerivate reeglite ja leebete reeglite põhjal, vastavus andmekvaliteedi nõuetele;

1)

täielikkus (protsentides);

| 2) | täpsus (protsentides); |
| --- | --- |

2)

täpsus (protsentides);

| 3) | kordumatus (protsentides); |
| --- | --- |

3)

kordumatus (protsentides);

| 4) | ajakohasus (protsentides); |
| --- | --- |

4)

ajakohasus (protsentides);

| 5) | andmete järjepidevus (protsentides); |
| --- | --- |

5)

andmete järjepidevus (protsentides);

| b) | taotlustoimikute täielikkus (protsentides); |
| --- | --- |

b)

taotlustoimikute täielikkus (protsentides);

| c) | andmete vastavus „hea kvaliteedi“ kriteeriumidele (protsentides); |
| --- | --- |

c)

andmete vastavus „hea kvaliteedi“ kriteeriumidele (protsentides);

| d) | andmete vastavus „halva kvaliteedi“ kriteeriumidele (protsentides); |
| --- | --- |

d)

andmete vastavus „halva kvaliteedi“ kriteeriumidele (protsentides);

| e) | andmeviimistluse mehhanismi tulemused; |
| --- | --- |

e)

andmeviimistluse mehhanismi tulemused;

| f) | probleemide tuvastamise mehhanismi tulemused; |
| --- | --- |

f)

probleemide tuvastamise mehhanismi tulemused;

| g) | andmeväljad, mis põhjustavad sageli kvaliteediprobleeme; |
| --- | --- |

g)

andmeväljad, mis põhjustavad sageli kvaliteediprobleeme;

| h) | iga punktides a–g loetletud kategooria kümne sagedasema probleemi loetelu; |
| --- | --- |

h)

iga punktides a–g loetletud kategooria kümne sagedasema probleemi loetelu;

| i) | liikmesriigid, keda kümme sagedasemat kvaliteediprobleemi puudutavad. |
| --- | --- |

i)

liikmesriigid, keda kümme sagedasemat kvaliteediprobleemi puudutavad.

3.   eu-LISA arendab välja andmete kvaliteedi ja käesolevas artiklis osutatud aruannete iganädalase koostamise keskse järelevalvesuutlikkuse.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 16. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 135, 22.5.2019, lk 27.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019 määrus (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 85).

2

(3)  Komisjoni 30. septembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2223, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/817 üksikasjalike eeskirjadega, mis käsitlevad aruandluse ja statistika keskhoidla tegevust (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 7).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Käesolev määrus jääb väljapoole nende meetmete kohaldamisala, mis on sätestatud nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

6

acquis

(7)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

11

---

LISA

1. punkt

Sisestatavate andmete automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanism

ELi infosüsteemidesse ja koostalitluse komponentidesse sisestatavaid andmeid kontrollitakse automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli mehhanismidega, mille aluseks on artiklis 2 määratletud blokeerivad reeglid ja leebed reeglid. Need reeglid on kehtestatud ELi infosüsteemides ja koostalitluse komponentides, et teha kindlaks, kas sisendandmete sisestamine ja säilitamine lubatakse või mitte. Blokeerivad reeglid ja leebed reeglid on kehtestatud järgmiste parameetrite alusel: pikkus, vorming, liik, vastavus kvaliteedinõuetele, semantika, kordused ja süntaks.

2. punkt

Üldised kaalutlused seoses sisestatavate andmete ühiste andmekvaliteedi näitajate ja kvaliteedi miinimumnõuetega

Sisendandmeid, millele tehakse kvaliteedikontroll, hinnatakse iga ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi andmekvaliteedi reeglite põhjal, nagu on sätestatud 1. punktis. Kui sisendandmete suhtes kohaldatavad reeglid ei välista andmete sisestamist ja säilitamist, mõõdavad andmekvaliteedikontrolli mehhanismid sisendandmete kvaliteeti, kasutades selleks nende andmete suhtes kehtivaid andmekvaliteedi näitajaid.

Andmekvaliteedikontrolli mehhanismid mõõdavad sisendandmete kvaliteeti vastavalt igale asjaomasele näitajale. Andmekvaliteedikontrolli mehhanismid võtavad arvesse kaalumiskoefitsiente, et arvutada iga näitaja suhteline osakaal sisendandmete üldises kvaliteedis.

Seda eesmärki silmas pidades kohandatakse andmekvaliteedi kontrolli mehhanisme, et kohaldada neid andmiku üheainsa andmekogumi suhtes või andmebaasi suhtes.

Pärast seda, kui sisendandmete suhtes on kohaldatud kaalumiskoefitsienti, tekitavad andmekvaliteedikontrolli mehhanismid sisendandmete profiili, mis sisaldab näitajate nõuete kohaldamise tulemusi, näiteks arvväärtusi, mis iseloomustavad sisendandmete kvaliteeti iga näitaja alusel.

1. tabelis on loetletud andmekvaliteedi näitajate miinimumkogum, näiteks näitajad, mis kehtivad sisendandmete suhtes alati, kooskõlas iga ELi infosüsteemi ja koostalitluse komponendi kohaldatavate normidega. Sellised näitajad on järgmised: täielikkus, täpsus, järjepidevus, ajakohasus, kordumatus.

Tabel 1

Andmekvaliteedi miinimumnäitajate loetelu

| Näitaja | Kirjeldus | Peamine kohaldamisala | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikkus | Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmetel väärtused kõigi eeldatavate omaduste ja seotud nõuete puhul konkreetses kasutuskontekstis. Näitab, kas kõik kohustuslikud andmed on esitatud ja kas andmebaasid (või valdkondlikud loendid) vastavad kehtestatud nõuetele. | Kohustuslikud andmeväljad (tähtnumbrilised ja biomeetrilised) | Andmete täielikkuse määr: Esitatud andmeväljade arvu ja nõutavate andmeväljade suhtarv |
| Täpsus | Näitab, kui suures ulatuses vastavad sisendandmete puhul prognoosid tundmatutele tegelikele väärtustele. Seda võib mõõta ühe üksuse kohta käivate andmete hulgas või võrreldavate üksuste kohta käivate andmete kaupa või mõlema kohta. | Tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed | Valikuvea määrad, ühiku mittevastavuse määr, kirje mittevastavuse määr, andmehõive veamäärad jne |
| Järjepidevus | Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmete omadused vastuoludest vabad ja muude andmetega sidusad konkreetses kasutuskontekstis. Näitab, kui suures ulatuses vastab andmestik nende andmete suhtes kindlaksmääratud talitlusreeglitele nende kõigi puhul; tähendab, et andmesisus puudub konflikt. Seda võib mõõta ühe üksuse kohta käivate andmete hulgas ja/või võrreldavate üksuste kohta käivate andmete kaupa. | Tähtnumbrilised andmed | Protsent |
| Ajakohasus | Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmed esitatud eelnevalt kindlaksmääratud kuupäeva või kellaaja jooksul, mis määravad kindlaks andmete kehtivuse või kasutuskonteksti. Mõõdab, kui ajakohased andmed on ja kas vajalikud andmed saab esitada nõutava aja jooksul. | Tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed | Viiteaeg – lõplik: mitu päeva kulub alusperioodi viimasest päevast kuni sisendandmete esitamise päevani |
| Kordumatus | Näitab, kui suures ulatuses ei ole samu sisendandmeid samas ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis dubleeritud. | Kohustuslikud andmeväljad (tähtnumbrilised ja biomeetrilised) | Dubleerimata andmeühikute protsent |

Näitaja

Kirjeldus

Peamine kohaldamisala

Mõõtühik

Täielikkus

Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmetel väärtused kõigi eeldatavate omaduste ja seotud nõuete puhul konkreetses kasutuskontekstis. Näitab, kas kõik kohustuslikud andmed on esitatud ja kas andmebaasid (või valdkondlikud loendid) vastavad kehtestatud nõuetele.

Kohustuslikud andmeväljad (tähtnumbrilised ja biomeetrilised)

Andmete täielikkuse määr: Esitatud andmeväljade arvu ja nõutavate andmeväljade suhtarv

Täpsus

Näitab, kui suures ulatuses vastavad sisendandmete puhul prognoosid tundmatutele tegelikele väärtustele. Seda võib mõõta ühe üksuse kohta käivate andmete hulgas või võrreldavate üksuste kohta käivate andmete kaupa või mõlema kohta.

Tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed

Valikuvea määrad, ühiku mittevastavuse määr, kirje mittevastavuse määr, andmehõive veamäärad jne

Järjepidevus

Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmete omadused vastuoludest vabad ja muude andmetega sidusad konkreetses kasutuskontekstis. Näitab, kui suures ulatuses vastab andmestik nende andmete suhtes kindlaksmääratud talitlusreeglitele nende kõigi puhul; tähendab, et andmesisus puudub konflikt. Seda võib mõõta ühe üksuse kohta käivate andmete hulgas ja/või võrreldavate üksuste kohta käivate andmete kaupa.

Tähtnumbrilised andmed

Protsent

Ajakohasus

Näitab, kui suures ulatuses on sisendandmed esitatud eelnevalt kindlaksmääratud kuupäeva või kellaaja jooksul, mis määravad kindlaks andmete kehtivuse või kasutuskonteksti. Mõõdab, kui ajakohased andmed on ja kas vajalikud andmed saab esitada nõutava aja jooksul.

Tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed

Viiteaeg – lõplik: mitu päeva kulub alusperioodi viimasest päevast kuni sisendandmete esitamise päevani

Kordumatus

Näitab, kui suures ulatuses ei ole samu sisendandmeid samas ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis dubleeritud.

Kohustuslikud andmeväljad (tähtnumbrilised ja biomeetrilised)

Dubleerimata andmeühikute protsent

Biomeetriliste andmete puhul hõlmab täpsus ka eraldusvõimet. Eraldusvõime mõõdab seda, kui suures ulatuses sisaldavad sisendandmed nõutavat hulka punkte või piksleid ühe pikkusühiku kohta. Piksleid ekraanile kuvava üksuse puhul: trükimaterjali puhul ühik piksleid tolli kohta; väljundsüsteemide puhul ühik punkte tolli kohta. Bittide arv piksli kohta (värviskaala nt: 16 värvi 4b, 256 8b, 16b 65k, 24b 16,5 miljonit).

3. punkt

Andmekvaliteedi kategooriad

Pärast 2. punktis osutatud sisendandmete profiili väljatöötamist määratakse sisendandmete andmekvaliteedi kategooria. Kasutatakse järgmisi andmekvaliteedi kategooriaid:

| a) | „hea kvaliteet“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed on kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses; |
| --- | --- |

a)

„hea kvaliteet“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed on kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses;

| b) | „halb kvaliteet“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses, kui tegemist on leebe reegliga; |
| --- | --- |

b)

„halb kvaliteet“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses, kui tegemist on leebe reegliga;

| c) | „tagasilükatud“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses, kui tegemist on blokeeriva reegliga. |
| --- | --- |

c)

„tagasilükatud“ – sisendandmete profiil näitab, et andmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses, kui tegemist on blokeeriva reegliga.

Kui sisendandmed määratakse hea kvaliteedi kategooriasse, salvestatakse andmed süsteemi või komponenti ilma andmekvaliteedi alase hoiatuseta.

Kui sisendandmed määratakse halva kvaliteedi kategooriasse, salvestatakse andmed süsteemi või komponenti ja kuvatakse andmekvaliteedi alane hoiatus. Hoiatuses märgitakse, et sisendandmed parandatakse ja esitatakse põhjus, mille tõttu sisendandmed ei ole kohaldatava andmekvaliteedi näitajaga nõuetekohaselt vastavuses. Kui võimalik, nimetatakse hoiatuses andmeväli/andmeväljad või andmete sisu või mõlemad, mille puhul esineb andmekvaliteediprobleem, ning soovitused selle kohta, kuidas sisendandmeid muuta, et need vastaksid hea kvaliteedi kategooria tingimustele.

4. punkt

Andmekvaliteedi järelevalve

Artikli 3 lõike 8 kohaldamisel kasutatakse kahte liiki mehhanisme:

| a) | Andmeviimistluse mehhanismid. Selliste mehhanismide tehtava kontrolli eesmärk on tuvastada andmed, mille säilitamisperiood kestab lühemat aega kui asjaomase ELi infosüsteemi või koostalitluse komponendi tööd reguleerivates õigusaktides kindlaks määratud. Andmeviimistluse mehhanismid teatavad liikmesriikidele andmete planeeritud kustutamisest ja annavad neile võimaluse võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

a)

Andmeviimistluse mehhanismid. Selliste mehhanismide tehtava kontrolli eesmärk on tuvastada andmed, mille säilitamisperiood kestab lühemat aega kui asjaomase ELi infosüsteemi või koostalitluse komponendi tööd reguleerivates õigusaktides kindlaks määratud. Andmeviimistluse mehhanismid teatavad liikmesriikidele andmete planeeritud kustutamisest ja annavad neile võimaluse võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid.

| b) | Probleemide tuvastamise mehhanismid. Selliste mehhanismide tehtava kontrolli eesmärk on tuvastada andmed, mis ei vasta enam ühele või mitmele andmekvaliteedi näitajaga seotud andmekvaliteedi reeglile või nõudele. Sellise kontrolli tulemusena võib liikmesriigi vastutav asutus saada hoiatuse või teate, milles on märgitud põhjus, miks andmed ei vasta enam ühele või mitmele andmekvaliteedi reeglile või nõudele. Kui võimalik, antakse hoiatuses soovitus selle kohta, kuidas sisendandmeid muuta, et need vastaksid uutele reeglitele või nõuetele. Selliste kontrollimiste tulemusena ei tohi ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides säilitatavaid andmeid mingil juhul automaatselt kustutada. Kui mõnda ELi infosüsteemi või koostalitluse komponenti sisestatakse uusi andmeid samal ajal, kui probleemide tuvastamise mehhanismid töötavad, ei rakendu probleemide tuvastamise mehhanismid nende andmete suhtes. |
| --- | --- |

b)

Probleemide tuvastamise mehhanismid. Selliste mehhanismide tehtava kontrolli eesmärk on tuvastada andmed, mis ei vasta enam ühele või mitmele andmekvaliteedi näitajaga seotud andmekvaliteedi reeglile või nõudele. Sellise kontrolli tulemusena võib liikmesriigi vastutav asutus saada hoiatuse või teate, milles on märgitud põhjus, miks andmed ei vasta enam ühele või mitmele andmekvaliteedi reeglile või nõudele. Kui võimalik, antakse hoiatuses soovitus selle kohta, kuidas sisendandmeid muuta, et need vastaksid uutele reeglitele või nõuetele. Selliste kontrollimiste tulemusena ei tohi ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides säilitatavaid andmeid mingil juhul automaatselt kustutada. Kui mõnda ELi infosüsteemi või koostalitluse komponenti sisestatakse uusi andmeid samal ajal, kui probleemide tuvastamise mehhanismid töötavad, ei rakendu probleemide tuvastamise mehhanismid nende andmete suhtes.

eu-LISA võib otsustada, et andmekvaliteedi reeglite või nõuete läbivaatamise korral käivitatakse ELi infosüsteemis ja koostalitluse komponentides ad hoc probleemide tuvastamise mehhanismid.

eu-LISA võib konsulteerida mõne ELi infosüsteemi või koostalitluse komponendi nõuanderühmaga selle üle, kas käivitada vastavas ELi infosüsteemis või koostalitluse komponendis ad hoc probleemide tuvastamise mehhanismid ulatuses, mis on vajalik selle ELi infosüsteemi või koostalitluse komponendi eesmärki silmas pidades.

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2226,

14. detsember 2021,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 rakenduseeskirjad seoses meditsiiniseadmete elektrooniliste kasutusjuhenditega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrust (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mõne meditsiiniseadme puhul võib olla kasulik esitada paberkandjal juhendi asemel elektrooniline kasutusjuhend. See võib vähendada keskkonnakoormust ja meditsiiniseadmete tööstuse kulusid ning võimaldab samal ajal säilitada või parandada ohutustaset. |
| --- | --- |

(1)

Mõne meditsiiniseadme puhul võib olla kasulik esitada paberkandjal juhendi asemel elektrooniline kasutusjuhend. See võib vähendada keskkonnakoormust ja meditsiiniseadmete tööstuse kulusid ning võimaldab samal ajal säilitada või parandada ohutustaset.

| (2) | Komisjoni määrusega (EL) nr 207/2012 (2) kehtestati tingimused, mille kohaselt võib nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ (3) ja nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (4) kohaldamisalasse kuuluvate meditsiiniseadmete puhul esitada paberkandjal kasutusjuhendi asemel elektroonilise kasutusjuhendi. Mõlemad nõukogu direktiivid on kehtetuks tunnistatud ja asendatud määrusega (EL) 2017/745. Seepärast tuleks elektroonilisi kasutusjuhendeid käsitlevaid eeskirju kohandada määruse (EL) 2017/745 uutele nõuetele ja valdkonna tehnoloogia arengule. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EL) nr 207/2012 (2) kehtestati tingimused, mille kohaselt võib nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ (3) ja nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (4) kohaldamisalasse kuuluvate meditsiiniseadmete puhul esitada paberkandjal kasutusjuhendi asemel elektroonilise kasutusjuhendi. Mõlemad nõukogu direktiivid on kehtetuks tunnistatud ja asendatud määrusega (EL) 2017/745. Seepärast tuleks elektroonilisi kasutusjuhendeid käsitlevaid eeskirju kohandada määruse (EL) 2017/745 uutele nõuetele ja valdkonna tehnoloogia arengule.

| (3) | Võimalus esitada kasutusjuhend paberkandja asemel elektrooniliselt peaks piirduma teatavate eritingimustes kasutamiseks ette nähtud meditsiiniseadmete ja nende abiseadmetega. Ohutuse ja tõhususe huvides peaks kasutajatel alati olema võimalus saada kõnealune juhend soovi korral paberkandjal. |
| --- | --- |

(3)

Võimalus esitada kasutusjuhend paberkandja asemel elektrooniliselt peaks piirduma teatavate eritingimustes kasutamiseks ette nähtud meditsiiniseadmete ja nende abiseadmetega. Ohutuse ja tõhususe huvides peaks kasutajatel alati olema võimalus saada kõnealune juhend soovi korral paberkandjal.

| (4) | Selleks et vähendada võimalikke riske nii palju kui võimalik, peaks tootja käsitama paberkandjal kasutusjuhendi asemel elektroonilise kasutusjuhendi esitamise asjakohasust riskihindamise eriosana. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vähendada võimalikke riske nii palju kui võimalik, peaks tootja käsitama paberkandjal kasutusjuhendi asemel elektroonilise kasutusjuhendi esitamise asjakohasust riskihindamise eriosana.

| (5) | Selleks et tagada tingimusteta juurdepääs elektroonilisele kasutusjuhendile ja hõlbustada teabevahetust ajakohastatud versioonide ja seadmega seotud hoiatusteadete kohta, peaks see juhend olema tootja veebisaidil kättesaadav ühes või mitmes Euroopa Liidu ametlikus keeles, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus seade kasutajale või patsiendile kättesaadavaks tehakse. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada tingimusteta juurdepääs elektroonilisele kasutusjuhendile ja hõlbustada teabevahetust ajakohastatud versioonide ja seadmega seotud hoiatusteadete kohta, peaks see juhend olema tootja veebisaidil kättesaadav ühes või mitmes Euroopa Liidu ametlikus keeles, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus seade kasutajale või patsiendile kättesaadavaks tehakse.

| (6) | Ohutuse ja järjepidevuse tagamiseks peaksid paberkandjal kasutusjuhenditele lisaks esitatud elektroonilised kasutusjuhendid väheste nõuete tõttu nende sisu ja veebisaitide suhtes olema hõlmatud käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(6)

Ohutuse ja järjepidevuse tagamiseks peaksid paberkandjal kasutusjuhenditele lisaks esitatud elektroonilised kasutusjuhendid väheste nõuete tõttu nende sisu ja veebisaitide suhtes olema hõlmatud käesoleva määrusega.

| (7) | Võimalus esitada kasutusjuhendeid elektroonilisel kujul ei tohiks piirata kohustusi, mis on seotud implantaadi kaartide väljastamisega vastavalt määruse (EL) 2017/745 artiklile 18. |
| --- | --- |

(7)

Võimalus esitada kasutusjuhendeid elektroonilisel kujul ei tohiks piirata kohustusi, mis on seotud implantaadi kaartide väljastamisega vastavalt määruse (EL) 2017/745 artiklile 18.

| (8) | Kuna nii tootjatel kui ka teavitatud asutustel tuleks seoses isikuandmete töötlemisega tagada füüsiliste isikute õigus privaatsuse kaitsele, on asjakohane ette näha, et veebisaidid, mis sisaldavad meditsiiniseadmete kasutusjuhendeid, vastaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (5) nõuetele. |
| --- | --- |

(8)

Kuna nii tootjatel kui ka teavitatud asutustel tuleks seoses isikuandmete töötlemisega tagada füüsiliste isikute õigus privaatsuse kaitsele, on asjakohane ette näha, et veebisaidid, mis sisaldavad meditsiiniseadmete kasutusjuhendeid, vastaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (5) nõuetele.

| (9) | Tagamaks, et elektroonilisi kasutusjuhendeid käsitlevaid eeskirju kohandatakse määruse (EL) 2017/745 uutele nõuetele, tuleks määrus (EL) nr 207/2012 kehtetuks tunnistada. Samas tuleks jätkata selle kohaldamist määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõikes 3 sätestatud üleminekuperioodi jooksul turule lastud seadmete suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Tagamaks, et elektroonilisi kasutusjuhendeid käsitlevaid eeskirju kohandatakse määruse (EL) 2017/745 uutele nõuetele, tuleks määrus (EL) nr 207/2012 kehtetuks tunnistada. Samas tuleks jätkata selle kohaldamist määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõikes 3 sätestatud üleminekuperioodi jooksul turule lastud seadmete suhtes.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas meditsiiniseadmete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas meditsiiniseadmete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused, mille kohaselt võivad tootjad esitada määruse (EL) 2017/745 artikli 2 punktis 14 määratletud ja määruse (EL) 2017/745 I lisa III peatüki punktis 23.4 täpsustatud kasutusjuhendis sisalduvat teavet elektrooniliselt, nagu on osutatud määruse (EL) 2017/745 I lisa III peatüki punkti 23.1 alapunktis f.

Samuti kehtestatakse sellega teatavad nõuded, mis käsitlevad lisaks paberkandjal kasutusjuhenditele elektrooniliselt esitatud kasutusjuhendite sisu ja veebisaite.

Käesolev määrus ei hõlma määruse (EL) 2017/745 XVI lisas loetletud tooteid.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „elektrooniline kasutusjuhend“ – seadme abil elektrooniliselt kuvatav, portatiivsele elektroonilisele salvestusvahendile salvestatud ja tootja poolt koos seadmega tarnitav või tarkvara või veebisaidi kaudu kättesaadavaks tehtud kasutusjuhend; |
| --- | --- |

1)

„elektrooniline kasutusjuhend“ – seadme abil elektrooniliselt kuvatav, portatiivsele elektroonilisele salvestusvahendile salvestatud ja tootja poolt koos seadmega tarnitav või tarkvara või veebisaidi kaudu kättesaadavaks tehtud kasutusjuhend;

| 2) | „kutselised kasutajad“ – meditsiiniseadet tööülesannete tõttu seoses kutsetegevusega tervishoiu valdkonnas kasutavad isikud; |
| --- | --- |

2)

„kutselised kasutajad“ – meditsiiniseadet tööülesannete tõttu seoses kutsetegevusega tervishoiu valdkonnas kasutavad isikud;

| 3) | „paiksed meditsiiniseadmed“ – seadmed ja nende osad, mis on ette nähtud paigaldada, kinnitada või muul viisil fikseerida tervishoiuasutuse konkreetses asukohas nii, et neid ei saa ümber paigutada või eemaldada ilma tööriistu või masinaid kasutamata ning mis ei ole konkreetselt ettenähtud kasutamiseks mobiilses tervishoiuüksuses. |
| --- | --- |

3)

„paiksed meditsiiniseadmed“ – seadmed ja nende osad, mis on ette nähtud paigaldada, kinnitada või muul viisil fikseerida tervishoiuasutuse konkreetses asukohas nii, et neid ei saa ümber paigutada või eemaldada ilma tööriistu või masinaid kasutamata ning mis ei ole konkreetselt ettenähtud kasutamiseks mobiilses tervishoiuüksuses.

Artikkel 3

1.   Tootjad võivad paberkandjal kasutusjuhendi asemel esitada elektroonilise kasutusjuhendi, kui kõnealune juhend on mis tahes järgmise seadme kohta:

| a) | määrusega (EL) 2017/745 hõlmatud siirdatavad ja aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed ja nende abiseadmed; |
| --- | --- |

a)

määrusega (EL) 2017/745 hõlmatud siirdatavad ja aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed ja nende abiseadmed;

| b) | määrusega (EL) 2017/745 hõlmatud paiksed meditsiiniseadmed ja nende abiseadmed; |
| --- | --- |

b)

määrusega (EL) 2017/745 hõlmatud paiksed meditsiiniseadmed ja nende abiseadmed;

| c) | määrusega (EL) 2017/745 hõlmatud meditsiiniseadmed ja nende abiseadmed, millel on kasutusjuhendi visuaalse kuvamise sisseehitatud süsteem. |
| --- | --- |

c)

määrusega (EL) 2017/745 hõlmatud meditsiiniseadmed ja nende abiseadmed, millel on kasutusjuhendi visuaalse kuvamise sisseehitatud süsteem.

2.   Tootjad võivad lõikes 1 loetletud meditsiiniseadmete puhul esitada paberkandjal kasutusjuhendi asemel elektroonilise kasutusjuhendi järgmistel tingimustel:

| a) | seadmed ja nende abiseadmed on eranditult ette nähtud kasutamiseks kutselistele kasutajatele ning |
| --- | --- |

a)

seadmed ja nende abiseadmed on eranditult ette nähtud kasutamiseks kutselistele kasutajatele ning

| b) | kasutamine teiste isikute poolt ei ole mõistlikult eeldatav. |
| --- | --- |

b)

kasutamine teiste isikute poolt ei ole mõistlikult eeldatav.

3.   Määrusega (EL) 2017/745 hõlmatud tarkvara puhul võivad tootjad paberkandjal kasutusjuhendi asemel esitada elektroonilise kasutusjuhendi tarkvara enda abil.

Artikkel 4

1.   Artikli 3 lõigetes 1 ja 3 osutatud meditsiiniseadmete tootjad, kes esitavad kasutajatele paberkandjal kasutusjuhendi asemel elektroonilise kasutusjuhendi, peavad läbi viima dokumenteeritud riskihindamise, mis peab hõlmama vähemalt järgmisi osi:

| a) | ettenähtud kasutajate teadmised ja kogemus eelkõige seadme kasutamise ja kasutaja vajaduste suhtes; |
| --- | --- |

a)

ettenähtud kasutajate teadmised ja kogemus eelkõige seadme kasutamise ja kasutaja vajaduste suhtes;

| b) | keskkonnatingimused, milles seadet hakatakse kasutama; |
| --- | --- |

b)

keskkonnatingimused, milles seadet hakatakse kasutama;

| c) | ettenähtud kasutaja teadmised elektroonilise kasutusjuhendi kuvamise riist- ja tarkvarast ning nende kasutamise kogemus; |
| --- | --- |

c)

ettenähtud kasutaja teadmised elektroonilise kasutusjuhendi kuvamise riist- ja tarkvarast ning nende kasutamise kogemus;

| d) | kasutaja juurdepääs kasutamiseks vajalikele mõistlikult eeldatavatele elektroonilistele ressurssidele; |
| --- | --- |

d)

kasutaja juurdepääs kasutamiseks vajalikele mõistlikult eeldatavatele elektroonilistele ressurssidele;

| e) | kaitsemeetmete toimivus, mis tagab, et elektroonilised andmed ja sisu on kaitstud rikkumise eest; |
| --- | --- |

e)

kaitsemeetmete toimivus, mis tagab, et elektroonilised andmed ja sisu on kaitstud rikkumise eest;

| f) | ohutus ja varundamine riist- või tarkvara rikke puhul, eelkõige juhul, kui elektrooniline kasutusjuhend on seadmesse integreeritud; |
| --- | --- |

f)

ohutus ja varundamine riist- või tarkvara rikke puhul, eelkõige juhul, kui elektrooniline kasutusjuhend on seadmesse integreeritud;

| g) | ettenähtavad erakorralised meditsiinilised olukorrad, milles läheb vaja paberkandjal esitatud teavet; |
| --- | --- |

g)

ettenähtavad erakorralised meditsiinilised olukorrad, milles läheb vaja paberkandjal esitatud teavet;

| h) | konkreetse veebisaidi ajutise kättesaamatuse või kogu internetiühenduse ajutise puudumise või tervishoiuasutuses neile juurdepääsu puudumise mõju, samuti ohutusmeetmed, mis on võetud sellise olukorraga toimetulekuks; |
| --- | --- |

h)

konkreetse veebisaidi ajutise kättesaamatuse või kogu internetiühenduse ajutise puudumise või tervishoiuasutuses neile juurdepääsu puudumise mõju, samuti ohutusmeetmed, mis on võetud sellise olukorraga toimetulekuks;

| i) | hinnang ajavahemiku kohta, mille jooksul tuleb kasutajale tema nõudel esitada paberkandjal kasutusjuhend; |
| --- | --- |

i)

hinnang ajavahemiku kohta, mille jooksul tuleb kasutajale tema nõudel esitada paberkandjal kasutusjuhend;

| j) | hinnang selle kohta, kas elektroonilise kasutusjuhendiga veebisait ühildub eri seadmetega, mida saaks selle juhendi kuvamiseks kasutada; |
| --- | --- |

j)

hinnang selle kohta, kas elektroonilise kasutusjuhendiga veebisait ühildub eri seadmetega, mida saaks selle juhendi kuvamiseks kasutada;

| k) | vajaduse korral kasutusjuhendi eri versioonide haldamine kooskõlas artikli 5 punktiga 8. |
| --- | --- |

k)

vajaduse korral kasutusjuhendi eri versioonide haldamine kooskõlas artikli 5 punktiga 8.

2.   Kasutusjuhendi elektrooniliselt esitamise riskihindamist peab ajakohastama, pidades silmas turustamisjärgset kogemust.

Artikkel 5

Artikli 3 lõigetes 1 ja 3 osutatud seadmete tootjad võivad kasutajatele paberkandjal kasutusjuhendi asemel esitada elektroonilise kasutusjuhend järgmistel tingimustel:

| 1) | artiklis 4 nimetatud riskihindamine peab tõendama, et kasutusjuhendi elektrooniline esitamine säilitab ohutustaseme, mis on saavutatud kasutusjuhendi paberkandjal esitamisega, või parandab seda; |
| --- | --- |

1)

artiklis 4 nimetatud riskihindamine peab tõendama, et kasutusjuhendi elektrooniline esitamine säilitab ohutustaseme, mis on saavutatud kasutusjuhendi paberkandjal esitamisega, või parandab seda;

| 2) | tootjad peavad esitama elektroonilise kasutusjuhendi kõigis liikmesriikides, kus toodet turustatakse või kasutatakse, välja arvatud artiklis 4 viidatud riskihindamises nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- |

2)

tootjad peavad esitama elektroonilise kasutusjuhendi kõigis liikmesriikides, kus toodet turustatakse või kasutatakse, välja arvatud artiklis 4 viidatud riskihindamises nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel;

| 3) | tootjatel peab olema toimiv süsteem, et esitada kasutajale ilma lisakuluta paberkandjal kasutusjuhendid artiklis 4 viidatud riskihindamise käigus kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, kõige hiljem seitsme kalendripäeva jooksul pärast sellekohase nõude saamist kasutajalt või seadme tarnimise ajal, kui seda on nõutud seadme tellimisel; |
| --- | --- |

3)

tootjatel peab olema toimiv süsteem, et esitada kasutajale ilma lisakuluta paberkandjal kasutusjuhendid artiklis 4 viidatud riskihindamise käigus kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, kõige hiljem seitsme kalendripäeva jooksul pärast sellekohase nõude saamist kasutajalt või seadme tarnimise ajal, kui seda on nõutud seadme tellimisel;

| 4) | tootjad peavad kas seadmel või infolehel esitama teabe ettenähtavate meditsiiniliste erakorraliste olukordade kohta ja kasutusjuhendi visuaalseks kuvamiseks sisseehitatud süsteemiga seadmete puhul teabe selle kohta, kuidas seadet käivitada; |
| --- | --- |

4)

tootjad peavad kas seadmel või infolehel esitama teabe ettenähtavate meditsiiniliste erakorraliste olukordade kohta ja kasutusjuhendi visuaalseks kuvamiseks sisseehitatud süsteemiga seadmete puhul teabe selle kohta, kuidas seadet käivitada;

| 5) | tootjad peavad tagama elektroonilise kasutusjuhendi asjakohase ülesehituse ja toimimise ning esitama selle kohta kontrolli- ja valideerimistõendid; |
| --- | --- |

5)

tootjad peavad tagama elektroonilise kasutusjuhendi asjakohase ülesehituse ja toimimise ning esitama selle kohta kontrolli- ja valideerimistõendid;

| 6) | kasutusjuhendi visuaalseks kuvamiseks sisseehitatud süsteemiga meditsiiniseadmete puhul peavad tootjad tagama, et kasutusjuhendi kuvamine ei takistaks seadme ohutut kasutamist, eelkõige elutähtsate funktsioonide jälgimist või tagamist; |
| --- | --- |

6)

kasutusjuhendi visuaalseks kuvamiseks sisseehitatud süsteemiga meditsiiniseadmete puhul peavad tootjad tagama, et kasutusjuhendi kuvamine ei takistaks seadme ohutut kasutamist, eelkõige elutähtsate funktsioonide jälgimist või tagamist;

| 7) | tootjad peavad seadme tootekataloogis või muus asjakohases teabekandjas esitama teabe tark- ja riistvara nõuete kohta, mida on vaja kasutusjuhendi kuvamiseks; |
| --- | --- |

7)

tootjad peavad seadme tootekataloogis või muus asjakohases teabekandjas esitama teabe tark- ja riistvara nõuete kohta, mida on vaja kasutusjuhendi kuvamiseks;

| 8) | tootjatel peab olema toimiv süsteem, et selgelt näidata, millal kasutusjuhend on läbi vaadatud, ja kui läbivaatamine oli vajalik ohutuse tõttu, siis igat seadme kasutajat sellest teavitada; |
| --- | --- |

8)

tootjatel peab olema toimiv süsteem, et selgelt näidata, millal kasutusjuhend on läbi vaadatud, ja kui läbivaatamine oli vajalik ohutuse tõttu, siis igat seadme kasutajat sellest teavitada;

| 9) | kindlaksmääratud kasutuseaga seadmete puhul, välja arvatud siiratavad seadmed, peavad tootjad säilitama elektroonilist kasutusjuhendit kasutajatele kättesaadavatena kümme aastat pärast viimase seadme turulelaskmist ja vähemalt kaks aastat pärast viimase toodetud seadme kasutusea lõppu; |
| --- | --- |

9)

kindlaksmääratud kasutuseaga seadmete puhul, välja arvatud siiratavad seadmed, peavad tootjad säilitama elektroonilist kasutusjuhendit kasutajatele kättesaadavatena kümme aastat pärast viimase seadme turulelaskmist ja vähemalt kaks aastat pärast viimase toodetud seadme kasutusea lõppu;

| 10) | kindlaksmääratud kasutuseata ja siiratavate seadmete puhul peavad tootjad säilitama elektroonilist kasutusjuhendit kasutajatele kättesaadavatena 15 aastat pärast viimase seadme turulelaskmist; |
| --- | --- |

10)

kindlaksmääratud kasutuseata ja siiratavate seadmete puhul peavad tootjad säilitama elektroonilist kasutusjuhendit kasutajatele kättesaadavatena 15 aastat pärast viimase seadme turulelaskmist;

| 11) | kasutusjuhend on nende veebisaidil kättesaadav ühes liidu ametlikus keeles, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus seade kasutajale või patsiendile kättesaadavaks tehakse; |
| --- | --- |

11)

kasutusjuhend on nende veebisaidil kättesaadav ühes liidu ametlikus keeles, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus seade kasutajale või patsiendile kättesaadavaks tehakse;

| 12) | kasutusel peavad olema tõhusad süsteemid ja menetlused, mis tagavad, et seadme kasutajaid, kes on veebisaidilt kasutusjuhendi alla laadinud, on võimalik teavitada selle kasutusjuhendiga seotud ajakohastamisest või parandusmeetmetest; |
| --- | --- |

12)

kasutusel peavad olema tõhusad süsteemid ja menetlused, mis tagavad, et seadme kasutajaid, kes on veebisaidilt kasutusjuhendi alla laadinud, on võimalik teavitada selle kasutusjuhendiga seotud ajakohastamisest või parandusmeetmetest;

| 13) | kõik elektrooniliselt avaldatud kasutusjuhendi eelnevad versioonid peavad olema veebisaidil kättesaadavad. |
| --- | --- |

13)

kõik elektrooniliselt avaldatud kasutusjuhendi eelnevad versioonid peavad olema veebisaidil kättesaadavad.

Artikkel 6

1.   Tootjad peavad märgisel selgelt märkima, et paberkandja asemel on seadme kasutusjuhend esitatud elektrooniliselt.

Kõnealune teave tuleb esitada iga ühiku pakendil või müügipakendil, kui see on asjakohane. Paiksete meditsiiniseadmete puhul peab kõnealune teave olema esitatud ka seadmel.

Tarkvara puhul tuleb teave esitada kohas, kust antakse juurdepääs tarkvarale.

2.   Tootjad peavad esitama teabe elektroonilisele kasutusjuhendile juurdepääsu kohta.

Kõnealune teave tuleb esitada lõike 1 teises lõigus sätestatu kohaselt või, kui see ei ole võimalik, siis iga seadmega kaasas oleval paberdokumendil.

3.   Teave elektroonilisele kasutusjuhendile juurdepääsu kohta peab hõlmama ka järgmist:

| a) | teave, mida on vaja kasutusjuhendi vaatamiseks; |
| --- | --- |

a)

teave, mida on vaja kasutusjuhendi vaatamiseks;

| b) | seadme kordumatu põhiidentifitseerimistunnus (Basic UDI-DI) ja/või kordumatu identifitseerimistunnus (UDI-DI), millele on osutatud vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 27 lõikes 6 ja artikli 27 lõike 1 punkti a alapunktis i, ning mis tahes lisateave, mis võimaldab seadme identifitseerida, sh selle nimetus ja mudel (kui on); |
| --- | --- |

b)

seadme kordumatu põhiidentifitseerimistunnus (Basic UDI-DI) ja/või kordumatu identifitseerimistunnus (UDI-DI), millele on osutatud vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 27 lõikes 6 ja artikli 27 lõike 1 punkti a alapunktis i, ning mis tahes lisateave, mis võimaldab seadme identifitseerida, sh selle nimetus ja mudel (kui on);

| c) | asjakohased tootja kontaktandmed, nt tootja nimi, aadress, e-posti aadress või muud veebipõhise suhtlemise vahendid ja veebisait; |
| --- | --- |

c)

asjakohased tootja kontaktandmed, nt tootja nimi, aadress, e-posti aadress või muud veebipõhise suhtlemise vahendid ja veebisait;

| d) | teave selle kohta, kust ja kuidas saab paberkandjal kasutusjuhendit nõuda ja mis aja jooksul see vastavalt artikli 5 punktile 3 ilma lisakuluta saadakse. |
| --- | --- |

d)

teave selle kohta, kust ja kuidas saab paberkandjal kasutusjuhendit nõuda ja mis aja jooksul see vastavalt artikli 5 punktile 3 ilma lisakuluta saadakse.

4.   Kui mingi osa artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud seadmete ja nende abiseadmete kasutusjuhenditest on ette nähtud patsiendile esitamiseks, siis ei tohi see osa olla esitatud elektrooniliselt.

5.   Elektrooniline kasutusjuhend peab olema täielikult kättesaadav tekstina, mis võib sisaldada sümboleid ja graafilisi elemente ning mis sisaldab paberkandjal kasutusjuhendiga vähemalt sama teavet. Lisaks tekstile võib esitada ka video- ja audiofaile.

Artikkel 7

1.   Kui tootjad tarnivad seadme koos elektroonilisel salvestusvahendil oleva elektroonilise kasutusjuhendiga või kui seadmel on kasutusjuhendi visuaalse kuvamise sisseehitatud süsteem, siis peab elektrooniline kasutusjuhend olema kättesaadav ka veebisaidi kaudu.

2.   Iga veebisait, mis sisaldab seadme kasutusjuhendit paberkandja asemel elektroonilisel kujul, peab vastama järgmistele nõuetele:

| a) | kasutusjuhend peab olema esitatud tavavormingus, mida on võimalik lugeda vabalt kättesaadava tarkvara abil; |
| --- | --- |

a)

kasutusjuhend peab olema esitatud tavavormingus, mida on võimalik lugeda vabalt kättesaadava tarkvara abil;

| b) | veebisait peab olema kaitstud loata juurdepääsu ja sisu omavolilise muutmise eest vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile e; |
| --- | --- |

b)

veebisait peab olema kaitstud loata juurdepääsu ja sisu omavolilise muutmise eest vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile e;

| c) | veebisait peab olema selline, et serveri rikkeaeg ja kuvamistõrked oleksid minimaalsed; |
| --- | --- |

c)

veebisait peab olema selline, et serveri rikkeaeg ja kuvamistõrked oleksid minimaalsed;

| d) | veebisait peab vastama määruse (EL) 2016/679 nõuetele; |
| --- | --- |

d)

veebisait peab vastama määruse (EL) 2016/679 nõuetele;

| e) | vastavalt artikli 6 lõikele 2 esitatud internetiaadress peab olema püsiv ja sellele peab olema vahetu juurdepääs artikli 5 punktides 9 ja 10 sätestatud ajavahemike jooksul; |
| --- | --- |

e)

vastavalt artikli 6 lõikele 2 esitatud internetiaadress peab olema püsiv ja sellele peab olema vahetu juurdepääs artikli 5 punktides 9 ja 10 sätestatud ajavahemike jooksul;

| f) | kõik artikli 5 punktis 13 osutatud elektrooniliselt avaldatud kasutusjuhendi eelnevad versioonid ja nende avaldamise kuupäevad peavad olema veebisaidil kättesaadavad. |
| --- | --- |

f)

kõik artikli 5 punktis 13 osutatud elektrooniliselt avaldatud kasutusjuhendi eelnevad versioonid ja nende avaldamise kuupäevad peavad olema veebisaidil kättesaadavad.

Artikkel 8

Vajaduse korral vaatab teavitatud asutus käesoleva määruse artiklites 4–7 sätestatud kohustuste täitmise läbi määruse (EL) 2017/745 artiklis 52 osutatud vastavushindamise menetluse käigus.

Artikkel 9

Lisaks paberkandjal täielikule kasutusjuhendile esitatav elektrooniline kasutusjuhend peab olema kooskõlas paberkandjal esitatud kasutusjuhendi sisuga.

Kui selline kasutusjuhend esitatakse veebisaidi kaudu, peab veebisait vastama artikli 7 lõike 2 punktides b, d, e ja f sätestatud nõuetele.

Artikkel 10

Komisjoni määrus (EL) nr 207/2012 tunnistatakse kehtetuks.

Seda kohaldatakse siiski kuni 26. maini 2024 seadmete suhtes, mis on määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõike 3 kohaselt turule lastud või kasutusele võetud.

Viiteid määrusele (EL) nr 207/2012 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 11

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 117, 5.5.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 207/2012 meditsiiniseadmete elektrooniliste kasutusjuhendite kohta (ELT L 72, 10.3.2012, lk 28).

2

(3)  Nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiiv 90/385/EMÜ aktiivseid siiratavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

5

---

LISA

Vastavustabel

| Komisjoni määrus (EL) nr 207/2012 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| | |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 3 lõige 2 |
| - | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| - | Artikkel 10 |
| Artikkel 10 | Artikkel 11 |

Komisjoni määrus (EL) nr 207/2012

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 2

-

Artikli 3 lõige 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

-

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2227,

14. detsember 2021,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 igailmalendude ning kopterite instrumentaallennupädevuse ja tüübipädevuse koolituse nõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 1 ja artikli 27 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (2) I lisas (FCL-osa) on sätestatud piloodilubade väljaandmiseks vajalikud koolitus-, eksamineerimis- ja kontrollinõuded, sealhulgas nõuded instrumentaallennureeglite kohaste (IFR) lähenemiste (madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga) õiguste saamiseks ning kopterite instrumentaallennupädevuse ja tüübipädevuse koolituse nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (2) I lisas (FCL-osa) on sätestatud piloodilubade väljaandmiseks vajalikud koolitus-, eksamineerimis- ja kontrollinõuded, sealhulgas nõuded instrumentaallennureeglite kohaste (IFR) lähenemiste (madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga) õiguste saamiseks ning kopterite instrumentaallennupädevuse ja tüübipädevuse koolituse nõuded.

| (2) | Komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 (3) on sätestatud lennutegevuse üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas nõuded käitajatele tagada oma meeskonnale korrapärane koolitus ja kontroll. Kõnealust määrust muudetakse, et see kajastaks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) viimaseid igailmalendudega seotud standardeid. Määruse (EL) nr 965/2012 muudatuste eesmärk on luua põhjalik raamistik piiratud nähtavusega IFR-lähenemiste, sealhulgas pilootide koolitamisega seotud aspektide jaoks. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 1178/2011 kohased piiratud nähtavusega IFR-lähenemiste nõuded välja jätta või vajaduse korral asendada viidetega määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 (3) on sätestatud lennutegevuse üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas nõuded käitajatele tagada oma meeskonnale korrapärane koolitus ja kontroll. Kõnealust määrust muudetakse, et see kajastaks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) viimaseid igailmalendudega seotud standardeid. Määruse (EL) nr 965/2012 muudatuste eesmärk on luua põhjalik raamistik piiratud nähtavusega IFR-lähenemiste, sealhulgas pilootide koolitamisega seotud aspektide jaoks. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 1178/2011 kohased piiratud nähtavusega IFR-lähenemiste nõuded välja jätta või vajaduse korral asendada viidetega määrusele (EL) nr 965/2012.

| (3) | Kuna ühe mootoriga kopterid on nüüd sertifitseeritud ka IFR-lendudeks, tuleks kopterite instrumentaallennupädevuse nõuded läbi vaadata, et need oleksid uute kopteritüüpide puhul asjakohasemad ja võimaldaksid neid paindlikumalt kasutada. Kopteri instrumentaallennupädevusmärge ja sellega seotud koolitus peaksid hõlmama nii ühe kui ka mitme mootoriga kopteri instrumentaallende, nii et ühe mootoriga kopteri instrumentaallennupädevuselt mitme mootoriga kopteri instrumentaallennupädevusele üleminekuks ei oleks enam vaja lisakoolitust. |
| --- | --- |

(3)

Kuna ühe mootoriga kopterid on nüüd sertifitseeritud ka IFR-lendudeks, tuleks kopterite instrumentaallennupädevuse nõuded läbi vaadata, et need oleksid uute kopteritüüpide puhul asjakohasemad ja võimaldaksid neid paindlikumalt kasutada. Kopteri instrumentaallennupädevusmärge ja sellega seotud koolitus peaksid hõlmama nii ühe kui ka mitme mootoriga kopteri instrumentaallende, nii et ühe mootoriga kopteri instrumentaallennupädevuselt mitme mootoriga kopteri instrumentaallennupädevusele üleminekuks ei oleks enam vaja lisakoolitust.

| (4) | Praegu kohaldatakse FCL-osa rangemaid sätteid, milles käsitletakse mitmepiloodikopteri pilootide koolitamist, ka ühepiloodikopteritega tehtavate mitmepiloodilendude suhtes. Sellest lisakoormusest tulenevalt tehakse peaaegu kõik selliste sertifitseeritud ühepiloodikopteritega lennud ühepiloodilennuna, välja arvatud juhul, kui lennutegevusnõuetega on ette nähtud mitmepiloodilennud. Seega läheb kaotsi võimalus suurendada teist pilooti kaasates lennuohutust. Et sellist tulemust vältida, tuleks kopterite mitmepiloodilendudega seotud nõuded ja õigused läbi vaadata, et tagada suurem paindlikkus. Tuleks kehtestada asjakohased nõuded, mis võimaldaksid ohutut mitmepiloodilendu ühepiloodikopteritel. |
| --- | --- |

(4)

Praegu kohaldatakse FCL-osa rangemaid sätteid, milles käsitletakse mitmepiloodikopteri pilootide koolitamist, ka ühepiloodikopteritega tehtavate mitmepiloodilendude suhtes. Sellest lisakoormusest tulenevalt tehakse peaaegu kõik selliste sertifitseeritud ühepiloodikopteritega lennud ühepiloodilennuna, välja arvatud juhul, kui lennutegevusnõuetega on ette nähtud mitmepiloodilennud. Seega läheb kaotsi võimalus suurendada teist pilooti kaasates lennuohutust. Et sellist tulemust vältida, tuleks kopterite mitmepiloodilendudega seotud nõuded ja õigused läbi vaadata, et tagada suurem paindlikkus. Tuleks kehtestada asjakohased nõuded, mis võimaldaksid ohutut mitmepiloodilendu ühepiloodikopteritel.

| (5) | Kuna seni on IFR-kopterilendudel kasutatud ainult mitme mootoriga koptereid, on kehtivad kopteri instrumentaallennupädevusmärked saadud mitme mootoriga kopteritel lennates. Sel põhjusel ja võttes arvesse ühe mootoriga kopterite kasutamist IFR-lendudel tulevikus, tuleks kehtestada üleminekusätted, tagamaks et piloodid, kellel on praegu kopteri instrumentaallennupädevus, võivad kasutada sellega seotud õigusi nii ühe kui ka mitme mootoriga kopterite puhul. |
| --- | --- |

(5)

Kuna seni on IFR-kopterilendudel kasutatud ainult mitme mootoriga koptereid, on kehtivad kopteri instrumentaallennupädevusmärked saadud mitme mootoriga kopteritel lennates. Sel põhjusel ja võttes arvesse ühe mootoriga kopterite kasutamist IFR-lendudel tulevikus, tuleks kehtestada üleminekusätted, tagamaks et piloodid, kellel on praegu kopteri instrumentaallennupädevus, võivad kasutada sellega seotud õigusi nii ühe kui ka mitme mootoriga kopterite puhul.

| (6) | Koolitusorganisatsioonidele tuleks anda piisavalt aega oma koolitusprogrammide kohandamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Koolitusorganisatsioonidele tuleks anda piisavalt aega oma koolitusprogrammide kohandamiseks.

| (7) | Määrust (EL) nr 1178/2011 tuleks samuti muuta, et parandada teatavad aegunud või valed ristviited ning selgitada teatavaid sätteid. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EL) nr 1178/2011 tuleks samuti muuta, et parandada teatavad aegunud või valed ristviited ning selgitada teatavaid sätteid.

| (8) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle komisjonile arvamusena nr 2/2021 (4) vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidele b ja c ning artikli 76 lõikele 1. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle komisjonile arvamusena nr 2/2021 (4) vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidele b ja c ning artikli 76 lõikele 1.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1178/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 4c muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | neil on jätkuvalt õigus instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget pikendada või selle kehtivus taastada vastavalt I lisa (FCL-osa) punkti FCL.825 alapunktile g;“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 4c muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

neil on jätkuvalt õigus instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget pikendada või selle kehtivus taastada vastavalt I lisa (FCL-osa) punkti FCL.825 alapunktile g;“

| b) | lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | nende puhul võetakse täielikult arvesse I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 alapunkti c alapunkti 2 alapunktides i ja iii sätestatud koolitusnõuete täitmist, kui nad taotlevad I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 kohase instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmist, ning“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

nende puhul võetakse täielikult arvesse I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 alapunkti c alapunkti 2 alapunktides i ja iii sätestatud koolitusnõuete täitmist, kui nad taotlevad I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 kohase instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmist, ning“;

| c) | lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | nende puhul loetakse jätkuvalt täidetuks kõik I lisas (FCL-osa) instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanike suhtes kohaldatavad nõuded.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

nende puhul loetakse jätkuvalt täidetuks kõik I lisas (FCL-osa) instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanike suhtes kohaldatavad nõuded.“

| 2) | Lisatakse artikkel 4d:

  „Artikkel 4d
  Ühe mootoriga kopterite instrumentaallennupädevusmärke suhtes kohaldatavad üleminekumeetmed
  Ilma et see piiraks käesoleva määruse I lisa (FCL-osa) punkti FCL.630.H kohaldamist, kohaldatakse kõike järgmist:






  1) | Kopterite instrumentaallennupädevusmärked, mis on välja antud kooskõlas käesoleva määruse I lisaga (FCL-osa) enne 30. oktoobrit 2022, loetakse nii ühe kui ka mitme mootoriga kopterite instrumentaallennupädevusmärgeteks ja need antakse sellisena uuesti välja, kui halduspõhjustel antakse uuesti välja kopteripiloodi luba. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse artikkel 4d:

„Artikkel 4d

Ühe mootoriga kopterite instrumentaallennupädevusmärke suhtes kohaldatavad üleminekumeetmed

Ilma et see piiraks käesoleva määruse I lisa (FCL-osa) punkti FCL.630.H kohaldamist, kohaldatakse kõike järgmist:

1)

Kopterite instrumentaallennupädevusmärked, mis on välja antud kooskõlas käesoleva määruse I lisaga (FCL-osa) enne 30. oktoobrit 2022, loetakse nii ühe kui ka mitme mootoriga kopterite instrumentaallennupädevusmärgeteks ja need antakse sellisena uuesti välja, kui halduspõhjustel antakse uuesti välja kopteripiloodi luba.

| 2) | Taotlejatel, kes alustasid ühe või mitme mootoriga kopterite instrumentaallennupädevuse (IR(H)) koolitust enne 30. oktoobrit 2022, on lubatud see koolitus läbida ning neile antakse sel juhul nii ühe kui ka mitme mootoriga kopterite instrumentaallennupädevusmärge.“ |
| --- | --- |

2)

Taotlejatel, kes alustasid ühe või mitme mootoriga kopterite instrumentaallennupädevuse (IR(H)) koolitust enne 30. oktoobrit 2022, on lubatud see koolitus läbida ning neile antakse sel juhul nii ühe kui ka mitme mootoriga kopterite instrumentaallennupädevusmärge.“

| 3) | Lisatakse artikkel 4e:

  „Artikkel 4e
  Ühepiloodikopterite mitmepiloodilendudega seotud koolituse, eksamineerimise ja kontrollimise suhtes kohaldatavad üleminekumeetmed

  1.   Liikmesriigid võivad otsustada anda ühepiloodikopterite mitmepiloodilendudega seotud koolituste, lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide korraldamise eriõigused taotlejatele, kes vastavad kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | neil on käesoleva määruse I lisa (FCL-osa) kohaselt välja antud instruktori või kontrollpiloodi tunnistus (vastavalt vajadusele), sealhulgas õigus anda vajaduse korral õpet või korraldada eksameid vastaval kopteritüübil; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse artikkel 4e:

„Artikkel 4e

Ühepiloodikopterite mitmepiloodilendudega seotud koolituse, eksamineerimise ja kontrollimise suhtes kohaldatavad üleminekumeetmed

1.   Liikmesriigid võivad otsustada anda ühepiloodikopterite mitmepiloodilendudega seotud koolituste, lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide korraldamise eriõigused taotlejatele, kes vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

a)

neil on käesoleva määruse I lisa (FCL-osa) kohaselt välja antud instruktori või kontrollpiloodi tunnistus (vastavalt vajadusele), sealhulgas õigus anda vajaduse korral õpet või korraldada eksameid vastaval kopteritüübil;

| b) | nad on läbinud FCL-osa punktis FCL.735.H osutatud koolituse; |
| --- | --- |

b)

nad on läbinud FCL-osa punktis FCL.735.H osutatud koolituse;

| c) | neil on kogemus kopterite mitmepiloodilendudel tasemel, mis on vastuvõetav selle liikmesriigi pädevale asutusele. |
| --- | --- |

c)

neil on kogemus kopterite mitmepiloodilendudel tasemel, mis on vastuvõetav selle liikmesriigi pädevale asutusele.

2.   Lõike 1 kohaselt antud õigused kehtivad kuni 30. oktoobrini 2025. Õiguste pikendamiseks peavad taotlejad vastama ühepiloodikopterite mitmepiloodilendudega seotud instruktori ja kontrollpiloodi õiguste jaoks vajalike kogemuste nõuetele, nagu on sätestatud FCL-osas.“

| 4) | Artiklile 10a lisatakse lõige 6:

  „6.   Piloodikoolitusorganisatsioonid, kes pakuvad kopteri instrumentaallennupädevuse (IR(H)) koolitust, peavad oma koolitusprogrammi kohandama, et see oleks 30. oktoobriks 2023 vastavuses I lisaga.“ |
| --- | --- |

4)

Artiklile 10a lisatakse lõige 6:

„6.   Piloodikoolitusorganisatsioonid, kes pakuvad kopteri instrumentaallennupädevuse (IR(H)) koolitust, peavad oma koolitusprogrammi kohandama, et see oleks 30. oktoobriks 2023 vastavuses I lisaga.“

| 5) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

5)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 30. oktoobrist 2022. Artikli 1 punkti 1 kohaldatakse siiski alates jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

3

(4)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

4

---

LISA

Komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti FCL.010 muudetakse järgmiselt:






  a) | mõiste „mitmepiloodilend“ määratlus asendatakse järgmisega:

  „
  „mitmepiloodilend“ – lend, kus on nõutav vähemalt kahe piloodi olemasolu, kes teevad mitme- või ühepiloodiõhusõidukis lennumeeskonna koostööd;“ |
| --- | --- | --- |

1)

Punkti FCL.010 muudetakse järgmiselt:

a)

mõiste „mitmepiloodilend“ määratlus asendatakse järgmisega:

„
  „mitmepiloodilend“ – lend, kus on nõutav vähemalt kahe piloodi olemasolu, kes teevad mitme- või ühepiloodiõhusõidukis lennumeeskonna koostööd;“

| b) | mõiste „mitmepiloodiõhusõiduk“ määratlus asendatakse järgmisega:

  „
  „mitmepiloodiõhusõiduk“ –






  — | lennukite puhul lennuk, mis on sertifikaadi kohaselt ette nähtud käitamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga; |
| --- | --- | --- |

b)

mõiste „mitmepiloodiõhusõiduk“ määratlus asendatakse järgmisega:

„
  „mitmepiloodiõhusõiduk“ –

—

lennukite puhul lennuk, mis on sertifikaadi kohaselt ette nähtud käitamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga;

| — | kopterite, õhulaevade ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul õhusõiduk, mis on sertifitseeritud käitamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või mida peab käitama vähemalt kahe piloodiga vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012;“ |
| --- | --- |

—

kopterite, õhulaevade ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul õhusõiduk, mis on sertifitseeritud käitamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga või mida peab käitama vähemalt kahe piloodiga vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012;“

| c) | mõiste „ühepiloodiõhusõiduk“ määratlus asendatakse järgmisega:

  „
  „ühepiloodiõhusõiduk“ –






  — | õhusõiduk, mis on sertifitseeritud käitamiseks ühe piloodiga; |
| --- | --- | --- |

c)

mõiste „ühepiloodiõhusõiduk“ määratlus asendatakse järgmisega:

„
  „ühepiloodiõhusõiduk“ –

—

õhusõiduk, mis on sertifitseeritud käitamiseks ühe piloodiga;

| — | kopterite, õhulaevade ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul õhusõiduk, mis on sertifitseeritud käitamiseks ühe piloodiga ja mida ei pea käitama vähemalt kahe piloodiga vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.“ |
| --- | --- |

—

kopterite, õhulaevade ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul õhusõiduk, mis on sertifitseeritud käitamiseks ühe piloodiga ja mida ei pea käitama vähemalt kahe piloodiga vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.“

| 2) | Punkti FCL.060 alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „(1) | kapteni või teise piloodina üksnes juhul, kui ta on eelnenud 90 päeva jooksul teinud piloodina sama tüüpi või sama klassi õhusõidukil või selle tüübi või klassi lennu täisimitaatoril (FFS) vähemalt kolm starti, lähenemist ja maandumist. Need kolm starti ja maandumist peavad olema tehtud mitme- või ühepiloodilendudel, olenevalt piloodi õigustest, ning“. |
| --- | --- | --- |

2)

Punkti FCL.060 alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„(1)

kapteni või teise piloodina üksnes juhul, kui ta on eelnenud 90 päeva jooksul teinud piloodina sama tüüpi või sama klassi õhusõidukil või selle tüübi või klassi lennu täisimitaatoril (FFS) vähemalt kolm starti, lähenemist ja maandumist. Need kolm starti ja maandumist peavad olema tehtud mitme- või ühepiloodilendudel, olenevalt piloodi õigustest, ning“.

| 3) | Punkt FCL.510.H asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.510.H Kopteri liinipiloodi luba – eeltingimused, kogemused ja nende arvestamine

  Kopteri liinipiloodi loa taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:






  a) | tal peab olema kopteri ametipiloodi luba; |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt FCL.510.H asendatakse järgmisega:

„
  FCL.510.H Kopteri liinipiloodi luba – eeltingimused, kogemused ja nende arvestamine

Kopteri liinipiloodi loa taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:

a)

tal peab olema kopteri ametipiloodi luba;

| b) | ta peab olema läbinud lennumeeskonna koostöö koolituse vastavalt punktile FCL.735.H; |
| --- | --- |

b)

ta peab olema läbinud lennumeeskonna koostöö koolituse vastavalt punktile FCL.735.H;

| c) | ta peab olema lennanud kopteripiloodina vähemalt 1 000 lennutundi, mis muu hulgas hõlmab vähemalt järgmist:






  1) | 350 tundi kopteri mitmepiloodilendudel; |
| --- | --- | --- |

c)

ta peab olema lennanud kopteripiloodina vähemalt 1 000 lennutundi, mis muu hulgas hõlmab vähemalt järgmist:

1)

350 tundi kopteri mitmepiloodilendudel;

| 2) | i) | 250 tundi õhusõiduki kaptenina või |
| --- | --- | --- |

2)

i)

250 tundi õhusõiduki kaptenina või

| ii) | 100 tundi õhusõiduki kapteni ja 150 tundi kaptenistažöörina või |
| --- | --- |

ii)

100 tundi õhusõiduki kapteni ja 150 tundi kaptenistažöörina või

| iii) | 250 tundi kaptenistažöörina mitmepiloodikopteritel. Sel juhul kehtivad kopteri liinipiloodi loa õigused ainult mitmepiloodilennu õiguste kohta, kuni loaomanikul on täitunud 100 lennutundi õhusõiduki kaptenina; |
| --- | --- |

iii)

250 tundi kaptenistažöörina mitmepiloodikopteritel. Sel juhul kehtivad kopteri liinipiloodi loa õigused ainult mitmepiloodilennu õiguste kohta, kuni loaomanikul on täitunud 100 lennutundi õhusõiduki kaptenina;

| 3) | 200 tundi marsruutlennuaega, sealhulgas vähemalt 100 tundi õhusõiduki kapteni või kaptenistažöörina; |
| --- | --- |

3)

200 tundi marsruutlennuaega, sealhulgas vähemalt 100 tundi õhusõiduki kapteni või kaptenistažöörina;

| 4) | 30 tundi instrumentaalaega, millest kuni 10 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg, ning |
| --- | --- |

4)

30 tundi instrumentaalaega, millest kuni 10 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg, ning

| 5) | 100 öölennutundi õhusõiduki kapteni või teise piloodina. |
| --- | --- |

5)

100 öölennutundi õhusõiduki kapteni või teise piloodina.

Nimetatud 1 000 lennutunnist kuni 100 võib olla kogutud lennutreeningseadmel (FSTD), sealhulgas kuni 25 tundi lennuimitaatoril (FNPT).

| d) | Lennuaega lennukitega võib arvestada kuni 50 % ulatuses alapunktis c sätestatud lennuaja nõuetest. |
| --- | --- |

d)

Lennuaega lennukitega võib arvestada kuni 50 % ulatuses alapunktis c sätestatud lennuaja nõuetest.

| e) | Alapunktis c nõutav kogemus peab olema omandatud enne kopteri liinipiloodi loa jaoks vajaliku lennueksami sooritamist. |
| --- | --- |

e)

Alapunktis c nõutav kogemus peab olema omandatud enne kopteri liinipiloodi loa jaoks vajaliku lennueksami sooritamist.

| f) | Kopteri liinipiloodi loa taotlejate puhul loetakse alapunkti b nõue täidetuks, kui nad vastavad punkti FCL.720.H alapunkti a alapunkti 2 alapunkti ii nõuetele ja kui nad on läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis koolituse, mis tagab, et nad vastavad punkti FCL.735.H kohase kursuse edukaks lõpetamiseks vajalikule standardile.“ |
| --- | --- |

f)

Kopteri liinipiloodi loa taotlejate puhul loetakse alapunkti b nõue täidetuks, kui nad vastavad punkti FCL.720.H alapunkti a alapunkti 2 alapunkti ii nõuetele ja kui nad on läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis koolituse, mis tagab, et nad vastavad punkti FCL.735.H kohase kursuse edukaks lõpetamiseks vajalikule standardile.“

| 4) | Punkt FCL.605 asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.605 Instrumentaallennupädevusmärge – õigused ja tingimused







  a) | Õigused
  Instrumentaallennupädevusmärke omanikel on õigus lennata õhusõidukiga instrumentaallennureeglite kohaselt, sh teha PBN-lende, minimaalsel otsusekõrgusel:






  1) | vähemalt 200 jalga (60 m); |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Punkt FCL.605 asendatakse järgmisega:

„
  FCL.605 Instrumentaallennupädevusmärge – õigused ja tingimused

a)

Õigused

Instrumentaallennupädevusmärke omanikel on õigus lennata õhusõidukiga instrumentaallennureeglite kohaselt, sh teha PBN-lende, minimaalsel otsusekõrgusel:

1)

vähemalt 200 jalga (60 m);

| 2) | alla 200 jala (60 m), tingimusel et neil on selleks luba kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 V lisaga (SPA-osa). |
| --- | --- |

2)

alla 200 jala (60 m), tingimusel et neil on selleks luba kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 V lisaga (SPA-osa).

| b) | Tingimused






  1) | Instrumentaallennupädevusmärke omanikud kasutavad oma õigusi vastavalt käesoleva lisa 8. liites sätestatud tingimustele. |
| --- | --- | --- |

b)

Tingimused

1)

Instrumentaallennupädevusmärke omanikud kasutavad oma õigusi vastavalt käesoleva lisa 8. liites sätestatud tingimustele.

| 2) | Instrumentaallennureeglite kohasel kopteri mitmepiloodilennul kaptenina tegutsemiseks peab kopteri instrumentaallennupädevusmärke omanik olema kogunud vähemalt 70 tundi instrumentaalaega, millest kuni 30 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg.“ |
| --- | --- |

2)

Instrumentaallennureeglite kohasel kopteri mitmepiloodilennul kaptenina tegutsemiseks peab kopteri instrumentaallennupädevusmärke omanik olema kogunud vähemalt 70 tundi instrumentaalaega, millest kuni 30 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg.“

| 5) | Punkt FCL.620 asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.620 Instrumentaallennupädevusmärge – lennueksam

  Instrumentaallennupädevusmärke taotleja peab sooritama käesoleva lisa 7. liite kohase lennueksami, et tõendada oskust sooritada vajalikke protseduure ja manöövreid talle antavatele õigustele vastava kompetentsusega.“ |
| --- | --- |

5)

Punkt FCL.620 asendatakse järgmisega:

„
  FCL.620 Instrumentaallennupädevusmärge – lennueksam

Instrumentaallennupädevusmärke taotleja peab sooritama käesoleva lisa 7. liite kohase lennueksami, et tõendada oskust sooritada vajalikke protseduure ja manöövreid talle antavatele õigustele vastava kompetentsusega.“

| 6) | Pealkirja „2. JAGU – Lennukite erinõuded“ järele lisatakse punkt FCL.620.A:

  „
  FCL.620.A Lennuki instrumentaallennupädevusmärge – lennueksam







  a) | Mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärke jaoks tehakse lennueksam mitme mootoriga lennukil. Ühe mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärke jaoks tehakse lennueksam ühe mootoriga lennukil. Kere pikiteljel asuva mitme mootoriga lennukit käsitatakse käesoleva alapunkti kohaldamisel ühe mootoriga lennukina. |
| --- | --- | --- |

6)

Pealkirja „2. JAGU – Lennukite erinõuded“ järele lisatakse punkt FCL.620.A:

„
  FCL.620.A Lennuki instrumentaallennupädevusmärge – lennueksam

a)

Mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärke jaoks tehakse lennueksam mitme mootoriga lennukil. Ühe mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärke jaoks tehakse lennueksam ühe mootoriga lennukil. Kere pikiteljel asuva mitme mootoriga lennukit käsitatakse käesoleva alapunkti kohaldamisel ühe mootoriga lennukina.

| b) | Kui taotleja on mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärke saamiseks sooritanud lennueksami sellisel mitme mootoriga ühepiloodilennukil, mille puhul nõutakse klassipädevusmärget, lisatakse ühe mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärge kõikidele ühe mootoriga lennukite klassi- või tüübipädevusmärgetele, mis asjaomasele taotlejale on välja antud.“ |
| --- | --- |

b)

Kui taotleja on mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärke saamiseks sooritanud lennueksami sellisel mitme mootoriga ühepiloodilennukil, mille puhul nõutakse klassipädevusmärget, lisatakse ühe mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärge kõikidele ühe mootoriga lennukite klassi- või tüübipädevusmärgetele, mis asjaomasele taotlejale on välja antud.“

| 7) | Punkt FCL.630.H asendatakse järgmisega:

  „
  FCL.630.H Kopteri instrumentaallennupädevuse õiguste laiendamine muudele kopteritüüpidele

  Kui komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohaselt kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetes ei ole ette nähtud teisiti, peab kopteri instrumentaallennupädevusmärke omanik, kes soovib laiendada oma kopteri instrumentaallennupädevuse õigusi muudele kopteritüüpidele, lisaks vastavale tüübipädevuse koolituskursusele läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis kaks tundi lennutreeningut vastaval õhusõidukitüübil instrumentaallennureeglite kohaselt üksnes mõõteriistade näitude järgi; selle treeningu võib korraldada lennu täisimitaatoril (FFS) või lennuelementide imitaatoril (FTD), mis vastab instrumentaallennureeglite kohase lennu jaoks asjakohasele tüübile.“ |
| --- | --- |

7)

Punkt FCL.630.H asendatakse järgmisega:

„
  FCL.630.H Kopteri instrumentaallennupädevuse õiguste laiendamine muudele kopteritüüpidele

Kui komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohaselt kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetes ei ole ette nähtud teisiti, peab kopteri instrumentaallennupädevusmärke omanik, kes soovib laiendada oma kopteri instrumentaallennupädevuse õigusi muudele kopteritüüpidele, lisaks vastavale tüübipädevuse koolituskursusele läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis kaks tundi lennutreeningut vastaval õhusõidukitüübil instrumentaallennureeglite kohaselt üksnes mõõteriistade näitude järgi; selle treeningu võib korraldada lennu täisimitaatoril (FFS) või lennuelementide imitaatoril (FTD), mis vastab instrumentaallennureeglite kohase lennu jaoks asjakohasele tüübile.“

| 8) | Pealkirja „4. JAGU – Õhulaevade erinõuded“ järele lisatakse punkt FCL.620.As:

  „
  FCL.620.As Õhulaeva instrumentaallennupädevusmärge – lennueksam

  Mitme mootoriga õhulaeva instrumentaallennupädevusmärke saamiseks tehakse lennueksam mitme mootoriga õhulaeval. Ühe mootoriga õhulaeva instrumentaallennupädevusmärke saamiseks tehakse lennueksam ühe mootoriga õhulaeval.“ |
| --- | --- |

8)

Pealkirja „4. JAGU – Õhulaevade erinõuded“ järele lisatakse punkt FCL.620.As:

„
  FCL.620.As Õhulaeva instrumentaallennupädevusmärge – lennueksam

Mitme mootoriga õhulaeva instrumentaallennupädevusmärke saamiseks tehakse lennueksam mitme mootoriga õhulaeval. Ühe mootoriga õhulaeva instrumentaallennupädevusmärke saamiseks tehakse lennueksam ühe mootoriga õhulaeval.“

| 9) | Punkti FCL.725 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Ühe- ja mitmepiloodilennud






  1) | Kui piloodil juba on mõne õhusõidukitüübi tüübipädevusmärge koos ühe- või mitmepiloodilennu õigusega, loetakse sama õhusõidukitüübi muu kasutusviisi õiguste taotlemisel teoreetiliste teadmiste nõue täidetuks. |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Punkti FCL.725 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Ühe- ja mitmepiloodilennud

1)

Kui piloodil juba on mõne õhusõidukitüübi tüübipädevusmärge koos ühe- või mitmepiloodilennu õigusega, loetakse sama õhusõidukitüübi muu kasutusviisi õiguste taotlemisel teoreetiliste teadmiste nõue täidetuks.

| 2) | Selline piloot peab läbima vastava õhusõidukitüübi muu kasutusviisiga seotud täiendava lennutreeningu vastavalt käesoleva lisa 9. liitele, kui komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohaselt kindlaks määratud kasutamissobivuse andmetes ei ole ette nähtud teisiti. Kõnealune lennutreening tuleb läbida ühes järgmistest organisatsioonidest:






  i) | sertifitseeritud koolitusorganisatsioon; |
| --- | --- | --- |

2)

Selline piloot peab läbima vastava õhusõidukitüübi muu kasutusviisiga seotud täiendava lennutreeningu vastavalt käesoleva lisa 9. liitele, kui komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohaselt kindlaks määratud kasutamissobivuse andmetes ei ole ette nähtud teisiti. Kõnealune lennutreening tuleb läbida ühes järgmistest organisatsioonidest:

i)

sertifitseeritud koolitusorganisatsioon;

| ii) | organisatsioon, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO-osa) ja kellel on õigus korraldada sellist lennutreeningut kas tunnistuse või ühepiloodikopterite puhul deklaratsiooni alusel. |
| --- | --- |

ii)

organisatsioon, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO-osa) ja kellel on õigus korraldada sellist lennutreeningut kas tunnistuse või ühepiloodikopterite puhul deklaratsiooni alusel.

| 3) | Kasutusviis kantakse loale, välja arvatud ühepiloodikopterite puhul. |
| --- | --- |

3)

Kasutusviis kantakse loale, välja arvatud ühepiloodikopterite puhul.

| 4) | Ühepiloodikopterite puhul kehtivad kõik järgmised tingimused:






  i) | kui lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll mittekeeruka ühepiloodikopteri tüübipädevusmärke saamiseks sooritati üksnes mitmepiloodilennul, tuleb piloodiloale lisada kanne, et asjaomane tüübipädevusmärge kehtib ainult mitmepiloodilendude suhtes. See kanne tühistatakse, kui taotleja sooritab lennuoskuse tasemekontrolli, mis sisaldab käesoleva lisa 9. liites sätestatud ühepiloodilennuks vajalikke elemente; |
| --- | --- | --- |

4)

Ühepiloodikopterite puhul kehtivad kõik järgmised tingimused:

i)

kui lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll mittekeeruka ühepiloodikopteri tüübipädevusmärke saamiseks sooritati üksnes mitmepiloodilennul, tuleb piloodiloale lisada kanne, et asjaomane tüübipädevusmärge kehtib ainult mitmepiloodilendude suhtes. See kanne tühistatakse, kui taotleja sooritab lennuoskuse tasemekontrolli, mis sisaldab käesoleva lisa 9. liites sätestatud ühepiloodilennuks vajalikke elemente;

| ii) | kõigil muudel juhtudel kasutusviisi loale ei kanta. Piloodil on õigus kasutada tüübipädevusmärkest tulenevaid õigusi:






  A) | ühepiloodilennul, kui lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll






  1) | on sooritatud ühepiloodilennul või |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

kõigil muudel juhtudel kasutusviisi loale ei kanta. Piloodil on õigus kasutada tüübipädevusmärkest tulenevaid õigusi:

A)

ühepiloodilennul, kui lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll

1)

on sooritatud ühepiloodilennul või

| 2) | on sooritatud mitmepiloodilennul ja sisaldas ühepiloodilennu lisaelemente vastavalt käesoleva lisa 9. liitele; |
| --- | --- |

2)

on sooritatud mitmepiloodilennul ja sisaldas ühepiloodilennu lisaelemente vastavalt käesoleva lisa 9. liitele;

| B) | mitmepiloodilennul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  1) | piloot vastab punkti FCL.720.H alapunkti a alapunkti 2 nõuetele; |
| --- | --- | --- |

B)

mitmepiloodilennul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

1)

piloot vastab punkti FCL.720.H alapunkti a alapunkti 2 nõuetele;

| 2) | õigusi kasutatakse üksnes kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 III lisaga (ORO-osa); |
| --- | --- |

2)

õigusi kasutatakse üksnes kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 III lisaga (ORO-osa);

| 3) | lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll on sooritatud mitmepiloodilennul.“ |
| --- | --- |

3)

lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll on sooritatud mitmepiloodilennul.“

| 10) | Punkti FCL.720.H muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Kui komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohaselt kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetes ei ole ette nähtud teisiti, peab kopteri esmase tüübipädevuse taotleja vastava pädevusmärke saamiseks täitma järgmised kogemustega seotud nõuded ja eeltingimused.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Punkti FCL.720.H muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kui komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohaselt kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetes ei ole ette nähtud teisiti, peab kopteri esmase tüübipädevuse taotleja vastava pädevusmärke saamiseks täitma järgmised kogemustega seotud nõuded ja eeltingimused.“;

| b) | alapunkti a muudetakse järgmiselt:






  1) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „a) | Mitmepiloodikopterid. Mitmepiloodikopteri tüübipädevuse taotleja peab enne tüübipädevuse koolituskursuse alustamist vastama järgmistele nõuetele:“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

alapunkti a muudetakse järgmiselt:

1)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„a)

Mitmepiloodikopterid. Mitmepiloodikopteri tüübipädevuse taotleja peab enne tüübipädevuse koolituskursuse alustamist vastama järgmistele nõuetele:“;

| 2) | alapunkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | olema lennanud vähemalt 500 lennutundi piloodina mitmepiloodilendudel mis tahes liiki õhusõidukil;“ |
| --- | --- | --- |

2)

alapunkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

olema lennanud vähemalt 500 lennutundi piloodina mitmepiloodilendudel mis tahes liiki õhusõidukil;“

| 3) | alapunkti 2 alapunkt iii jäetakse välja; |
| --- | --- |

3)

alapunkti 2 alapunkt iii jäetakse välja;

| c) | alapunkti b sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Kopteri liinipiloodi (instrumentaallennupädevusega), kopteri liinipiloodi, kopteri ametipiloodi (instrumentaallennupädevusega) või kopteri ametipiloodi integreeritud kursuse lõpetajal, kes ei vasta alapunkti a alapunkti 1 nõuetele, on õigus läbida mitmepiloodikopteri tüübipädevuse koolituskursus ja talle antakse piiratud tüübipädevusmärge üksnes teise piloodina tegutsemiseks. Piirang tühistatakse, kui piloot on täitnud kõik järgmised tingimused:“; |
| --- | --- |

c)

alapunkti b sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kopteri liinipiloodi (instrumentaallennupädevusega), kopteri liinipiloodi, kopteri ametipiloodi (instrumentaallennupädevusega) või kopteri ametipiloodi integreeritud kursuse lõpetajal, kes ei vasta alapunkti a alapunkti 1 nõuetele, on õigus läbida mitmepiloodikopteri tüübipädevuse koolituskursus ja talle antakse piiratud tüübipädevusmärge üksnes teise piloodina tegutsemiseks. Piirang tühistatakse, kui piloot on täitnud kõik järgmised tingimused:“;

| d) | alapunkti c sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Mitme mootoriga kopterid. Mitme mootoriga kopterite esmase tüübipädevusmärke taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:“. |
| --- | --- |

d)

alapunkti c sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Mitme mootoriga kopterid. Mitme mootoriga kopterite esmase tüübipädevusmärke taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:“.

| 11) | Punkti FCL.905.TRI alapunkti a alapunkti 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | lennumeeskonna koostöö koolitus, tingimusel et ta on lennanud 350 lennutundi piloodina mitmepiloodilennul mis tahes liiki õhusõidukil.“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Punkti FCL.905.TRI alapunkti a alapunkti 5 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

lennumeeskonna koostöö koolitus, tingimusel et ta on lennanud 350 lennutundi piloodina mitmepiloodilennul mis tahes liiki õhusõidukil.“;

| b) | alapunkt iii jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

alapunkt iii jäetakse välja.

| 12) | Punkti FCL.910.TRI alapunkti c muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Selleks et laiendada kopterite tüübipädevuse instruktori õigusi mitmepiloodilendudele sama tüüpi ühepiloodikopteritel, peab tunnistuse omanik olema lennanud piloodina mitmepiloodilendudel mis tahes liiki õhusõidukil vähemalt 350 lennutundi või piloodina mitmepiloodilendudel konkreetsel tüübil viimase kahe aasta jooksul vähemalt 100 lennutundi.“; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Punkti FCL.910.TRI alapunkti c muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Selleks et laiendada kopterite tüübipädevuse instruktori õigusi mitmepiloodilendudele sama tüüpi ühepiloodikopteritel, peab tunnistuse omanik olema lennanud piloodina mitmepiloodilendudel mis tahes liiki õhusõidukil vähemalt 350 lennutundi või piloodina mitmepiloodilendudel konkreetsel tüübil viimase kahe aasta jooksul vähemalt 100 lennutundi.“;

| b) | lisatakse uus alapunkt 3:






  „3) | Enne kopterite tüübipädevuse instruktori õiguste laiendamist ühepiloodikopteritelt mitmepiloodikopteritele peab tunnistuse omanik vastama punkti FCL.915.TRI alapunkti d alapunkti 3 nõuetele.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse uus alapunkt 3:

„3)

Enne kopterite tüübipädevuse instruktori õiguste laiendamist ühepiloodikopteritelt mitmepiloodikopteritele peab tunnistuse omanik vastama punkti FCL.915.TRI alapunkti d alapunkti 3 nõuetele.“

| 13) | Punkti FCL.915.TRI alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | kopterite tüübipädevuse instruktorite (TRI(H)) puhul:






  1) | ühe mootoriga ühepiloodikopterite tüübipädevuse instruktori tunnistuse saamiseks:






  i) | olema lennanud 250 lennutundi kopteripiloodina või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

13)

Punkti FCL.915.TRI alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

kopterite tüübipädevuse instruktorite (TRI(H)) puhul:

1)

ühe mootoriga ühepiloodikopterite tüübipädevuse instruktori tunnistuse saamiseks:

i)

olema lennanud 250 lennutundi kopteripiloodina või

| ii) | omama kopterite lennuinstruktori tunnistust; |
| --- | --- |

ii)

omama kopterite lennuinstruktori tunnistust;

| 2) | mitme mootoriga ühepiloodikopterite tüübipädevuse instruktori tunnistuse saamiseks:






  i) | olema lennanud 500 lennutundi kopteripiloodina, sealhulgas 100 lennutundi kaptenina mitme mootoriga ühepiloodikopteritel, või |
| --- | --- | --- |

2)

mitme mootoriga ühepiloodikopterite tüübipädevuse instruktori tunnistuse saamiseks:

i)

olema lennanud 500 lennutundi kopteripiloodina, sealhulgas 100 lennutundi kaptenina mitme mootoriga ühepiloodikopteritel, või

| ii) | omama kopterite lennuinstruktori tunnistust ja olema lennanud mitme mootoriga kopteritel piloodina 100 lennutundi; |
| --- | --- |

ii)

omama kopterite lennuinstruktori tunnistust ja olema lennanud mitme mootoriga kopteritel piloodina 100 lennutundi;

| 3) | mitmepiloodikopterite tüübipädevuse instruktori tunnistuse saamiseks olema lennanud 1 000 lennutundi kopteripiloodina ning 350 lennutundi mitmepiloodilennul mis tahes liiki õhusõidukil või 100 lennutundi piloodina mitmepiloodilennul sellel kopteritüübil, mille jaoks tüübipädevuse instruktori tunnistust taotletakse;“. |
| --- | --- |

3)

mitmepiloodikopterite tüübipädevuse instruktori tunnistuse saamiseks olema lennanud 1 000 lennutundi kopteripiloodina ning 350 lennutundi mitmepiloodilennul mis tahes liiki õhusõidukil või 100 lennutundi piloodina mitmepiloodilennul sellel kopteritüübil, mille jaoks tüübipädevuse instruktori tunnistust taotletakse;“.

| 14) | Punkti FCL.915.IRI alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | mitme mootoriga kopteritel koolituse andmise õiguse taotlemisel täitma punkti FCL.910.TRI alapunkti c alapunkti 1 ja punkti FCL.915.TRI alapunkti d alapunkti 2 nõuded;“. |
| --- | --- | --- |

14)

Punkti FCL.915.IRI alapunkti b alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

mitme mootoriga kopteritel koolituse andmise õiguse taotlemisel täitma punkti FCL.910.TRI alapunkti c alapunkti 1 ja punkti FCL.915.TRI alapunkti d alapunkti 2 nõuded;“.

| 15) | Punkti FCL.905.SFI alapunkti d alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | lennumeeskonna koostöö koolitusel, kui ta on lennanud piloodina mitmepiloodilendudel mis tahes liiki õhusõidukil vähemalt 350 tundi.“ |
| --- | --- | --- |

15)

Punkti FCL.905.SFI alapunkti d alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

lennumeeskonna koostöö koolitusel, kui ta on lennanud piloodina mitmepiloodilendudel mis tahes liiki õhusõidukil vähemalt 350 tundi.“

| 16) | Punkti FCL.915.SFI alapunkti e muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | mitmepiloodikopterite puhul omama vähemalt 1 000 tundi lennukogemust kopteripiloodina, sealhulgas vähemalt 350 tundi mitmepiloodilendudel mis tahes liiki õhusõidukil;“ |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Punkti FCL.915.SFI alapunkti e muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

mitmepiloodikopterite puhul omama vähemalt 1 000 tundi lennukogemust kopteripiloodina, sealhulgas vähemalt 350 tundi mitmepiloodilendudel mis tahes liiki õhusõidukil;“

| b) | alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | ühe mootoriga ühepiloodikopterite puhul olema lennanud kopteripiloodina 250 tundi;“ |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

ühe mootoriga ühepiloodikopterite puhul olema lennanud kopteripiloodina 250 tundi;“

| c) | lisatakse uus alapunkt 5:






  „5) | mitmepiloodilendudel ühepiloodikopterite puhul olema lennanud vähemalt 350 tundi mis tahes liiki õhusõiduki mitmepiloodilendudel.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse uus alapunkt 5:

„5)

mitmepiloodilendudel ühepiloodikopterite puhul olema lennanud vähemalt 350 tundi mis tahes liiki õhusõiduki mitmepiloodilendudel.“

| 17) | Punkti FCL.915.MCCI alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | omama vähemalt:






  1) | lennukite, õhulaevade ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul 1 500 tundi lennukogemust piloodina mitmepiloodilendudel, sealhulgas vähemalt 350 tundi vastavat liiki õhusõidukil; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

Punkti FCL.915.MCCI alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

omama vähemalt:

1)

lennukite, õhulaevade ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul 1 500 tundi lennukogemust piloodina mitmepiloodilendudel, sealhulgas vähemalt 350 tundi vastavat liiki õhusõidukil;

| 2) | kopterite puhul 1 000 tundi lennukogemust piloodina mitmepiloodilendudel, sealhulgas vähemalt 350 tundi kopteritel.“ |
| --- | --- |

2)

kopterite puhul 1 000 tundi lennukogemust piloodina mitmepiloodilendudel, sealhulgas vähemalt 350 tundi kopteritel.“

| 18) | Punkti FCL.1005.TRE alapunkti b alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | lennuoskuse tasemekontrolle instrumentaallennupädevuste pikendamiseks või taastamiseks, kui kopterite tüübipädevuse kontrollpiloodil (TRE(H)) on kehtiv kopteri instrumentaallennupädevusmärge;“. |
| --- | --- | --- |

18)

Punkti FCL.1005.TRE alapunkti b alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

lennuoskuse tasemekontrolle instrumentaallennupädevuste pikendamiseks või taastamiseks, kui kopterite tüübipädevuse kontrollpiloodil (TRE(H)) on kehtiv kopteri instrumentaallennupädevusmärge;“.

| 19) | Punkti FCL.1010.TRE alapunkti b alapunkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6) | Enne kopterite tüübipädevuse kontrollpiloodi ühepiloodilennu õiguste laiendamist sama kopteritüübi mitmepiloodilennu õigustele peab tunnistuse omanik olema lennanud:






  i) | vastaval tüübil mitmepiloodilendudel vähemalt 100 tundi või |
| --- | --- | --- | --- |

19)

Punkti FCL.1010.TRE alapunkti b alapunkt 6 asendatakse järgmisega:

„6)

Enne kopterite tüübipädevuse kontrollpiloodi ühepiloodilennu õiguste laiendamist sama kopteritüübi mitmepiloodilennu õigustele peab tunnistuse omanik olema lennanud:

i)

vastaval tüübil mitmepiloodilendudel vähemalt 100 tundi või

| ii) | mis tahes liiki õhusõidukil mitmepiloodilendudel vähemalt 350 tundi.“ |
| --- | --- |

ii)

mis tahes liiki õhusõidukil mitmepiloodilendudel vähemalt 350 tundi.“

| 20) | Punkti FCL.1010.SFE alapunkti b muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:






  „3) | mitmepiloodikopterite puhul peavad nad olema lennanud vähemalt 1 000 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

Punkti FCL.1010.SFE alapunkti b muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3)

mitmepiloodikopterite puhul peavad nad olema lennanud vähemalt 1 000 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel;

| 4) | mitmepiloodilendudel ühepiloodikopterite puhul peavad nad olema lennanud vähemalt 350 tundi mis tahes liiki õhusõiduki mitmepiloodilendudel;“ |
| --- | --- |

4)

mitmepiloodilendudel ühepiloodikopterite puhul peavad nad olema lennanud vähemalt 350 tundi mis tahes liiki õhusõiduki mitmepiloodilendudel;“

| b) | lisatakse uus alapunkt 5:






  „5) | lennuimitaatori kontrollpiloodi tunnistuse esmase väljaandmise puhul peavad nad olema lennanud vähemalt 50 tundi asjaomase kopteritüübi tüübipädevuse instruktorina või lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktorina.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse uus alapunkt 5:

„5)

lennuimitaatori kontrollpiloodi tunnistuse esmase väljaandmise puhul peavad nad olema lennanud vähemalt 50 tundi asjaomase kopteritüübi tüübipädevuse instruktorina või lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktorina.“

| 21) | 3. liite I jao punkt 9 asendatakse järgmisega:






  „9. | Pärast vastava lennuõppe läbimist teeb taotleja kopteri ametipiloodiloa lennueksami ühe või mitme mootoriga kopteril ning instrumentaallennupädevuse lennueksami instrumentaallennusertifikaadiga kopteril.“ |
| --- | --- | --- |

21)

3. liite I jao punkt 9 asendatakse järgmisega:

„9.

| 22) | 6. liite B jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Kopteri instrumentaallennupädevuse kursus peab sisaldama vähemalt 55 tundi instruktoriga instrumentaalaega, millest:






  a) | kuni 20 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg kopterite või lennukite I taseme lennuimitaatoril (FNPT I (H) või (A)). Need 20 tundi kopterite või lennukite I taseme lennuimitaatoril (FNPT I (H) või (A)) võib asendada 20 tunni kopteri instrumentaallennupädevusõppega asjaomase kursuse jaoks sobivaks tunnistatud lennukil, või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

22)

6. liite B jagu muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

a)

kuni 20 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg kopterite või lennukite I taseme lennuimitaatoril (FNPT I (H) või (A)). Need 20 tundi kopterite või lennukite I taseme lennuimitaatoril (FNPT I (H) või (A)) võib asendada 20 tunni kopteri instrumentaallennupädevusõppega asjaomase kursuse jaoks sobivaks tunnistatud lennukil, või

| b) | kuni 40 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg kopterite 2. või 3. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2/3), II või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II/III) või lennu täisimitaatoril (FFS). |
| --- | --- |

b)

kuni 40 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg kopterite 2. või 3. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2/3), II või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II/III) või lennu täisimitaatoril (FFS).

Instrumentaallennuõpe peab sisaldama vähemalt 10 tundi instrumentaallennusertifikaadiga kopteril.“;

| b) | punkt 8 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkt 8 jäetakse välja;

| c) | punkt 9.1 nummerdatakse ümber punktiks 8.1; |
| --- | --- |

c)

punkt 9.1 nummerdatakse ümber punktiks 8.1;

| d) | punkt 9.2 nummerdatakse ümber punktiks 8.2; |
| --- | --- |

d)

punkt 9.2 nummerdatakse ümber punktiks 8.2;

| e) | punkt 9.3 nummerdatakse ümber punktiks 8.3; |
| --- | --- |

e)

punkt 9.3 nummerdatakse ümber punktiks 8.3;

| f) | punkt 10 nummerdatakse ümber punktiks 9 ja selle alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | protseduurid ja manöövrid instrumentaallennureeglite kohaseks piloteerimiseks normaaltingimustes, ebatavalistes ja hädaolukordades, sealhulgas vähemalt:






  — | visuaallennult instrumentaallennule üleminek õhkutõusul, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

punkt 10 nummerdatakse ümber punktiks 9 ja selle alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

protseduurid ja manöövrid instrumentaallennureeglite kohaseks piloteerimiseks normaaltingimustes, ebatavalistes ja hädaolukordades, sealhulgas vähemalt:

—

visuaallennult instrumentaallennule üleminek õhkutõusul,

| — | standardsed instrumentaalsaabumised ja -lahkumised, |
| --- | --- |

—

standardsed instrumentaalsaabumised ja -lahkumised,

| — | instrumentaallennureeglite kohased protseduurid marsruudil, |
| --- | --- |

—

instrumentaallennureeglite kohased protseduurid marsruudil,

| — | protseduurid ootetsoonis, |
| --- | --- |

—

protseduurid ootetsoonis,

| — | instrumentaallähenemine ettenähtud miinimumideni, |
| --- | --- |

—

instrumentaallähenemine ettenähtud miinimumideni,

| — | katkestatud lähenemise protseduurid, |
| --- | --- |

—

katkestatud lähenemise protseduurid,

| — | instrumentaallähenemisega maandumised, sealhulgas ringlähenemine;“. |
| --- | --- |

—

instrumentaallähenemisega maandumised, sealhulgas ringlähenemine;“.

| 23) | 8. liite B jagu asendatakse järgmisega:
  „B.   Kopterid

  Arvestamist kohaldatakse üksnes ühepiloodikopterite instrumentaallennupädevuse õiguste pikendamise või taastamise puhul.






  Kui viiakse läbi instrumentaallennupädevust sisaldav lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll ja kui omanikel on kehtiv: | Lennuoskuse tasemekontrollis arvestatakse järgmisi instrumentaallennupädevuse osi: |
| --- | --- | --- |
| mitmepiloodikopteri tüübipädevusmärge | sama tüüpi ühepiloodikopterid, sealhulgas ühepiloodilennu õigused (*1) |
| ühepiloodikopteri tüübipädevusmärge, mitmepiloodilendudel | ühepiloodilennu õigused sama tüübi puhul (*1) |

23)

8. liite B jagu asendatakse järgmisega:

„B.   Kopterid

Arvestamist kohaldatakse üksnes ühepiloodikopterite instrumentaallennupädevuse õiguste pikendamise või taastamise puhul.

Kui viiakse läbi instrumentaallennupädevust sisaldav lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll ja kui omanikel on kehtiv:

Lennuoskuse tasemekontrollis arvestatakse järgmisi instrumentaallennupädevuse osi:

mitmepiloodikopteri tüübipädevusmärge

sama tüüpi ühepiloodikopterid, sealhulgas ühepiloodilennu õigused (*1)

ühepiloodikopteri tüübipädevusmärge, mitmepiloodilendudel

ühepiloodilennu õigused sama tüübi puhul (*1)

| 24) | 9. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | A jagu muudetakse järgmiselt:






  1) | pealkiri enne punkti 13 ja punkt 13 asendatakse järgmisega:

  „MITMEPILOODIÕHUSÕIDUKITE, MITMEPILOODILENNUL KASUTATAVATE ÜHEPILOODIÕHUSÕIDUKITE TÜÜBIPÄDEVUSTE, TEISE PILOODI LOA JA LIINIPILOODI LOA LENNUEKSAMI/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLLI ERINÕUDED








  13. | Mitmepiloodiõhusõidukite või mitmepiloodilennul kasutatavate ühepiloodiõhusõidukite puhul tuleb lennueksam korraldada lennumeeskonnaga. Teise piloodina võib tegutseda teine taotleja või teise tüübipädevusega kvalifitseeritud piloot. Õhusõiduki kasutamisel on teine piloot kontrollpiloot või instruktor.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

24)

9. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

A jagu muudetakse järgmiselt:

1)

pealkiri enne punkti 13 ja punkt 13 asendatakse järgmisega:

„MITMEPILOODIÕHUSÕIDUKITE, MITMEPILOODILENNUL KASUTATAVATE ÜHEPILOODIÕHUSÕIDUKITE TÜÜBIPÄDEVUSTE, TEISE PILOODI LOA JA LIINIPILOODI LOA LENNUEKSAMI/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLLI ERINÕUDED

13.

| 2) | punkti 15 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „15. | Liinipiloodi loa või mitmepiloodiõhusõiduki tüübipädevusmärke või ühepiloodiõhusõiduki kapteni ülesandeid hõlmava mitmepiloodilennu tüübipädevusmärke taotlejate puhul peab kontrollpiloot eraldi kontrollima järgmisi aspekte, olenemata sellest, kas taotlejad tegutsevad piloteerivate või jälgivate pilootidena:“; |
| --- | --- | --- |

2)

punkti 15 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„15.

| b) | B jagu muudetakse järgmiselt:






  1) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Mitmepiloodilennukite ja kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite puhul peavad taotlejad sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli kõik osad. Kui sooritus ebaõnnestub rohkem kui viies punktis, peavad taotlejad kogu eksami või kontrolli uuesti sooritama. Kui taotlejate sooritused ebaõnnestuvad kuni viies punktis, sooritavad nad ebaõnnestunud punktid uuesti. Kui korduseksamil või korduskontrollis mõne osa sooritus ebaõnnestub, sealhulgas nende osade sooritus, mis eelmisel katsel õnnestusid, peavad taotlejad kogu kontrolli või eksami uuesti sooritama.“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

B jagu muudetakse järgmiselt:

1)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

| 2) | punkti 6 alapunktile j järgnevas tabelis enne pealkirja „6. osa“ olevad sõnad „Üldised märkused: Erinõuded tüübipädevuse laiendamiseks instrumentaallähenemistele madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m), st II/III kategooria lennutegevusele.“, 6. osa ja 6. osale järgnevad sõnad „MÄRKUS. II/III kategooria lennutegevus peab toimuma kooskõlas kehtivate lennutegevusnõuetega.“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

punkti 6 alapunktile j järgnevas tabelis enne pealkirja „6. osa“ olevad sõnad „Üldised märkused: Erinõuded tüübipädevuse laiendamiseks instrumentaallähenemistele madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m), st II/III kategooria lennutegevusele.“, 6. osa ja 6. osale järgnevad sõnad „MÄRKUS. II/III kategooria lennutegevus peab toimuma kooskõlas kehtivate lennutegevusnõuetega.“ jäetakse välja;

| c) | C jaos lisatakse punkti 12 järele järgmine pealkiri ja punkt 13:

  „ÜHEPILOODIKOPTERID








  13. | Ühepiloodikopterite tüübipädevusmärke väljaandmise, pikendamise või taastamise taotlejad peavad:






  a) | ühepiloodilennu õiguste taotlemisel sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli ühepiloodilennul; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

C jaos lisatakse punkti 12 järele järgmine pealkiri ja punkt 13:

„ÜHEPILOODIKOPTERID

13.

a)

ühepiloodilennu õiguste taotlemisel sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli ühepiloodilennul;

| b) | mitmepiloodilennu õiguste taotlemisel sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli mitmepiloodilennul; |
| --- | --- |

b)

mitmepiloodilennu õiguste taotlemisel sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli mitmepiloodilennul;

| c) | nii ühe- kui ka mitmepiloodilennu õiguste taotlemisel sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli mitmepiloodilennul ning lisaks sellele ühepiloodilennul järgmised manöövrid ja protseduurid:






  1) | ühe mootoriga kopterite puhul: 2.1 (õhkutõus) ning 2.6 ja 2.6.1 (autorotatsiooniga laskumine ja autorotatsiooniga maandumine); |
| --- | --- | --- |

c)

nii ühe- kui ka mitmepiloodilennu õiguste taotlemisel sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli mitmepiloodilennul ning lisaks sellele ühepiloodilennul järgmised manöövrid ja protseduurid:

1)

ühe mootoriga kopterite puhul: 2.1 (õhkutõus) ning 2.6 ja 2.6.1 (autorotatsiooniga laskumine ja autorotatsiooniga maandumine);

| 2) | mitme mootoriga kopterite puhul: 2.1 (õhkutõus) ning 2.4 ja 2.4.1 (mootoririkked vahetult enne ja vahetult pärast stardi otsusepunkti); |
| --- | --- |

2)

mitme mootoriga kopterite puhul: 2.1 (õhkutõus) ning 2.4 ja 2.4.1 (mootoririkked vahetult enne ja vahetult pärast stardi otsusepunkti);

| 3) | instrumentaallennupädevuse õiguste puhul lisaks alapunktile 1 või 2 (vastavalt vajadusele) üks 5. osas sätestatud lähenemine, välja arvatud juhul, kui on täidetud käesoleva lisa 8. liite kriteeriumid; |
| --- | --- |

3)

instrumentaallennupädevuse õiguste puhul lisaks alapunktile 1 või 2 (vastavalt vajadusele) üks 5. osas sätestatud lähenemine, välja arvatud juhul, kui on täidetud käesoleva lisa 8. liite kriteeriumid;

| d) | mitmepiloodilennu piirangu eemaldamiseks mittekeeruka ühepiloodikopteri tüübipädevusmärkest sooritama lennuoskuse tasemekontrolli, mis hõlmab vastavalt kas alapunkti c alapunktis 1 või 2 osutatud manöövreid ja protseduure.“; |
| --- | --- |

d)

mitmepiloodilennu piirangu eemaldamiseks mittekeeruka ühepiloodikopteri tüübipädevusmärkest sooritama lennuoskuse tasemekontrolli, mis hõlmab vastavalt kas alapunkti c alapunktis 1 või 2 osutatud manöövreid ja protseduure.“;

| d) | D jagu muudetakse järgmiselt:






  1) | punkti 6 alapunktid a, b ja c jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

d)

D jagu muudetakse järgmiselt:

1)

punkti 6 alapunktid a, b ja c jäetakse välja;

| 2) | punkti 6 järele lisatakse punkt 6a:






  „6a) | Tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi. Kui seda tingimust lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli käigus ei täideta, kehtib tüübipädevusmärge ainult visuaallennureeglite järgi lendamise kohta.“; |
| --- | --- | --- |

2)

punkti 6 järele lisatakse punkt 6a:

„6a)

| 3) | punktile 8 järgnevas tabelis jäetakse 6. osa välja ja 7. osa asendatakse järgmisega:













  „6. OSA – Lisaseadmed |
| --- | --- |
| 6 | Lisaseadmete kasutamine | | P | → | →“ | | | |

3)

punktile 8 järgnevas tabelis jäetakse 6. osa välja ja 7. osa asendatakse järgmisega:

„6. OSA – Lisaseadmed

6

Lisaseadmete kasutamine

P

→

→“

| e) | E jagu muudetakse järgmiselt:






  1) | punkti 6 alapunktid a, b ja c jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

e)

E jagu muudetakse järgmiselt:

1)

punkti 6 alapunktid a, b ja c jäetakse välja;

| 2) | punkti 6 järele lisatakse punkt 6a:






  „6a) | Tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi. Kui seda tingimust lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli käigus ei täideta, kehtib tüübipädevusmärge ainult visuaallennureeglite järgi lendamise kohta.“; |
| --- | --- | --- |

2)

punkti 6 järele lisatakse punkt 6a:

„6a)

| 3) | punktile 8 järgnevas tabelis jäetakse 6. osa välja ja 7. osa asendatakse järgmisega:













  „6. OSA – Lisaseadmed |
| --- | --- |
| 6 | Lisaseadmete kasutamine | | P | →“ | | | | |

3)

punktile 8 järgnevas tabelis jäetakse 6. osa välja ja 7. osa asendatakse järgmisega:

„6. OSA – Lisaseadmed

6

Lisaseadmete kasutamine

P

→“

---

(*1)  Tingimusel, et eelnenud 12 kuu jooksul on PBN-õigusi kasutades tehtud vähemalt kolm instrumentaallennureeglite kohast väljumist ja lähenemist, sh üks RNP APCH protseduur (võib olla punktlähenemine (PinS-lähenemine)), ühepiloodi tüüpi kopteril ühepiloodilendudel.“

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/50

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2228,

14. detsember 2021,

milles sätestatakse mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2020/2082

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta määrust (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires, (1) eriti selle artikli 6e lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 531/2012 artiklile 6a ei tohiks riigisiseste teenuste osutaja alates 15. juunist 2017 kohaldada üheski liikmesriigis rändlusklientide suhtes riigisisese jaehinnaga võrreldes lisatasusid ühegi vastu võetud reguleeritud rändluskõne eest, kui need kõned jäävad mõistliku kasutamise poliitika kohase mahu piiresse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 531/2012 artiklile 6a ei tohiks riigisiseste teenuste osutaja alates 15. juunist 2017 kohaldada üheski liikmesriigis rändlusklientide suhtes riigisisese jaehinnaga võrreldes lisatasusid ühegi vastu võetud reguleeritud rändluskõne eest, kui need kõned jäävad mõistliku kasutamise poliitika kohase mahu piiresse.

| (2) | Määrusega (EL) nr 531/2012 on ette nähtud lisatasu kohaldamise luba, kuid reguleeritud rändluskõne vastuvõtmise suhtes kohaldatavate lisatasude piirmääraks on seatud mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 531/2012 on ette nähtud lisatasu kohaldamise luba, kuid reguleeritud rändluskõne vastuvõtmise suhtes kohaldatavate lisatasude piirmääraks on seatud mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/2082 (2) on sätestatud mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine, mida kohaldatakse 2021. aastal, võttes aluseks 1. juuli 2020. aasta andmed. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/2082 (2) on sätestatud mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine, mida kohaldatakse 2021. aastal, võttes aluseks 1. juuli 2020. aasta andmed.

| (4) | Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet on edastanud komisjonile liikmesriikide reguleerivatelt asutustelt saadud ajakohastatud teabe mobiilikõne lõpetamise tasude maksimaalse taseme kohta, mis on iga riigi konkreetsetes mobiilsidevõrkudes häälkõne lõpetamise hulgiteenuse turul kehtestatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (3) artiklitele 32, 67 ja 74, ning kõigi abonentide arvu kohta liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet on edastanud komisjonile liikmesriikide reguleerivatelt asutustelt saadud ajakohastatud teabe mobiilikõne lõpetamise tasude maksimaalse taseme kohta, mis on iga riigi konkreetsetes mobiilsidevõrkudes häälkõne lõpetamise hulgiteenuse turul kehtestatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (3) artiklitele 32, 67 ja 74, ning kõigi abonentide arvu kohta liikmesriikides.

| (5) | Komisjon on arvutanud mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 järgmiselt: konkreetses liikmesriigis mobiilikõne lõpetamise lubatud maksimaalne tasu korrutati selle liikmesriigi abonentide koguarvuga, kõigi liikmesriikide selliselt arvutatud korrutised liideti ning siis jagati saadud summa kõigi liikmesriikide abonentide koguarvuga, võttes aluseks 30. juuni 2021. aasta andmed. Euroalaväliste liikmesriikide puhul kasutati vahetuskursina 2021. aasta teise kvartali keskmist vastavalt Euroopa Keskpanga andmebaasile. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on arvutanud mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 järgmiselt: konkreetses liikmesriigis mobiilikõne lõpetamise lubatud maksimaalne tasu korrutati selle liikmesriigi abonentide koguarvuga, kõigi liikmesriikide selliselt arvutatud korrutised liideti ning siis jagati saadud summa kõigi liikmesriikide abonentide koguarvuga, võttes aluseks 30. juuni 2021. aasta andmed. Euroalaväliste liikmesriikide puhul kasutati vahetuskursina 2021. aasta teise kvartali keskmist vastavalt Euroopa Keskpanga andmebaasile.

| (6) | Seetõttu tuleks ajakohastada mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmist. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks ajakohastada mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmist.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/2082 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/2082 kehtetuks tunnistada.

| (8) | Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 peaks komisjon käesolevas rakendusmääruses sätestatud mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise kord aastas läbi vaatama. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 peaks komisjon käesolevas rakendusmääruses sätestatud mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise kord aastas läbi vaatama.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmiseks sätestatakse 0,0072 eurot minutis.

Artikkel 2

Rakendusmäärus (EL) 2020/2082 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 172, 30.6.2012, lk 10.

1

(2)  Komisjoni 14. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2082, milles sätestatakse mobiilikõne lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2019/2116 (ELT L 423, 15.12.2020, lk 18).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36).

3

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2229,

14. detsember 2021,

millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/776 kehtestatud tasakaalustusmeetmetest Türgist lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 23 lõiget 4 ja artikli 24 lõiget 5,

olles teavitanud liikmesriike

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

TAOTLUS

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud määruse (EL) 2016/1037 artikli 23 lõike 4 ja artikli 24 lõike 5 kohase taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordile kehtestatud tasakaalustusmeetmetest ja kehtestada nõue registreerida Türgist lähetatud teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste import, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud määruse (EL) 2016/1037 artikli 23 lõike 4 ja artikli 24 lõike 5 kohase taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordile kehtestatud tasakaalustusmeetmetest ja kehtestada nõue registreerida Türgist lähetatud teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste import, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte.

| (2) | Taotluse esitas 3. novembril 2021 tootjate ühendus TECH-FAB Europe e.V. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse esitas 3. novembril 2021 tootjate ühendus TECH-FAB Europe e.V.

B.   TOODE

TOODE

| (3) | Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangad, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/776 (2) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 (TARICi koodid 7019390080, 7019400080, 7019590080 ja 7019900080) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Selle toote suhtes juba kohaldatakse meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangad, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/776 (2) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 (TARICi koodid 7019390080, 7019400080, 7019590080 ja 7019900080) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Selle toote suhtes juba kohaldatakse meetmeid.

2

2

| (4) | Uuritav toode on Türgist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mis praegu kuulub CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 alla, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7019390083, 7019400083, 7019590083 ja 7019900083) (edaspidi „uuritav toode“). |
| --- | --- |

(4)

Uuritav toode on Türgist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mis praegu kuulub CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 alla, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7019390083, 7019400083, 7019590083 ja 7019900083) (edaspidi „uuritav toode“).

C.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (5) | Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on tasakaalustusmeetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (edaspidi „kehtivad meetmed“). |
| --- | --- |

(5)

Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on tasakaalustusmeetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (edaspidi „kehtivad meetmed“).

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (6) | Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote importimisel hoitakse kõrvale uuritava toote impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmetest. Komisjonile kättesaadavatest andmetest selgub järgmine. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote importimisel hoitakse kõrvale uuritava toote impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmetest. Komisjonile kättesaadavatest andmetest selgub järgmine.

| (7) | Pärast vaatlusaluse toote suhtes meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest ning Türgist liitu suunduva ekspordi osas oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(7)

Pärast vaatlusaluse toote suhtes meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest ning Türgist liitu suunduva ekspordi osas oluliselt muutunud.

| (8) | Muutus seisneb selles, et vaatlusalust toodet saadetakse Türgi kaudu liitu pärast mõne kokkupanemis- või viimistlustoimingu tegemist Türgis või ilma selleta. Näib, et sellel muutusel ei ole muud põhjust ega majanduslikku põhjendust peale tollimaksu kehtestamise. |
| --- | --- |

(8)

Muutus seisneb selles, et vaatlusalust toodet saadetakse Türgi kaudu liitu pärast mõne kokkupanemis- või viimistlustoimingu tegemist Türgis või ilma selleta. Näib, et sellel muutusel ei ole muud põhjust ega majanduslikku põhjendust peale tollimaksu kehtestamise.

| (9) | Tõendid paistavad osutavat ka sellele, et eespool kirjeldatud võtete kasutamise tõttu on vähenenud kehtivate tasakaalustusmeetmete parandav mõju vaatlusaluse toote impordi kogusele ja hinnale. Paistab, et ELi turule on jõudnud suured kogused imporditud uuritavat toodet. Piisavalt on tõendatud ka see, et uuritavat toodet imporditakse kahjustavate hindadega. |
| --- | --- |

(9)

Tõendid paistavad osutavat ka sellele, et eespool kirjeldatud võtete kasutamise tõttu on vähenenud kehtivate tasakaalustusmeetmete parandav mõju vaatlusaluse toote impordi kogusele ja hinnale. Paistab, et ELi turule on jõudnud suured kogused imporditud uuritavat toodet. Piisavalt on tõendatud ka see, et uuritavat toodet imporditakse kahjustavate hindadega.

| (10) | Lisaks näivad tõendid osutavat sellele, et uuritavat toodet ja/või selle osi subsideeritakse endiselt. Uuritavat toodet ja selle osi toodavad ja ekspordivad Türgisse need Hiina ja Egiptuse äriühingud, kelle puhul on kinnitust leidnud kehtivate meetmete raames uuritava toote tootmise ja müügi eest tasakaalustatavate subsiidiumide saamine. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks näivad tõendid osutavat sellele, et uuritavat toodet ja/või selle osi subsideeritakse endiselt. Uuritavat toodet ja selle osi toodavad ja ekspordivad Türgisse need Hiina ja Egiptuse äriühingud, kelle puhul on kinnitust leidnud kehtivate meetmete raames uuritava toote tootmise ja müügi eest tasakaalustatavate subsiidiumide saamine.

| (11) | Kui uurimise käigus tuvastatakse peale eespool mainitute veel muid alusmääruse artikliga 23 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid. |
| --- | --- |

(11)

Kui uurimise käigus tuvastatakse peale eespool mainitute veel muid alusmääruse artikliga 23 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid.

E.   MENETLUS

MENETLUS

| (12) | Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 23 lõikele 4 ja uuritava toote impordi suhtes registreerimisnõude kehtestamist vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5. |
| --- | --- |

(12)

Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 23 lõikele 4 ja uuritava toote impordi suhtes registreerimisnõude kehtestamist vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5.

| (13) | Selleks et saada käesoleva uurimise jaoks vajalikku teavet, peaksid kõik huvitatud isikud komisjoniga ühendust võtma viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul. Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaeg kehtib kõigi huvitatud isikute suhtes. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et saada käesoleva uurimise jaoks vajalikku teavet, peaksid kõik huvitatud isikud komisjoniga ühendust võtma viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul. Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaeg kehtib kõigi huvitatud isikute suhtes. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

| (14) | Türgi, Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(14)

Türgi, Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

a)   Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

| (15) | Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kehti autoriõigused. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsega seotud menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada. |
| --- | --- |

(15)

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kehti autoriõigused. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsega seotud menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

| (16) | Kirjalikud esildised, sealhulgas käesoleva määrusega nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, tuleb märgistada sõnaga „Sensitive“ (3). Uurimise käigus teabe esitajatel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada. |
| --- | --- |

(16)

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesoleva määrusega nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, tuleb märgistada sõnaga „Sensitive“ (3). Uurimise käigus teabe esitajatel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

3

| (17) | Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 29 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele tuleb teha märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust. |
| --- | --- |

(17)

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 29 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele tuleb teha märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust.

| (18) | Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida. |
| --- | --- |

(18)

Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

| (19) | Huvitatud isikutel palutakse esitada esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, TRON.tdi kaudu (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI).
  TRON.tdi-le juurdepääsu saamiseks on huvitatud isikutel vaja EU Login kontot. Juhised TRON.tdi-s registreerumiseks ja selle kasutamiseks on aadressil https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.
  TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.
  Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefon ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavaid eeskirju ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sealhulgas teavet e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.





  Komisjoni postiaadress: |
| --- | --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

(19)

Huvitatud isikutel palutakse esitada esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, TRON.tdi kaudu (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI).

TRON.tdi-le juurdepääsu saamiseks on huvitatud isikutel vaja EU Login kontot. Juhised TRON.tdi-s registreerumiseks ja selle kasutamiseks on aadressil https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.

TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.

Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefon ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavaid eeskirju ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sealhulgas teavet e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Brussels

BELGIUM

TRON.tdi: https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

E-post: TRADE-GFFTU-AC@ec.europa.eu

b)   Teabe kogumine ja ärakuulamine

Teabe kogumine ja ärakuulamine

| (20) | Huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tootmisharu esindajatel, importijatel ja kõigil asjaomastel ühendustel, palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, millest selgub, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(20)

Huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tootmisharu esindajatel, importijatel ja kõigil asjaomastel ühendustel, palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, millest selgub, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Meetmetest vabastamise taotlused

Meetmetest vabastamise taotlused

| (21) | Alusmääruse artikli 23 lõike 5 kohaselt võib uuritava toote impordi vabastada meetmetest, kui importimisel ei hoita meetmetest kõrvale. |
| --- | --- |

(21)

Alusmääruse artikli 23 lõike 5 kohaselt võib uuritava toote impordi vabastada meetmetest, kui importimisel ei hoita meetmetest kõrvale.

| (22) | Kuna võimalik kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 23 lõikele 6 võimaldada vabastust nendele uuritava toote tootjatele Türgis, kes suudavad tõendada, et nad ei tegele alusmääruse artikli 23 lõikes 3 määratletud meetmetest kõrvalehoidmisega. Sellisest vabastamisest huvitatud tootjad peaksid endast teatama käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik, Türgi eksportivatele tootjatele mõeldud vabastamistaotluse küsimustiku vorm ning ELi importijatele mõeldud küsimustikud on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2572. Küsimustikule tuleb vastata käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(22)

Kuna võimalik kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 23 lõikele 6 võimaldada vabastust nendele uuritava toote tootjatele Türgis, kes suudavad tõendada, et nad ei tegele alusmääruse artikli 23 lõikes 3 määratletud meetmetest kõrvalehoidmisega. Sellisest vabastamisest huvitatud tootjad peaksid endast teatama käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik, Türgi eksportivatele tootjatele mõeldud vabastamistaotluse küsimustiku vorm ning ELi importijatele mõeldud küsimustikud on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2572. Küsimustikule tuleb vastata käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.

F.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (23) | Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 kehtestatakse uuritava toote impordi registreerimise nõue selleks, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab tasakaalustava tollimaksu summas, mis ei ületa rakendusmäärusega (EL) 2020/776 teistele Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse äriühingutele kehtestatud tollimaksu, sisse nõuda alates kuupäevast, mil impordi registreerimise nõue kehtima hakkas. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 kehtestatakse uuritava toote impordi registreerimise nõue selleks, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab tasakaalustava tollimaksu summas, mis ei ületa rakendusmäärusega (EL) 2020/776 teistele Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse äriühingutele kehtestatud tollimaksu, sisse nõuda alates kuupäevast, mil impordi registreerimise nõue kehtima hakkas.

G.   TÄHTAJAD

TÄHTAJAD

| (24) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, vastata küsimustikule, esitada kirjalikud seisukohad ja anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta; |
| --- | --- | --- |

(24)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, vastata küsimustikule, esitada kirjalikud seisukohad ja anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta;

| — | Türgi tootjad saavad taotleda meetmetest vabastamist; |
| --- | --- |

—

Türgi tootjad saavad taotleda meetmetest vabastamist;

| — | huvitatud isikud saavad esitada kirjaliku taotluse, et komisjon neid ära kuulaks. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud saavad esitada kirjaliku taotluse, et komisjon neid ära kuulaks.

| (25) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamiseks peavad isikud endast teada andma käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(25)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamiseks peavad isikud endast teada andma käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaegade jooksul.

H.   KOOSTÖÖST KEELDUMINE

KOOSTÖÖST KEELDUMINE

| (26) | Kui huvitatud isik keeldub andmast juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 28 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(26)

Kui huvitatud isik keeldub andmast juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 28 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

| (27) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse lähtuda kättesaadavatest faktidest vastavalt alusmääruse artiklile 28. |
| --- | --- |

(27)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse lähtuda kättesaadavatest faktidest vastavalt alusmääruse artiklile 28.

| (28) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 28, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(28)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 28, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

I.   UURIMISE AJAKAVA

UURIMISE AJAKAVA

| (29) | Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 23 lõike 4 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(29)

Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 23 lõike 4 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (30) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (4). |
| --- | --- |

(30)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (4).

4

| (31) | Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/. |
| --- | --- |

(31)

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (32) | Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute ja kolmandate isikute kaitseõigust. |
| --- | --- |

(32)

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute ja kolmandate isikute kaitseõigust.

| (33) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ja peab sisaldama põhjendust. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud. |
| --- | --- |

(33)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ja peab sisaldama põhjendust. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

| (34) | Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. See tähendab, et huvitatud isikutel tuleb taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult peatselt pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui ärakuulamistaotlust ei esitata nende tähtaegade jooksul, vaatab ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi taotluse hilisema esitamise põhjuse ning tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(34)

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. See tähendab, et huvitatud isikutel tuleb taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult peatselt pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui ärakuulamistaotlust ei esitata nende tähtaegade jooksul, vaatab ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi taotluse hilisema esitamise põhjuse ning tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

| (35) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/, |
| --- | --- |

(35)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Algatatakse määruse (EL) 2016/1037 artikli 23 lõike 4 kohane uurimine, et selgitada välja, kas Türgist lähetatud pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangaid, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 alla, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7019390083, 7019400083, 7019590083 ja 7019900083), imporditakse rakendusmäärusega (EL) 2020/776 kehtestatud meetmetest kõrvale hoides.

Artikkel 2

1.   Liikmesriikide tolliasutused võtavad vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 23 lõikele 4 ja artikli 24 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid, et registreerida käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote import.

2.   Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 3

1.   Huvitatud isikud peavad endast teada andma, võttes komisjoniga ühendust 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad oma seisukohad ja küsimustiku vastused, meetmetest vabastamise taotlused või mis tahes muu teabe esitama kirjalikult 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algatamise etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Komisjoni 12. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (ELT L 189, 15.6.2020, lk 1).

2

(3)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 29 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

4

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/58

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2230,

14. detsember 2021,

millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/492 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Türgist lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5,

olles teavitanud liikmesriike

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

TAOTLUS

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ja kehtestada nõue registreerida Türgist lähetatud teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste import, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ja kehtestada nõue registreerida Türgist lähetatud teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste import, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte.

| (2) | Taotluse esitas 3. novembril 2021 tootjate ühendus TECH-FAB Europe e.V. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse esitas 3. novembril 2021 tootjate ühendus TECH-FAB Europe e.V.

B.   TOODE

TOODE

| (3) | Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangad, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/492 (2) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 (TARICi koodid 7019390080, 7019400080, 7019590080 ja 7019900080) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Selle toote suhtes juba kohaldatakse meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangad, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/492 (2) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 (TARICi koodid 7019390080, 7019400080, 7019590080 ja 7019900080) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Selle toote suhtes juba kohaldatakse meetmeid.

2

2

| (4) | Uuritav toode on Türgist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mis praegu kuulub CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 alla, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7019390083, 7019400083, 7019590083 ja 7019900083) (edaspidi „uuritav toode“). |
| --- | --- |

(4)

Uuritav toode on Türgist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mis praegu kuulub CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 alla, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7019390083, 7019400083, 7019590083 ja 7019900083) (edaspidi „uuritav toode“).

C.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (5) | Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (edaspidi „kehtivad meetmed“). (3) |
| --- | --- |

(5)

Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (edaspidi „kehtivad meetmed“). (3)

3

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (6) | Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote importimisel hoitakse kõrvale uuritava toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote importimisel hoitakse kõrvale uuritava toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

| (7) | Taotluses esitatud tõendid annavad tunnistust järgmisest. |
| --- | --- |

(7)

Taotluses esitatud tõendid annavad tunnistust järgmisest.

| (8) | Pärast vaatlusaluse toote suhtes meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest ning Türgist liitu suunduva ekspordi osas oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(8)

Pärast vaatlusaluse toote suhtes meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest ning Türgist liitu suunduva ekspordi osas oluliselt muutunud.

| (9) | Muutus näib seisnevat selles, et vaatlusalust toodet lähetatakse liitu Türgi kaudu pärast Türgis kokkupanekut. Tõendite kohaselt on Türgis kokkupaneku puhul tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega, kuna seda hakati kasutama või selle kasutamine suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamist või siis vahetult enne seda. Lisaks sisaldab taotlus piisavalt tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit osad moodustavad vähemalt 60 % kokkupandud toote koguväärtusest ning et kokkupanemise ja viimistluse käigus osadele lisanduv väärtus jääb alla 25 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(9)

Muutus näib seisnevat selles, et vaatlusalust toodet lähetatakse liitu Türgi kaudu pärast Türgis kokkupanekut. Tõendite kohaselt on Türgis kokkupaneku puhul tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega, kuna seda hakati kasutama või selle kasutamine suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamist või siis vahetult enne seda. Lisaks sisaldab taotlus piisavalt tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit osad moodustavad vähemalt 60 % kokkupandud toote koguväärtusest ning et kokkupanemise ja viimistluse käigus osadele lisanduv väärtus jääb alla 25 % tootmiskuludest.

| (10) | Tõendid paistavad osutavat ka sellele, et eespool kirjeldatud võtete kasutamise tõttu on vähenenud kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju vaatlusaluse toote impordi kogusele ja hinnale. Paistab, et ELi turule on jõudnud suured kogused imporditud uuritavat toodet. Piisavalt on tõendatud ka see, et uuritavat toodet imporditakse kahjustavate hindadega. |
| --- | --- |

(10)

Tõendid paistavad osutavat ka sellele, et eespool kirjeldatud võtete kasutamise tõttu on vähenenud kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju vaatlusaluse toote impordi kogusele ja hinnale. Paistab, et ELi turule on jõudnud suured kogused imporditud uuritavat toodet. Piisavalt on tõendatud ka see, et uuritavat toodet imporditakse kahjustavate hindadega.

| (11) | Lisaks näivad tõendid osutavat sellele, et võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaksmääratud normaalväärtusega valmistatakse uuritavat toodet dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks näivad tõendid osutavat sellele, et võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaksmääratud normaalväärtusega valmistatakse uuritavat toodet dumpinguhinnaga.

| (12) | Kui uurimise käigus tuvastatakse peale eespool mainitute veel muid alusmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid. |
| --- | --- |

(12)

Kui uurimise käigus tuvastatakse peale eespool mainitute veel muid alusmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid.

E.   MENETLUS

MENETLUS

| (13) | Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja uuritava toote impordi suhtes registreerimisnõude kehtestamist vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(13)

Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja uuritava toote impordi suhtes registreerimisnõude kehtestamist vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5.

| (14) | Selleks et saada käesoleva uurimise jaoks vajalikku teavet, peaksid kõik huvitatud isikud komisjoniga ühendust võtma viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul. Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaeg kehtib kõigi huvitatud isikute suhtes. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et saada käesoleva uurimise jaoks vajalikku teavet, peaksid kõik huvitatud isikud komisjoniga ühendust võtma viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul. Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaeg kehtib kõigi huvitatud isikute suhtes. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

| (15) | Türgi, Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(15)

Türgi, Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

a)   Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

| (16) | Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kehti autoriõigused. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsega seotud menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada. |
| --- | --- |

(16)

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kehti autoriõigused. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsega seotud menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

| (17) | Kirjalikud esildised, sealhulgas käesoleva määrusega nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, tuleb märgistada sõnaga „Sensitive“ (4). Uurimise käigus teabe esitajatel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada. |
| --- | --- |

(17)

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesoleva määrusega nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, tuleb märgistada sõnaga „Sensitive“ (4). Uurimise käigus teabe esitajatel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

4

| (18) | Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele tuleb teha märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust. |
| --- | --- |

(18)

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele tuleb teha märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust.

| (19) | Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida. |
| --- | --- |

(19)

Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

| (20) | Huvitatud isikutel palutakse esitada esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, TRON.tdi kaudu (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI).
  TRON.tdi-le juurdepääsu saamiseks on huvitatud isikutel vaja EU Login kontot. Juhised TRON.tdi-s registreerumiseks ja selle kasutamiseks on aadressil https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.
  TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.
  Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefon ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavaid eeskirju ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sealhulgas teavet e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.





  Komisjoni postiaadress: |
| --- | --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

(20)

Huvitatud isikutel palutakse esitada esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, TRON.tdi kaudu (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI).

TRON.tdi-le juurdepääsu saamiseks on huvitatud isikutel vaja EU Login kontot. Juhised TRON.tdi-s registreerumiseks ja selle kasutamiseks on aadressil https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.

TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.

Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefon ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavaid eeskirju ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sealhulgas teavet e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Brussels

BELGIUM

TRON.tdi: https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

E-post: TRADE-GFFTU-AC@ec.europa.eu

b)   Teabe kogumine ja ärakuulamine

Teabe kogumine ja ärakuulamine

| (21) | Huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tootmisharu esindajatel, importijatel ja kõigil asjaomastel ühendustel, palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, millest selgub, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(21)

Huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tootmisharu esindajatel, importijatel ja kõigil asjaomastel ühendustel, palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, millest selgub, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Meetmetest vabastamise taotlused

Meetmetest vabastamise taotlused

| (22) | Alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uuritava toote impordi vabastada meetmetest, kui importimisel ei hoita meetmetest kõrvale. |
| --- | --- |

(22)

Alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uuritava toote impordi vabastada meetmetest, kui importimisel ei hoita meetmetest kõrvale.

| (23) | Kuna võimalik kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 4 võimaldada vabastust nendele uuritava toote tootjatele Türgis, kes suudavad tõendada, et nad ei tegele alusmääruse artikli 13 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 2 määratletud meetmetest kõrvalehoidmisega. Sellisest vabastamisest huvitatud tootjad peaksid endast teatama käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik, Türgi eksportivatele tootjatele mõeldud vabastamistaotluse küsimustiku vorm ning ELi importijatele mõeldud küsimustikud on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2571. Küsimustikele tuleb vastata käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(23)

Kuna võimalik kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 4 võimaldada vabastust nendele uuritava toote tootjatele Türgis, kes suudavad tõendada, et nad ei tegele alusmääruse artikli 13 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 2 määratletud meetmetest kõrvalehoidmisega. Sellisest vabastamisest huvitatud tootjad peaksid endast teatama käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik, Türgi eksportivatele tootjatele mõeldud vabastamistaotluse küsimustiku vorm ning ELi importijatele mõeldud küsimustikud on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2571. Küsimustikele tuleb vastata käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.

F.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (24) | Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uuritava toote impordi registreerimise nõue selleks, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab dumpinguvastase tollimaksu summas, mis ei ületa rakendusmäärusega (EL) 2020/492 teistele Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse äriühingutele kehtestatud tollimaksu, sisse nõuda alates kuupäevast, mil impordi registreerimise nõue kehtima hakkas. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uuritava toote impordi registreerimise nõue selleks, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab dumpinguvastase tollimaksu summas, mis ei ületa rakendusmäärusega (EL) 2020/492 teistele Hiina Rahvavabariigi ja Egiptuse äriühingutele kehtestatud tollimaksu, sisse nõuda alates kuupäevast, mil impordi registreerimise nõue kehtima hakkas.

G.   TÄHTAJAD

TÄHTAJAD

| (25) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, vastata küsimustikule, esitada kirjalikud seisukohad ja anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta; |
| --- | --- | --- |

(25)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, vastata küsimustikule, esitada kirjalikud seisukohad ja anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta;

| — | Türgi tootjad saavad taotleda meetmetest vabastamist; |
| --- | --- |

—

Türgi tootjad saavad taotleda meetmetest vabastamist;

| — | huvitatud isikud saavad esitada kirjaliku taotluse, et komisjon neid ära kuulaks. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud saavad esitada kirjaliku taotluse, et komisjon neid ära kuulaks.

| (26) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamiseks peavad isikud endast teada andma käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(26)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamiseks peavad isikud endast teada andma käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaegade jooksul.

H.   KOOSTÖÖST KEELDUMINE

KOOSTÖÖST KEELDUMINE

| (27) | Kui huvitatud isik keeldub andmast juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(27)

Kui huvitatud isik keeldub andmast juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

| (28) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse lähtuda kättesaadavatest faktidest vastavalt alusmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(28)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse lähtuda kättesaadavatest faktidest vastavalt alusmääruse artiklile 18.

| (29) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(29)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

I.   UURIMISE AJAKAVA

UURIMISE AJAKAVA

| (30) | Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(30)

Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (31) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (5). |
| --- | --- |

(31)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (5).

5

| (32) | Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/. |
| --- | --- |

(32)

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (33) | Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute ja kolmandate isikute kaitseõigust. |
| --- | --- |

(33)

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute ja kolmandate isikute kaitseõigust.

| (34) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ja peab sisaldama põhjendust. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud. |
| --- | --- |

(34)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ja peab sisaldama põhjendust. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

| (35) | Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. See tähendab, et huvitatud isikutel tuleb taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult peatselt pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui ärakuulamistaotlust ei esitata nende tähtaegade jooksul, vaatab ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi taotluse hilisema esitamise põhjuse ning tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(35)

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. See tähendab, et huvitatud isikutel tuleb taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult peatselt pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui ärakuulamistaotlust ei esitata nende tähtaegade jooksul, vaatab ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi taotluse hilisema esitamise põhjuse ning tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

| (36) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/, |
| --- | --- |

(36)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Algatatakse määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõike 3 kohane uurimine, et selgitada välja, kas Türgist lähetatud pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangaid, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 alla, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7019390083, 7019400083, 7019590083 ja 7019900083), imporditakse rakendusmäärusega (EL) 2020/492 kehtestatud meetmetest kõrvale hoides.

Artikkel 2

1.   Liikmesriikide tolliasutused võtavad vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid, et registreerida käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote import.

2.   Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 3

1.   Huvitatud isikud peavad endast teada andma, võttes komisjoniga ühendust 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad oma seisukohad ja küsimustiku vastused, meetmetest vabastamise taotlused või mis tahes muu teabe esitama kirjalikult 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algatamise etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 1. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (ELT L 108, 6.4.2020, lk 1).

2

(3)  
  EÜT L 108, 6.4.2020, lk 43

3

(4)  Märkega „
  Sensitive
  “ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

4

Sensitive

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

5

---

OTSUSED

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/64

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2231,

9. detsember 2021,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2022. aasta eelarve vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 ja artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis nõukogu otsusega (EL) 2019/392 (1) transpordiühenduse asutamise lepingu, mis jõustus 1. mail 2019. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis nõukogu otsusega (EL) 2019/392 (1) transpordiühenduse asutamise lepingu, mis jõustus 1. mail 2019.

| (2) | Transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 35 kohaselt võtab transpordiühenduse piirkondlik juhtimiskomitee (edaspidi „juhtimiskomitee“) igal aastal vastu transpordiühenduse eelarve. Transpordiühenduse asutamise lepingu artikkel 35 volitab juhtimiskomiteed vastu võtma ka otsuseid, milles täpsustatakse eelarve täitmise menetlust. |
| --- | --- |

(2)

Transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 35 kohaselt võtab transpordiühenduse piirkondlik juhtimiskomitee (edaspidi „juhtimiskomitee“) igal aastal vastu transpordiühenduse eelarve. Transpordiühenduse asutamise lepingu artikkel 35 volitab juhtimiskomiteed vastu võtma ka otsuseid, milles täpsustatakse eelarve täitmise menetlust.

| (3) | Juhtimiskomitee võtab 2021. aasta detsembri koosolekul vastu otsuse transpordiühenduse 2022. aasta eelarve kohta. |
| --- | --- |

(3)

Juhtimiskomitee võtab 2021. aasta detsembri koosolekul vastu otsuse transpordiühenduse 2022. aasta eelarve kohta.

| (4) | Transpordiühenduse 2022. aastaks kavandatud eelarve on vajalik transpordiühenduse organite nõuetekohaseks toimimiseks. Eelarve hõlmab personali-, reisi-, IT-seadmete ja tarkvarakulusid, samuti tegevuskulusid, näiteks uuringute, tehnilise abi ning konverentside ja koosolekute korraldamisega seonduvaid kulusid. |
| --- | --- |

(4)

Transpordiühenduse 2022. aastaks kavandatud eelarve on vajalik transpordiühenduse organite nõuetekohaseks toimimiseks. Eelarve hõlmab personali-, reisi-, IT-seadmete ja tarkvarakulusid, samuti tegevuskulusid, näiteks uuringute, tehnilise abi ning konverentside ja koosolekute korraldamisega seonduvaid kulusid.

| (5) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel juhtimiskomitees võetav seisukoht, kuna selline otsus on transpordiühenduse alalise sekretariaadi toimimiseks vajalik ja see on liidule siduv, |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel juhtimiskomitees võetav seisukoht, kuna selline otsus on transpordiühenduse alalise sekretariaadi toimimiseks vajalik ja see on liidule siduv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2022. aasta eelarvega, põhineb piirkondliku juhtimiskomitee otsuse eelnõul (2).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 9. detsember 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. HOJS

---

(1)  Nõukogu 4. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 71, 13.3.2019, lk 1).

1

(2)  Vt dokumenti ST 14006/21 veebilehel http://register.consilium.europa.eu.

2

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/66

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2232,

14. detsember 2021,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 255 ette nähtud komitee liikmete nimetamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 255 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Kohtu presidendi 26. oktoobri 2021. aasta algatust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 esimesele lõigule on loodud komitee (edaspidi „komitee“), mille ülesandeks on esitada arvamus kandidaatide sobivuse kohta Euroopa Kohtu ja Üldkohtu kohtuniku ja kohtujuristi ametikohale, enne kui liikmesriikide valitsused nad ametisse nimetavad. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 esimesele lõigule on loodud komitee (edaspidi „komitee“), mille ülesandeks on esitada arvamus kandidaatide sobivuse kohta Euroopa Kohtu ja Üldkohtu kohtuniku ja kohtujuristi ametikohale, enne kui liikmesriikide valitsused nad ametisse nimetavad.

| (2) | Komitee koosneb seitsmest liikmest, kes valitakse Euroopa Kohtu ja Üldkohtu endiste liikmete, riikide kõrgeimate kohtute liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast, kusjuures ühe liikme kandidatuuri esitab Euroopa Parlament. |
| --- | --- |

(2)

Komitee koosneb seitsmest liikmest, kes valitakse Euroopa Kohtu ja Üldkohtu endiste liikmete, riikide kõrgeimate kohtute liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast, kusjuures ühe liikme kandidatuuri esitab Euroopa Parlament.

| (3) | Asjakohane on võtta arvesse komitee koosseisu tasakaalustatust, eelkõige geograafilisest aspektist ja liikmesriikide õigussüsteemide esindatuse seisukohast. |
| --- | --- |

(3)

Asjakohane on võtta arvesse komitee koosseisu tasakaalustatust, eelkõige geograafilisest aspektist ja liikmesriikide õigussüsteemide esindatuse seisukohast.

| (4) | Seetõttu tuleks nimetada ametisse komitee liikmed ja esimees, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks nimetada ametisse komitee liikmed ja esimees,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 255 ette nähtud komitee liikmeteks nimetatakse alates 1. märtsist 2022 neljaks aastaks:

| | Allan ROSAS, esimees |
| --- | --- |

Allan ROSAS, esimees

| | Frank CLARKE |
| --- | --- |

Frank CLARKE

| | Julia LAFFRANQUE |
| --- | --- |

Julia LAFFRANQUE

| | Maria Eugénia MARTINS DE NAZARÉ RIBEIRO |
| --- | --- |

Maria Eugénia MARTINS DE NAZARÉ RIBEIRO

| | Barbara POŘÍZKOVÁ |
| --- | --- |

Barbara POŘÍZKOVÁ

| | Silvana SCIARRA |
| --- | --- |

Silvana SCIARRA

| | Vassilios SKOURIS |
| --- | --- |

Vassilios SKOURIS

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. märtsil 2022.

Brüssel, 14. detsember 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

G. DOVŽAN

---

| 15.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 448/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 448/67

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/2233,

14. detsember 2021,

millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu 10-A ja 10-B lisa muudatused

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 8893 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2019. aasta otsust (EL) 2019/1875 Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (edaspidi „leping“) jõustus 21. novembril 2019. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (edaspidi „leping“) jõustus 21. novembril 2019.

| (2) | Lepingu artikliga 16.1 on moodustatud kaubanduskomitee, mis võib muu hulgas kaaluda lepingu muudatusi või muuta lepingu sätteid lepinguga konkreetselt ette nähtud juhtudel. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikliga 16.1 on moodustatud kaubanduskomitee, mis võib muu hulgas kaaluda lepingu muudatusi või muuta lepingu sätteid lepinguga konkreetselt ette nähtud juhtudel.

| (3) | Lepingu artikli 10.17 lõikes 3 on sätestatud, et kaubanduskomitee peab võtma vastu otsuse lepingu 10-A lisas (Loetelu nimetustest, millele taotletakse lepinguosaliste territooriumidel kaitset geograafiliste tähistena) loetletud nimetuste kandmiseks lepingu 10-B lisasse (Kaitstud geograafilised tähised) niipea, kui see on võimalik pärast geograafiliste tähiste kaitse menetluse lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 10.17 lõikes 3 on sätestatud, et kaubanduskomitee peab võtma vastu otsuse lepingu 10-A lisas (Loetelu nimetustest, millele taotletakse lepinguosaliste territooriumidel kaitset geograafiliste tähistena) loetletud nimetuste kandmiseks lepingu 10-B lisasse (Kaitstud geograafilised tähised) niipea, kui see on võimalik pärast geograafiliste tähiste kaitse menetluse lõpuleviimist.

| (4) | Lepingu artikliga 10.18 on ette nähtud, et lepinguosalised nõustuvad võimalusega muuta 10-B lisas esitatud selliste veinide, kangete alkohoolsete jookide, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste loetelu, mida mõlemad lepinguosalised peavad kaitsma. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikliga 10.18 on ette nähtud, et lepinguosalised nõustuvad võimalusega muuta 10-B lisas esitatud selliste veinide, kangete alkohoolsete jookide, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste loetelu, mida mõlemad lepinguosalised peavad kaitsma.

| (5) | Singapuri Vabariik on lõpetanud oma territooriumil kaitse alla võtmise menetluse lepingu 10-A lisas loetletud kahe nimetuse („Bardolino Superiore“, „Tiroler Speck“) puhul, millele taotleti kaitset liidu geograafiliste tähistena. |
| --- | --- |

(5)

Singapuri Vabariik on lõpetanud oma territooriumil kaitse alla võtmise menetluse lepingu 10-A lisas loetletud kahe nimetuse („Bardolino Superiore“, „Tiroler Speck“) puhul, millele taotleti kaitset liidu geograafiliste tähistena.

| (6) | Singapuri Vabariik on lõpetanud oma territooriumil kaitse alla võtmise menetluse ühe nimetuse („Saint-Emilion Grand Cru“) puhul, mida ei olnud loetletud lepingu 10-A lisas ja millele taotleti kaitset liidu geograafilise tähisena. |
| --- | --- |

(6)

Singapuri Vabariik on lõpetanud oma territooriumil kaitse alla võtmise menetluse ühe nimetuse („Saint-Emilion Grand Cru“) puhul, mida ei olnud loetletud lepingu 10-A lisas ja millele taotleti kaitset liidu geograafilise tähisena.

| (7) | Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust tuleks alates 1. jaanuarist 2021 vastavalt lepingu artiklile 10.18 nimetus „Scotch Whisky“ lepingu 10-B lisas esitatud nimetuste loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(7)

Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust tuleks alates 1. jaanuarist 2021 vastavalt lepingu artiklile 10.18 nimetus „Scotch Whisky“ lepingu 10-B lisas esitatud nimetuste loetelust välja jätta.

| (8) | Nimetus „Polish Cherry“ ei ole liidus enam kaitstud ja tuleks lepingu 10-A lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(8)

Nimetus „Polish Cherry“ ei ole liidus enam kaitstud ja tuleks lepingu 10-A lisast välja jätta.

| (9) | Sellest tulenevalt tuleks lepingu 10-A ja 10-B lisa muuta ja loetleda need kolm täiendavat nimetust liidu kaitstud geograafiliste tähistena 10-B lisas ja jätta neist kaks 10-A lisast välja. Samuti tuleks nimetused „Scotch Whisky“ ja „Polish Cherry“ vastavalt 10-B lisast ja 10-A lisast välja jätta, nagu on esitatud lisatud kaubanduskomitee otsuse eelnõus, ning muudatused tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita. |
| --- | --- |

(9)

Sellest tulenevalt tuleks lepingu 10-A ja 10-B lisa muuta ja loetleda need kolm täiendavat nimetust liidu kaitstud geograafiliste tähistena 10-B lisas ja jätta neist kaks 10-A lisast välja. Samuti tuleks nimetused „Scotch Whisky“ ja „Polish Cherry“ vastavalt 10-B lisast ja 10-A lisast välja jätta, nagu on esitatud lisatud kaubanduskomitee otsuse eelnõus, ning muudatused tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita.

| (10) | Lepingu artikli 10.17 lõikes 3 ja artiklis 10.18 sätestatud kohustuste täitmiseks nii kiiresti kui võimalik peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(10)

Lepingu artikli 10.17 lõikes 3 ja artiklis 10.18 sätestatud kohustuste täitmiseks nii kiiresti kui võimalik peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu 10-A ja 10-B lisa muudatused, mis on esitatud kaubanduskomitee otsuse eelnõus, kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.

Kaubanduskomitee otsuse eelnõu on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Kaubanduskomitee esimesel kohtumisel Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht põhineb käesoleval otsuse eelnõul. Väiksemaid muudatusi kaubanduskomitee otsuse eelnõus võivad Euroopa Liidu esindajad kaubanduskomitees teha ilma komisjoni täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Euroopa Liidu delegatsiooni esindajaid kaubanduskomitees volitatakse kõnealuse komitee otsust Euroopa Liidu nimel vastu võtma.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Pärast selle vastuvõtmist avaldatakse kaubanduskomitee otsus Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. detsember 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  Nõukogu 8. novembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/1875 Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (ELT L 294, 14.11.2019, lk 1).

1

---

LISA

EELNÕU: ELi–SINGAPURI KAUBANDUSKOMITEE OTSUS nr X/2021,

[kuupäev],

millega muudetakse Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu 10-A ja 10-B lisa

KAUBANDUSKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelist vabakaubanduslepingut, eriti selle artikli 10.17 lõiget 3 ja artiklit 10.18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (edaspidi „leping“) jõustus 21. novembril 2019. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (edaspidi „leping“) jõustus 21. novembril 2019.

| (2) | Lepingu punktis 10.17.3 on sätestatud, et kaubanduskomitee võtab vastu otsuse lepingu 10-A lisas (Loetelu nimetustest, millele taotletakse lepinguosaliste territooriumidel kaitset geograafiliste tähistena) loetletud nimetuste kandmiseks lepingu 10-B lisasse (Kaitstud geograafilised tähised) niipea, kui see on võimalik pärast geograafiliste tähiste kaitse menetluse lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu punktis 10.17.3 on sätestatud, et kaubanduskomitee võtab vastu otsuse lepingu 10-A lisas (Loetelu nimetustest, millele taotletakse lepinguosaliste territooriumidel kaitset geograafiliste tähistena) loetletud nimetuste kandmiseks lepingu 10-B lisasse (Kaitstud geograafilised tähised) niipea, kui see on võimalik pärast geograafiliste tähiste kaitse menetluse lõpuleviimist.

| (3) | Lepingu artikliga 10.18 on ette nähtud, et lepinguosalised nõustuvad võimalusega muuta 10-B lisas esitatud selliste veinide, kangete alkohoolsete jookide, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste loetelu, mida mõlemad lepinguosalised peavad kaitsma. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikliga 10.18 on ette nähtud, et lepinguosalised nõustuvad võimalusega muuta 10-B lisas esitatud selliste veinide, kangete alkohoolsete jookide, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste loetelu, mida mõlemad lepinguosalised peavad kaitsma.

| (4) | Singapuri Vabariik on lõpetanud oma territooriumil kaitse alla võtmise menetluse lepingu 10-A lisas loetletud kahe nimetuse („Bardolino Superiore“, „Tiroler Speck“) puhul, millele taotleti kaitset liidu geograafiliste tähistena. |
| --- | --- |

(4)

Singapuri Vabariik on lõpetanud oma territooriumil kaitse alla võtmise menetluse lepingu 10-A lisas loetletud kahe nimetuse („Bardolino Superiore“, „Tiroler Speck“) puhul, millele taotleti kaitset liidu geograafiliste tähistena.

| (5) | Singapuri Vabariik on lõpetanud oma territooriumil kaitse alla võtmise menetluse ühe nimetuse („Saint-Emilion Grand Cru“) puhul, mida ei olnud loetletud lepingu 10-A lisas ja millele taotleti kaitset liidu geograafilise tähisena. |
| --- | --- |

(5)

Singapuri Vabariik on lõpetanud oma territooriumil kaitse alla võtmise menetluse ühe nimetuse („Saint-Emilion Grand Cru“) puhul, mida ei olnud loetletud lepingu 10-A lisas ja millele taotleti kaitset liidu geograafilise tähisena.

| (6) | Vastavalt lepingu artiklile 10.18 ja pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust tuleks alates 1. jaanuarist 2021 nimetus „Scotch Whisky“ lepingu 10-B lisas esitatud nimetuste loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt lepingu artiklile 10.18 ja pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust tuleks alates 1. jaanuarist 2021 nimetus „Scotch Whisky“ lepingu 10-B lisas esitatud nimetuste loetelust välja jätta.

| (7) | Nimetus „Polish Cherry“ ei ole liidus enam kaitstud ja tuleks lepingu 10-A lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(7)

Nimetus „Polish Cherry“ ei ole liidus enam kaitstud ja tuleks lepingu 10-A lisast välja jätta.

| (8) | Sellest tulenevalt tuleks lepingu 10-A lisa ja 10-B lisa muuta ja loetleda need kolm täiendavat nimetust liidu kaitstud geograafiliste tähistena 10-B lisas ja jätta neist kaks 10-A lisast välja. Samuti tuleks nimetused „Scotch Whisky“ ja „Polish Cherry“ vastavalt 10-B lisast ja 10-A lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(8)

Sellest tulenevalt tuleks lepingu 10-A lisa ja 10-B lisa muuta ja loetleda need kolm täiendavat nimetust liidu kaitstud geograafiliste tähistena 10-B lisas ja jätta neist kaks 10-A lisast välja. Samuti tuleks nimetused „Scotch Whisky“ ja „Polish Cherry“ vastavalt 10-B lisast ja 10-A lisast välja jätta.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu lisad 10-A ja 10-B asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

---

LISA

„10-A LISA

LOETELU NIMETUSTEST, MILLELE TAOTLETAKSE LEPINGUOSALISTE TERRITOORIUMIDEL KAITSET GEOGRAAFILISE TÄHISENA

A JAGU

Liidu geograafilised tähised

| | Liikmesriik | Geograafiline tähis | Tootekirjeldus või tooteklass (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tšehhi Vabariik | Budějovické pivo | Õlu |
| 2. | Tšehhi Vabariik | Budějovický měšt'anský var | Õlu |
| 3. | Saksamaa | Mittelrhein | Vein |
| 4. | Saksamaa | Rheinhessen | Vein |
| 5. | Saksamaa | Rheingau | Vein |
| 6. | Saksamaa | Mosel | Vein |
| 7. | Saksamaa | Franken | Vein |
| 8. | Saksamaa | Bayerisches Bier | Õlu |
| 9. | Saksamaa | Hopfen aus der Hallertau | Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – humal |
| 10. | Saksamaa | Schwarzwälder Schinken | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| 11. | Saksamaa | Bremer Klaben | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
| 12. | Kreeka | Ρετσίνα Αττικής (Retsina of Attiki) | Vein |
| 13. | Kreeka | Σάμος (Samos) | Vein |
| 14. | Hispaania | Utiel-requena | Vein |
| 15. | Hispaania | Pacharán Navarro | Piiritusjook |
| 16. | Hispaania | Sierra Mágina | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 17. | Hispaania | Aceite del Baix Ebre-Montsía / Oli del Baix Ebre-Montsía | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 18. | Hispaania | Aceite del Bajo Aragón | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 19. | Hispaania | Antequera | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 20. | Hispaania | Priego de Córdoba | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 21. | Hispaania | Sierra de Cadiz | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 22. | Hispaania | Sierra de Segura | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 23. | Hispaania | Sierra de Cazorla | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 24. | Hispaania | Siurana | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 25. | Hispaania | Aceite de Terra Alta/Oli de Terra Alta | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 26. | Hispaania | Estepa | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 27. | Hispaania | Guijuelo | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink |
| 28. | Hispaania | Jamón de Teruel | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink |
| 29. | Hispaania | Salchichón de Vic / Llonganissa de Vic | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – vorst |
| 30. | Hispaania | Mahón-Menorca | Juust |
| 31. | Hispaania | Cítricos Valencianos/Cîtrics Valencians | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul – tsitruselised |
| 32. | Hispaania | Jijona | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted – nugat |
| 33. | Hispaania | Turrón de Alicante | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
| 34. | Hispaania | Azafrán de la Mancha | Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – safran |
| 35. | Prantsusmaa | Moselle | Vein |
| 36. | Prantsusmaa | Alsace | Vein |
| 37. | Itaalia | Pecorino Sardo | Juust |
| 38. | Itaalia | Cappero di Pantelleria | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| 39. | Itaalia | Kiwi Latina | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| 40. | Itaalia | Lenticchia di Castelluccio di Norcia | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| 41. | Itaalia | Pesca e nettarina di Romagna | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| 42. | Itaalia | Pomodoro di Pachino | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| 43. | Itaalia | Dolcetto d'Alba | Vein |
| 44. | Itaalia | Campania | Vein |
| 45. | Itaalia | Veneto | Vein |
| 46. | Austria | Steirischer Kren | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| 47. | Poola | Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej/Herbal vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass | Piiritusjook |
| 48. | Portugal | Bairrada | Vein |
| 49. | Portugal | Alentejo | Vein |
| 50. | Rumeenia | Cotnari | Vein |
| 51. | Rumeenia | Coteşti | Vein |
| 52. | Rumeenia | Panciu | Vein |
| 53. | Rumeenia | Recaş | Vein |
| 54. | Rumeenia | Odobeşti | Vein |
| 55. | Slovakkia | Vinohradnícka oblasť Tokaj | Vein |

Liikmesriik

Geograafiline tähis

Tootekirjeldus või tooteklass (1)

1.

Tšehhi Vabariik

Budějovické pivo

Õlu

2.

Tšehhi Vabariik

Budějovický měšt'anský var

Õlu

3.

Saksamaa

Mittelrhein

Vein

4.

Saksamaa

Rheinhessen

Vein

5.

Saksamaa

Rheingau

Vein

6.

Saksamaa

Mosel

Vein

7.

Saksamaa

Franken

Vein

8.

Saksamaa

Bayerisches Bier

Õlu

9.

Saksamaa

Hopfen aus der Hallertau

Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – humal

10.

Saksamaa

Schwarzwälder Schinken

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

11.

Saksamaa

Bremer Klaben

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

12.

Kreeka

Ρετσίνα Αττικής (Retsina of Attiki)

Vein

13.

Kreeka

Σάμος (Samos)

Vein

14.

Hispaania

Utiel-requena

Vein

15.

Hispaania

Pacharán Navarro

Piiritusjook

16.

Hispaania

Sierra Mágina

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

17.

Hispaania

Aceite del Baix Ebre-Montsía / Oli del Baix Ebre-Montsía

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

18.

Hispaania

Aceite del Bajo Aragón

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

19.

Hispaania

Antequera

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

20.

Hispaania

Priego de Córdoba

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

21.

Hispaania

Sierra de Cadiz

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

22.

Hispaania

Sierra de Segura

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

23.

Hispaania

Sierra de Cazorla

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

24.

Hispaania

Siurana

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

25.

Hispaania

Aceite de Terra Alta/Oli de Terra Alta

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

26.

Hispaania

Estepa

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

27.

Hispaania

Guijuelo

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink

28.

Hispaania

Jamón de Teruel

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink

29.

Hispaania

Salchichón de Vic / Llonganissa de Vic

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – vorst

30.

Hispaania

Mahón-Menorca

Juust

31.

Hispaania

Cítricos Valencianos/Cîtrics Valencians

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul – tsitruselised

32.

Hispaania

Jijona

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted – nugat

33.

Hispaania

Turrón de Alicante

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

34.

Hispaania

Azafrán de la Mancha

Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – safran

35.

Prantsusmaa

Moselle

Vein

36.

Prantsusmaa

Alsace

Vein

37.

Itaalia

Pecorino Sardo

Juust

38.

Itaalia

Cappero di Pantelleria

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

39.

Itaalia

Kiwi Latina

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

40.

Itaalia

Lenticchia di Castelluccio di Norcia

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

41.

Itaalia

Pesca e nettarina di Romagna

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

42.

Itaalia

Pomodoro di Pachino

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

43.

Itaalia

Dolcetto d'Alba

Vein

44.

Itaalia

Campania

Vein

45.

Itaalia

Veneto

Vein

46.

Austria

Steirischer Kren

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

47.

Poola

Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej/Herbal vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass

Piiritusjook

48.

Portugal

Bairrada

Vein

49.

Portugal

Alentejo

Vein

50.

Rumeenia

Cotnari

Vein

51.

Rumeenia

Coteşti

Vein

52.

Rumeenia

Panciu

Vein

53.

Rumeenia

Recaş

Vein

54.

Rumeenia

Odobeşti

Vein

55.

Slovakkia

Vinohradnícka oblasť Tokaj

Vein

B JAGU

Singapuri geograafilised tähised

10-B LISA

KAITSTUD GEOGRAAFILISED TÄHISED

A JAGU

Liidu geograafilised tähised

| | Liikmesriik | Geograafiline tähis | Tootekirjeldus või tooteklass (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Küpros | Κουμανδαρία | Vein |
| 2. | Küpros | Ζιβανία/Τζιβανία/
  Ζιβάνα/Zivania | Piiritusjook |
| 3. | Tšehhi Vabariik | České pivo | Õlu |
| 4. | Tšehhi Vabariik | Českobudějovické pivo | Õlu |
| 5. | Tšehhi Vabariik | Žatecký chmel | Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – humal |
| 6. | Saksamaa | Korn/Kornbrand  (3) | Piiritusjook |
| 7. | Saksamaa | Münchener Bier | Õlu |
| 8. | Saksamaa | Nürnberger Bratwürste / Nürnberger Rostbratwürste | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – vorst |
| 9. | Saksamaa | Aachener Printen | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
| 10. | Saksamaa | Nürnberger Lebkuchen | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
| 11. | Saksamaa | Lübecker Marzipan | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
| 12. | Taani | Danablu | Juust |
| 13. | Iirimaa | Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach / Irish Whisky | Piiritusjook |
| 14. | Iirimaa | Irish cream | Piiritusjook |
| 15. | Kreeka | Ούζο/Ouzo (4) | Piiritusjook |
| 16. | Kreeka | Ελιά Καλαμάτας (Elia Kalamatas) | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul – lauaoliivid |
| 17. | Kreeka | Μαστίχα Χίου (Masticha Chiou) | Looduslikud kummivaigud ja vaigud – närimiskumm |
| 18. | Kreeka | Φέτα (Feta) | Juust |
| 19. | Hispaania | Málaga | Vein |
| 20. | Hispaania | Rioja | Vein |
| 21. | Hispaania | Jerez/Xérès/Sherry/
  Jerez-Xérès-Sherry | Vein |
| 22. | Hispaania | Manzanilla - Sanlúcar de Barrameda / Manzanilla | Vein |
| 23. | Hispaania | La Mancha | Vein |
| 24. | Hispaania | Cava | Vein |
| 25. | Hispaania | Navarra | Vein |
| 26. | Hispaania | Valencia | Vein |
| 27. | Hispaania | Somontano | Vein |
| 28. | Hispaania | Ribera del Duero | Vein |
| 29. | Hispaania | Penedès | Vein |
| 30. | Hispaania | Bierzo | Vein |
| 31. | Hispaania | Empordà | Vein |
| 32. | Hispaania | Priorat | Vein |
| 33. | Hispaania | Rueda | Vein |
| 34. | Hispaania | Rías Baixas | Vein |
| 35. | Hispaania | Jumilla | Vein |
| 36. | Hispaania | Toro | Vein |
| 37. | Hispaania | Valdepeñas | Vein |
| 38. | Hispaania | Cataluña/Catalunya | Vein |
| 39. | Hispaania | Alicante | Vein |
| 40. | Hispaania | Brandy de Jerez | Piiritusjook |
| 41. | Hispaania | Baena | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 42. | Hispaania | Les Garrigues | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 43. | Hispaania | Jabugo | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink |
| 44. | Hispaania | Queso Manchego | Juust |
| 45. | Prantsusmaa | Beaujolais | Vein |
| 46. | Prantsusmaa | Bordeaux | Vein |
| 47. | Prantsusmaa | Bourgogne | Vein |
| 48. | Prantsusmaa | Chablis | Vein |
| 49. | Prantsusmaa | Champagne | Vein |
| 50. | Prantsusmaa | Graves | Vein |
| 51. | Prantsusmaa | Médoc | Vein |
| 52. | Prantsusmaa | Saint-Emilion | Vein |
| 53. | Prantsusmaa | Sauternes | Vein |
| 54. | Prantsusmaa | Haut-Médoc | Vein |
| 55. | Prantsusmaa | Côtes du Rhône | Vein |
| 56. | Prantsusmaa | Languedoc/Coteaux du Languedoc | Vein |
| 57. | Prantsusmaa | Côtes du Roussillon | Vein |
| 58. | Prantsusmaa | Châteauneuf-du-Pape | Vein |
| 59. | Prantsusmaa | Côtes de Provence | Vein |
| 60. | Prantsusmaa | Margaux | Vein |
| 61. | Prantsusmaa | Touraine | Vein |
| 62. | Prantsusmaa | Anjou | Vein |
| 63. | Prantsusmaa | Pays d'Oc | Vein |
| 64. | Prantsusmaa | Val de Loire | Vein |
| 65. | Prantsusmaa | Cognac | Piiritusjook |
| 66. | Prantsusmaa | Armagnac | Piiritusjook |
| 67. | Prantsusmaa | Calvados | Piiritusjook |
| 68. | Prantsusmaa | Comté | Juust |
| 69. | Prantsusmaa | Reblochon / Reblochon de Savoie | Juust |
| 70. | Prantsusmaa | Roquefort | Juust |
| 71. | Prantsusmaa | Camembert de Normandie | Juust |
| 72. | Prantsusmaa | Brie de Meaux | Juust |
| 73. | Prantsusmaa | Emmental de Savoie | Juust |
| 74. | Prantsusmaa | Pruneaux d'Agen | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad, värsked või töödeldud – kuivatatud ploomid |
| 75. | Prantsusmaa | Huîtres de Marennes Oléron | Värske kala, limused ja koorikloomad ja neist valmistatud tooted – austrid |
| 76. | Prantsusmaa | Canards à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy) | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – pardiliha |
| 77. | Prantsusmaa | Jambon de Bayonne | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink |
| 78. | Prantsusmaa | Huile d'olive de Haute-Provence | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli |
| 79. | Prantsusmaa | Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence | Eeterlikud õlid – lavendel |
| 80. | Prantsusmaa | Saint-Emilion Grand Cru | Vein |
| 81. | Itaalia | Aceto balsamico tradizionale di Modena | Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – kastmed |
| 82. | Itaalia | Aceto Balsamico di Modena | Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – kastmed |
| 83. | Itaalia | Cotechino Modena | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| 84. | Itaalia | Zampone Modena | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| 85. | Itaalia | Bresaola della Valtellina | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| 86. | Itaalia | Mortadella Bologna | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| 87. | Itaalia | Prosciutto di Parma | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink |
| 88. | Itaalia | Prosciutto di San Daniele | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink |
| 89. | Itaalia | Prosciutto Toscano | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink |
| 90. | Itaalia | Provolone Valpadana | Juust |
| 91. | Itaalia | Taleggio | Juust |
| 92. | Itaalia | Asiago | Juust |
| 93. | Itaalia | Fontina | Juust |
| 94. | Itaalia | Gorgonzola | Juust |
| 95. | Itaalia | Grana Padano | Juust |
| 96. | Itaalia | Mozzarella di Bufala Campana | Juust |
| 97. | Itaalia | Parmigiano Reggiano | Juust |
| 98. | Itaalia | Pecorino Romano | Juust |
| 99. | Itaalia | Pecorino Toscano | Juust |
| 100. | Itaalia | Arancia Rossa di Sicilia | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| 101. | Itaalia | Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| 102. | Itaalia | Grappa | Piiritusjook |
| 103. | Itaalia | Chianti | Vein |
| 104. | Itaalia | Marsala | Vein |
| 105. | Itaalia | Asti | Vein |
| 106. | Itaalia | Barbaresco | Vein |
| 107. | Itaalia | Barolo | Vein |
| 108. | Itaalia | Acqui/Brachetto d'Acqui | Vein |
| 109. | Itaalia | Brunello di Montalcino | Vein |
| 110. | Itaalia | Vino nobile di Montepulciano | Vein |
| 111. | Itaalia | Bolgheri Sassicaia | Vein |
| 112. | Itaalia | Franciacorta | Vein |
| 113. | Itaalia | Lambrusco di Sorbara | Vein |
| 114. | Itaalia | Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | Vein |
| 115. | Itaalia | Montepulciano d’Abruzzo | Vein |
| 116. | Itaalia | Soave | Vein |
| 117. | Itaalia | Sicilia | Vein |
| 118. | Itaalia | Toscano / Toscana | Vein |
| 119. | Itaalia | Conegliano – Prosecco/Conegliano Valdobbiadene – Prosecco/Valdobbiadene – Prosecco | Vein |
| 120. | Itaalia | Bardolino Superiore | Vein |
| 121. | Austria | Tiroler Speck | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink |
| 122. | Ungari | Tokaj/Tokaji | Vein |
| 123. | Ungari | Törkölypálinka | Piiritusjook |
| 124. | Ungari | Pálinka | Piiritusjook |
| 125. | Ungari | Szegedi téliszalámi/Szegedi szalámi | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| 126. | Austria | Jägertee/Jagertee/Jagatee | Piiritusjook |
| 127. | Austria | Inländerrum | Piiritusjook |
| 128. | Poola | Polska Wódka/Polish Vodka | Piiritusjook |
| 129. | Portugal | Queijo S. Jorge | Juust |
| 130. | Portugal | Madeira/Vinho da Madeira/Madère/Vin de Madère/Madeira Wine/Madeira Wein/Madera/Vino di Madera/Madeira Wijn | Vein |
| 131. | Portugal | Porto/vinho do Porto/Port/Port Wine/vin de Porto/Oporto/Portvin/Portwein/Portwijn | Vein |
| 132. | Portugal | Douro | Vein |
| 133. | Portugal | Dão | Vein |
| 134. | Portugal | Vinho Verde | Vein |
| 135. | Rumeenia | Dealu Mare | Vein |
| 136. | Rumeenia | Murfatlar | Vein |
| 137. | Rumeenia | Târnave | Vein |
| 138. | Soome | Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland | Piiritusjook |
| 139. | Soome | Suomalainen Marjalikööri/Suomalainen Hedelmälikööri/Finsk Bärlikör/Finsk Frutlikör/Finnish berry liqueur/Finnish fruit liqueur | Piiritusjook |
| 140. | Rootsi | Svensk Vodka/Swedish Vodka | Piiritusjook |

Liikmesriik

Geograafiline tähis

Tootekirjeldus või tooteklass (2)

1.

Küpros

Κουμανδαρία

Vein

2.

Küpros

Ζιβανία/Τζιβανία/

Ζιβάνα/Zivania

Piiritusjook

3.

Tšehhi Vabariik

České pivo

Õlu

4.

Tšehhi Vabariik

Českobudějovické pivo

Õlu

5.

Tšehhi Vabariik

Žatecký chmel

Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – humal

6.

Saksamaa

Korn/Kornbrand  (3)

Piiritusjook

7.

Saksamaa

Münchener Bier

Õlu

8.

Saksamaa

Nürnberger Bratwürste / Nürnberger Rostbratwürste

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – vorst

9.

Saksamaa

Aachener Printen

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

10.

Saksamaa

Nürnberger Lebkuchen

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

11.

Saksamaa

Lübecker Marzipan

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

12.

Taani

Danablu

Juust

13.

Iirimaa

Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach / Irish Whisky

Piiritusjook

14.

Iirimaa

Irish cream

Piiritusjook

15.

Kreeka

Ούζο/Ouzo (4)

Piiritusjook

16.

Kreeka

Ελιά Καλαμάτας (Elia Kalamatas)

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul – lauaoliivid

17.

Kreeka

Μαστίχα Χίου (Masticha Chiou)

Looduslikud kummivaigud ja vaigud – närimiskumm

18.

Kreeka

Φέτα (Feta)

Juust

19.

Hispaania

Málaga

Vein

20.

Hispaania

Rioja

Vein

21.

Hispaania

Jerez/Xérès/Sherry/

Jerez-Xérès-Sherry

Vein

22.

Hispaania

Manzanilla - Sanlúcar de Barrameda / Manzanilla

Vein

23.

Hispaania

La Mancha

Vein

24.

Hispaania

Cava

Vein

25.

Hispaania

Navarra

Vein

26.

Hispaania

Valencia

Vein

27.

Hispaania

Somontano

Vein

28.

Hispaania

Ribera del Duero

Vein

29.

Hispaania

Penedès

Vein

30.

Hispaania

Bierzo

Vein

31.

Hispaania

Empordà

Vein

32.

Hispaania

Priorat

Vein

33.

Hispaania

Rueda

Vein

34.

Hispaania

Rías Baixas

Vein

35.

Hispaania

Jumilla

Vein

36.

Hispaania

Toro

Vein

37.

Hispaania

Valdepeñas

Vein

38.

Hispaania

Cataluña/Catalunya

Vein

39.

Hispaania

Alicante

Vein

40.

Hispaania

Brandy de Jerez

Piiritusjook

41.

Hispaania

Baena

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

42.

Hispaania

Les Garrigues

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

43.

Hispaania

Jabugo

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink

44.

Hispaania

Queso Manchego

Juust

45.

Prantsusmaa

Beaujolais

Vein

46.

Prantsusmaa

Bordeaux

Vein

47.

Prantsusmaa

Bourgogne

Vein

48.

Prantsusmaa

Chablis

Vein

49.

Prantsusmaa

Champagne

Vein

50.

Prantsusmaa

Graves

Vein

51.

Prantsusmaa

Médoc

Vein

52.

Prantsusmaa

Saint-Emilion

Vein

53.

Prantsusmaa

Sauternes

Vein

54.

Prantsusmaa

Haut-Médoc

Vein

55.

Prantsusmaa

Côtes du Rhône

Vein

56.

Prantsusmaa

Languedoc/Coteaux du Languedoc

Vein

57.

Prantsusmaa

Côtes du Roussillon

Vein

58.

Prantsusmaa

Châteauneuf-du-Pape

Vein

59.

Prantsusmaa

Côtes de Provence

Vein

60.

Prantsusmaa

Margaux

Vein

61.

Prantsusmaa

Touraine

Vein

62.

Prantsusmaa

Anjou

Vein

63.

Prantsusmaa

Pays d'Oc

Vein

64.

Prantsusmaa

Val de Loire

Vein

65.

Prantsusmaa

Cognac

Piiritusjook

66.

Prantsusmaa

Armagnac

Piiritusjook

67.

Prantsusmaa

Calvados

Piiritusjook

68.

Prantsusmaa

Comté

Juust

69.

Prantsusmaa

Reblochon / Reblochon de Savoie

Juust

70.

Prantsusmaa

Roquefort

Juust

71.

Prantsusmaa

Camembert de Normandie

Juust

72.

Prantsusmaa

Brie de Meaux

Juust

73.

Prantsusmaa

Emmental de Savoie

Juust

74.

Prantsusmaa

Pruneaux d'Agen

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad, värsked või töödeldud – kuivatatud ploomid

75.

Prantsusmaa

Huîtres de Marennes Oléron

Värske kala, limused ja koorikloomad ja neist valmistatud tooted – austrid

76.

Prantsusmaa

Canards à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – pardiliha

77.

Prantsusmaa

Jambon de Bayonne

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink

78.

Prantsusmaa

Huile d'olive de Haute-Provence

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) – oliiviõli

79.

Prantsusmaa

Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence

Eeterlikud õlid – lavendel

80.

Prantsusmaa

Saint-Emilion Grand Cru

Vein

81.

Itaalia

Aceto balsamico tradizionale di Modena

Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – kastmed

82.

Itaalia

Aceto Balsamico di Modena

Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) – kastmed

83.

Itaalia

Cotechino Modena

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

84.

Itaalia

Zampone Modena

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

85.

Itaalia

Bresaola della Valtellina

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

86.

Itaalia

Mortadella Bologna

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

87.

Itaalia

Prosciutto di Parma

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink

88.

Itaalia

Prosciutto di San Daniele

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink

89.

Itaalia

Prosciutto Toscano

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink

90.

Itaalia

Provolone Valpadana

Juust

91.

Itaalia

Taleggio

Juust

92.

Itaalia

Asiago

Juust

93.

Itaalia

Fontina

Juust

94.

Itaalia

Gorgonzola

Juust

95.

Itaalia

Grana Padano

Juust

96.

Itaalia

Mozzarella di Bufala Campana

Juust

97.

Itaalia

Parmigiano Reggiano

Juust

98.

Itaalia

Pecorino Romano

Juust

99.

Itaalia

Pecorino Toscano

Juust

100.

Itaalia

Arancia Rossa di Sicilia

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

101.

Itaalia

Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

102.

Itaalia

Grappa

Piiritusjook

103.

Itaalia

Chianti

Vein

104.

Itaalia

Marsala

Vein

105.

Itaalia

Asti

Vein

106.

Itaalia

Barbaresco

Vein

107.

Itaalia

Barolo

Vein

108.

Itaalia

Acqui/Brachetto d'Acqui

Vein

109.

Itaalia

Brunello di Montalcino

Vein

110.

Itaalia

Vino nobile di Montepulciano

Vein

111.

Itaalia

Bolgheri Sassicaia

Vein

112.

Itaalia

Franciacorta

Vein

113.

Itaalia

Lambrusco di Sorbara

Vein

114.

Itaalia

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Vein

115.

Itaalia

Montepulciano d’Abruzzo

Vein

116.

Itaalia

Soave

Vein

117.

Itaalia

Sicilia

Vein

118.

Itaalia

Toscano / Toscana

Vein

119.

Itaalia

Conegliano – Prosecco/Conegliano Valdobbiadene – Prosecco/Valdobbiadene – Prosecco

Vein

120.

Itaalia

Bardolino Superiore

Vein

121.

Austria

Tiroler Speck

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) – sink

122.

Ungari

Tokaj/Tokaji

Vein

123.

Ungari

Törkölypálinka

Piiritusjook

124.

Ungari

Pálinka

Piiritusjook

125.

Ungari

Szegedi téliszalámi/Szegedi szalámi

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

126.

Austria

Jägertee/Jagertee/Jagatee

Piiritusjook

127.

Austria

Inländerrum

Piiritusjook

128.

Poola

Polska Wódka/Polish Vodka

Piiritusjook

129.

Portugal

Queijo S. Jorge

Juust

130.

Portugal

Madeira/Vinho da Madeira/Madère/Vin de Madère/Madeira Wine/Madeira Wein/Madera/Vino di Madera/Madeira Wijn

Vein

131.

Portugal

Porto/vinho do Porto/Port/Port Wine/vin de Porto/Oporto/Portvin/Portwein/Portwijn

Vein

132.

Portugal

Douro

Vein

133.

Portugal

Dão

Vein

134.

Portugal

Vinho Verde

Vein

135.

Rumeenia

Dealu Mare

Vein

136.

Rumeenia

Murfatlar

Vein

137.

Rumeenia

Târnave

Vein

138.

Soome

Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

Piiritusjook

139.

Soome

Suomalainen Marjalikööri/Suomalainen Hedelmälikööri/Finsk Bärlikör/Finsk Frutlikör/Finnish berry liqueur/Finnish fruit liqueur

Piiritusjook

140.

Rootsi

Svensk Vodka/Swedish Vodka

Piiritusjook

B JAGU

Singapuri geograafilised tähised“

---

(1)  Vastavalt geograafiliste tähiste klassifikatsioonile, mida hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, nagu on sätestatud komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad) XI lisas.

1

(2)  Vastavalt geograafiliste tähiste klassifikatsioonile, mida hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, nagu on sätestatud komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad) XI lisas.

2

(3)  Toodetud Saksamaal, Austrias või Belgias (saksakeelses osas).

3

(4)  Toodetud Kreekas või Küprosel.

4

---