# Eiropas Savienības L 438/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 438 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 8. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 438

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 8. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/2167 (2021. gada 24. novembris) par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/2167 (2021. gada 24. novembris) par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2168 (2021. gada 21. septembris), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2019/2035, ar ko attiecībā uz noteikumiem, kurus piemēro sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatorijiem, un attiecībā uz konkrētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2169 (2021. gada 2. decembris), ar ko atver tarifa kvotu 2022. gadam dažu tādu preču importam Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014 | 43 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2170 (2021. gada 7. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam | 46 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2021/2171 (2021. gada 7. decembris), ar ko attiecībā uz Avena nuda sēklu partijas un parauga svaru groza Padomes Direktīvu 66/402/EEK (
  1
  ) | 84 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2168 (2021. gada 21. septembris), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2019/2035, ar ko attiecībā uz noteikumiem, kurus piemēro sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatorijiem, un attiecībā uz konkrētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (
  1
  )

1

38

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2169 (2021. gada 2. decembris), ar ko atver tarifa kvotu 2022. gadam dažu tādu preču importam Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014

43

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2170 (2021. gada 7. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam

46

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2021/2171 (2021. gada 7. decembris), ar ko attiecībā uz Avena nuda sēklu partijas un parauga svaru groza Padomes Direktīvu 66/402/EEK (
  1
  )

Avena nuda

1

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 8.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 438/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 438/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2021/2167

(2021. gada 24. novembris)

par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. un 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Savienības prioritāte ir visaptverošas stratēģijas izveide, lai risinātu jautājumu par ienākumus nenesošiem aizdevumiem (INA). Lai arī par INA jautājuma risināšanu pirmkārt ir atbildīgas kredītiestādes un dalībvalstis, INA pašreizējo uzkrājumu samazināšanai un pārmērīga INA apjoma uzkrāšanās novēršanai nākotnē piemīt arī nepārprotama Savienības dimensija. Ņemot vērā banku un finanšu sistēmu savstarpējo sasaisti visā Savienībā, kredītiestādēm darbojoties vairākās jurisdikcijās un dalībvalstīs, pastāv liela iespēja, ka radīsies plašāka ietekme starp dalībvalstīm un Savienībā kopumā – gan attiecībā uz ekonomikas izaugsmi, gan finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Savienības prioritāte ir visaptverošas stratēģijas izveide, lai risinātu jautājumu par ienākumus nenesošiem aizdevumiem (INA). Lai arī par INA jautājuma risināšanu pirmkārt ir atbildīgas kredītiestādes un dalībvalstis, INA pašreizējo uzkrājumu samazināšanai un pārmērīga INA apjoma uzkrāšanās novēršanai nākotnē piemīt arī nepārprotama Savienības dimensija. Ņemot vērā banku un finanšu sistēmu savstarpējo sasaisti visā Savienībā, kredītiestādēm darbojoties vairākās jurisdikcijās un dalībvalstīs, pastāv liela iespēja, ka radīsies plašāka ietekme starp dalībvalstīm un Savienībā kopumā – gan attiecībā uz ekonomikas izaugsmi, gan finanšu stabilitāti.

| (2) | Integrēta finanšu sistēma palielinās ekonomikas un monetārās savienības noturību pret nelabvēlīgiem satricinājumiem, pārrobežu mērogā atvieglojot privātā sektora veiktu riska dalīšanu un vienlaikus mazinot vajadzību pēc publiskā sektora veiktas riska dalīšanas. Lai sasniegtu minētos mērķus, Savienībai būtu jāpabeidz banku savienības izveide un jāpilnveido kapitāla tirgu savienība (KTS). Nolūkā nostiprināt banku savienību ir būtiski risināt problēmas saistībā ar INA lielo apjomu un to iespējamo turpmāko uzkrāšanos, jo tas ir svarīgi, lai nodrošinātu konkurenci banku nozarē, saglabātu finanšu stabilitāti un iedrošinātu aizdevumu sniegšanu nolūkā radīt darbvietas un izaugsmi Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Integrēta finanšu sistēma palielinās ekonomikas un monetārās savienības noturību pret nelabvēlīgiem satricinājumiem, pārrobežu mērogā atvieglojot privātā sektora veiktu riska dalīšanu un vienlaikus mazinot vajadzību pēc publiskā sektora veiktas riska dalīšanas. Lai sasniegtu minētos mērķus, Savienībai būtu jāpabeidz banku savienības izveide un jāpilnveido kapitāla tirgu savienība (KTS). Nolūkā nostiprināt banku savienību ir būtiski risināt problēmas saistībā ar INA lielo apjomu un to iespējamo turpmāko uzkrāšanos, jo tas ir svarīgi, lai nodrošinātu konkurenci banku nozarē, saglabātu finanšu stabilitāti un iedrošinātu aizdevumu sniegšanu nolūkā radīt darbvietas un izaugsmi Savienībā.

| (3) | Padome 2017. gada 11. jūlija secinājumos “Rīcības plāns, kā risināt ienākumus nenesošo aizdevumu problēmu Eiropā” (“rīcības plāns”) aicināja dažādas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus, lai turpinātu risināt lielā INA apjoma problēmu Savienībā un novērstu to iespējamo turpmāko uzkrāšanos. Rīcības plānā ir izklāstīta vispusīga pieeja, kuras centrā ir papildinošu politikas pasākumu kombinācija četrās jomās: i) banku uzraudzība un noregulējums, ii) pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parādu atgūšanas sistēmu reforma, iii) sekundāro tirgu attīstīšana problemātiskiem aktīviem un iv) banku sistēmas pārstrukturēšanas veicināšana. Minētajās jomās ir jārīkojas valsts un attiecīgā gadījumā arī Savienības līmenī. Komisija par līdzīgu nodomu paziņoja savā 2017. gada 11. oktobra paziņojumā par banku savienības izveides pabeigšanu, kurā aicināja izstrādāt vispusīgu pasākumu kopumu ar mērķi risināt INA problēmu Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2017. gada 11. jūlija secinājumos “Rīcības plāns, kā risināt ienākumus nenesošo aizdevumu problēmu Eiropā” (“rīcības plāns”) aicināja dažādas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus, lai turpinātu risināt lielā INA apjoma problēmu Savienībā un novērstu to iespējamo turpmāko uzkrāšanos. Rīcības plānā ir izklāstīta vispusīga pieeja, kuras centrā ir papildinošu politikas pasākumu kombinācija četrās jomās: i) banku uzraudzība un noregulējums, ii) pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parādu atgūšanas sistēmu reforma, iii) sekundāro tirgu attīstīšana problemātiskiem aktīviem un iv) banku sistēmas pārstrukturēšanas veicināšana. Minētajās jomās ir jārīkojas valsts un attiecīgā gadījumā arī Savienības līmenī. Komisija par līdzīgu nodomu paziņoja savā 2017. gada 11. oktobra paziņojumā par banku savienības izveides pabeigšanu, kurā aicināja izstrādāt vispusīgu pasākumu kopumu ar mērķi risināt INA problēmu Savienībā.

| (4) | Šī direktīva kopā ar citiem Komisijas ierosinātiem pasākumiem, kā arī pasākumi, ko veic Eiropas Centrālā banka (ECB) saistībā ar banku uzraudzību vienotā uzraudzības mehānisma ietvaros un Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (4), radīs atbilstošu vidi kredītiestādēm, lai tās varētu rīkoties ar INA savās bilancēs, un samazinās turpmākas INA uzkrāšanās risku. |
| --- | --- |

(4)

Šī direktīva kopā ar citiem Komisijas ierosinātiem pasākumiem, kā arī pasākumi, ko veic Eiropas Centrālā banka (ECB) saistībā ar banku uzraudzību vienotā uzraudzības mehānisma ietvaros un Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (4), radīs atbilstošu vidi kredītiestādēm, lai tās varētu rīkoties ar INA savās bilancēs, un samazinās turpmākas INA uzkrāšanās risku.

| (5) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (5) izveidotajai Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai, izstrādājot makroprudenciālas pieejas, kuru mērķis ir novērst sistēmisku risku rašanos saistībā ar INA, attiecīgā gadījumā ir jāsniedz makroprudenciāli brīdinājumi un ieteikumi saistībā ar INA sekundāro tirgu. |
| --- | --- |

(5)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (5) izveidotajai Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai, izstrādājot makroprudenciālas pieejas, kuru mērķis ir novērst sistēmisku risku rašanos saistībā ar INA, attiecīgā gadījumā ir jāsniedz makroprudenciāli brīdinājumi un ieteikumi saistībā ar INA sekundāro tirgu.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (6) ir ieviesusi jaunus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (7), nosakot kredītiestādēm pienākumu atlikt pietiekamus resursus gadījumam, ja jaunie aizdevumi kļūst ienākumus nenesoši, kam būtu jārada atbilstoši stimuli pievērsties INA agrīnā posmā un būtu jānovērš pārmērīga INA uzkrāšanās. Ja aizdevumi kļūst ienākumus nenesoši, efektīvāki izpildes mehānismi attiecībā uz nodrošinātajiem aizdevumiem ļautu kredītiestādēm īstenot visaptverošu stratēģiju nolūkā atgūt INA, ievērojot stingrus un efektīvus aizņēmēju aizsardzības pasākumus. Tomēr, ja INA apjomi kļūtu pārāk lieli, kredītiestādēm būtu jāvar tos pārdot citiem dalībniekiem efektīvos, konkurētspējīgos un pārredzamos sekundārajos tirgos. Kredītiestāžu kompetentās iestādes tām sniedz norādījumus šajā sakarā, balstoties uz savām ar bankām saistītajām tā dēvētajām 2. pīlāra pilnvarām, kas tām piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. Ja INA ir kļuvuši par būtisku un plaša mēroga problēmu, dalībvalstis var izveidot valsts aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības vai ieviest citus alternatīvus pasākumus, ievērojot pašreizējos valsts atbalsta un banku noregulējuma noteikumus. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (6) ir ieviesusi jaunus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (7), nosakot kredītiestādēm pienākumu atlikt pietiekamus resursus gadījumam, ja jaunie aizdevumi kļūst ienākumus nenesoši, kam būtu jārada atbilstoši stimuli pievērsties INA agrīnā posmā un būtu jānovērš pārmērīga INA uzkrāšanās. Ja aizdevumi kļūst ienākumus nenesoši, efektīvāki izpildes mehānismi attiecībā uz nodrošinātajiem aizdevumiem ļautu kredītiestādēm īstenot visaptverošu stratēģiju nolūkā atgūt INA, ievērojot stingrus un efektīvus aizņēmēju aizsardzības pasākumus. Tomēr, ja INA apjomi kļūtu pārāk lieli, kredītiestādēm būtu jāvar tos pārdot citiem dalībniekiem efektīvos, konkurētspējīgos un pārredzamos sekundārajos tirgos. Kredītiestāžu kompetentās iestādes tām sniedz norādījumus šajā sakarā, balstoties uz savām ar bankām saistītajām tā dēvētajām 2. pīlāra pilnvarām, kas tām piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. Ja INA ir kļuvuši par būtisku un plaša mēroga problēmu, dalībvalstis var izveidot valsts aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības vai ieviest citus alternatīvus pasākumus, ievērojot pašreizējos valsts atbalsta un banku noregulējuma noteikumus.

| (7) | Šai direktīvai būtu jāsniedz kredītiestādēm iespēja labāk rīkoties ar aizdevumiem, kas kļūst ienākumus nenesoši, uzlabojot nosacījumus kredītu pārdošanai trešām personām. Turklāt, ja kredītiestādes saskaras ar apjomīgu INA uzkrāšanos un tām nav darbinieku vai speciālo zināšanu, lai tos pienācīgi apkalpotu, tām būtu jāvar vai nu minētos aizdevumus nodot ārpakalpojumā specializētam kredītu apkalpotājam, vai attiecīgo kredītlīgumu nodot kredītu pircējam, kuram ir vēlēšanās uzņemties risku un speciālās zināšanas, kā to pārvaldīt. |
| --- | --- |

(7)

Šai direktīvai būtu jāsniedz kredītiestādēm iespēja labāk rīkoties ar aizdevumiem, kas kļūst ienākumus nenesoši, uzlabojot nosacījumus kredītu pārdošanai trešām personām. Turklāt, ja kredītiestādes saskaras ar apjomīgu INA uzkrāšanos un tām nav darbinieku vai speciālo zināšanu, lai tos pienācīgi apkalpotu, tām būtu jāvar vai nu minētos aizdevumus nodot ārpakalpojumā specializētam kredītu apkalpotājam, vai attiecīgo kredītlīgumu nodot kredītu pircējam, kuram ir vēlēšanās uzņemties risku un speciālās zināšanas, kā to pārvaldīt.

| (8) | Lai arī publiskajās apspriedēs dažās dalībvalstīs parasti tiek minēti termini “aizdevumi” un “bankas”, turpmāk tekstā ir izmantoti termini “kredīts”, “kredītlīgumi’ un “kredītiestāde”. Turklāt šī direktīva attiecas gan uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām, gan uz pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu. |
| --- | --- |

(8)

Lai arī publiskajās apspriedēs dažās dalībvalstīs parasti tiek minēti termini “aizdevumi” un “bankas”, turpmāk tekstā ir izmantoti termini “kredīts”, “kredītlīgumi’ un “kredītiestāde”. Turklāt šī direktīva attiecas gan uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām, gan uz pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu.

| (9) | Šai direktīvai būtu jāveicina INA sekundāro tirgu attīstība Savienībā, novēršot šķēršļus un nosakot aizsardzības pasākumus kredītiestāžu veiktajai INA nodošanai kredītu pircējiem, vienlaikus aizsargājot aizņēmēju tiesības. Jebkuriem pieņemtajiem pasākumiem būtu jāsaskaņo kredītu apkalpotājiem noteiktās atļaujas saņemšanas prasības. Tādēļ ar šo direktīvu būtu jāizveido Savienības mēroga regulējums kredītiestāžu izdoto ienākumus nenesošo kredītlīgumu pircējiem un apkalpotājiem, saskaņā ar kuru kredītu apkalpotājiem būtu jāsaņem atļauja no dalībvalstu kompetentajām iestādēm un tie būtu jāpakļauj šo iestāžu uzraudzībai. |
| --- | --- |

(9)

Šai direktīvai būtu jāveicina INA sekundāro tirgu attīstība Savienībā, novēršot šķēršļus un nosakot aizsardzības pasākumus kredītiestāžu veiktajai INA nodošanai kredītu pircējiem, vienlaikus aizsargājot aizņēmēju tiesības. Jebkuriem pieņemtajiem pasākumiem būtu jāsaskaņo kredītu apkalpotājiem noteiktās atļaujas saņemšanas prasības. Tādēļ ar šo direktīvu būtu jāizveido Savienības mēroga regulējums kredītiestāžu izdoto ienākumus nenesošo kredītlīgumu pircējiem un apkalpotājiem, saskaņā ar kuru kredītu apkalpotājiem būtu jāsaņem atļauja no dalībvalstu kompetentajām iestādēm un tie būtu jāpakļauj šo iestāžu uzraudzībai.

| (10) | Patlaban kredītu pircēji un kredītu apkalpotāji nevar izmantot iekšējā tirgus priekšrocības tādu šķēršļu dēļ, kurus rada atšķirīgi valstu režīmi, nepastāvot īpašam un saskaņotam regulatīvajam un uzraudzības režīmam. Pašlaik nav kopīgu Savienības standartu kredītu apkalpotāju regulēšanai. Jo īpaši nav noteikti kopīgi standarti, kuri regulē parādu iekasēšanu. Dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi noteikumi par to, kā kredītu pircēji var iegādāties kredītlīgumus no kredītiestādēm. Kredītu pircēji, kas iegādājas kredītiestāžu izsniegtu kredītu, dažās dalībvalstīs netiek regulēti, savukārt citās dalībvalstīs tiem piemēro dažādas prasības, reizēm pat prasību iegūt atļauju darboties kā kredītiestādei. Minētās atšķirības regulatīvajās prasībās ir radījušas ievērojamus šķēršļus kredītu likumīgai pārrobežu iegādei Savienībā, galvenokārt aizvien pieaugošo atbilstības nodrošināšanas izmaksu dēļ, ar kurām nākas saskarties, cenšoties pirkt kredītportfeļus. Tā rezultātā kredītu pircēji darbojas tikai dažās dalībvalstīs, un tāpēc konkurence iekšējā tirgū ir vāja, jo ieinteresēto kredītu pircēju skaits aizvien ir mazs. Tas savukārt ir radījis neefektīvu sekundāro tirgu attiecībā uz INA. Turklāt INA tirgi pārsvarā ir valsts mēroga un joprojām maza apjoma tirgi. |
| --- | --- |

(10)

Patlaban kredītu pircēji un kredītu apkalpotāji nevar izmantot iekšējā tirgus priekšrocības tādu šķēršļu dēļ, kurus rada atšķirīgi valstu režīmi, nepastāvot īpašam un saskaņotam regulatīvajam un uzraudzības režīmam. Pašlaik nav kopīgu Savienības standartu kredītu apkalpotāju regulēšanai. Jo īpaši nav noteikti kopīgi standarti, kuri regulē parādu iekasēšanu. Dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi noteikumi par to, kā kredītu pircēji var iegādāties kredītlīgumus no kredītiestādēm. Kredītu pircēji, kas iegādājas kredītiestāžu izsniegtu kredītu, dažās dalībvalstīs netiek regulēti, savukārt citās dalībvalstīs tiem piemēro dažādas prasības, reizēm pat prasību iegūt atļauju darboties kā kredītiestādei. Minētās atšķirības regulatīvajās prasībās ir radījušas ievērojamus šķēršļus kredītu likumīgai pārrobežu iegādei Savienībā, galvenokārt aizvien pieaugošo atbilstības nodrošināšanas izmaksu dēļ, ar kurām nākas saskarties, cenšoties pirkt kredītportfeļus. Tā rezultātā kredītu pircēji darbojas tikai dažās dalībvalstīs, un tāpēc konkurence iekšējā tirgū ir vāja, jo ieinteresēto kredītu pircēju skaits aizvien ir mazs. Tas savukārt ir radījis neefektīvu sekundāro tirgu attiecībā uz INA. Turklāt INA tirgi pārsvarā ir valsts mēroga un joprojām maza apjoma tirgi.

| (11) | Kredītu pircēju ierobežotā līdzdalība rada zemu pieprasījumu, vāju konkurenci un zemas pirkšanas piedāvājuma cenas kredītlīgumu portfeļiem sekundārajos tirgos, un tas nestimulē kredītiestādes pārdot ienākumus nenesošus kredītlīgumus. Līdz ar to tādu kredītu tirgu attīstībai, kurus piešķīrušas kredītiestādes un kuri tiek pārdoti kredītu pircējiem, ir nepārprotama Savienības dimensija. No vienas puses, kredītiestādēm vajadzētu būt iespējai Savienības mērogā pārdot ienākumus nenesošus kredītlīgumus efektīvos, konkurētspējīgos un pārredzamos sekundārajos tirgos. No otras puses, lai pabeigtu banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveidi, ir nepieciešams rīkoties ar mērķi novērst ienākumus nenesošu kredītlīgumu uzkrāšanos kredītiestāžu bilancēs, lai tās varētu turpināt pildīt savu ekonomikas finansēšanas funkciju. Tādēļ šī direktīva uz kredītu pircējiem, kas iegādājas kredītlīgumu, veicot savu saimniecisko vai profesionālo darbību, attiecas tikai tad, ja minētais kredītlīgums ir ienākumus nenesošs kredītlīgums. |
| --- | --- |

(11)

Kredītu pircēju ierobežotā līdzdalība rada zemu pieprasījumu, vāju konkurenci un zemas pirkšanas piedāvājuma cenas kredītlīgumu portfeļiem sekundārajos tirgos, un tas nestimulē kredītiestādes pārdot ienākumus nenesošus kredītlīgumus. Līdz ar to tādu kredītu tirgu attīstībai, kurus piešķīrušas kredītiestādes un kuri tiek pārdoti kredītu pircējiem, ir nepārprotama Savienības dimensija. No vienas puses, kredītiestādēm vajadzētu būt iespējai Savienības mērogā pārdot ienākumus nenesošus kredītlīgumus efektīvos, konkurētspējīgos un pārredzamos sekundārajos tirgos. No otras puses, lai pabeigtu banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveidi, ir nepieciešams rīkoties ar mērķi novērst ienākumus nenesošu kredītlīgumu uzkrāšanos kredītiestāžu bilancēs, lai tās varētu turpināt pildīt savu ekonomikas finansēšanas funkciju. Tādēļ šī direktīva uz kredītu pircējiem, kas iegādājas kredītlīgumu, veicot savu saimniecisko vai profesionālo darbību, attiecas tikai tad, ja minētais kredītlīgums ir ienākumus nenesošs kredītlīgums.

| (12) | Ienākumus nenesošs kredīts, ko sākotnēji piešķīrusi kredītiestāde, kredīta apkalpošanas procesā varētu kļūt par ienākumus nesošu kredītu. Šādā gadījumā kredītu apkalpotājiem būtu jāvar turpināt veikt savas darbības, pamatojoties uz atļauju, kas tiem piešķirta kā kredītu apkalpotājiem saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(12)

Ienākumus nenesošs kredīts, ko sākotnēji piešķīrusi kredītiestāde, kredīta apkalpošanas procesā varētu kļūt par ienākumus nesošu kredītu. Šādā gadījumā kredītu apkalpotājiem būtu jāvar turpināt veikt savas darbības, pamatojoties uz atļauju, kas tiem piešķirta kā kredītu apkalpotājiem saskaņā ar šo direktīvu.

| (13) | Atsevišķas dalībvalstis regulē kredītu apkalpošanas darbības, bet dažādās pakāpēs. Pirmkārt, tikai dažas dalībvalstis regulē minētās darbības, un tās, kuras to dara, minētās darbības definē ļoti atšķirīgi. Lielākas regulatīvās atbilstības nodrošināšanas izmaksas darbojas kā šķērslis tam, lai tiktu attīstītas izvēršanas stratēģijas, izmantojot pakārtotu iedibinājumu vai sniedzot pārrobežu pakalpojumus. Otrkārt, daudzas dalībvalstis pieprasa saņemt atļaujas dažām no darbībām, kurās minētie kredītu apkalpotāji iesaistās. Ar minētajām atļaujām nosaka dažādas prasības un neparedz iespējas izvērst darbību pāri robežām. Arī tas darbojas kā šķērslis pārrobežu pakalpojumu sniegšanai. Visbeidzot, dažos gadījumos vietēja iedibinājuma prasība ir noteikta likumā, un tas kavē iespēju īstenot brīvību sniegt pārrobežu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(13)

Atsevišķas dalībvalstis regulē kredītu apkalpošanas darbības, bet dažādās pakāpēs. Pirmkārt, tikai dažas dalībvalstis regulē minētās darbības, un tās, kuras to dara, minētās darbības definē ļoti atšķirīgi. Lielākas regulatīvās atbilstības nodrošināšanas izmaksas darbojas kā šķērslis tam, lai tiktu attīstītas izvēršanas stratēģijas, izmantojot pakārtotu iedibinājumu vai sniedzot pārrobežu pakalpojumus. Otrkārt, daudzas dalībvalstis pieprasa saņemt atļaujas dažām no darbībām, kurās minētie kredītu apkalpotāji iesaistās. Ar minētajām atļaujām nosaka dažādas prasības un neparedz iespējas izvērst darbību pāri robežām. Arī tas darbojas kā šķērslis pārrobežu pakalpojumu sniegšanai. Visbeidzot, dažos gadījumos vietēja iedibinājuma prasība ir noteikta likumā, un tas kavē iespēju īstenot brīvību sniegt pārrobežu pakalpojumus.

| (14) | Lai arī kredītu apkalpotāji var sniegt savus pakalpojumu kredītiestādēm un kredītu pircējiem, kas nav kredītiestādes, konkurētspējīgs un integrēts kredītu apkalpotājiem paredzēts tirgus ir saistīts ar konkurētspējīgu un integrētu kredītu pircējiem paredzētu tirgu. Kredītu pircēji bieži nolemj kredītu apkalpošanas darbības nodot ārpakalpojumā citām vienībām, jo tiem nav kapacitātes pašiem apkalpot kredītu, un tādējādi tie var nevēlēties pirkt kredītu no kredītiestādēm, ja tie nevar nodot ārpakalpojumā atsevišķus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(14)

Lai arī kredītu apkalpotāji var sniegt savus pakalpojumu kredītiestādēm un kredītu pircējiem, kas nav kredītiestādes, konkurētspējīgs un integrēts kredītu apkalpotājiem paredzēts tirgus ir saistīts ar konkurētspējīgu un integrētu kredītu pircējiem paredzētu tirgu. Kredītu pircēji bieži nolemj kredītu apkalpošanas darbības nodot ārpakalpojumā citām vienībām, jo tiem nav kapacitātes pašiem apkalpot kredītu, un tādējādi tie var nevēlēties pirkt kredītu no kredītiestādēm, ja tie nevar nodot ārpakalpojumā atsevišķus pakalpojumus.

| (15) | Tas, ka kredītu pirkšanas un kredītu apkalpošanas darbību tirgū nav konkurences spiediena, rada situāciju, kurā kredītu apkalpošanas sabiedrības no kredītu pircējiem iekasē augstas maksas par saviem pakalpojumiem, kā arī rada zemas cenas kredītu sekundārajos tirgos. Tas samazina stimulu kredītiestādēm atbrīvoties no saviem INA krājumiem. |
| --- | --- |

(15)

Tas, ka kredītu pirkšanas un kredītu apkalpošanas darbību tirgū nav konkurences spiediena, rada situāciju, kurā kredītu apkalpošanas sabiedrības no kredītu pircējiem iekasē augstas maksas par saviem pakalpojumiem, kā arī rada zemas cenas kredītu sekundārajos tirgos. Tas samazina stimulu kredītiestādēm atbrīvoties no saviem INA krājumiem.

| (16) | Tādēļ ir nepieciešama rīcība Savienības līmenī, lai risinātu situāciju, kurā nonāk kredītu pircēji un kredītu apkalpotāji attiecībā uz ienākumus nenesošu kredītu, ko sākotnēji piešķīrušas kredītiestādes. Tomēr šī direktīva neskar Savienības un valstu tiesību aktu noteikumus, kas reglamentē kredītu piešķiršanas procesu, tostarp gadījumos, kad var uzskatīt, ka kredītu apkalpotāji iesaistās kredītstarpniecībā. Šī direktīva neskar arī valstu noteikumus, ar ko nosaka papildu prasības kredītu pircējam vai kredītu apkalpotājam attiecībā uz kredītlīguma noteikumu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ ir nepieciešama rīcība Savienības līmenī, lai risinātu situāciju, kurā nonāk kredītu pircēji un kredītu apkalpotāji attiecībā uz ienākumus nenesošu kredītu, ko sākotnēji piešķīrušas kredītiestādes. Tomēr šī direktīva neskar Savienības un valstu tiesību aktu noteikumus, kas reglamentē kredītu piešķiršanas procesu, tostarp gadījumos, kad var uzskatīt, ka kredītu apkalpotāji iesaistās kredītstarpniecībā. Šī direktīva neskar arī valstu noteikumus, ar ko nosaka papildu prasības kredītu pircējam vai kredītu apkalpotājam attiecībā uz kredītlīguma noteikumu pārskatīšanu.

| (17) | Dalībvalstis var brīvi regulēt kredītu apkalpošanas darbības, kuras neietilpst šīs direktīvas darbības jomā, piemēram, pakalpojumus, kas tiek piedāvāti attiecībā uz kredītlīgumiem, kurus izdevušas iestādes, kas nav kredītiestādes, vai fizisku personu veiktas kredītu apkalpošanas darbības, tostarp izvirzot prasības, kuras ir līdzvērtīgas šajā direktīvā noteiktajām prasībām. Tomēr minētās vienības un fiziskās personas nebaudītu iespēju sniegt šādus pakalpojumus citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstis var brīvi regulēt kredītu apkalpošanas darbības, kuras neietilpst šīs direktīvas darbības jomā, piemēram, pakalpojumus, kas tiek piedāvāti attiecībā uz kredītlīgumiem, kurus izdevušas iestādes, kas nav kredītiestādes, vai fizisku personu veiktas kredītu apkalpošanas darbības, tostarp izvirzot prasības, kuras ir līdzvērtīgas šajā direktīvā noteiktajām prasībām. Tomēr minētās vienības un fiziskās personas nebaudītu iespēju sniegt šādus pakalpojumus citās dalībvalstīs.

| (18) | Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt valsts tiesību aktos noteiktos ierobežojumus attiecībā uz tādā ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību nodošanu vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošanu, kurš nav izbeigts saskaņā ar valsts civiltiesībām, kā rezultātā visas summas, kas maksājamas saskaņā ar kredītlīgumu, ir nekavējoties jāsamaksā, ja tas ir nepieciešams, lai veiktu nodošanu vienībai ārpus banku sistēmas. Tādējādi būs dalībvalstis, kur, ņemot vērā valsts noteikumus, neregulētajiem kreditoriem joprojām būs ierobežotas iespējas iegādāties ienākumus nenesošus kredītlīgumus, kuru termiņš nav nokavēts, kuru termiņa kavējums ir mazāks par 90 dienām vai kuri nav izbeigti saskaņā ar valsts civiltiesībām. Dalībvalstis var regulēt ienākumus nesošu kredītlīgumu nodošanu, tostarp izvirzot prasības, kas ir līdzvērtīgas šajā direktīvā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(18)

Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt valsts tiesību aktos noteiktos ierobežojumus attiecībā uz tādā ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību nodošanu vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošanu, kurš nav izbeigts saskaņā ar valsts civiltiesībām, kā rezultātā visas summas, kas maksājamas saskaņā ar kredītlīgumu, ir nekavējoties jāsamaksā, ja tas ir nepieciešams, lai veiktu nodošanu vienībai ārpus banku sistēmas. Tādējādi būs dalībvalstis, kur, ņemot vērā valsts noteikumus, neregulētajiem kreditoriem joprojām būs ierobežotas iespējas iegādāties ienākumus nenesošus kredītlīgumus, kuru termiņš nav nokavēts, kuru termiņa kavējums ir mazāks par 90 dienām vai kuri nav izbeigti saskaņā ar valsts civiltiesībām. Dalībvalstis var regulēt ienākumus nesošu kredītlīgumu nodošanu, tostarp izvirzot prasības, kas ir līdzvērtīgas šajā direktīvā noteiktajām prasībām.

| (19) | Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt Savienības tiesību aktus attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, jo īpaši noteikumus par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, un par jurisdikciju, tostarp šādu tiesību aktu un noteikumu piemērošanu atsevišķos gadījumos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 593/2008 (8) un (ES) Nr. 1215/2012 (9). Visiem kreditoriem un jebkurai personai, kas tos pārstāv, ir pienākums ievērot Savienības tiesību aktus savos darījumos ar patērētāju un valstu iestādēm, lai nodrošinātu patērētāju tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

(19)

Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt Savienības tiesību aktus attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, jo īpaši noteikumus par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, un par jurisdikciju, tostarp šādu tiesību aktu un noteikumu piemērošanu atsevišķos gadījumos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 593/2008 (8) un (ES) Nr. 1215/2012 (9). Visiem kreditoriem un jebkurai personai, kas tos pārstāv, ir pienākums ievērot Savienības tiesību aktus savos darījumos ar patērētāju un valstu iestādēm, lai nodrošinātu patērētāju tiesību aizsardzību.

| (20) | Kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem vienmēr būtu jārīkojas godprātīgi, taisnīgi jāizturas pret aizņēmējiem un jāievēro viņu privātums. Tiem nevajadzētu nedz aizskaroši izturēties pret aizņēmējiem, nedz sniegt tiem maldinošu informāciju. Pirms pirmās parāda piedziņas un ikreiz, kad aizņēmēji to pieprasa, tiem būtu jāsniedz aizņēmējiem informācija cita starpā par notikušo nodošanu, kredītu pircēja un kredītu apkalpotāja, ja tāds ir iecelts, identitāti un kontaktinformāciju, kā arī informācija par summu, kas aizņēmējam ir jāmaksā, un paziņojums par to, ka joprojām tiek piemēroti visi attiecīgie Savienības un valsts tiesību akti. |
| --- | --- |

(20)

Kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem vienmēr būtu jārīkojas godprātīgi, taisnīgi jāizturas pret aizņēmējiem un jāievēro viņu privātums. Tiem nevajadzētu nedz aizskaroši izturēties pret aizņēmējiem, nedz sniegt tiem maldinošu informāciju. Pirms pirmās parāda piedziņas un ikreiz, kad aizņēmēji to pieprasa, tiem būtu jāsniedz aizņēmējiem informācija cita starpā par notikušo nodošanu, kredītu pircēja un kredītu apkalpotāja, ja tāds ir iecelts, identitāti un kontaktinformāciju, kā arī informācija par summu, kas aizņēmējam ir jāmaksā, un paziņojums par to, ka joprojām tiek piemēroti visi attiecīgie Savienības un valsts tiesību akti.

| (21) | Turklāt šī direktīva nesašaurina Savienības patērētāju aizsardzības noteikumu piemērošanas jomu, un, ciktāl kredītu pircēji kvalificējas kā kreditori saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2008/48/EK (10) un 2014/17/ES (11), uz tiem būtu jāattiecas īpašajiem pienākumiem, kas noteikti attiecīgi Direktīvas 2008/48/EK 20. pantā un Direktīvas 2014/17/ES 35. pantā. Šī direktīva arī neskar patērētāju aizsardzību, ko garantē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK (12), kura aizliedz negodīgu komercpraksi, tostarp tādu, ko īsteno līguma izpildes laikā, maldinot patērētāju par patērētāja tiesībām vai pienākumiem vai pakļaujot to aizskaršanai, piespiešanai vai neatļautai ietekmei, kas cita starpā izpaužas izpildes panākšanas darbību laikā, vietā, būtībā vai noturībā, draudīgas vai aizskarošas valodas vai rīcības izmantošanā vai kā draudi veikt jebkādas darbības, kuras likumīgi nevar veikt. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt šī direktīva nesašaurina Savienības patērētāju aizsardzības noteikumu piemērošanas jomu, un, ciktāl kredītu pircēji kvalificējas kā kreditori saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2008/48/EK (10) un 2014/17/ES (11), uz tiem būtu jāattiecas īpašajiem pienākumiem, kas noteikti attiecīgi Direktīvas 2008/48/EK 20. pantā un Direktīvas 2014/17/ES 35. pantā. Šī direktīva arī neskar patērētāju aizsardzību, ko garantē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK (12), kura aizliedz negodīgu komercpraksi, tostarp tādu, ko īsteno līguma izpildes laikā, maldinot patērētāju par patērētāja tiesībām vai pienākumiem vai pakļaujot to aizskaršanai, piespiešanai vai neatļautai ietekmei, kas cita starpā izpaužas izpildes panākšanas darbību laikā, vietā, būtībā vai noturībā, draudīgas vai aizskarošas valodas vai rīcības izmantošanā vai kā draudi veikt jebkādas darbības, kuras likumīgi nevar veikt.

| (22) | Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants nodrošina tiesības uz taisnīgu un atklātu lietas izskatīšanu neatkarīgā un objektīvā tiesā, kā arī iespēju saņemt advokāta konsultāciju, aizstāvību un pārstāvību. Tas var būt īpaši svarīgi, lai pilnībā un visaptveroši izprastu visus izskatāmos jautājumus un juridiskos argumentus un nodrošinātu visaptverošu sagatavošanos pārstāvībai tiesā strīdīgajā lietā. Aizņēmējiem, kuriem nav pietiekamu līdzekļu, būtu jāvar izmantot juridisko palīdzību, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu efektīvu tiesu iestāžu pieejamību, un saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti piemērojamos valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants nodrošina tiesības uz taisnīgu un atklātu lietas izskatīšanu neatkarīgā un objektīvā tiesā, kā arī iespēju saņemt advokāta konsultāciju, aizstāvību un pārstāvību. Tas var būt īpaši svarīgi, lai pilnībā un visaptveroši izprastu visus izskatāmos jautājumus un juridiskos argumentus un nodrošinātu visaptverošu sagatavošanos pārstāvībai tiesā strīdīgajā lietā. Aizņēmējiem, kuriem nav pietiekamu līdzekļu, būtu jāvar izmantot juridisko palīdzību, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu efektīvu tiesu iestāžu pieejamību, un saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti piemērojamos valsts tiesību aktos.

| (23) | Savienības kredītiestādes veic kredītu apkalpošanas darbības savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros. Tām ir vienādi pienākumi attiecībā uz kredītlīgumiem, ko tās pašas ir izsniegušas, un kredītlīgumiem, kurus tās ir nopirkušas no citas kredītiestādes. Tā kā tās jau tiek regulētas un uzraudzītas, šīs direktīvas piemērošana to kredītu apkalpošanas vai pirkšanas darbībām nozīmētu atļauju nevajadzīgu dublēšanos un atbilstības nodrošināšanas izmaksu nevajadzīgu divkāršošanu, un tāpēc uz tām šī direktīva neattiecas. Šīs direktīvas darbības jomā neietilpst arī kredītiestāžu veikta kredītu apkalpošanas darbību nodošana ārpakalpojumā – saistībā gan ar ienākumus nesošiem, gan ienākumus nenesošiem kredītlīgumiem – kredītu apkalpotājiem vai citām trešām personām, jo kredītiestādēm jau ir jāievēro piemērojamie noteikumi par nodošanu ārpakalpojumā. Turklāt uz kreditoriem, kas nav kredītiestādes, bet ko tomēr uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES un kas veic patērētājiem piešķirto kredītu apkalpošanas darbības savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros, šī direktīva neattiecas, kad tie veic kredītu apkalpošanas darbības minētajā dalībvalstī. Tāpat šīs direktīvas darbības jomā nebūtu jāiekļauj alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki, pārvaldības sabiedrības un ieguldījumu sabiedrības (ja ieguldījumu sabiedrība nav izraudzījusi pārvaldības sabiedrību), kas saņēmušas atļauju vai reģistrētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK (13) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (14). Visbeidzot, ir dažas profesijas, kurās tiek veiktas kredītu apkalpošanas darbībām līdzīgas papildu darbības, proti, notāri, advokāti un tiesu izpildītāji, kas veic savu profesionālo darbību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kas nodrošina saistošu pasākumu izpildi, un tādēļ dalībvalstīm būtu jāvar atbrīvot minētās profesijas no šīs direktīvas piemērošanas. |
| --- | --- |

(23)

Savienības kredītiestādes veic kredītu apkalpošanas darbības savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros. Tām ir vienādi pienākumi attiecībā uz kredītlīgumiem, ko tās pašas ir izsniegušas, un kredītlīgumiem, kurus tās ir nopirkušas no citas kredītiestādes. Tā kā tās jau tiek regulētas un uzraudzītas, šīs direktīvas piemērošana to kredītu apkalpošanas vai pirkšanas darbībām nozīmētu atļauju nevajadzīgu dublēšanos un atbilstības nodrošināšanas izmaksu nevajadzīgu divkāršošanu, un tāpēc uz tām šī direktīva neattiecas. Šīs direktīvas darbības jomā neietilpst arī kredītiestāžu veikta kredītu apkalpošanas darbību nodošana ārpakalpojumā – saistībā gan ar ienākumus nesošiem, gan ienākumus nenesošiem kredītlīgumiem – kredītu apkalpotājiem vai citām trešām personām, jo kredītiestādēm jau ir jāievēro piemērojamie noteikumi par nodošanu ārpakalpojumā. Turklāt uz kreditoriem, kas nav kredītiestādes, bet ko tomēr uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES un kas veic patērētājiem piešķirto kredītu apkalpošanas darbības savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros, šī direktīva neattiecas, kad tie veic kredītu apkalpošanas darbības minētajā dalībvalstī. Tāpat šīs direktīvas darbības jomā nebūtu jāiekļauj alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki, pārvaldības sabiedrības un ieguldījumu sabiedrības (ja ieguldījumu sabiedrība nav izraudzījusi pārvaldības sabiedrību), kas saņēmušas atļauju vai reģistrētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK (13) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (14). Visbeidzot, ir dažas profesijas, kurās tiek veiktas kredītu apkalpošanas darbībām līdzīgas papildu darbības, proti, notāri, advokāti un tiesu izpildītāji, kas veic savu profesionālo darbību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kas nodrošina saistošu pasākumu izpildi, un tādēļ dalībvalstīm būtu jāvar atbrīvot minētās profesijas no šīs direktīvas piemērošanas.

| (24) | Lai esošajiem kredītu pircējiem un kredītu apkalpotājiem ļautu pielāgoties to valsts noteikumu prasībām, ar kuriem transponē šo direktīvu, un jo īpaši lai ļautu kredītu apkalpotājiem saņemt atļauju, šī direktīva ļauj vienībām, kas pašlaik veic kredītu apkalpošanas darbības saskaņā ar valsts tiesību aktiem, turpināt to darīt savā piederības dalībvalstī sešus mēnešus pēc tam, kad ir beidzies šīs direktīvas transponēšanas termiņš. Pēc minētā sešu mēnešu perioda beigām tirgū būtu jāļauj darboties tikai tiem kredītu apkalpotājiem, kas ir saņēmuši atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē šo direktīvu. |
| --- | --- |

(24)

Lai esošajiem kredītu pircējiem un kredītu apkalpotājiem ļautu pielāgoties to valsts noteikumu prasībām, ar kuriem transponē šo direktīvu, un jo īpaši lai ļautu kredītu apkalpotājiem saņemt atļauju, šī direktīva ļauj vienībām, kas pašlaik veic kredītu apkalpošanas darbības saskaņā ar valsts tiesību aktiem, turpināt to darīt savā piederības dalībvalstī sešus mēnešus pēc tam, kad ir beidzies šīs direktīvas transponēšanas termiņš. Pēc minētā sešu mēnešu perioda beigām tirgū būtu jāļauj darboties tikai tiem kredītu apkalpotājiem, kas ir saņēmuši atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē šo direktīvu.

| (25) | Dalībvalstīm, kas jau ir ieviesušas šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem līdzvērtīgus vai stingrākus noteikumus attiecībā uz kredītu apkalpošanas darbībām, būtu jāvar savos valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē šo direktīvu, atzīt jau esošām vienībām, kas veic kredītu apkalpošanas darbības, iespēju automātiski tikt atzītām par atļauju saņēmušiem kredītu apkalpotājiem. |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstīm, kas jau ir ieviesušas šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem līdzvērtīgus vai stingrākus noteikumus attiecībā uz kredītu apkalpošanas darbībām, būtu jāvar savos valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē šo direktīvu, atzīt jau esošām vienībām, kas veic kredītu apkalpošanas darbības, iespēju automātiski tikt atzītām par atļauju saņēmušiem kredītu apkalpotājiem.

| (26) | Uz atļaujas piešķiršanu kredītu apkalpotājam veikt kredītu apkalpošanas darbības visā Savienībā būtu jāattiecina vienādu un saskaņotu noteikumu kopums, kas kompetentajām iestādēm būtu proporcionāli jāpiemēro. |
| --- | --- |

(26)

Uz atļaujas piešķiršanu kredītu apkalpotājam veikt kredītu apkalpošanas darbības visā Savienībā būtu jāattiecina vienādu un saskaņotu noteikumu kopums, kas kompetentajām iestādēm būtu proporcionāli jāpiemēro.

| (27) | Lai novērstu to, ka samazinās aizņēmēju aizsardzības līmenis, un lai veicinātu uzticēšanos, nosacījumiem par kredītu apkalpotāja atļaujas piešķiršanu un saglabāšanu būtu jānodrošina, ka kredītu apkalpotājiem, personām, kam ir būtiska līdzdalība kredītu apkalpotājā, un tā vadības vai administratīvās struktūras locekļiem nav sodāmības par attiecīgiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas cita starpā saistīti ar noziegumiem pret īpašumu, noziegumiem saistībā ar finanšu darbībām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, krāpšanu vai noziegumiem pret fizisko neaizskaramību, un ka pret šīm personām nav sākta maksātnespējas procedūra, un ka tās nekad agrāk nav pasludinātas par bankrotējušām, izņemot gadījumus, kad to darbība ir atjaunota saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Atbilstība prasībai, ka kredītu apkalpotāju vadības vai administratīvās struktūras locekļiem to iepriekšējos darījumos ar uzraudzības un regulatīvajām iestādēm ir jābūt bijušiem pārredzamiem, atklātiem un gataviem uz sadarbību, būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas kompetentajai iestādei ir pieejama vai zināma atļaujas piešķiršanas laikā. Ja informācija nav pieejama vai nav zināma vai ja līdz minētajam laikam nav bijis iepriekšējas mijiedarbības ar uzraudzības un regulatīvajām iestādēm, prasību uzskata par izpildītu. |
| --- | --- |

(27)

Lai novērstu to, ka samazinās aizņēmēju aizsardzības līmenis, un lai veicinātu uzticēšanos, nosacījumiem par kredītu apkalpotāja atļaujas piešķiršanu un saglabāšanu būtu jānodrošina, ka kredītu apkalpotājiem, personām, kam ir būtiska līdzdalība kredītu apkalpotājā, un tā vadības vai administratīvās struktūras locekļiem nav sodāmības par attiecīgiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas cita starpā saistīti ar noziegumiem pret īpašumu, noziegumiem saistībā ar finanšu darbībām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, krāpšanu vai noziegumiem pret fizisko neaizskaramību, un ka pret šīm personām nav sākta maksātnespējas procedūra, un ka tās nekad agrāk nav pasludinātas par bankrotējušām, izņemot gadījumus, kad to darbība ir atjaunota saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Atbilstība prasībai, ka kredītu apkalpotāju vadības vai administratīvās struktūras locekļiem to iepriekšējos darījumos ar uzraudzības un regulatīvajām iestādēm ir jābūt bijušiem pārredzamiem, atklātiem un gataviem uz sadarbību, būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas kompetentajai iestādei ir pieejama vai zināma atļaujas piešķiršanas laikā. Ja informācija nav pieejama vai nav zināma vai ja līdz minētajam laikam nav bijis iepriekšējas mijiedarbības ar uzraudzības un regulatīvajām iestādēm, prasību uzskata par izpildītu.

| (28) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka kredītu apkalpotāja vadībai kopumā ir atbilstīgas zināšanas un pieredze, lai veiktu uzņēmējdarbību konkrētajai veicamajai darbībai atbilstošā kompetentā un atbildīgā veidā. Katra dalībvalsts pati var noteikt prasības attiecībā uz labu reputāciju, atbilstīgām zināšanām un pieredzi, taču šīm prasībām nevajadzētu apgrūtināt atļauju saņēmušu kredītu apkalpotāju brīvu pārvietošanos Savienībā. Šajā nolūkā EBI būtu jāizstrādā pamatnostādnes, lai samazinātu atšķirīgas interpretācijas risku sakarā ar prasībām attiecībā uz atbilstīgām zināšanām un pieredzi. Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību parādnieku aizsardzības noteikumiem un personas datu aizsardzības noteikumiem, būtu jānosaka un jāuzrauga atbilstoša pārvaldības kārtība un iekšējās kontroles mehānismi, kā arī atbilstošas procedūras sūdzību reģistrēšanai un izskatīšanai. Papildus tam kredītu apkalpotājiem būtu jāievieš atbilstīgas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma apkarošanas procedūras, ja valsts noteikumos, ar ko transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (15), kredītu apkalpotāji ir izraudzīti par atbildīgajiem subjektiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas un apkarošanas nolūkā. Turklāt kredītu apkalpotājiem vajadzētu būt pienākumam rīkoties taisnīgi un pienācīgi ņemt vērā aizņēmēju finansiālo situāciju. Ja valsts līmenī ir pieejamas konsultācijas parādu jautājumos, kas atvieglo parāda atmaksāšanu, kredītu apkalpotājiem būtu jāinformē aizņēmēji par šādiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka kredītu apkalpotāja vadībai kopumā ir atbilstīgas zināšanas un pieredze, lai veiktu uzņēmējdarbību konkrētajai veicamajai darbībai atbilstošā kompetentā un atbildīgā veidā. Katra dalībvalsts pati var noteikt prasības attiecībā uz labu reputāciju, atbilstīgām zināšanām un pieredzi, taču šīm prasībām nevajadzētu apgrūtināt atļauju saņēmušu kredītu apkalpotāju brīvu pārvietošanos Savienībā. Šajā nolūkā EBI būtu jāizstrādā pamatnostādnes, lai samazinātu atšķirīgas interpretācijas risku sakarā ar prasībām attiecībā uz atbilstīgām zināšanām un pieredzi. Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību parādnieku aizsardzības noteikumiem un personas datu aizsardzības noteikumiem, būtu jānosaka un jāuzrauga atbilstoša pārvaldības kārtība un iekšējās kontroles mehānismi, kā arī atbilstošas procedūras sūdzību reģistrēšanai un izskatīšanai. Papildus tam kredītu apkalpotājiem būtu jāievieš atbilstīgas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma apkarošanas procedūras, ja valsts noteikumos, ar ko transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (15), kredītu apkalpotāji ir izraudzīti par atbildīgajiem subjektiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas un apkarošanas nolūkā. Turklāt kredītu apkalpotājiem vajadzētu būt pienākumam rīkoties taisnīgi un pienācīgi ņemt vērā aizņēmēju finansiālo situāciju. Ja valsts līmenī ir pieejamas konsultācijas parādu jautājumos, kas atvieglo parāda atmaksāšanu, kredītu apkalpotājiem būtu jāinformē aizņēmēji par šādiem pakalpojumiem.

| (29) | Dalībvalstīm savos tiesību aktos, ar kuriem transponē šo direktīvu, būtu jānosaka, vai kredītu apkalpotājiem, veicot kredītu apkalpošanas darbības, to teritorijā ir atļauts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem. Gadījumos, kad aizņēmēju līdzekļu saņemšana un turēšana ir atļauta dalībvalstī un kredītu apkalpotāji plāno to darīt savas uzņēmējdarbības modeļa ietvaros, būtu jāpiemēro papildu prasības minētajiem kredītu apkalpotājiem, lai novērstu riskus, kas varētu rasties maksātnespējas gadījumos, proti, uzskaites un līdzekļu nošķiršana, kā arī aizņēmēja saistību dzēšanas gadījumos. Ja kredītu apkalpotāja piederības dalībvalsts aizliedz kredītu apkalpotājiem saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem, kredītu apkalpotājs nevar to darīt nedz savā piederības dalībvalstī, nedz nevienā uzņēmējā dalībvalstī, pat ja uzņēmēja dalībvalsts atļauj šādu līdzekļu saņemšanu un turēšanu – tas ir tādēļ, ka piederības dalībvalsts kredītu apkalpotājam nav devusi atļauju šādām darbībām. Turpretī, ja piederības dalībvalsts atļauj kredītu apkalpotājiem saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem un savos tiesību aktos ietver attiecīgas prasības, kredītu apkalpotājam būtu jāvar saņemt un turēt aizņēmēju līdzekļus savā piederības dalībvalstī, kā arī jebkurā uzņēmējā dalībvalstī, kas arī atļauj saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem. |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstīm savos tiesību aktos, ar kuriem transponē šo direktīvu, būtu jānosaka, vai kredītu apkalpotājiem, veicot kredītu apkalpošanas darbības, to teritorijā ir atļauts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem. Gadījumos, kad aizņēmēju līdzekļu saņemšana un turēšana ir atļauta dalībvalstī un kredītu apkalpotāji plāno to darīt savas uzņēmējdarbības modeļa ietvaros, būtu jāpiemēro papildu prasības minētajiem kredītu apkalpotājiem, lai novērstu riskus, kas varētu rasties maksātnespējas gadījumos, proti, uzskaites un līdzekļu nošķiršana, kā arī aizņēmēja saistību dzēšanas gadījumos. Ja kredītu apkalpotāja piederības dalībvalsts aizliedz kredītu apkalpotājiem saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem, kredītu apkalpotājs nevar to darīt nedz savā piederības dalībvalstī, nedz nevienā uzņēmējā dalībvalstī, pat ja uzņēmēja dalībvalsts atļauj šādu līdzekļu saņemšanu un turēšanu – tas ir tādēļ, ka piederības dalībvalsts kredītu apkalpotājam nav devusi atļauju šādām darbībām. Turpretī, ja piederības dalībvalsts atļauj kredītu apkalpotājiem saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem un savos tiesību aktos ietver attiecīgas prasības, kredītu apkalpotājam būtu jāvar saņemt un turēt aizņēmēju līdzekļus savā piederības dalībvalstī, kā arī jebkurā uzņēmējā dalībvalstī, kas arī atļauj saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem.

| (30) | Lai novērstu ilgas procedūras un nenoteiktību, ir jānosaka prasības attiecībā uz informāciju, kura pieteikuma iesniedzējiem, kas vēlas saņemt atļauju darboties kā kredītu apkalpotāji, ir jāiesniedz, kā arī saprātīgi termiņi atļaujas izsniegšanai un tās atsaukšanas noteikumi. Ja kompetentās iestādes atsauc tāda kredītu apkalpotāja atļauju, kas veic kredītu apkalpošanas darbības citās dalībvalstīs, par to būtu jāinformē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes un arī tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts. Tāpat arī būtu jāizveido atjaunināts publiskais reģistrs vai saraksts piederības un uzņēmējā dalībvalstī, un tas būtu jādara publiski pieejams kompetento iestāžu tīmekļa vietnēs, lai nodrošinātu pārredzamību attiecībā uz atļauju saņēmušo kredītu apkalpotāju skaitu un identitāti. |
| --- | --- |

(30)

Lai novērstu ilgas procedūras un nenoteiktību, ir jānosaka prasības attiecībā uz informāciju, kura pieteikuma iesniedzējiem, kas vēlas saņemt atļauju darboties kā kredītu apkalpotāji, ir jāiesniedz, kā arī saprātīgi termiņi atļaujas izsniegšanai un tās atsaukšanas noteikumi. Ja kompetentās iestādes atsauc tāda kredītu apkalpotāja atļauju, kas veic kredītu apkalpošanas darbības citās dalībvalstīs, par to būtu jāinformē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes un arī tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts. Tāpat arī būtu jāizveido atjaunināts publiskais reģistrs vai saraksts piederības un uzņēmējā dalībvalstī, un tas būtu jādara publiski pieejams kompetento iestāžu tīmekļa vietnēs, lai nodrošinātu pārredzamību attiecībā uz atļauju saņēmušo kredītu apkalpotāju skaitu un identitāti.

| (31) | Kredītu apkalpošanas darbību nodošanai ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu mainīt līgumiskās attiecības starp kredītu apkalpotāju un kredītu pircēju un kredītu apkalpotāja pienākumus pret kredītu pircēju. Kredītu apkalpotājiem vajadzētu būt atbildīgiem par to, ka tiek nodrošināts, ka viņu kredītu apkalpošanas darbību nodošana ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējiem nerada attiecīgajam kredītpakalpojumu sniedzējam pārmērīgu darbības risku vai neatbilstību Savienības vai valsts tiesību aktiem, kā arī neierobežo regulatīvā uzraudzītāja spēju veikt savus pienākumus un aizsargāt aizņēmēju tiesības. |
| --- | --- |

(31)

Kredītu apkalpošanas darbību nodošanai ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu mainīt līgumiskās attiecības starp kredītu apkalpotāju un kredītu pircēju un kredītu apkalpotāja pienākumus pret kredītu pircēju. Kredītu apkalpotājiem vajadzētu būt atbildīgiem par to, ka tiek nodrošināts, ka viņu kredītu apkalpošanas darbību nodošana ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējiem nerada attiecīgajam kredītpakalpojumu sniedzējam pārmērīgu darbības risku vai neatbilstību Savienības vai valsts tiesību aktiem, kā arī neierobežo regulatīvā uzraudzītāja spēju veikt savus pienākumus un aizsargāt aizņēmēju tiesības.

| (32) | Kad kredītu pircējs uztic kredītu apkalpotājam kredītlīguma pārvaldību un izpildi, kredītu pircējs deleģē kredītu apkalpotājam savas tiesības un pienākumus un arī tiešo saziņu ar aizņēmēju, tomēr saglabā galīgo atbildību. Tādēļ rakstiskā kredīta apkalpošanas līgumā būtu skaidri jānosaka līgumattiecības starp kredītu pircēju un kredītu apkalpotāju, un kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai pārbaudīt, kā šādas līgumattiecības ir noteiktas. Turklāt kredītu apkalpotājiem vajadzētu rīkoties taisnīgi un pienācīgi ņemt vērā aizņēmēju finansiālo situāciju. Ciktāl kredītu pircējs pats neveic tā iegādāto kredītlīgumu apkalpošanu, dalībvalstīm būtu jāvar paredzēt, ka kredītu apkalpotājam un kredītu pircējam kredīta apkalpošanas līgumā ir jāvienojas, ka kredītu apkalpotājs informē kredītu pircēju pirms kredītu apkalpošanas darbību nodošanas ārpakalpojumā. |
| --- | --- |

(32)

Kad kredītu pircējs uztic kredītu apkalpotājam kredītlīguma pārvaldību un izpildi, kredītu pircējs deleģē kredītu apkalpotājam savas tiesības un pienākumus un arī tiešo saziņu ar aizņēmēju, tomēr saglabā galīgo atbildību. Tādēļ rakstiskā kredīta apkalpošanas līgumā būtu skaidri jānosaka līgumattiecības starp kredītu pircēju un kredītu apkalpotāju, un kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai pārbaudīt, kā šādas līgumattiecības ir noteiktas. Turklāt kredītu apkalpotājiem vajadzētu rīkoties taisnīgi un pienācīgi ņemt vērā aizņēmēju finansiālo situāciju. Ciktāl kredītu pircējs pats neveic tā iegādāto kredītlīgumu apkalpošanu, dalībvalstīm būtu jāvar paredzēt, ka kredītu apkalpotājam un kredītu pircējam kredīta apkalpošanas līgumā ir jāvienojas, ka kredītu apkalpotājs informē kredītu pircēju pirms kredītu apkalpošanas darbību nodošanas ārpakalpojumā.

| (33) | Lai nodrošinātu kredītu apkalpotāja tiesības iesaistīties pārrobežu darbībās un nodrošinātu to uzraudzību, šī direktīva nosaka procedūru attiecībā uz atļauju saņēmuša kredītu apkalpotāja tiesību iesaistīties pārrobežu darbībās izmantošanu. Saziņai starp piederības un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kā arī ar kredītu apkalpotāju būtu jānotiek saprātīgos termiņos. Tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts, arī būtu jāsaņem informācija par pārrobežu darbībām no piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu kredītu apkalpotāja tiesības iesaistīties pārrobežu darbībās un nodrošinātu to uzraudzību, šī direktīva nosaka procedūru attiecībā uz atļauju saņēmuša kredītu apkalpotāja tiesību iesaistīties pārrobežu darbībās izmantošanu. Saziņai starp piederības un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kā arī ar kredītu apkalpotāju būtu jānotiek saprātīgos termiņos. Tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts, arī būtu jāsaņem informācija par pārrobežu darbībām no piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

| (34) | Uz kredītu apkalpotāju, kurš veic darbības uzņēmējā dalībvalstī, būtu jāattiecas ierobežojumiem un prasībām, kas minētās uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos ir noteikti saskaņā ar šo direktīvu, tostarp attiecīgā gadījumā aizliegumam saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem, un kas nav saistīti ar citām kredītu apkalpotājiem izvirzītajām atļaujas saņemšanas prasībām. Ja saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, tiek noteiktas papildu prasības kredītu apkalpotāja atļaujas saņemšanai, šādas papildu prasības nebūtu jāpiemēro kredītu apkalpotājiem, kas veic pārrobežu kredītu apkalpošanas darbības minētajā uzņēmējā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(34)

Uz kredītu apkalpotāju, kurš veic darbības uzņēmējā dalībvalstī, būtu jāattiecas ierobežojumiem un prasībām, kas minētās uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos ir noteikti saskaņā ar šo direktīvu, tostarp attiecīgā gadījumā aizliegumam saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem, un kas nav saistīti ar citām kredītu apkalpotājiem izvirzītajām atļaujas saņemšanas prasībām. Ja saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, tiek noteiktas papildu prasības kredītu apkalpotāja atļaujas saņemšanai, šādas papildu prasības nebūtu jāpiemēro kredītu apkalpotājiem, kas veic pārrobežu kredītu apkalpošanas darbības minētajā uzņēmējā dalībvalstī.

| (35) | Lai nodrošinātu pārrobežu kredītu apkalpotāju efektīvu un lietderīgu uzraudzību, būtu jāizveido īpašs regulējums sadarbībai starp piederības un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un attiecīgā gadījumā tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts. Minētajam regulējumam būtu jānodrošina iespēja veikt informācijas apmaiņu, vienlaikus saglabājot tās konfidencialitāti, dienesta noslēpumu un personu un uzņēmumu tiesību aizsardzību, kā arī inspekcijas uz vietas un neklātienē, sniegt palīdzību, paziņot par pārbaužu un inspekciju rezultātiem un par visiem veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu pārrobežu kredītu apkalpotāju efektīvu un lietderīgu uzraudzību, būtu jāizveido īpašs regulējums sadarbībai starp piederības un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un attiecīgā gadījumā tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts. Minētajam regulējumam būtu jānodrošina iespēja veikt informācijas apmaiņu, vienlaikus saglabājot tās konfidencialitāti, dienesta noslēpumu un personu un uzņēmumu tiesību aizsardzību, kā arī inspekcijas uz vietas un neklātienē, sniegt palīdzību, paziņot par pārbaužu un inspekciju rezultātiem un par visiem veiktajiem pasākumiem.

| (36) | Svarīgam priekšnoteikumam, lai uzņemtos kredītu pircēju un kredītu apkalpotāju lomu, vajadzētu būt tam, ka tiem ir iespēja piekļūt visai būtiskajai informācijai, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tas ir iespējams, vienlaikus ievērojot Savienības un valstu datu aizsardzības noteikumus. Minētajā kontekstā ir būtiski, ka kredītiestādes sniedz detalizētu informāciju potenciālajiem kredītu pircējiem, lai tie varētu paši novērtēt ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma vērtību. Kredītiestādēm šī informācija procesa laikā būtu jāsniedz tikai vienu reizi – vai nu sākotnējā posmā, vai turpmākajos posmos, bet jebkurā gadījumā pirms nodošanas līguma noslēgšanas. Minētais pienākums sniegt informāciju ir nepieciešams un pamatots, lai potenciālie kredītu pircēji varētu izdarīt apzinātu izvēli pirms darījuma noslēgšanas, un līdz ar to ir leģitīmi, ka kredītiestādes dalās ar aizņēmēju personas datiem ar potenciālajiem kredītu pircējiem. Šādai informācijai vajadzētu būt stingri ierobežotai un būtu jāattiecas tikai uz to, kas ir nepieciešams, lai potenciālie kredītu pircēji varētu paši novērtēt ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma vērtību un minētā līguma vērtības atgūšanas iespējamību. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka informācijas sniegšana potenciālajiem kredītu pircējiem un tās turpmāka izmantošana atbilst attiecīgajam Savienības datu aizsardzības regulējumam. |
| --- | --- |

(36)

Svarīgam priekšnoteikumam, lai uzņemtos kredītu pircēju un kredītu apkalpotāju lomu, vajadzētu būt tam, ka tiem ir iespēja piekļūt visai būtiskajai informācijai, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tas ir iespējams, vienlaikus ievērojot Savienības un valstu datu aizsardzības noteikumus. Minētajā kontekstā ir būtiski, ka kredītiestādes sniedz detalizētu informāciju potenciālajiem kredītu pircējiem, lai tie varētu paši novērtēt ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma vērtību. Kredītiestādēm šī informācija procesa laikā būtu jāsniedz tikai vienu reizi – vai nu sākotnējā posmā, vai turpmākajos posmos, bet jebkurā gadījumā pirms nodošanas līguma noslēgšanas. Minētais pienākums sniegt informāciju ir nepieciešams un pamatots, lai potenciālie kredītu pircēji varētu izdarīt apzinātu izvēli pirms darījuma noslēgšanas, un līdz ar to ir leģitīmi, ka kredītiestādes dalās ar aizņēmēju personas datiem ar potenciālajiem kredītu pircējiem. Šādai informācijai vajadzētu būt stingri ierobežotai un būtu jāattiecas tikai uz to, kas ir nepieciešams, lai potenciālie kredītu pircēji varētu paši novērtēt ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma vērtību un minētā līguma vērtības atgūšanas iespējamību. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka informācijas sniegšana potenciālajiem kredītu pircējiem un tās turpmāka izmantošana atbilst attiecīgajam Savienības datu aizsardzības regulējumam.

| (37) | Ja kredītiestāde nodod ienākumus nenesošus kredītlīgumus, būtu jāpieprasa, lai tā divas reizes gadā informētu savu kompetento iestādi un uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes vismaz par nodoto kredītportfeļu kopējo neatmaksāto atlikumu, kā arī iekļauto kredītu skaitu un apmēru un to, vai tiek nodoti ar patērētājiem noslēgti kredītlīgumi. Par katru vienā darījumā nodoto kredītportfeli sniegtajai informācijai būtu jāietver kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja juridiskās personas identifikators vai, ja tas nav pieejams, kredītu pircēja un attiecīgā gadījumā tā pārstāvja Savienībā identitāte un adrese. Kompetentajām iestādēm būtu jāvar pieprasīt, lai minētā informācija tā vietā tiktu sniegta reizi ceturksnī, kad vien tās uzskata to par vajadzīgu, tostarp ņemot vērā lielo darījumu skaitu krīzes laikā. Uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm vajadzētu būt pienākumam nodot šādu informāciju iestādēm, kuru kompetencē ir uzraudzīt attiecīgo kredītu pircēju. Šādas pārredzamības prasības ļauj panākt saskaņotu un efektīvu kredītlīgumu nodošanas uzraudzību Savienības mērogā. Proporcionalitātes principa ievērošanas nolūkā kompetentajām iestādēm, lai novērstu dublēšanos, būtu jāņem vērā informācija, kas tām jau ir pieejama, izmantojot citus līdzekļus, jo īpaši attiecībā uz kredītiestādēm. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par to, lai tiktu pildītas prasības paziņot kompetentajām iestādēm par kredītportfeli pēc tam, kad šāds portfelis ir nodots kredītu pircējam, joprojām ir atbildīgs kredītu apkalpotājs. |
| --- | --- |

(37)

Ja kredītiestāde nodod ienākumus nenesošus kredītlīgumus, būtu jāpieprasa, lai tā divas reizes gadā informētu savu kompetento iestādi un uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes vismaz par nodoto kredītportfeļu kopējo neatmaksāto atlikumu, kā arī iekļauto kredītu skaitu un apmēru un to, vai tiek nodoti ar patērētājiem noslēgti kredītlīgumi. Par katru vienā darījumā nodoto kredītportfeli sniegtajai informācijai būtu jāietver kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja juridiskās personas identifikators vai, ja tas nav pieejams, kredītu pircēja un attiecīgā gadījumā tā pārstāvja Savienībā identitāte un adrese. Kompetentajām iestādēm būtu jāvar pieprasīt, lai minētā informācija tā vietā tiktu sniegta reizi ceturksnī, kad vien tās uzskata to par vajadzīgu, tostarp ņemot vērā lielo darījumu skaitu krīzes laikā. Uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm vajadzētu būt pienākumam nodot šādu informāciju iestādēm, kuru kompetencē ir uzraudzīt attiecīgo kredītu pircēju. Šādas pārredzamības prasības ļauj panākt saskaņotu un efektīvu kredītlīgumu nodošanas uzraudzību Savienības mērogā. Proporcionalitātes principa ievērošanas nolūkā kompetentajām iestādēm, lai novērstu dublēšanos, būtu jāņem vērā informācija, kas tām jau ir pieejama, izmantojot citus līdzekļus, jo īpaši attiecībā uz kredītiestādēm. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par to, lai tiktu pildītas prasības paziņot kompetentajām iestādēm par kredītportfeli pēc tam, kad šāds portfelis ir nodots kredītu pircējam, joprojām ir atbildīgs kredītu apkalpotājs.

| (38) | Rīcības plānā ir atzīts, ka kredītiestāžu datu infrastruktūra tiktu nostiprināta, ja būtu pieejami vienoti un standartizēti dati attiecībā uz ienākumus nenesošiem kredītlīgumiem. EBI ir izstrādājusi datu veidnes, ar kurām sniedz informāciju par kredītriska darījumiem bankas portfelī un ļauj potenciālajiem pircējiem novērtēt kredītlīgumu vērtību un veikt to uzticamības pārbaudi. No vienas puses, šādu datu veidņu piemērošana kredītlīgumiem samazinātu informācijas asimetriju starp kredītlīgumu potenciālajiem pircējiem un pārdevējiem un tādējādi veicinātu funkcionējoša sekundārā tirgus attīstību Savienībā. No otras puses, ja šādas datu veidnes būs pārāk detalizētas, tās var radīt pārmērīgu slogu kredītiestādēm, nesniedzot nekādu būtisku labumu informācijas ziņā. Tādēļ EBI būtu jāpārskata datu veidnes, lai tās pilnveidotu un pārveidotu par kredītiestādēm paredzētiem īstenošanas tehniskajiem standartiem. Būtu jānosaka, ka kredītiestādēm ir pienākums izmantot datu veidnes ienākumus nenesošu kredītlīgumu nodošanai, tostarp nodošanai citām kredītiestādēm. Minētais pienākums būtu jāpiemēro tikai ienākumus nenesošu kredītlīgumu nodošanai, un tas neattiecas uz sarežģītiem darījumiem, kuros ienākumus nenesoši kredītlīgumi ir iekļauti kā šāda darījuma elements, tostarp uz filiāļu pārdošanu, uzņēmējdarbības virzienu pārdošanu vai klientu portfeļu pārdošanu, kas neaprobežojas tikai ar ienākumus nenesošiem kredītlīgumiem un nodošanu, kura ir daļa no notiekošas pārdodošās kredītiestādes pārstrukturēšanas maksātnespējas, noregulējuma vai likvidācijas procedūras ietvaros. Lai ievērotu proporcionalitātes principu, minētās informācijas sniegšanas prasības būtu jāpiemēro kredītiestādēm samērīgi, ņemot vērā kredītu veidu un lielumu. Tajā pašā laikā, nosakot to, kādā mērā kredītiestādēm ir pienākums ievērot datu veidnes, būtu jāņem vērā ienākumus nenesošo kredītlīgumu noslēgšanas datums. Citiem kredītlīgumu pārdevējiem būtu jāvar izmantot minētos standartus, lai atvieglotu pārdošanai paredzēto kredītlīgumu novērtēšanu. Turklāt vērtspapīrošanas darījumu gadījumā, ja ir paredzētas obligātas pārredzamības veidnes, būtu jāizvairās no dubultas ziņošanas, ko rada šīs direktīvas piemērošana. |
| --- | --- |

(38)

Rīcības plānā ir atzīts, ka kredītiestāžu datu infrastruktūra tiktu nostiprināta, ja būtu pieejami vienoti un standartizēti dati attiecībā uz ienākumus nenesošiem kredītlīgumiem. EBI ir izstrādājusi datu veidnes, ar kurām sniedz informāciju par kredītriska darījumiem bankas portfelī un ļauj potenciālajiem pircējiem novērtēt kredītlīgumu vērtību un veikt to uzticamības pārbaudi. No vienas puses, šādu datu veidņu piemērošana kredītlīgumiem samazinātu informācijas asimetriju starp kredītlīgumu potenciālajiem pircējiem un pārdevējiem un tādējādi veicinātu funkcionējoša sekundārā tirgus attīstību Savienībā. No otras puses, ja šādas datu veidnes būs pārāk detalizētas, tās var radīt pārmērīgu slogu kredītiestādēm, nesniedzot nekādu būtisku labumu informācijas ziņā. Tādēļ EBI būtu jāpārskata datu veidnes, lai tās pilnveidotu un pārveidotu par kredītiestādēm paredzētiem īstenošanas tehniskajiem standartiem. Būtu jānosaka, ka kredītiestādēm ir pienākums izmantot datu veidnes ienākumus nenesošu kredītlīgumu nodošanai, tostarp nodošanai citām kredītiestādēm. Minētais pienākums būtu jāpiemēro tikai ienākumus nenesošu kredītlīgumu nodošanai, un tas neattiecas uz sarežģītiem darījumiem, kuros ienākumus nenesoši kredītlīgumi ir iekļauti kā šāda darījuma elements, tostarp uz filiāļu pārdošanu, uzņēmējdarbības virzienu pārdošanu vai klientu portfeļu pārdošanu, kas neaprobežojas tikai ar ienākumus nenesošiem kredītlīgumiem un nodošanu, kura ir daļa no notiekošas pārdodošās kredītiestādes pārstrukturēšanas maksātnespējas, noregulējuma vai likvidācijas procedūras ietvaros. Lai ievērotu proporcionalitātes principu, minētās informācijas sniegšanas prasības būtu jāpiemēro kredītiestādēm samērīgi, ņemot vērā kredītu veidu un lielumu. Tajā pašā laikā, nosakot to, kādā mērā kredītiestādēm ir pienākums ievērot datu veidnes, būtu jāņem vērā ienākumus nenesošo kredītlīgumu noslēgšanas datums. Citiem kredītlīgumu pārdevējiem būtu jāvar izmantot minētos standartus, lai atvieglotu pārdošanai paredzēto kredītlīgumu novērtēšanu. Turklāt vērtspapīrošanas darījumu gadījumā, ja ir paredzētas obligātas pārredzamības veidnes, būtu jāizvairās no dubultas ziņošanas, ko rada šīs direktīvas piemērošana.

| (39) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt EBI izstrādātus īstenošanas tehniskos standartus, lai konkrēti norādītu, kuras veidnes kredītiestādēm ir jāizmanto šajā direktīvā prasītās informācijas sniegšanai. Komisijai minētie īstenošanas tehniskie standarti būtu jāpieņem ar īstenošanas aktiem, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu. |
| --- | --- |

(39)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt EBI izstrādātus īstenošanas tehniskos standartus, lai konkrēti norādītu, kuras veidnes kredītiestādēm ir jāizmanto šajā direktīvā prasītās informācijas sniegšanai. Komisijai minētie īstenošanas tehniskie standarti būtu jāpieņem ar īstenošanas aktiem, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.

| (40) | Tā kā kredītu pircēji nerada jaunu kredītu, bet tā vietā – un kā noteikts šajā direktīvā – pērk tikai jau esošus ienākumus nenesošus kredītlīgumus, pašiem uzņemoties risku, tie nerada prudenciālas bažas un to potenciālā ietekme uz sistēmisku risku ir nenozīmīga. Tādēļ nav pamatoti pieprasīt kredītu pircējiem pieteikties atļaujai, bet ir svarīgi, lai joprojām tiktu piemēroti Savienības un valstu patērētāju aizsardzības noteikumi un lai aizņēmēju tiesības joprojām būtu tādas, kā noteikts sākotnējā kredītlīgumā. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā kredītu pircēji nerada jaunu kredītu, bet tā vietā – un kā noteikts šajā direktīvā – pērk tikai jau esošus ienākumus nenesošus kredītlīgumus, pašiem uzņemoties risku, tie nerada prudenciālas bažas un to potenciālā ietekme uz sistēmisku risku ir nenozīmīga. Tādēļ nav pamatoti pieprasīt kredītu pircējiem pieteikties atļaujai, bet ir svarīgi, lai joprojām tiktu piemēroti Savienības un valstu patērētāju aizsardzības noteikumi un lai aizņēmēju tiesības joprojām būtu tādas, kā noteikts sākotnējā kredītlīgumā.

| (41) | Trešās valsts kredītu pircēju dēļ Savienības aizņēmējiem var būt grūtāk paļauties uz savām Savienības tiesību aktos paredzētajām tiesībām un valstu iestādēm var būt grūtāk uzraudzīt ienākumus nenesošu kredītlīgumu izpildi. Kredītiestādes varētu arī atturēties no šādu ienākumus nenesošu kredītlīgumu nodošanas trešās valsts kredītu pircējiem ar to saistītā reputācijas riska dēļ. Ciktāl trešās valsts kredītu pircēja, kas iegādājas fiziskām personām, tostarp patērētājiem un neatkarīgiem darba ņēmējiem, piešķirtus kredītus vai kredītus, kuri piešķirti mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pārstāvis nav kredītiestāde vai iestāde, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, vai kredītu apkalpotājs, kuram ir piešķirta atļauja Savienībā, minētajam pārstāvim būtu jāieceļ šāda vienība, lai nodrošinātu, ka pēc ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošanas tiek saglabāti tie paši aizņēmēju tiesību standarti. |
| --- | --- |

(41)

Trešās valsts kredītu pircēju dēļ Savienības aizņēmējiem var būt grūtāk paļauties uz savām Savienības tiesību aktos paredzētajām tiesībām un valstu iestādēm var būt grūtāk uzraudzīt ienākumus nenesošu kredītlīgumu izpildi. Kredītiestādes varētu arī atturēties no šādu ienākumus nenesošu kredītlīgumu nodošanas trešās valsts kredītu pircējiem ar to saistītā reputācijas riska dēļ. Ciktāl trešās valsts kredītu pircēja, kas iegādājas fiziskām personām, tostarp patērētājiem un neatkarīgiem darba ņēmējiem, piešķirtus kredītus vai kredītus, kuri piešķirti mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pārstāvis nav kredītiestāde vai iestāde, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, vai kredītu apkalpotājs, kuram ir piešķirta atļauja Savienībā, minētajam pārstāvim būtu jāieceļ šāda vienība, lai nodrošinātu, ka pēc ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošanas tiek saglabāti tie paši aizņēmēju tiesību standarti.

| (42) | Turklāt, lai labāk nodrošinātu, ka pēc ienākumus nenesoša kredītlīguma nodošanas tiek saglabāti tie paši patērētāju tiesību standarti, kredītu pircējam, kam ir domicils Savienībā vai kam ir juridiskā adrese Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – kura galvenais birojs ir Savienībā, būtu arī jāuzliek par pienākumu iecelt kredītiestādi vai iestādi, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, vai kredītu apkalpotāju, lai veiktu kredītu apkalpošanas darbības attiecībā uz ienākumus nenesošiem kredītlīgumiem, kas noslēgti ar patērētājiem. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt, lai labāk nodrošinātu, ka pēc ienākumus nenesoša kredītlīguma nodošanas tiek saglabāti tie paši patērētāju tiesību standarti, kredītu pircējam, kam ir domicils Savienībā vai kam ir juridiskā adrese Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – kura galvenais birojs ir Savienībā, būtu arī jāuzliek par pienākumu iecelt kredītiestādi vai iestādi, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, vai kredītu apkalpotāju, lai veiktu kredītu apkalpošanas darbības attiecībā uz ienākumus nenesošiem kredītlīgumiem, kas noslēgti ar patērētājiem.

| (43) | Uzņēmējām dalībvalstīm būtu jāvar pienākumu iecelt kredītu apkalpotāju attiecināt uz citiem kredītlīgumiem. Gadījumos, kad kredītportfeļa nodošana ietver kredītlīgumus ar patērētājiem, citām fiziskām personām vai MVU, attiecībā uz kuriem ir jāieceļ kredītiestāde vai iestāde, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, vai kredītu apkalpotājs, un vienlaikus ietver arī citus kredītlīgumus, attiecībā uz kuriem šāda iecelšana nav nepieciešama, kredītu pircējam vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvim būtu jāpilda iecelšanas pienākums attiecībā uz kredītlīgumiem ar patērētājiem, citām fiziskām personām vai MVU. Kredītu apkalpotājam un kredītu pircējam būtu jāievēro piemērojamie Savienības un valsts tiesību akti, un valsts iestādēm katrā konkrētajā dalībvalstī būtu jāsaņem pilnvaras, kas nepieciešamas, lai efektīvi uzraudzītu to darbību. |
| --- | --- |

(43)

Uzņēmējām dalībvalstīm būtu jāvar pienākumu iecelt kredītu apkalpotāju attiecināt uz citiem kredītlīgumiem. Gadījumos, kad kredītportfeļa nodošana ietver kredītlīgumus ar patērētājiem, citām fiziskām personām vai MVU, attiecībā uz kuriem ir jāieceļ kredītiestāde vai iestāde, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, vai kredītu apkalpotājs, un vienlaikus ietver arī citus kredītlīgumus, attiecībā uz kuriem šāda iecelšana nav nepieciešama, kredītu pircējam vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvim būtu jāpilda iecelšanas pienākums attiecībā uz kredītlīgumiem ar patērētājiem, citām fiziskām personām vai MVU. Kredītu apkalpotājam un kredītu pircējam būtu jāievēro piemērojamie Savienības un valsts tiesību akti, un valsts iestādēm katrā konkrētajā dalībvalstī būtu jāsaņem pilnvaras, kas nepieciešamas, lai efektīvi uzraudzītu to darbību.

| (44) | Ja kredītu pircējam vai tā pārstāvim, kas izraudzīts saskaņā ar šo direktīvu, ir jāieceļ kredītu apkalpotājs vai kredītiestāde, vai iestāde, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, un tas izvēlas pats pārvaldīt un piemērot tiesības un pienākumus, kas saistīti ar ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kredītu pircējs vai tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar šo direktīvu, tiek uzskatīts par kredītu apkalpotāju un tāpēc tam būtu jāsaņem atļauja saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(44)

Ja kredītu pircējam vai tā pārstāvim, kas izraudzīts saskaņā ar šo direktīvu, ir jāieceļ kredītu apkalpotājs vai kredītiestāde, vai iestāde, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, un tas izvēlas pats pārvaldīt un piemērot tiesības un pienākumus, kas saistīti ar ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kredītu pircējs vai tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar šo direktīvu, tiek uzskatīts par kredītu apkalpotāju un tāpēc tam būtu jāsaņem atļauja saskaņā ar šo direktīvu.

| (45) | Kredītu pircējiem, kas izmanto pakalpojumus, kurus sniedz kredītu apkalpotāji vai kredītiestādes vai iestādes, kas nav kredītiestādes, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, būtu par to jāinformē savas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes, lai attiecīgās kompetentās iestādes varētu īstenot savas uzraudzības pilnvaras attiecībā uz kredītu apkalpotāja vai kredītiestādes, vai iestādes, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, rīcību attiecībā uz aizņēmēju. Kredītu pircējiem būtu arī laikus jāinformē par to uzraudzību atbildīgās kompetentās iestādes, ja tie iesaista citu kredītu apkalpotāju, kredītiestādi vai iestādi, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES. |
| --- | --- |

(45)

Kredītu pircējiem, kas izmanto pakalpojumus, kurus sniedz kredītu apkalpotāji vai kredītiestādes vai iestādes, kas nav kredītiestādes, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, būtu par to jāinformē savas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes, lai attiecīgās kompetentās iestādes varētu īstenot savas uzraudzības pilnvaras attiecībā uz kredītu apkalpotāja vai kredītiestādes, vai iestādes, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES, rīcību attiecībā uz aizņēmēju. Kredītu pircējiem būtu arī laikus jāinformē par to uzraudzību atbildīgās kompetentās iestādes, ja tie iesaista citu kredītu apkalpotāju, kredītiestādi vai iestādi, kas nav kredītiestāde, bet ko uzrauga dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvu 2008/48/EK vai Direktīvu 2014/17/ES.

| (46) | Kredītu pircējiem, kas tieši izpilda nopirkto kredītlīgumu, tas būtu jādara, ievērojot attiecīgajam kredītlīgumam piemērojamos tiesību aktus, tostarp patērētāju aizsardzības noteikumus, kuri ir piemērojami aizņēmējam. Arī turpmāk piemēro valstu noteikumus, jo īpaši par līgumu izpildi, patērētāju aizsardzību un krimināltiesībām, un kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina, ka minētie kredītu pircēji ievēro šādus noteikumus dalībvalstu teritorijā. |
| --- | --- |

(46)

Kredītu pircējiem, kas tieši izpilda nopirkto kredītlīgumu, tas būtu jādara, ievērojot attiecīgajam kredītlīgumam piemērojamos tiesību aktus, tostarp patērētāju aizsardzības noteikumus, kuri ir piemērojami aizņēmējam. Arī turpmāk piemēro valstu noteikumus, jo īpaši par līgumu izpildi, patērētāju aizsardzību un krimināltiesībām, un kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina, ka minētie kredītu pircēji ievēro šādus noteikumus dalībvalstu teritorijā.

| (47) | Lai atvieglotu šajā direktīvā noteikto pienākumu izpildi gadījumā, ja kredītu pircējam nav domicila Savienībā vai ja tam nav juridiskās adreses Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – tam nav galvenā biroja Savienībā, valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē šo direktīvu, būtu jāparedz, ka tad, kad ir pabeigta kredītlīguma nodošana, trešās valsts kredītu pircējs izraugās pārstāvi, kam ir domicils Savienībā vai kam ir juridiskā adrese Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – kam ir galvenais birojs Savienībā un kas ir attiecīgi pilnvarots, lai kompetentās iestādes pie tā varētu vērsties konkrētā kredītu pircēja vietā vai papildus tam. Šis pārstāvis ir atbildīgs par pienākumiem, kuri kredītu pircējiem ir noteikti ar šo direktīvu, neskarot kredītu apkalpotājiem noteiktos pienākumus. Kredītu pircējiem, kas nodod ienākumus nenesošus kredītlīgumus, divas reizes gadā un apkopotā veidā būtu jāinformē piederības dalībvalsts kompetentā iestāde vismaz par nodoto kredītportfeļu kopējo neatmaksāto atlikumu, kā arī par iekļauto kredītu skaitu un apmēru un to, vai tiek nodoti ar patērētājiem noslēgti kredītlīgumi. Par katru vienā darījumā nodoto portfeli sniegtajai informācijai būtu jāietver kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja Savienībā juridiskās personas identifikators vai, ja tas nav pieejams, kredītu pircēja un attiecīgā gadījumā tā pārstāvja Savienībā identitāte un adrese. Kompetentajām iestādēm būtu jāvar pieprasīt, lai informācija tiktu sniegta reizi ceturksnī, kad vien tās uzskata to par vajadzīgu, tostarp ņemot vērā lielo darījumu skaitu krīzes laikā. |
| --- | --- |

(47)

Lai atvieglotu šajā direktīvā noteikto pienākumu izpildi gadījumā, ja kredītu pircējam nav domicila Savienībā vai ja tam nav juridiskās adreses Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – tam nav galvenā biroja Savienībā, valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē šo direktīvu, būtu jāparedz, ka tad, kad ir pabeigta kredītlīguma nodošana, trešās valsts kredītu pircējs izraugās pārstāvi, kam ir domicils Savienībā vai kam ir juridiskā adrese Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – kam ir galvenais birojs Savienībā un kas ir attiecīgi pilnvarots, lai kompetentās iestādes pie tā varētu vērsties konkrētā kredītu pircēja vietā vai papildus tam. Šis pārstāvis ir atbildīgs par pienākumiem, kuri kredītu pircējiem ir noteikti ar šo direktīvu, neskarot kredītu apkalpotājiem noteiktos pienākumus. Kredītu pircējiem, kas nodod ienākumus nenesošus kredītlīgumus, divas reizes gadā un apkopotā veidā būtu jāinformē piederības dalībvalsts kompetentā iestāde vismaz par nodoto kredītportfeļu kopējo neatmaksāto atlikumu, kā arī par iekļauto kredītu skaitu un apmēru un to, vai tiek nodoti ar patērētājiem noslēgti kredītlīgumi. Par katru vienā darījumā nodoto portfeli sniegtajai informācijai būtu jāietver kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja Savienībā juridiskās personas identifikators vai, ja tas nav pieejams, kredītu pircēja un attiecīgā gadījumā tā pārstāvja Savienībā identitāte un adrese. Kompetentajām iestādēm būtu jāvar pieprasīt, lai informācija tiktu sniegta reizi ceturksnī, kad vien tās uzskata to par vajadzīgu, tostarp ņemot vērā lielo darījumu skaitu krīzes laikā.

| (48) | Patlaban atļauju piešķiršana kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem un to uzraudzība dalībvalstīs ir uzticēta dažādām iestādēm, un tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis precizētu šādu iestāžu lomu un piešķirtu tām pienācīgas pilnvaras, jo īpaši tāpēc, ka tām varētu nākties uzraudzīt vienības, kas ir iesaistītas pakalpojumu sniegšanā citās dalībvalstīs. Lai nodrošinātu efektīvu un proporcionālu uzraudzību visā Savienībā, dalībvalstīm būtu kompetentajām iestādēm jāpiešķir nepieciešamās pilnvaras veikt to pienākumus saskaņā ar šo direktīvu, tostarp pilnvaras iegūt nepieciešamo informāciju, izmeklēt iespējamos šīs direktīvas pārkāpumus, izskatīt aizņēmēju sūdzības un piemērot administratīvus sodus un korektīvus pasākumus, tostarp atļauju atsaukšanu. Ja piemēro šādus administratīvus sodus un korektīvus pasākumus, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka kompetentās iestādes tos piemēro samērīgi un pamato savus lēmumus un ka turklāt minētie lēmumi būtu jāizskata tiesā, tostarp arī gadījumos, ja kompetentās iestādes nerīkojas noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

(48)

Patlaban atļauju piešķiršana kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem un to uzraudzība dalībvalstīs ir uzticēta dažādām iestādēm, un tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis precizētu šādu iestāžu lomu un piešķirtu tām pienācīgas pilnvaras, jo īpaši tāpēc, ka tām varētu nākties uzraudzīt vienības, kas ir iesaistītas pakalpojumu sniegšanā citās dalībvalstīs. Lai nodrošinātu efektīvu un proporcionālu uzraudzību visā Savienībā, dalībvalstīm būtu kompetentajām iestādēm jāpiešķir nepieciešamās pilnvaras veikt to pienākumus saskaņā ar šo direktīvu, tostarp pilnvaras iegūt nepieciešamo informāciju, izmeklēt iespējamos šīs direktīvas pārkāpumus, izskatīt aizņēmēju sūdzības un piemērot administratīvus sodus un korektīvus pasākumus, tostarp atļauju atsaukšanu. Ja piemēro šādus administratīvus sodus un korektīvus pasākumus, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka kompetentās iestādes tos piemēro samērīgi un pamato savus lēmumus un ka turklāt minētie lēmumi būtu jāizskata tiesā, tostarp arī gadījumos, ja kompetentās iestādes nerīkojas noteiktajos termiņos.

| (49) | Noteikumi, kas attiecas uz šīs direktīvas pārkāpumiem, neskar dalībvalsts tiesības iejaukties gadījumos, kad tiek pārkāpti valsts tiesību akti, kuri saistīti, piemēram, ar patērētāju aizsardzību, aizņēmēju tiesībām vai noziedzīgām darbībām. Šādos gadījumos uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes un tās dalībvalsts kompetentas iestādes, kurā kredīts ir piešķirts, ir kompetentas lemt par to, vai ir noticis valsts tiesību akta pārkāpums, un līdz ar to šī direktīva neierobežo to pilnvaras. |
| --- | --- |

(49)

Noteikumi, kas attiecas uz šīs direktīvas pārkāpumiem, neskar dalībvalsts tiesības iejaukties gadījumos, kad tiek pārkāpti valsts tiesību akti, kuri saistīti, piemēram, ar patērētāju aizsardzību, aizņēmēju tiesībām vai noziedzīgām darbībām. Šādos gadījumos uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes un tās dalībvalsts kompetentas iestādes, kurā kredīts ir piešķirts, ir kompetentas lemt par to, vai ir noticis valsts tiesību akta pārkāpums, un līdz ar to šī direktīva neierobežo to pilnvaras.

| (50) | Tā kā kredītu sekundāro tirgu darbība būs lielā mērā atkarīga no iesaistīto vienību labas reputācijas, kredītu apkalpotājiem būtu jāizveido efektīvs mehānisms aizņēmēju sūdzību izskatīšanai. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to iestāžu rīcībā, kas ir atbildīgas par kredītu pircēju un kredītu apkalpotāju uzraudzību, ir efektīvas un pieejamas procedūras aizņēmēju sūdzību izskatīšanai. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā kredītu sekundāro tirgu darbība būs lielā mērā atkarīga no iesaistīto vienību labas reputācijas, kredītu apkalpotājiem būtu jāizveido efektīvs mehānisms aizņēmēju sūdzību izskatīšanai. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to iestāžu rīcībā, kas ir atbildīgas par kredītu pircēju un kredītu apkalpotāju uzraudzību, ir efektīvas un pieejamas procedūras aizņēmēju sūdzību izskatīšanai.

| (51) | Personas datu apstrādei šīs direktīvas nolūkos piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (16) un (ES) 2018/1725 (17). Jo īpaši, ja personas datus apstrādā šīs direktīvas nolūkos, būtu jāprecizē konkrēts mērķis, jāmin juridiskais pamats un jāievēro attiecīgās drošības prasības, kas noteiktas Regulā (ES) 2016/679, un tādi principi kā nepieciešamība, samērīgums, mērķa ierobežojums un pārredzams un samērīgs datu glabāšanas termiņš. Minētajos nolūkos priekšroka tiek dota nozares mēroga rīcības kodeksam saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 40. pantu. Turklāt visās personas datu apstrādes sistēmās, kas tiek izstrādātas un izmantotas šīs direktīvas ietvaros, būtu jāiekļauj integrēta datu aizsardzība un datu aizsardzība pēc noklusējuma. Tāpat arī administratīvajai sadarbībai un savstarpējai palīdzībai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm vajadzētu būt saderīgai ar Regulā (ES) 2016/679 iekļautajiem noteikumiem par personas datu aizsardzību un saskaņā ar valstu datu aizsardzības noteikumiem, ar ko īsteno Savienības tiesību aktus. |
| --- | --- |

(51)

Personas datu apstrādei šīs direktīvas nolūkos piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (16) un (ES) 2018/1725 (17). Jo īpaši, ja personas datus apstrādā šīs direktīvas nolūkos, būtu jāprecizē konkrēts mērķis, jāmin juridiskais pamats un jāievēro attiecīgās drošības prasības, kas noteiktas Regulā (ES) 2016/679, un tādi principi kā nepieciešamība, samērīgums, mērķa ierobežojums un pārredzams un samērīgs datu glabāšanas termiņš. Minētajos nolūkos priekšroka tiek dota nozares mēroga rīcības kodeksam saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 40. pantu. Turklāt visās personas datu apstrādes sistēmās, kas tiek izstrādātas un izmantotas šīs direktīvas ietvaros, būtu jāiekļauj integrēta datu aizsardzība un datu aizsardzība pēc noklusējuma. Tāpat arī administratīvajai sadarbībai un savstarpējai palīdzībai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm vajadzētu būt saderīgai ar Regulā (ES) 2016/679 iekļautajiem noteikumiem par personas datu aizsardzību un saskaņā ar valstu datu aizsardzības noteikumiem, ar ko īsteno Savienības tiesību aktus.

| (52) | Lai nodrošinātu augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, Savienības un valstu tiesību aktos ir noteiktas vairākas tiesības un aizsardzības pasākumi, kas attiecas uz patērētājam piešķirtiem kredītlīgumiem. Minētās tiesības un aizsardzības pasākumus piemēro jo īpaši kredītlīguma apspriešanai un noslēgšanai, negodīgai komercpraksei, ko uzņēmumi īsteno attiecībā pret patērētājiem, kā noteikts Direktīvā 2005/29/EK, un kredītlīguma izpildei vai neizpildei. Tas jo īpaši tā ir to ilgtermiņa patēriņa kredītlīgumu gadījumā, kuri ietilpst Direktīvas 2014/17/ES darbības jomā, attiecībā uz patērētāja tiesībām daļēji vai pilnībā izpildīt kredītlīgumā noteiktās patērētāja saistības pirms minētā kredītlīguma termiņa beigām vai attiecīgā gadījumā ar Eiropas standartizētās informācijas lapas palīdzību tikt informētam par iespējamo kredītlīguma nodošanu kredītu pircējam. Nevajadzētu mainīt arī aizņēmēja tiesības, ja kredītlīguma nodošana starp kredītiestādi un kredītu pircēju notiek līguma pārjaunošanas veidā. Principā būtu jānodrošina, ka aizņēmēju situācija nepasliktinās pēc to kredītlīguma nodošanas no kredītiestādes kredītu pircējam. Šai direktīvai nebūtu jāliedz dalībvalstīm aizņēmēju aizsardzības nolūkā piemērot stingrākus noteikumus. |
| --- | --- |

(52)

Lai nodrošinātu augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, Savienības un valstu tiesību aktos ir noteiktas vairākas tiesības un aizsardzības pasākumi, kas attiecas uz patērētājam piešķirtiem kredītlīgumiem. Minētās tiesības un aizsardzības pasākumus piemēro jo īpaši kredītlīguma apspriešanai un noslēgšanai, negodīgai komercpraksei, ko uzņēmumi īsteno attiecībā pret patērētājiem, kā noteikts Direktīvā 2005/29/EK, un kredītlīguma izpildei vai neizpildei. Tas jo īpaši tā ir to ilgtermiņa patēriņa kredītlīgumu gadījumā, kuri ietilpst Direktīvas 2014/17/ES darbības jomā, attiecībā uz patērētāja tiesībām daļēji vai pilnībā izpildīt kredītlīgumā noteiktās patērētāja saistības pirms minētā kredītlīguma termiņa beigām vai attiecīgā gadījumā ar Eiropas standartizētās informācijas lapas palīdzību tikt informētam par iespējamo kredītlīguma nodošanu kredītu pircējam. Nevajadzētu mainīt arī aizņēmēja tiesības, ja kredītlīguma nodošana starp kredītiestādi un kredītu pircēju notiek līguma pārjaunošanas veidā. Principā būtu jānodrošina, ka aizņēmēju situācija nepasliktinās pēc to kredītlīguma nodošanas no kredītiestādes kredītu pircējam. Šai direktīvai nebūtu jāliedz dalībvalstīm aizņēmēju aizsardzības nolūkā piemērot stingrākus noteikumus.

| (53) | Neskarot citus Direktīvās 2008/48/EK un 2014/17/ES noteiktos pienākumus un nolūkā nodrošināt augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, minētās direktīvas būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka patērētājs laikus un pirms jebkādu grozījumu veikšanas kredītlīguma noteikumos tiek iepazīstināts ar precīzu un visaptverošu jebkādu šādu izmaiņu sarakstu, to īstenošanas grafiku un nepieciešamo sīkāko informāciju, kā arī ar tās valsts iestādes nosaukumu un adresi, kurā patērētājs var iesniegt sūdzību. |
| --- | --- |

(53)

Neskarot citus Direktīvās 2008/48/EK un 2014/17/ES noteiktos pienākumus un nolūkā nodrošināt augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, minētās direktīvas būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka patērētājs laikus un pirms jebkādu grozījumu veikšanas kredītlīguma noteikumos tiek iepazīstināts ar precīzu un visaptverošu jebkādu šādu izmaiņu sarakstu, to īstenošanas grafiku un nepieciešamo sīkāko informāciju, kā arī ar tās valsts iestādes nosaukumu un adresi, kurā patērētājs var iesniegt sūdzību.

| (54) | Informācijai par kredītlīguma noteikumu grozījumiem saskaņā ar Direktīvām 2008/48/EK un 2014/17/ES, kas ieviesti ar šajā direktīvā izklāstītajiem grozījumiem, nebūtu jāietekmē patērētāju tiesības, kas noteiktas Direktīvās 2008/48/EK un 2014/17/ES, tostarp tiesības uz informāciju. |
| --- | --- |

(54)

Informācijai par kredītlīguma noteikumu grozījumiem saskaņā ar Direktīvām 2008/48/EK un 2014/17/ES, kas ieviesti ar šajā direktīvā izklāstītajiem grozījumiem, nebūtu jāietekmē patērētāju tiesības, kas noteiktas Direktīvās 2008/48/EK un 2014/17/ES, tostarp tiesības uz informāciju.

| (55) | Tas, kādu nozīmi Savienības likumdevējs piešķir aizsardzībai, kāda patērētājiem paredzēta Padomes Direktīvā 93/13/EEK (18) un Direktīvās 2008/48/EK un 2014/17/ES, nozīmē, ka kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību cesijai vai paša kredītlīguma cesijai kredītu pircējam nevajadzētu nekādā veidā ietekmēt aizsardzības līmeni, kas patērētājiem paredzēts Savienības tiesību aktos. Tādēļ kredītu pircējiem un kredītu apkalpotājiem būtu jāievēro piemērojamie Savienības un valstu tiesību akti, ciktāl tie attiecas uz sākotnējo kredītlīgumu, un būtu jāsaglabā tāds pats aizsardzības līmenis aizņēmējam, kāds paredzēts piemērojamajos Savienības un valstu tiesību aktos vai noteikts ar Savienības vai valstu tiesību kolīziju normām. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saistībā ar kredītlīguma nodošanu no aizņēmēja netiek iekasētas citas izmaksas, kā vien tās, kas jau ir iekļautas minētajā kredītlīgumā. Attiecībā uz maksām, kas saistību neizpildes gadījumā jāsedz patērētājiem, būtu jāveic grozījumi Direktīvā 2008/48/EK, prasot dalībvalstīm ievērot tos pašus noteikumus, kuri Direktīvā 2014/17/ES paredzēti attiecībā uz maksimālā maksas un soda apmēra noteikšanu. |
| --- | --- |

(55)

Tas, kādu nozīmi Savienības likumdevējs piešķir aizsardzībai, kāda patērētājiem paredzēta Padomes Direktīvā 93/13/EEK (18) un Direktīvās 2008/48/EK un 2014/17/ES, nozīmē, ka kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību cesijai vai paša kredītlīguma cesijai kredītu pircējam nevajadzētu nekādā veidā ietekmēt aizsardzības līmeni, kas patērētājiem paredzēts Savienības tiesību aktos. Tādēļ kredītu pircējiem un kredītu apkalpotājiem būtu jāievēro piemērojamie Savienības un valstu tiesību akti, ciktāl tie attiecas uz sākotnējo kredītlīgumu, un būtu jāsaglabā tāds pats aizsardzības līmenis aizņēmējam, kāds paredzēts piemērojamajos Savienības un valstu tiesību aktos vai noteikts ar Savienības vai valstu tiesību kolīziju normām. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saistībā ar kredītlīguma nodošanu no aizņēmēja netiek iekasētas citas izmaksas, kā vien tās, kas jau ir iekļautas minētajā kredītlīgumā. Attiecībā uz maksām, kas saistību neizpildes gadījumā jāsedz patērētājiem, būtu jāveic grozījumi Direktīvā 2008/48/EK, prasot dalībvalstīm ievērot tos pašus noteikumus, kuri Direktīvā 2014/17/ES paredzēti attiecībā uz maksimālā maksas un soda apmēra noteikšanu.

| (56) | Attiecībā uz patērētājiem ar šo direktīvu būtu jāgroza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES, lai noteiktu, ka dalībvalstīm būtu jāprasa, lai kreditoriem būtu atbilstoša politika un procedūras, kas mudinātu tos attiecīgā gadījumā saprātīgi pārskatīt situāciju, pirms tiek sākta piespiedu atsavināšanas procedūra. Būtu jāņem vērā EBI 2015. gada 19. augusta pamatnostādnes par kavētiem maksājumiem un piespiedu atsavināšanu un EBI 2018. gada 31. oktobra pamatnostādnes par ienākumus nenesošu un pārskatītu riska darījumu pārvaldību un ECB 2017. gada marta norādījumi bankām par ienākumus nenesošiem kredītiem.. Lemjot par to, kādus pārskatīšanas pasākumus veikt, kreditoriem būtu jāņem vērā patērētāja individuālie apstākļi, patērētāja intereses un tiesības un patērētāja spēja atmaksāt kredītu, tostarp jo īpaši tad, ja kredītlīgums ir nodrošināts ar mājokļa nekustamo īpašumu, kas ir patērētāja galvenā dzīvesvieta. Būtu jāvar pārskatīšanas pasākumos ietvert konkrētas koncesijas patērētājam, tādas kā pilnīga vai daļēja kredītlīguma refinansēšana vai tā spēkā esošo noteikumu maiņa, cita starpā termiņa pagarināšana, kredītlīguma veida maiņa, pilnīga vai daļēja maksājumu atlikšana uz noteiktu laiku, procentu likmes maiņa, maksājumu brīvdienu piedāvājums, atmaksāšana pa daļām, valūtas konvertēšana, daļēja parāda atlaišana un parāda konsolidācija. Dalībvalstīm vajadzētu būt valsts līmenī ieviestiem atbilstošiem pārskatīšanas pasākumiem. To pārskatīšanas pasākumu saraksts, kas šajā direktīvā paredzēti kā grozījumi Direktīvās 2008/48/EK un 2014/17/ES, nav izsmeļošs, un tāpēc dalībvalstis var brīvi paredzēt papildu pasākumus. Tāpat dalībvalstis var neparedzēt kādu konkrētu pasākumu, ja tā paredzēts valsts līmenī, ja vien joprojām ir pieejams pietiekami daudz pasākumu. Ja pēc tam, kad ir pabeigta piespiedu atsavināšanas procedūra, vēl ir palicis nenomaksāts parāds, dalībvalstīm būtu jānodrošina minimālo dzīves apstākļu aizsardzība un jāievieš pasākumi parāda atmaksas atvieglošanai, vienlaikus novēršot pārmērīgi lielas parādsaistības ilgtermiņā. Vismaz tad, ja par mājokļa nekustamo īpašumu iegūtā cena ietekmē patērētāja parāda summu, dalībvalstīm būtu jāmudina kreditori veikt pamatotus pasākumus, lai tirgus apstākļu kontekstā iegūtu labāko cenu par piespiedu kārtā atsavināto mājokļa nekustamo īpašumu. Dalībvalstīm nevajadzētu atturēt kredītlīguma puses no skaidri paustas vienošanās, ka ar kredīta nodrošinājuma nodošanu kreditoram pietiek, lai kredītu atmaksātu, jo īpaši tad, ja kredītu nodrošina ar patērētāja galveno dzīvesvietu. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz patērētājiem ar šo direktīvu būtu jāgroza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES, lai noteiktu, ka dalībvalstīm būtu jāprasa, lai kreditoriem būtu atbilstoša politika un procedūras, kas mudinātu tos attiecīgā gadījumā saprātīgi pārskatīt situāciju, pirms tiek sākta piespiedu atsavināšanas procedūra. Būtu jāņem vērā EBI 2015. gada 19. augusta pamatnostādnes par kavētiem maksājumiem un piespiedu atsavināšanu un EBI 2018. gada 31. oktobra pamatnostādnes par ienākumus nenesošu un pārskatītu riska darījumu pārvaldību un ECB 2017. gada marta norādījumi bankām par ienākumus nenesošiem kredītiem.. Lemjot par to, kādus pārskatīšanas pasākumus veikt, kreditoriem būtu jāņem vērā patērētāja individuālie apstākļi, patērētāja intereses un tiesības un patērētāja spēja atmaksāt kredītu, tostarp jo īpaši tad, ja kredītlīgums ir nodrošināts ar mājokļa nekustamo īpašumu, kas ir patērētāja galvenā dzīvesvieta. Būtu jāvar pārskatīšanas pasākumos ietvert konkrētas koncesijas patērētājam, tādas kā pilnīga vai daļēja kredītlīguma refinansēšana vai tā spēkā esošo noteikumu maiņa, cita starpā termiņa pagarināšana, kredītlīguma veida maiņa, pilnīga vai daļēja maksājumu atlikšana uz noteiktu laiku, procentu likmes maiņa, maksājumu brīvdienu piedāvājums, atmaksāšana pa daļām, valūtas konvertēšana, daļēja parāda atlaišana un parāda konsolidācija. Dalībvalstīm vajadzētu būt valsts līmenī ieviestiem atbilstošiem pārskatīšanas pasākumiem. To pārskatīšanas pasākumu saraksts, kas šajā direktīvā paredzēti kā grozījumi Direktīvās 2008/48/EK un 2014/17/ES, nav izsmeļošs, un tāpēc dalībvalstis var brīvi paredzēt papildu pasākumus. Tāpat dalībvalstis var neparedzēt kādu konkrētu pasākumu, ja tā paredzēts valsts līmenī, ja vien joprojām ir pieejams pietiekami daudz pasākumu. Ja pēc tam, kad ir pabeigta piespiedu atsavināšanas procedūra, vēl ir palicis nenomaksāts parāds, dalībvalstīm būtu jānodrošina minimālo dzīves apstākļu aizsardzība un jāievieš pasākumi parāda atmaksas atvieglošanai, vienlaikus novēršot pārmērīgi lielas parādsaistības ilgtermiņā. Vismaz tad, ja par mājokļa nekustamo īpašumu iegūtā cena ietekmē patērētāja parāda summu, dalībvalstīm būtu jāmudina kreditori veikt pamatotus pasākumus, lai tirgus apstākļu kontekstā iegūtu labāko cenu par piespiedu kārtā atsavināto mājokļa nekustamo īpašumu. Dalībvalstīm nevajadzētu atturēt kredītlīguma puses no skaidri paustas vienošanās, ka ar kredīta nodrošinājuma nodošanu kreditoram pietiek, lai kredītu atmaksātu, jo īpaši tad, ja kredītu nodrošina ar patērētāja galveno dzīvesvietu.

| (57) | Lai nodrošinātu, ka patērētāja aizsardzības līmenis netiek ietekmēts, ja hipotekārā kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pats kredītlīgums tiek cedēts trešajai personai, būtu jāveic grozījums Direktīvā 2014/17/ES, lai noteiktu, ka gadījumos, ja notiek tāda kredīta nodošana, uz kuru attiecas minētā direktīva, patērētājam ir tiesības vērsties tiesā pret kredītu pircēju, izmantojot jebkuru aizsardzību, kas patērētājam bija pieejama pret sākotnējo kreditoru, un tikt informētam par šādu cesiju. |
| --- | --- |

(57)

Lai nodrošinātu, ka patērētāja aizsardzības līmenis netiek ietekmēts, ja hipotekārā kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pats kredītlīgums tiek cedēts trešajai personai, būtu jāveic grozījums Direktīvā 2014/17/ES, lai noteiktu, ka gadījumos, ja notiek tāda kredīta nodošana, uz kuru attiecas minētā direktīva, patērētājam ir tiesības vērsties tiesā pret kredītu pircēju, izmantojot jebkuru aizsardzību, kas patērētājam bija pieejama pret sākotnējo kreditoru, un tikt informētam par šādu cesiju.

| (58) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (19) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valstu transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu Savienības likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (19) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valstu transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu Savienības likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

| (59) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2019. gada 24. janvārī sniedza atzinumu. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2019. gada 24. janvārī sniedza atzinumu.

| (60) | Turpinoties tāda ienākumus nenesošu kredītlīgumu iekšējā sekundārā tirgus izveidei, kurā paredzēts augsts patērētāju aizsardzības līmenis, Komisijai būtu jāpārbauda, cik efektīvi šī direktīva darbojas. Komisija ir labi piemērota uzdevumam analizēt īpašas pārrobežu problēmas, ko dalībvalstis katra atsevišķi nespēj konstatēt vai pienācīgi risināt, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas risku, kāds varētu rasties saistībā ar kredītu apkalpošanas un kredītu pircēju darbībām, un sadarbību starp dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tādēļ ir atbilstīgi, lai Komisija, pārskatot šo direktīvu, iekļautu arī tādu nelikumīgi iegūtu līdzekļu un terorisma finansēšanas risku vispusīgu novērtējumu, kuri saistīti ar kredītu apkalpotāju un kredītu pircēju veiktajām darbībām, un administratīvās sadarbības starp kompetentajām iestādēm vispusīgu novērtējumu. |
| --- | --- |

(60)

Turpinoties tāda ienākumus nenesošu kredītlīgumu iekšējā sekundārā tirgus izveidei, kurā paredzēts augsts patērētāju aizsardzības līmenis, Komisijai būtu jāpārbauda, cik efektīvi šī direktīva darbojas. Komisija ir labi piemērota uzdevumam analizēt īpašas pārrobežu problēmas, ko dalībvalstis katra atsevišķi nespēj konstatēt vai pienācīgi risināt, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas risku, kāds varētu rasties saistībā ar kredītu apkalpošanas un kredītu pircēju darbībām, un sadarbību starp dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tādēļ ir atbilstīgi, lai Komisija, pārskatot šo direktīvu, iekļautu arī tādu nelikumīgi iegūtu līdzekļu un terorisma finansēšanas risku vispusīgu novērtējumu, kuri saistīti ar kredītu apkalpotāju un kredītu pircēju veiktajām darbībām, un administratīvās sadarbības starp kompetentajām iestādēm vispusīgu novērtējumu.

| (61) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, veicināt INA sekundāro tirgu attīstību Savienībā, vienlaikus turpinot stiprināt aizņēmēju, jo īpaši patērētāju, aizsardzību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(61)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, veicināt INA sekundāro tirgu attīstību Savienībā, vienlaikus turpinot stiprināt aizņēmēju, jo īpaši patērētāju, aizsardzību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I SADAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šī direktīva nosaka vienotu regulējumu un prasības:

| a) | kredītu apkalpotājiem, kas kredītu pircēja vārdā apkalpo ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kuru izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde; |
| --- | --- |

a)

kredītu apkalpotājiem, kas kredītu pircēja vārdā apkalpo ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kuru izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde;

| b) | kredītu pircējiem, kas pērk ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kuru izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde. |
| --- | --- |

b)

kredītu pircējiem, kas pērk ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kuru izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo direktīvu piemēro:

| a) | kredītu apkalpotājiem, kas kredītu pircēja vārdā rīkojas attiecībā uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kuru saskaņā ar piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde; |
| --- | --- |

a)

kredītu apkalpotājiem, kas kredītu pircēja vārdā rīkojas attiecībā uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kuru saskaņā ar piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde;

| b) | kredītu pircējiem, kas pērk ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kuru saskaņā ar piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde; |
| --- | --- |

b)

kredītu pircējiem, kas pērk ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kuru saskaņā ar piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde;

2.   Attiecībā uz kredītlīgumiem, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, šī direktīva neietekmē ne līgumtiesību principus, ne civiltiesību principus, kuri valsts tiesību aktos noteikti attiecībā uz kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša kredītlīguma nodošanu, ne arī aizsardzību, kas piešķirta patērētājiem vai aizņēmējiem, ievērojot jo īpaši Regulas (EK) Nr. 593/2008 un (ES) Nr. 1215/2012 un Direktīvas 93/13/EEK, 2008/48/EK un 2014/17/ES un valstu noteikumus, ar kuriem minētās direktīvas transponē, vai citus attiecīgos Savienības un valstu tiesību aktu noteikumus par patērētāju aizsardzību un aizņēmēju tiesībām.

3.   Šī direktīva neietekmē dalībvalstu tiesību aktos noteiktos ierobežojumus attiecībā uz tādā ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai paša kredītlīguma nodošanu, kas nav nokavēts vai kas ir nokavēts mazāk par 90 dienām, vai kas nav izbeigts saskaņā ar valsts civiltiesībām.

4.   Šī direktīva neietekmē dalībvalstu tiesību aktu prasības attiecībā uz kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša kredītlīguma apkalpošanu, ja kredītu pircējs ir īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2402 (20) 2. panta 2) punktā, ciktāl šādi valstu tiesību akti:

| a) | neietekmē patērētāju aizsardzības līmeni, kas paredzēts šajā direktīvā; |
| --- | --- |

a)

neietekmē patērētāju aizsardzības līmeni, kas paredzēts šajā direktīvā;

| b) | nodrošina, ka kompetentās iestādes no kredītu apkalpotājiem saņem nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka kompetentās iestādes no kredītu apkalpotājiem saņem nepieciešamo informāciju.

5.   Šo direktīvu nepiemēro:

| a) | kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša kredītlīguma apkalpošanai, ko īsteno:






  i) | Savienībā iedibināta kredītiestāde; |
| --- | --- | --- |

a)

kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša kredītlīguma apkalpošanai, ko īsteno:

i)

Savienībā iedibināta kredītiestāde;

| ii) | alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieks (AIFP), kurš ir saņēmis atļauju vai reģistrēts saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, vai pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība, kas ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, ja ieguldījumu sabiedrība saskaņā ar minēto direktīvu nav izraudzījusies pārvaldības sabiedrību tā fonda vārdā, kuru tā pārvalda; |
| --- | --- |

ii)

alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieks (AIFP), kurš ir saņēmis atļauju vai reģistrēts saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, vai pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība, kas ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, ja ieguldījumu sabiedrība saskaņā ar minēto direktīvu nav izraudzījusies pārvaldības sabiedrību tā fonda vārdā, kuru tā pārvalda;

| iii) | iestāde, kas nav kredītiestāde, bet uz ko attiecas dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzība saskaņā ar Direktīvas 2008/48/EK 20. pantu vai Direktīvas 2014/17/ES 35. pantu, kad tā veic darbības attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

iii)

iestāde, kas nav kredītiestāde, bet uz ko attiecas dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzība saskaņā ar Direktīvas 2008/48/EK 20. pantu vai Direktīvas 2014/17/ES 35. pantu, kad tā veic darbības attiecīgajā dalībvalstī;

| b) | tādā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša kredītlīguma apkalpošanai, kuru nav izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde, izņemot gadījumus, kad kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pašu kredītlīgumu aizstāj ar šādas kredītiestādes izdotu kredītlīgumu; |
| --- | --- |

b)

tādā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša kredītlīguma apkalpošanai, kuru nav izdevusi Savienībā iedibināta kredītiestāde, izņemot gadījumus, kad kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pašu kredītlīgumu aizstāj ar šādas kredītiestādes izdotu kredītlīgumu;

| c) | ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma pirkšanai, ko īsteno Savienībā iedibināta kredītiestāde; |
| --- | --- |

c)

ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma pirkšanai, ko īsteno Savienībā iedibināta kredītiestāde;

| d) | kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša kredītlīguma nodošanai, kas notikusi pirms 32. panta 2. punkta pirmajā daļā minētā datuma. |
| --- | --- |

d)

kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša kredītlīguma nodošanai, kas notikusi pirms 32. panta 2. punkta pirmajā daļā minētā datuma.

6.   Dalībvalstis var atbrīvot no šīs direktīvas piemērošanas kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša kredītlīguma apkalpošanu, ko īsteno notāri un tiesu izpildītāji, kā definēts valsts tiesību aktos, vai advokāti, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/5/EK (21) 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kad tie veic kredītu apkalpošanas darbības savas profesijas ietvaros.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- |

1)

“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

| 2) | “kreditors” ir kredītiestāde, kas ir izsniegusi kredītu, vai kredītu pircējs; |
| --- | --- |

2)

“kreditors” ir kredītiestāde, kas ir izsniegusi kredītu, vai kredītu pircējs;

| 3) | “aizņēmējs” ir juridiska vai fiziska persona, kas ir noslēgusi kredītlīgumu ar kredītiestādi, tostarp tās tiesību pārmantotāju vai cesionāru; |
| --- | --- |

3)

“aizņēmējs” ir juridiska vai fiziska persona, kas ir noslēgusi kredītlīgumu ar kredītiestādi, tostarp tās tiesību pārmantotāju vai cesionāru;

| 4) | “kredītlīgums” ir līgums, kā tas sākotnēji izdots, grozīts vai aizstāts, ar ko kredītiestāde piešķir kredītu atlikta maksājuma, aizdevuma vai citas līdzīgas finansiālas vienošanās veidā; |
| --- | --- |

4)

“kredītlīgums” ir līgums, kā tas sākotnēji izdots, grozīts vai aizstāts, ar ko kredītiestāde piešķir kredītu atlikta maksājuma, aizdevuma vai citas līdzīgas finansiālas vienošanās veidā;

| 5) | “kredīta apkalpošanas līgums” ir rakstisks līgums, kas noslēgts starp kredītu pircēju un kredītu apkalpotāju par pakalpojumiem, kas kredītu apkalpotājam jāsniedz kredītu pircēja vārdā; |
| --- | --- |

5)

“kredīta apkalpošanas līgums” ir rakstisks līgums, kas noslēgts starp kredītu pircēju un kredītu apkalpotāju par pakalpojumiem, kas kredītu apkalpotājam jāsniedz kredītu pircēja vārdā;

| 6) | “kredītu pircējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, izņemot kredītiestādi, kas saskaņā ar piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem pērk ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, veicot savu saimniecisko vai profesionālo darbību; |
| --- | --- |

6)

“kredītu pircējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, izņemot kredītiestādi, kas saskaņā ar piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem pērk ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, veicot savu saimniecisko vai profesionālo darbību;

| 7) | “kredītpakalpojumu sniedzējs” ir trešā persona, ko kredītu apkalpotājs izmanto, lai veiktu jebkuru kredītu apkalpošanas darbību; |
| --- | --- |

7)

“kredītpakalpojumu sniedzējs” ir trešā persona, ko kredītu apkalpotājs izmanto, lai veiktu jebkuru kredītu apkalpošanas darbību;

| 8) | “kredītu apkalpotājs” ir juridiska persona, kas, veicot savu uzņēmējdarbību, kredītu pircēja vārdā pārvalda un īsteno tiesības un pienākumus attiecībā uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu un veic vismaz vienu vai vairāk kredītu apkalpošanas darbības; |
| --- | --- |

8)

“kredītu apkalpotājs” ir juridiska persona, kas, veicot savu uzņēmējdarbību, kredītu pircēja vārdā pārvalda un īsteno tiesības un pienākumus attiecībā uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu un veic vismaz vienu vai vairāk kredītu apkalpošanas darbības;

| 9) | “kredītu apkalpošanas darbības” ir viena vai vairākas šādas darbības:






  a) | saskaņā ar valsts tiesību aktiem iekasēt vai atgūt no aizņēmēja jebkādus maksājumus, kas veicami saistībā ar kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu kredītlīgumu; |
| --- | --- | --- |

9)

“kredītu apkalpošanas darbības” ir viena vai vairākas šādas darbības:

a)

saskaņā ar valsts tiesību aktiem iekasēt vai atgūt no aizņēmēja jebkādus maksājumus, kas veicami saistībā ar kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu kredītlīgumu;

| b) | saskaņā ar valsts tiesību aktiem no jauna vienoties ar aizņēmēju par jebkādiem noteikumiem saistībā ar kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu kredītlīgumu, ievērojot kredītu pircēja sniegtos norādījumus, ja kredītu apkalpotājs nav kredīta starpnieks, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta f) punktā vai Direktīvas 2014/17/ES 4. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar valsts tiesību aktiem no jauna vienoties ar aizņēmēju par jebkādiem noteikumiem saistībā ar kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu kredītlīgumu, ievērojot kredītu pircēja sniegtos norādījumus, ja kredītu apkalpotājs nav kredīta starpnieks, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta f) punktā vai Direktīvas 2014/17/ES 4. panta 5. punktā;

| c) | administrēt visas sūdzības saistībā ar kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu kredītlīgumu; |
| --- | --- |

c)

administrēt visas sūdzības saistībā ar kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu kredītlīgumu;

| d) | informēt aizņēmēju par jebkādām izmaiņām procentu likmēs vai maksās vai par jebkādiem maksājumiem, kas veicami saistībā ar kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu kredītlīgumu; |
| --- | --- |

d)

informēt aizņēmēju par jebkādām izmaiņām procentu likmēs vai maksās vai par jebkādiem maksājumiem, kas veicami saistībā ar kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu kredītlīgumu;

| 10) | “piederības dalībvalsts” attiecībā uz kredītu apkalpotāju ir dalībvalsts, kurā ir tā juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – dalībvalsts, kurā atrodas tā galvenais birojs, vai – attiecībā uz kredītu pircēju – dalībvalsts, kurā kredītu pircējam vai tā pārstāvim ir domicils vai kurā ir tā juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – dalībvalsts, kurā atrodas tā galvenais birojs; |
| --- | --- |

10)

“piederības dalībvalsts” attiecībā uz kredītu apkalpotāju ir dalībvalsts, kurā ir tā juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – dalībvalsts, kurā atrodas tā galvenais birojs, vai – attiecībā uz kredītu pircēju – dalībvalsts, kurā kredītu pircējam vai tā pārstāvim ir domicils vai kurā ir tā juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – dalībvalsts, kurā atrodas tā galvenais birojs;

| 11) | “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav piederības dalībvalsts un kurā kredītu apkalpotājs ir izveidojis filiāli vai veic kredītu apkalpošanas darbības, un jebkurā gadījumā dalībvalsts, kurā aizņēmējam ir domicils vai kurā ir tā juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – dalībvalsts, kurā atrodas tā galvenais birojs; |
| --- | --- |

11)

“uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav piederības dalībvalsts un kurā kredītu apkalpotājs ir izveidojis filiāli vai veic kredītu apkalpošanas darbības, un jebkurā gadījumā dalībvalsts, kurā aizņēmējam ir domicils vai kurā ir tā juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – dalībvalsts, kurā atrodas tā galvenais birojs;

| 12) | “patērētājs” ir fiziska persona, kas kredītlīgumos, uz kuriem attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar patērētāja saimniecisko vai profesionālo darbību; |
| --- | --- |

12)

“patērētājs” ir fiziska persona, kas kredītlīgumos, uz kuriem attiecas šī direktīva, darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar patērētāja saimniecisko vai profesionālo darbību;

| 13) | “ienākumus nenesošs kredītlīgums” ir kredītlīgums, kas klasificēts kā ienākumus nenesošs riska darījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.a pantu. |
| --- | --- |

13)

“ienākumus nenesošs kredītlīgums” ir kredītlīgums, kas klasificēts kā ienākumus nenesošs riska darījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.a pantu.

II SADAĻA

KREDĪTU APKALPOTĀJI

I NODAĻA

Atļaujas piešķiršana kredītu apkalpotājiem

4. pants

Vispārīgas prasības

1.   Dalībvalstis pieprasa, lai kredītu apkalpotājs saskaņā ar prasībām, kas noteiktas valsts noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu, iegūst atļauju piederības dalībvalstī pirms savu darbību sākšanas tās teritorijā.

2.   Dalībvalstis pilnvaro saskaņā ar 21. panta 3. punktu izraudzītās kompetentās iestādes piešķirt šā panta 1. punktā minēto atļauju.

5. pants

Prasības atļaujas piešķiršanai

1.   Neskarot 6. pantu, dalībvalstis nosaka šādas prasības 4. panta 1. punktā minētās atļaujas piešķiršanai:

| a) | pieteikuma iesniedzējs ir juridiska persona, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. pantā, un tā juridiskā adrese vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – tā galvenais birojs atrodas dalībvalstī, kurā tas vēlas saņemt atļauju; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzējs ir juridiska persona, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. pantā, un tā juridiskā adrese vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – tā galvenais birojs atrodas dalībvalstī, kurā tas vēlas saņemt atļauju;

| b) | pieteikuma iesniedzēja vadības vai pārvaldes struktūras locekļiem ir pietiekami laba reputācija, kas tiek apliecināta, pierādot, ka:






  i) | tiem nav sodāmības vai tās valsts ekvivalenta par attiecīgiem noziedzīgiem nodarījumiem, jo īpaši tādiem, kas saistīti ar īpašumu, finanšu pakalpojumiem un darbībām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, augļošanu, krāpšanu, nodokļu noziegumiem, dienesta noslēpuma vai fiziskās integritātes pārkāpumiem, kā arī par jebkādiem citiem nodarījumiem, kas paredzēti tiesību aktos attiecībā uz uzņēmumiem, bankrotu, maksātnespēju vai patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzēja vadības vai pārvaldes struktūras locekļiem ir pietiekami laba reputācija, kas tiek apliecināta, pierādot, ka:

i)

tiem nav sodāmības vai tās valsts ekvivalenta par attiecīgiem noziedzīgiem nodarījumiem, jo īpaši tādiem, kas saistīti ar īpašumu, finanšu pakalpojumiem un darbībām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, augļošanu, krāpšanu, nodokļu noziegumiem, dienesta noslēpuma vai fiziskās integritātes pārkāpumiem, kā arī par jebkādiem citiem nodarījumiem, kas paredzēti tiesību aktos attiecībā uz uzņēmumiem, bankrotu, maksātnespēju vai patērētāju aizsardzību;

| ii) | mazāk nozīmīgu incidentu kumulatīvā ietekme neapdraud to labo reputāciju; |
| --- | --- |

ii)

mazāk nozīmīgu incidentu kumulatīvā ietekme neapdraud to labo reputāciju;

| iii) | tie vienmēr ir darbojušies pārredzami un atklāti un ir sadarbojušies savos iepriekšējos darījumos ar uzraudzības un regulatīvajām iestādēm; |
| --- | --- |

iii)

tie vienmēr ir darbojušies pārredzami un atklāti un ir sadarbojušies savos iepriekšējos darījumos ar uzraudzības un regulatīvajām iestādēm;

| iv) | uz tiem neattiecas neviena notiekoša maksātnespējas procedūra, un tie iepriekš nav atzīti par bankrotējušiem, ja vien to darbība nav atjaunota saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

iv)

uz tiem neattiecas neviena notiekoša maksātnespējas procedūra, un tie iepriekš nav atzīti par bankrotējušiem, ja vien to darbība nav atjaunota saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| c) | pieteikuma iesniedzēja vadības vai pārvaldes struktūrai kopumā ir atbilstīgas zināšanas un pieredze, lai veiktu uzņēmējdarbību kompetentā un atbildīgā veidā; |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēja vadības vai pārvaldes struktūrai kopumā ir atbilstīgas zināšanas un pieredze, lai veiktu uzņēmējdarbību kompetentā un atbildīgā veidā;

| d) | personām, kam ir būtiska līdzdalība pieteikuma iesniedzējā Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē, ir pietiekami laba reputācija, kas tiek apliecināta, izpildot šā punkta b) apakšpunkta i) un iv) punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

d)

personām, kam ir būtiska līdzdalība pieteikuma iesniedzējā Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē, ir pietiekami laba reputācija, kas tiek apliecināta, izpildot šā punkta b) apakšpunkta i) un iv) punktā noteiktās prasības;

| e) | pieteikuma iesniedzējam ir ieviesta stingra pārvaldības kārtība un atbilstoši iekšējās kontroles mehānismi, tostarp riska pārvaldības un grāmatvedības procedūras, kas garantē aizņēmēju tiesību ievērošanu un atbilstību tiesību aktiem, kuri reglamentē kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pašu kredītlīgumu, un Regulai (ES) 2016/679; |
| --- | --- |

e)

pieteikuma iesniedzējam ir ieviesta stingra pārvaldības kārtība un atbilstoši iekšējās kontroles mehānismi, tostarp riska pārvaldības un grāmatvedības procedūras, kas garantē aizņēmēju tiesību ievērošanu un atbilstību tiesību aktiem, kuri reglamentē kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pašu kredītlīgumu, un Regulai (ES) 2016/679;

| f) | pieteikuma iesniedzējs piemēro atbilstošu politiku, kas nodrošina atbilstību aizņēmēju aizsardzības noteikumiem un taisnīgu un apzinīgu attieksmi pret aizņēmējiem, tostarp ņemot vērā viņu finansiālo situāciju un attiecīgā gadījumā vajadzību šādus aizņēmējus informēt par konsultācijām parādu vai sociālo pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

f)

pieteikuma iesniedzējs piemēro atbilstošu politiku, kas nodrošina atbilstību aizņēmēju aizsardzības noteikumiem un taisnīgu un apzinīgu attieksmi pret aizņēmējiem, tostarp ņemot vērā viņu finansiālo situāciju un attiecīgā gadījumā vajadzību šādus aizņēmējus informēt par konsultācijām parādu vai sociālo pakalpojumu jomā;

| g) | pieteikuma iesniedzējam ir atbilstošas un konkrētas iekšējās procedūras, kas nodrošina aizņēmēju sūdzību reģistrēšanu un izskatīšanu; |
| --- | --- |

g)

pieteikuma iesniedzējam ir atbilstošas un konkrētas iekšējās procedūras, kas nodrošina aizņēmēju sūdzību reģistrēšanu un izskatīšanu;

| h) | pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis atbilstošas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas apkarošanas procedūras, ja valsts noteikumos, ar ko transponē Direktīvu (ES) 2015/849, kredītu apkalpotāji ir izraudzīti par atbildīgajiem subjektiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanas un apkarošanas nolūkā; |
| --- | --- |

h)

pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis atbilstošas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas apkarošanas procedūras, ja valsts noteikumos, ar ko transponē Direktīvu (ES) 2015/849, kredītu apkalpotāji ir izraudzīti par atbildīgajiem subjektiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanas un apkarošanas nolūkā;

| i) | uz pieteikuma iesniedzēju saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem attiecas ziņošanas un informācijas publiskošanas prasības. |
| --- | --- |

i)

uz pieteikuma iesniedzēju saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem attiecas ziņošanas un informācijas publiskošanas prasības.

2.   EBI, pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām un atspoguļojot visas iesaistītās intereses, izdod pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu par šā panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

3.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes atsakās izsniegt 4. panta 1. punktā minēto atļauju, ja pieteikuma iesniedzējs neizpilda šā panta 1. punktā un attiecīgā gadījumā 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās prasības.

6. pants

Līdzekļu turēšanas spēja

1.   Dalībvalstis nosaka, vai kredītu apkalpotājiem, veicot kredītu apkalpošanas darbības to teritorijā, ir vai nu:

| a) | atļauts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem, lai minētos līdzekļus nodotu kredītu pircējiem; vai |
| --- | --- |

a)

atļauts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem, lai minētos līdzekļus nodotu kredītu pircējiem; vai

| b) | aizliegts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem. |
| --- | --- |

b)

aizliegts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem.

2.   Gadījumos, kad kredītu apkalpotājiem ir atļauts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis:

| a) | papildus prasībām atļaujas piešķiršanai, kas noteiktas 5. panta 1. punktā, nosaka prasību, ka pieteikuma iesniedzējam ir atsevišķs konts kredītiestādē, kurā visi no aizņēmējiem saņemtie līdzekļi ir jākreditē un jāglabā līdz to novirzīšanai attiecīgajam kredītu pircējam saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās ar kredītu pircēju; |
| --- | --- |

a)

papildus prasībām atļaujas piešķiršanai, kas noteiktas 5. panta 1. punktā, nosaka prasību, ka pieteikuma iesniedzējam ir atsevišķs konts kredītiestādē, kurā visi no aizņēmējiem saņemtie līdzekļi ir jākreditē un jāglabā līdz to novirzīšanai attiecīgajam kredītu pircējam saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās ar kredītu pircēju;

| b) | nodrošina, ka kredītu pircēju interesēs minētie līdzekļi saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir aizsargāti pret citu kredītu apkalpotāju kreditoru prasījumiem, jo īpaši maksātnespējas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka kredītu pircēju interesēs minētie līdzekļi saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir aizsargāti pret citu kredītu apkalpotāju kreditoru prasījumiem, jo īpaši maksātnespējas gadījumā;

| c) | nosaka, ka tad, kad aizņēmējs veic maksājumu kredītu apkalpotājam, lai daļēji vai pilnībā atmaksātu summas, kas maksājamas saistībā ar ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, minēto maksājumu uzskata par samaksātu kredītu pircējam; |
| --- | --- |

c)

nosaka, ka tad, kad aizņēmējs veic maksājumu kredītu apkalpotājam, lai daļēji vai pilnībā atmaksātu summas, kas maksājamas saistībā ar ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, minēto maksājumu uzskata par samaksātu kredītu pircējam;

| d) | uzliek kredītu apkalpotājam pienākumu izsniegt aizņēmējam kvīti vai apstiprinājuma vēstuli – papīra formātā vai citā pastāvīgā informācijas nesējā – ikreiz, kad kredītu apkalpotājs saņem līdzekļus no aizņēmēja, un tādējādi apstiprināt saņemtās summas. |
| --- | --- |

d)

uzliek kredītu apkalpotājam pienākumu izsniegt aizņēmējam kvīti vai apstiprinājuma vēstuli – papīra formātā vai citā pastāvīgā informācijas nesējā – ikreiz, kad kredītu apkalpotājs saņem līdzekļus no aizņēmēja, un tādējādi apstiprināt saņemtās summas.

3.   Ja kredītu apkalpotājs nav iecerējis saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem sava uzņēmējdarbības modeļa ietvaros, kredītu apkalpotājs minēto ieceri dara zināmu savā pieteikumā 4. panta 1. punktā minētās atļaujas saņemšanai. Šādos gadījumos prasības, kas noteiktas saskaņā ar šā panta 2. punkta a) apakšpunktu, nepiemēro.

7. pants

Procedūra atļaujas piešķiršanai kredītu apkalpotājiem

1.   Dalībvalstis nosaka procedūru atļaujas piešķiršanai kredītu apkalpotājiem, kura pieteikuma iesniedzējam ļauj iesniegt pieteikumu un sniegt visu informāciju, kas piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei ir nepieciešama, lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst visiem nosacījumiem, kuri paredzēti valsts noteikumos, ar ko transponē 5. panta 1. punktu un attiecīgā gadījumā 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētajam kredītu apkalpotāju atļaujas saņemšanas pieteikumam pievieno šādus dokumentus:

| a) | pierādījums, kas apliecina pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu, un tā dibināšanas dokumenta un statūtu kopija; |
| --- | --- |

a)

pierādījums, kas apliecina pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu, un tā dibināšanas dokumenta un statūtu kopija;

| b) | pieteikuma iesniedzēja galvenā biroja adrese vai juridiskā adrese; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzēja galvenā biroja adrese vai juridiskā adrese;

| c) | informācija par pieteikuma iesniedzēja vadības vai pārvaldes struktūras locekļu un to personu identitāti, kam ir būtiska līdzdalība Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

c)

informācija par pieteikuma iesniedzēja vadības vai pārvaldes struktūras locekļu un to personu identitāti, kam ir būtiska līdzdalība Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē;

| d) | pierādījums tam, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

d)

pierādījums tam, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem;

| e) | pierādījums tam, ka personas, kam ir būtiska līdzdalība Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē, atbilst šīs direktīvas 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

e)

pierādījums tam, ka personas, kam ir būtiska līdzdalība Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē, atbilst šīs direktīvas 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem;

| f) | pierādījums par 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto pārvaldības kārtību un iekšējās kontroles mehānismiem; |
| --- | --- |

f)

pierādījums par 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto pārvaldības kārtību un iekšējās kontroles mehānismiem;

| g) | pierādījums par 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto politiku; |
| --- | --- |

g)

pierādījums par 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto politiku;

| h) | pierādījums par 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajām iekšējām procedūrām; |
| --- | --- |

h)

pierādījums par 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajām iekšējām procedūrām;

| i) | pierādījums par 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā minētajām procedūrām; |
| --- | --- |

i)

pierādījums par 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā minētajām procedūrām;

| j) | attiecīgā gadījumā pierādījums tam, ka pastāv atsevišķs konts kredītiestādē, kā paredzēts 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā pierādījums tam, ka pastāv atsevišķs konts kredītiestādē, kā paredzēts 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā;

| k) | ārpakalpojumu līgumi, kas minēti 12. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

k)

ārpakalpojumu līgumi, kas minēti 12. panta 1. punktā.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes 45 dienu laikā pēc atļaujas pieteikuma saņemšanas novērtē, vai minētais pieteikums ir pilnīgs.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka 90 dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas vai – ja pieteikums tiek uzskatīts par nepilnīgu – pēc vajadzīgās informācijas saņemšanas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes pieteikuma iesniedzējam paziņo, vai atļauja tiek piešķirta vai atteikta, un atteikumu pamato.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējam ir tiesības uz pārsūdzību tiesā, ja piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nolemj atteikt atļaujas pieteikumu saskaņā ar 5. panta 3. punktu, kā arī tad, ja kompetentās iestādes šā panta 4. punktā noteiktajā termiņā nav pieņēmušas lēmumu attiecībā uz pieteikumu.

8. pants

Atļaujas atsaukšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir vajadzīgās uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras un sodu piemērošanas pilnvaras saskaņā ar 22. pantu, lai atsauktu kredītu apkalpotājam piešķirto atļauju, ja uz šādi kredītu apkalpotāju attiecas jebkas no turpmāk minētā:

| a) | nav izmantojis atļauju 12 mēnešu laikā no tās piešķiršanas; |
| --- | --- |

a)

nav izmantojis atļauju 12 mēnešu laikā no tās piešķiršanas;

| b) | nepārprotami atsakās no atļaujas; |
| --- | --- |

b)

nepārprotami atsakās no atļaujas;

| c) | ilgāk par 12 mēnešiem nav veicis kredītu apkalpotāja darbības; |
| --- | --- |

c)

ilgāk par 12 mēnešiem nav veicis kredītu apkalpotāja darbības;

| d) | ir saņēmis atļauju, iesniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus; |
| --- | --- |

d)

ir saņēmis atļauju, iesniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus;

| e) | vairs neizpilda 5. panta 1. punktā un attiecīgā gadījumā 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās prasības kredītu apkalpotāja atļaujas piešķiršanai; |
| --- | --- |

e)

vairs neizpilda 5. panta 1. punktā un attiecīgā gadījumā 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās prasības kredītu apkalpotāja atļaujas piešķiršanai;

| f) | nopietni pārkāpj piemērojamos noteikumus, tostarp valsts noteikumus, ar kuriem transponē šo direktīvu, vai citus patērētāju aizsardzības noteikumus, tostarp uzņēmējas dalībvalsts un tās dalībvalsts piemērojamos noteikumus, kurā kredīts ir piešķirts. |
| --- | --- |

f)

nopietni pārkāpj piemērojamos noteikumus, tostarp valsts noteikumus, ar kuriem transponē šo direktīvu, vai citus patērētāju aizsardzības noteikumus, tostarp uzņēmējas dalībvalsts un tās dalībvalsts piemērojamos noteikumus, kurā kredīts ir piešķirts.

2.   Ja atļauju atsauc saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nekavējoties informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes gadījumos, kad kredītu apkalpotājs sniedz pakalpojumus saskaņā ar 13. pantu, kā tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts un piederības dalībvalsts.

9. pants

Atļauju saņēmušo kredītu apkalpotāju saraksts vai reģistrs

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes izveido un uztur vismaz sarakstu vai, ja to uzskata par piemērotāku, valsts reģistru ar visiem kredītu apkalpotājiem, kuriem atļauts sniegt pakalpojumus to teritorijā, tostarp ar kredītu apkalpotājiem, kas sniedz pakalpojumus saskaņā ar šīs direktīvas 13. pantu.

EBI izstrādā pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu šādu sarakstu vai reģistru izveidei un uzturēšanai, precizējot tajos ietvertās informācijas veidus, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā Savienībā un pārredzamību kredītu pircējiem un aizņēmējiem.

2.   Sarakstu vai reģistru, kas minēts 1. punktā, dara publiski pieejamu tiešsaistē kompetento iestāžu tīmekļa vietnēs un regulāri atjaunina.

3.   Ja atļauja saskaņā ar 8. pantu ir atsaukta, kompetentās iestādes nekavējoties atjaunina šā panta 1. punktā minēto sarakstu vai reģistru.

10. pants

Attiecības ar aizņēmējiem, paziņojumi par nodošanu un turpmāki paziņojumi

1.   Dalībvalstis pieprasa, lai kredītu pircēji un kredītu apkalpotāji attiecībās ar aizņēmējiem:

| a) | rīkotos godprātīgi, taisnīgi un profesionāli; |
| --- | --- |

a)

rīkotos godprātīgi, taisnīgi un profesionāli;

| b) | sniegtu aizņēmējiem informāciju, kas nav maldinoša, neskaidra vai nepatiesa; |
| --- | --- |

b)

sniegtu aizņēmējiem informāciju, kas nav maldinoša, neskaidra vai nepatiesa;

| c) | ievērotu un aizsargātu aizņēmēju personas datus un privātumu; |
| --- | --- |

c)

ievērotu un aizsargātu aizņēmēju personas datus un privātumu;

| d) | saziņu ar aizņēmējiem īstenotu, nepieļaujot, ka tā ir aizskaroša, neizdarot spiedienu un bez neatļautas ietekmēšanas. |
| --- | --- |

d)

saziņu ar aizņēmējiem īstenotu, nepieļaujot, ka tā ir aizskaroša, neizdarot spiedienu un bez neatļautas ietekmēšanas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošanas kredītu pircējam un vienmēr pirms pirmās parāda piedziņas, kā arī ikreiz, kad to pieprasa aizņēmējs, kredītu pircējs vai 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētā vienība, ja tā ir iecelta kredītu apkalpošanas darbību veikšanai, vai kredītu apkalpotājs papīra formātā vai uz cita pastāvīga informācijas nesēja nosūta aizņēmējam paziņojumu, kas ietver vismaz turpmāk minēto:

| a) | informācija par nodošanu, kas ir notikusi, tostarp nodošanas datums; |
| --- | --- |

a)

informācija par nodošanu, kas ir notikusi, tostarp nodošanas datums;

| b) | kredītu pircēja identitāte un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

b)

kredītu pircēja identitāte un kontaktinformācija;

| c) | pēc iecelšanas – kredītu apkalpotāja vai 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētās vienības identitāte un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

c)

pēc iecelšanas – kredītu apkalpotāja vai 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētās vienības identitāte un kontaktinformācija;

| d) | pēc iecelšanas – pierādījums par kredītu apkalpotāja atļauju, kas piešķirta saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

d)

pēc iecelšanas – pierādījums par kredītu apkalpotāja atļauju, kas piešķirta saskaņā ar 7. pantu;

| e) | attiecīgā gadījumā – kredītpakalpojumu sniedzēja identitāte un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – kredītpakalpojumu sniedzēja identitāte un kontaktinformācija;

| f) | viegli ieraugāma informācija par kredītu pircēja, 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētās vienības, ja tā ir iecelta kredītu apkalpošanas darbību veikšanai, vai kredītu apkalpotāja un attiecīgā gadījumā kredītpakalpojumu sniedzēja kontaktpunktu, no kura vajadzības gadījumā saņemt informāciju; |
| --- | --- |

f)

viegli ieraugāma informācija par kredītu pircēja, 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētās vienības, ja tā ir iecelta kredītu apkalpošanas darbību veikšanai, vai kredītu apkalpotāja un attiecīgā gadījumā kredītpakalpojumu sniedzēja kontaktpunktu, no kura vajadzības gadījumā saņemt informāciju;

| g) | informācija par summām, kas aizņēmējam ir jāmaksā uz paziņojuma nosūtīšanas brīdi, precizējot, kāda summa ir maksājama kā kapitāls, procenti, maksas un citas atļautas izmaksas; |
| --- | --- |

g)

informācija par summām, kas aizņēmējam ir jāmaksā uz paziņojuma nosūtīšanas brīdi, precizējot, kāda summa ir maksājama kā kapitāls, procenti, maksas un citas atļautas izmaksas;

| h) | paziņojums par to, ka joprojām tiek piemēroti visi attiecīgie Savienības un valstu tiesību akti, kas jo īpaši attiecas uz līgumu izpildi, patērētāju aizsardzību, aizņēmēja tiesībām un krimināltiesībām; |
| --- | --- |

h)

paziņojums par to, ka joprojām tiek piemēroti visi attiecīgie Savienības un valstu tiesību akti, kas jo īpaši attiecas uz līgumu izpildi, patērētāju aizsardzību, aizņēmēja tiesībām un krimināltiesībām;

| i) | tās dalībvalsts kompetento iestāžu nosaukums, adrese un kontaktinformācija, kurā aizņēmējam ir domicils vai kurā ir tā juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – dalībvalsts, kurā atrodas tā galvenais birojs, un kam aizņēmējs var iesniegt sūdzību. |
| --- | --- |

i)

tās dalībvalsts kompetento iestāžu nosaukums, adrese un kontaktinformācija, kurā aizņēmējam ir domicils vai kurā ir tā juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – dalībvalsts, kurā atrodas tā galvenais birojs, un kam aizņēmējs var iesniegt sūdzību.

Pirmajā daļā paredzēto paziņojumu sagatavo skaidrā un plašai sabiedrībai saprotamā valodā.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka visos turpmākajos paziņojumos aizņēmējam kredītu pircējs, 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētā vienība, ja tā ir iecelta kredītu apkalpošanas darbību veikšanai, vai kredītu apkalpotājs ietver šā panta 2. punkta f) apakšpunktā norādīto informāciju, izņemot gadījumus, kad tas ir pirmais paziņojums pēc jauna kredītu apkalpotāja iecelšanas – tādā gadījumā iekļauj arī šā panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā norādīto informāciju.

4.   Šā panta 2. un 3. punkts neskar nekādas papildu prasības attiecībā uz paziņojumiem, kas paredzētas citos piemērojamos Savienības vai valstu tiesību aktos.

11. pants

Līgumattiecības starp kredītu apkalpotāju un kredītu pircēju

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad kredītu pircējs pats neveic kredītu apkalpošanas darbības, ieceltais kredītu apkalpotājs savus pakalpojumus saistībā ar ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma pārvaldību un izpildi sniedz, pamatojoties uz kredīta apkalpošanas līgumu ar kredītu pircēju.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā kredīta apkalpošanas līgumā paredz:

| a) | detalizētu aprakstu par kredīta apkalpošanas darbībām, kuras jāveic kredītu apkalpotājam; |
| --- | --- |

a)

detalizētu aprakstu par kredīta apkalpošanas darbībām, kuras jāveic kredītu apkalpotājam;

| b) | kredītu apkalpotāja atalgojuma apmēru vai to, kā šis atalgojums ir aprēķināms; |
| --- | --- |

b)

kredītu apkalpotāja atalgojuma apmēru vai to, kā šis atalgojums ir aprēķināms;

| c) | ciktāl kredītu apkalpotājs var pārstāvēt kredītu pircēju attiecībās ar aizņēmēju; |
| --- | --- |

c)

ciktāl kredītu apkalpotājs var pārstāvēt kredītu pircēju attiecībās ar aizņēmēju;

| d) | pušu apņemšanos ievērot kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašam kredītlīgumam piemērojamos Savienības un valstu tiesību aktus, tostarp attiecībā uz patērētāju un datu aizsardzību; |
| --- | --- |

d)

pušu apņemšanos ievērot kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašam kredītlīgumam piemērojamos Savienības un valstu tiesību aktus, tostarp attiecībā uz patērētāju un datu aizsardzību;

| e) | klauzulu, kas nosaka, ka pret aizņēmējiem ir jāizturas taisnīgi un apzinīgi. |
| --- | --- |

e)

klauzulu, kas nosaka, ka pret aizņēmējiem ir jāizturas taisnīgi un apzinīgi.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētajā kredīta apkalpošanas līgumā ir ietverta prasība, saskaņā ar kuru kredītu apkalpotājs informē kredītu pircēju pirms jebkuras tā kredītu apkalpošanas darbības nodošanas ārpakalpojumā.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotājs vismaz piecus gadus pēc dienas, kad beidzas 1. punktā minētais kredīta apkalpošanas līgums, vai uz tiesību aktos paredzēto noilguma termiņu, kas ir spēkā piederības dalībvalstī, bet jebkurā gadījumā ne ilgāk kā 10 gadus, saglabā un uztur šādus ierakstus:

| a) | attiecīgo saraksti ar kredītu pircēju un aizņēmēju, ievērojot piemērojamo valsts tiesību aktu noteikumus; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo saraksti ar kredītu pircēju un aizņēmēju, ievērojot piemērojamo valsts tiesību aktu noteikumus;

| b) | attiecīgos norādījumus, kas no kredītu pircēja saņemti attiecībā uz katrā ienākumus nenesošajā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai uz pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, ko tas pārvalda un īsteno minētā kredītu pircēja vārdā, ievērojot piemērojamo valsts tiesību aktu noteikumus; |
| --- | --- |

b)

attiecīgos norādījumus, kas no kredītu pircēja saņemti attiecībā uz katrā ienākumus nenesošajā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai uz pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, ko tas pārvalda un īsteno minētā kredītu pircēja vārdā, ievērojot piemērojamo valsts tiesību aktu noteikumus;

| c) | kredīta apkalpošanas līgumu. |
| --- | --- |

c)

kredīta apkalpošanas līgumu.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotājs 4. punktā minētos ierakstus pēc pieprasījuma dara pieejamus kompetentajām iestādēm.

12. pants

Kredītu apkalpotāja izmantoti ārpakalpojumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja kredītu apkalpotājs izmanto kredītpakalpojumu sniedzēju jebkādu kredītu apkalpošanas darbību veikšanai, kredītu apkalpotājs saglabā pilnu atbildību par visu to pienākumu izpildi, kas paredzēti valsts noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu. Minētās kredītu apkalpošanas darbības nododot ārpakalpojumā, piemēro šādus nosacījumus:

| a) | kredītu apkalpotājs un kredītpakalpojumu sniedzējs noslēdz rakstisku ārpakalpojumu līgumu, saskaņā ar kuru kredītpakalpojumu sniedzējam ir pienākums ievērot piemērojamās tiesību normas, tostarp valsts tiesību aktu normas, ar kurām transponē šo direktīvu, un attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus, ko piemēro kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašam kredītlīgumam; |
| --- | --- |

a)

kredītu apkalpotājs un kredītpakalpojumu sniedzējs noslēdz rakstisku ārpakalpojumu līgumu, saskaņā ar kuru kredītpakalpojumu sniedzējam ir pienākums ievērot piemērojamās tiesību normas, tostarp valsts tiesību aktu normas, ar kurām transponē šo direktīvu, un attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus, ko piemēro kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašam kredītlīgumam;

| b) | visu kredītu apkalpošanas darbību nodošana vienā laikā ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējam ir aizliegta; |
| --- | --- |

b)

visu kredītu apkalpošanas darbību nodošana vienā laikā ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējam ir aizliegta;

| c) | ārpakalpojumu līgums ar kredītpakalpojumu sniedzēju nemaina kredītu apkalpotāja un kredītu pircēja līgumiskās attiecības un kredītu apkalpotāja pienākumus pret kredītu pircēju vai aizņēmēju; |
| --- | --- |

c)

ārpakalpojumu līgums ar kredītpakalpojumu sniedzēju nemaina kredītu apkalpotāja un kredītu pircēja līgumiskās attiecības un kredītu apkalpotāja pienākumus pret kredītu pircēju vai aizņēmēju;

| d) | dažu kredītu apkalpošanas darbību nodošana ārpakalpojumā neskar kredītu apkalpotāja pienākumu pildīt ar atļauju saistītās prasības, kā norādīts 5. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

d)

dažu kredītu apkalpošanas darbību nodošana ārpakalpojumā neskar kredītu apkalpotāja pienākumu pildīt ar atļauju saistītās prasības, kā norādīts 5. panta 1. punktā;

| e) | nodošana ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējam neliedz kompetentajām iestādēm veikt kredītu apkalpotāja uzraudzību saskaņā ar 14. un 21. pantu; |
| --- | --- |

e)

nodošana ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējam neliedz kompetentajām iestādēm veikt kredītu apkalpotāja uzraudzību saskaņā ar 14. un 21. pantu;

| f) | kredītu apkalpotājam ir tieši pieejama visa attiecīgā informācija par kredītu apkalpošanas darbībām, kas nodotas ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējam; |
| --- | --- |

f)

kredītu apkalpotājam ir tieši pieejama visa attiecīgā informācija par kredītu apkalpošanas darbībām, kas nodotas ārpakalpojumā kredītpakalpojumu sniedzējam;

| g) | pēc ārpakalpojumu līguma darbības beigām kredītu apkalpotājam ir speciālās zināšanas un resursi, lai spētu veikt ārpakalpojumā nodotās kredītu apkalpošanas darbības. |
| --- | --- |

g)

pēc ārpakalpojumu līguma darbības beigām kredītu apkalpotājam ir speciālās zināšanas un resursi, lai spētu veikt ārpakalpojumā nodotās kredītu apkalpošanas darbības.

Kredītu apkalpošanas darbības ārpakalpojumā nodod tā, lai nepasliktinātu nedz kredītu apkalpotāja iekšējās kontroles kvalitāti, nedz tā kredītu apkalpošanas darbību stabilitāti un nepārtrauktību.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotājs informē piederības dalībvalsts un attiecīgā gadījumā uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, pirms tas savas kredītu apkalpošanas darbības nodod ārpakalpojumā saskaņā ar 1. punktu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotājs ierakstus par attiecīgajiem norādījumiem, kas kredītpakalpojumu sniedzējam sniegti saskaņā ar piemērojamo valsts tiesību aktu noteikumiem, un par 1. punktā minēto ārpakalpojumu līgumu saglabā un uztur vismaz piecus gadus pēc dienas, kad beidzas ārpakalpojumu līgums, vai uz konkrētās dalībvalsts tiesību aktos paredzēto noilguma termiņu, bet jebkurā gadījumā ne ilgāk kā 10 gadus.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotājs un kredītpakalpojumu sniedzējs 3. punktā minēto informāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu kompetentajām iestādēm.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītpakalpojumu sniedzējiem nav atļauts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem.

II NODAĻA

Pārrobežu kredītu apkalpošanas darbības

13. pants

Brīvība veikt kredītu apkalpošanas darbības uzņēmējā dalībvalstī

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotājam, kas piederības dalībvalstī ir saņēmis atļauju saskaņā ar 4. panta 1. punktu, ir tiesības Savienībā sniegt pakalpojumus, uz kuriem attiecas minētā atļauja, neskarot nekādus ierobežojumus vai prasības, kas saskaņā ar šo direktīvu ir noteikti uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos, tostarp attiecīgā gadījumā aizliegumu saņemt vai turēt līdzekļus no aizņēmējiem, un kas nav saistīti ar citām kredītu apkalpotāju atļaujas saņemšanas prasībām, vai ierobežojumus vai prasības, kas noteikti attiecībā uz iespēju pārskatīt noteikumus saistībā ar kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu kredītlīgumu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja kredītu apkalpotājs, kas piederības dalībvalstī ir saņēmis atļauju saskaņā ar 4. panta 1. punktu, plāno sniegt pakalpojumus uzņēmējā dalībvalstī, kredītu apkalpotājs piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedz šādu informāciju:

| a) | uzņēmēja dalībvalsts, kurā kredītu apkalpotājs plāno sniegt pakalpojumus, un – ja kredītu apkalpotājam šī informācija jau ir zināma – dalībvalsts, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

uzņēmēja dalībvalsts, kurā kredītu apkalpotājs plāno sniegt pakalpojumus, un – ja kredītu apkalpotājam šī informācija jau ir zināma – dalībvalsts, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts;

| b) | attiecīgā gadījumā – tās kredītu apkalpotāja filiāles adrese, kura ir iedibināta uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – tās kredītu apkalpotāja filiāles adrese, kura ir iedibināta uzņēmējā dalībvalstī;

| c) | attiecīgā gadījumā – kredītpakalpojumu sniedzēja uzņēmējā dalībvalstī identitāte un adrese; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – kredītpakalpojumu sniedzēja uzņēmējā dalībvalstī identitāte un adrese;

| d) | to personu identitāte, kuras ir atbildīgas par kredītu apkalpošanas darbību veikšanu uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

d)

to personu identitāte, kuras ir atbildīgas par kredītu apkalpošanas darbību veikšanu uzņēmējā dalībvalstī;

| e) | attiecīgā gadījumā – sīkāka informācija par pasākumiem, ar ko pielāgotas iekšējās procedūras, pārvaldības kārtība un iekšējās kontroles mehānismi, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem, kuri piemērojami kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašam kredītlīgumam; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – sīkāka informācija par pasākumiem, ar ko pielāgotas iekšējās procedūras, pārvaldības kārtība un iekšējās kontroles mehānismi, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem, kuri piemērojami kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašam kredītlīgumam;

| f) | tās procedūras apraksts, kura noteikta, lai nodrošinātu atbilstību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas apkarošanas noteikumiem, ja uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos, ar ko transponē Direktīvu (ES) 2015/849, kredītu apkalpotāji ir izraudzīti par atbildīgajiem subjektiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanas un apkarošanas nolūkā; |
| --- | --- |

f)

tās procedūras apraksts, kura noteikta, lai nodrošinātu atbilstību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas apkarošanas noteikumiem, ja uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos, ar ko transponē Direktīvu (ES) 2015/849, kredītu apkalpotāji ir izraudzīti par atbildīgajiem subjektiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanas un apkarošanas nolūkā;

| g) | ka kredītu apkalpotājam ir piemēroti līdzekļi, lai sazinātos uzņēmējas dalībvalsts valodā vai kredītlīguma valodā; |
| --- | --- |

g)

ka kredītu apkalpotājam ir piemēroti līdzekļi, lai sazinātos uzņēmējas dalībvalsts valodā vai kredītlīguma valodā;

| h) | tas, vai kredītu apkalpotājam tā piederības dalībvalstī ir atļauts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem. |
| --- | --- |

h)

tas, vai kredītu apkalpotājam tā piederības dalībvalstī ir atļauts saņemt un turēt līdzekļus no aizņēmējiem.

3.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes 45 dienu laikā pēc visas 2. punktā norādītās informācijas saņemšanas minēto informāciju paziņo uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kuras nekavējoties apstiprina tās saņemšanu. Pēc tam piederības dalībvalsts kompetentās iestādes informē kredītu apkalpotāju par datumu, kurā informācija tika paziņota uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, un datumu, kurā minētās kompetentās iestādes apstiprina informācijas saņemšanu. Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes visu 2. punktā norādīto informāciju paziņo arī tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotājam ir tiesības uz pārsūdzību tiesā, ja piederības dalībvalsts kompetentās iestādes 2. punktā minēto informāciju nepaziņo.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotājs var sākt sniegt pakalpojumus uzņēmējā dalībvalstī, sākot ar agrāko no turpmāk minētajiem notikumiem:

| a) | no uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir saņemts paziņojums, kas apstiprina 3. punktā minētā paziņojuma saņemšanu; |
| --- | --- |

a)

no uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir saņemts paziņojums, kas apstiprina 3. punktā minētā paziņojuma saņemšanu;

| b) | ja šā punkta a) apakšpunktā minētais paziņojums nav saņemts – tiklīdz ir pagājuši divi mēneši no dienas, kad uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir iesniegta visa 2. punktā minētā informācija. |
| --- | --- |

b)

ja šā punkta a) apakšpunktā minētais paziņojums nav saņemts – tiklīdz ir pagājuši divi mēneši no dienas, kad uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir iesniegta visa 2. punktā minētā informācija.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotājs informē piederības dalībvalsts kompetentās iestādes par visām turpmākajām izmaiņām informācijā, kura ir jāpaziņo saskaņā ar 2. punktu. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina atbilstību 3., 4. un 5. punktā noteiktajai procedūrai.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes ieraksta 9. pantā minētajā sarakstā vai reģistrā kredītu apkalpotājus, kuriem ir atļauts veikt kredītu apkalpošanas darbības to teritorijā, un sīkāku informāciju par piederības dalībvalsti.

14. pants

Tādu kredītu apkalpotāju uzraudzība, kuri sniedz pārrobežu pakalpojumus

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes pārbauda un izvērtē to, vai kredītu apkalpotājs, kas veic kredītu apkalpošanas darbības uzņēmējā dalībvalstī, pastāvīgi pilda šīs direktīvas prasības.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ir pilnvarotas īstenot uzraudzību, veikt izmeklēšanu un piemērot administratīvus sodus un korektīvus pasākumus kredītu apkalpotājiem attiecībā uz šīs direktīvas prasībām, kad tie savas kredītu apkalpošanas darbības veic uzņēmējā dalībvalstī.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes paziņo uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un attiecīgā gadījumā tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts, par pasākumiem, kas veikti attiecībā uz kredītu apkalpotāju.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad kredītu apkalpotājs veic kredītu apkalpošanas darbības uzņēmējā dalībvalstī, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, un attiecīgā gadījumā tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā kredīts piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts, cieši sadarbojas, pildot savas funkcijas un pienākumus, jo īpaši tad, kad tiek veiktas pārbaudes, izmeklēšana un inspekcijas uz vietas.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes, pildot savas funkcijas un pienākumus, kuri paredzēti šajā direktīvā, lūdz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm palīdzību, lai veiktu inspekciju uz vietas filiālē, kas izveidota uzņēmējā dalībvalstī, vai attiecībā uz kredītpakalpojumu sniedzēju, kurš iecelts uzņēmējā dalībvalstī. Filiāles vai kredītpakalpojumu sniedzēja inspekciju uz vietas veic saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā notiek inspekcija.

6.   Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes ir pilnvarotas lemt par vispiemērotākajiem pasākumiem, kas veicami katrā konkrētajā gadījumā, lai izpildītu piederības dalībvalsts kompetento iestāžu lūgumu pēc palīdzības.

7.   Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes nolemj piederības dalībvalsts kompetento iestāžu vārdā veikt inspekcijas uz vietas, tās nekavējoties informē piederības dalībvalsts kompetentās iestādes par minēto inspekciju rezultātiem.

8.   Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes pēc savas iniciatīvas var veikt pārbaudes, inspekcijas un izmeklēšanu saistībā ar kredītu apkalpošanas darbībām, ko šīs valsts teritorijā veic kredītu apkalpotājs, kurš atļauju ir saņēmis piederības dalībvalstī. Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes minēto pārbaužu, inspekciju un izmeklēšanas rezultātus nekavējoties iesniedz piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

9.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir pierādījumi, ka kredītu apkalpotājs, kurš veic kredītu apkalpošanas darbības tās teritorijā, kā paredzēts 13. pantā, pārkāpj piemērojamos noteikumus, tostarp pienākumus, kas izriet no valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, tās šos pierādījumus nodod piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un prasa tām veikt atbilstošus pasākumus, neskarot valsts tiesību aktos paredzētās uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu uzraudzības, izmeklēšanas un sodu piemērošanas pilnvaras attiecībā uz kredītu apkalpotāju, jo īpaši tās, kuras piemērojamas kredītam vai kredītlīgumam.

10.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts, ir pierādījumi, ka kredītu apkalpotājs nepilda šajā direktīvā noteiktos vai kredītam vai kredītlīgumam piemērojamos valsts tiesību aktos noteiktos pienākumus, tās šos pierādījumus nodod piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un prasa tām veikt atbilstošus pasākumus, neskarot tās dalībvalsts kompetento iestāžu uzraudzības, izmeklēšanas pilnvaras un sodu piemērošanas pilnvaras, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja vai piederības dalībvalsts.

11.   Dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas sniegusi pierādījumus, ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc 9. punktā minētā lūguma saņemšanas sniedz sīku informāciju par visām administratīvajām vai cita veida procedūrām, kuru īstenošana ir sākusies saistībā ar uzņēmējas dalībvalsts sniegtajiem pierādījumiem, vai par visiem administratīvajiem sodiem un korektīvajiem pasākumiem, kas piemēroti, vēršoties pret kredītu apkalpotāju, vai sniedz pamatotu lēmumu par to, kāpēc nekādi pasākumi nav veikti. Ja ir sākta procedūra, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes regulāri informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes par tās norisi.

12.   Ja kredītu apkalpotājs turpina pārkāpt piemērojamos noteikumus, tostarp šajā direktīvā paredzētos pienākumus, un pēc tam, kad uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes par to informējušas piederības dalībvalsti, dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes ir pilnvarotas piemērot atbilstošus administratīvus sodus un korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai direktīvai gadījumos, kad ir spēkā viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | kredītu apkalpotājs nav atbilstoši un efektīvi rīkojies, lai pārkāpumu saprātīgā termiņā novērstu; vai |
| --- | --- |

a)

kredītu apkalpotājs nav atbilstoši un efektīvi rīkojies, lai pārkāpumu saprātīgā termiņā novērstu; vai

| b) | steidzamā gadījumā, kad jārīkojas nevilcinoties, lai novērstu aizņēmēju kolektīvo interešu nopietnu apdraudējumu. |
| --- | --- |

b)

steidzamā gadījumā, kad jārīkojas nevilcinoties, lai novērstu aizņēmēju kolektīvo interešu nopietnu apdraudējumu.

Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var piemērot pirmajā daļā minētos administratīvos sodus un korektīvos pasākumus neatkarīgi no jebkādiem administratīviem sodiem un korektīviem pasākumiem, kurus jau ir piemērojušas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes.

Turklāt tad, ja kredītu apkalpotājs pārkāpj piemērojamos noteikumus, tostarp nepilda šajā direktīvā noteiktos pienākumus, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var aizliegt tam turpināt darbību, kamēr piederības dalībvalsts kompetentā iestāde nav pieņēmusi atbilstošu lēmumu vai kamēr kredītu apkalpotājs nav veicis pasākumus, lai pārkāpumu novērstu.

III SADAĻA

KREDĪTU PIRCĒJI

15. pants

Tiesības uz informāciju par ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītiestāde sniedz potenciālam kredītu pircējam visu nepieciešamo informāciju par ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai par pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu un attiecīgā gadījumā arī par nodrošinājumu, lai potenciālais kredītu pircējs varētu pats novērtēt ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma vērtību un iespēju minētā līguma vērtību atgūt, pirms tiek slēgts līgums par ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai par paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošanu, vienlaikus garantējot no kredītiestādes saņemtās informācijas aizsardzību un uzņēmējdarbības datu konfidencialitāti.

2.   Dalībvalstis prasa, lai kredītiestādes, kas nodod kredītu pircējam ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, divreiz gadā informētu saskaņā ar šīs direktīvas 21. panta 3. punktu izraudzītās uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (22) 4. panta 5. punktā minētās kompetentās iestādes vismaz par turpmāk minēto:

| a) | kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, juridiskās personas identifikators (LEI) vai gadījumos, kad šāda identifikatora nav:






  i) | kredītu pircēja vai kredītu pircēja vadības vai pārvaldes struktūras locekļu identitāte un to personu identitāte, kam ir būtiska līdzdalība kredītu pircējā Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē; un |
| --- | --- | --- |

a)

kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, juridiskās personas identifikators (LEI) vai gadījumos, kad šāda identifikatora nav:

i)

kredītu pircēja vai kredītu pircēja vadības vai pārvaldes struktūras locekļu identitāte un to personu identitāte, kam ir būtiska līdzdalība kredītu pircējā Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē; un

| ii) | kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, adrese; |
| --- | --- |

ii)

kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, adrese;

| b) | nodoto ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditora tiesību vai ienākumus nenesošo kredītlīgumu kopējais neatmaksātais atlikums; |
| --- | --- |

b)

nodoto ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditora tiesību vai ienākumus nenesošo kredītlīgumu kopējais neatmaksātais atlikums;

| c) | nodoto ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditora tiesību vai ienākumus nenesošo kredītlīgumu skaits un lielums; |
| --- | --- |

c)

nodoto ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditora tiesību vai ienākumus nenesošo kredītlīgumu skaits un lielums;

| d) | vai nodošana ietver kreditora tiesības, kas paredzētas ienākumus nenesošos kredītlīgumos, vai pašus ienākumus nenesošos kredītlīgumus, kas noslēgti ar patērētājiem, attiecīgā gadījumā norādot, ar kāda veida aktīviem ienākumus nenesošie kredītlīgumi ir nodrošināti. |
| --- | --- |

d)

vai nodošana ietver kreditora tiesības, kas paredzētas ienākumus nenesošos kredītlīgumos, vai pašus ienākumus nenesošos kredītlīgumus, kas noslēgti ar patērētājiem, attiecīgā gadījumā norādot, ar kāda veida aktīviem ienākumus nenesošie kredītlīgumi ir nodrošināti.

3.   Kompetentās iestādes, kas minētas 2. punktā, var pieprasīt kredītiestādēm sniegt minētajā punktā minēto informāciju reizi ceturksnī, kad vien tās uzskata to par nepieciešamu, tostarp lai labāk uzraudzītu lielu skaitu nodošanu, kas varētu notikt krīzes laikā.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes 2. un 3. punktā norādīto informāciju un jebkuru citu informāciju, ko tās varētu uzskatīt par nepieciešamu savu funkciju un pienākumu veikšanai saskaņā ar šo direktīvu, nekavējoties paziņo kredītu pircēja piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

5.   Šā panta 1. līdz 4. punkta noteikumus piemēro saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Regulu (ES) 2018/1725.

16. pants

Īstenošanas tehniskie standarti datu veidnēm

1.   EBI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā precizē veidnes, kas kredītiestādēm ir jāizmanto 15. panta 1. punktā minētās informācijas sniegšanas nolūkā, lai kredītu pircējiem sniegtu detalizētu informāciju par saviem kredītriska darījumiem banku portfelī, kura kredītu pircējiem ir vajadzīga, lai analizētu, rūpīgi finansiāli pārbaudītu un novērtētu ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu.

2.   EBI šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas tehnisko standartu projektā precīzi norāda datu laukus, tostarp to, kuri datu lauki ir obligāti, un to, kā notiek datu apstrāde konfidenciālas informācijas gadījumā saskaņā ar 15. panta 1. punktu.

3.   Īstenošanas tehnisko standartu projekts ir samērīgs ar kredītu un kredītportfeļu veidu un lielumu.

4.   Sagatavojot 1. punktā minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu, EBI ņem vērā visu no turpmāk minētā:

| a) | pastāvošo tirgus praksi datu apmaiņā starp pircējiem un pārdevējiem; |
| --- | --- |

a)

pastāvošo tirgus praksi datu apmaiņā starp pircējiem un pārdevējiem;

| b) | atsauksmes, kas saņemtas no lietotājiem par viņu pieredzi esošo EBI ienākumus nenesošo aizdevumu darījumu veidņu izmantošanā; |
| --- | --- |

b)

atsauksmes, kas saņemtas no lietotājiem par viņu pieredzi esošo EBI ienākumus nenesošo aizdevumu darījumu veidņu izmantošanā;

| c) | līdzīgas dalībvalstu līmenī pastāvošas prasības; |
| --- | --- |

c)

līdzīgas dalībvalstu līmenī pastāvošas prasības;

| d) | to, cik svarīgi ir pēc iespējas samazināt apstrādes izmaksas kredītiestādēm un kredītu pircējiem. |
| --- | --- |

d)

to, cik svarīgi ir pēc iespējas samazināt apstrādes izmaksas kredītiestādēm un kredītu pircējiem.

5.   EBI 1. punktā minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2022. gada 29. septembrī.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt 1. punktā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu.

7.   Datu veidnes izmanto darījumiem, kas saistīti ar kredītiem, kuri piešķirti 2018. gada 1. jūlijā vai vēlāk un kļūst ienākumus nenesoši pēc 2021. gada 28. decembra. Attiecībā uz kredītiem, kuri piešķirti laikposmā no 2018. gada 1. jūlija līdz 1. punktā minēto īstenošanas tehnisko standartu spēkā stāšanās dienai, kredītiestādes aizpilda datu veidni ar informāciju, kas tām jau ir pieejama.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītiestādes 6. punktā minētos īstenošanas tehniskos standartus piemēro arī ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošanai citām kredītiestādēm. Kredītiestādes izmanto datu veidnes informācijas sniegšanai starp kredītiestādēm gadījumos, kad tiek nodotas tikai ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētas kreditora tiesības vai pats ienākumus nenesošais kredītlīgums.

17. pants

Kredītu pircēju pienākumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | kredītu pircējs, kuram Savienībā ir domicils vai kuram Savienībā ir juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – kura galvenais birojs atrodas Savienībā, ieceļ 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētu vienību vai kredītu apkalpotāju kredītu apkalpošanas darbību veikšanai attiecībā uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kas noslēgts ar patērētājiem; |
| --- | --- |

a)

kredītu pircējs, kuram Savienībā ir domicils vai kuram Savienībā ir juridiskā adrese, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – kura galvenais birojs atrodas Savienībā, ieceļ 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētu vienību vai kredītu apkalpotāju kredītu apkalpošanas darbību veikšanai attiecībā uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kas noslēgts ar patērētājiem;

| b) | ja kredītu pircējam nav domicila Savienībā vai tam nav juridiskās adreses Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – tā galvenais birojs neatrodas Savienībā, tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. panta 1. punktu, ieceļ 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētu vienību vai kredītu apkalpotāju – izņemot gadījumus, kad pārstāvis pats ir 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minēta vienība vai kredītu apkalpotājs –, lai veiktu kredītu apkalpošanas darbības attiecībā uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kas noslēgts ar:






  i) | fiziskām personām, tostarp patērētājiem un neatkarīgiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- | --- |

b)

ja kredītu pircējam nav domicila Savienībā vai tam nav juridiskās adreses Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – tā galvenais birojs neatrodas Savienībā, tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. panta 1. punktu, ieceļ 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētu vienību vai kredītu apkalpotāju – izņemot gadījumus, kad pārstāvis pats ir 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minēta vienība vai kredītu apkalpotājs –, lai veiktu kredītu apkalpošanas darbības attiecībā uz ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kas noslēgts ar:

i)

fiziskām personām, tostarp patērētājiem un neatkarīgiem darba ņēmējiem;

| ii) | mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas definēti Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (23) pielikuma 2. pantā. |
| --- | --- |

ii)

mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas definēti Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (23) pielikuma 2. pantā.

Uzņēmējas dalībvalstis pirmajā daļā paredzēto prasību var attiecināt arī uz citiem kredītlīgumiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu pircējam saistībā ar ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma iegādi nepiemēro nekādas papildu prasības kā vien tās, kas paredzētas valsts noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu, vai piemērojamo patērētāju aizsardzības tiesību, līgumtiesību, civiltiesību vai krimināltiesību noteikumos. Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu pircējam, tiklīdz tam ir nodotas ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pats ienākumus nenesošais kredītlīgums, joprojām ir piemērojami attiecīgie Savienības un valsts tiesību akti, jo īpaši tie, kuri attiecas uz līgumu izpildes nodrošināšanu, patērētāju aizsardzību, aizņēmēju tiesībām, kredīta piešķiršanas procesu, banku darbības slepenības noteikumiem un krimināltiesībām. Ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošana kredītu pircējam neietekmē aizsardzības līmeni, kas patērētājiem un citiem aizņēmējiem ir paredzēts Savienības un valsts tiesību aktos, kā arī maksātnespējas noteikumus, neskarot valsts un starptautiskos noteikumus par vienkāršajiem vekseļiem un pārvedu vekseļiem.

3.   Šī direktīva neskar valstu pilnvaras attiecībā uz kredītu reģistriem, tostarp pilnvaras pieprasīt no kredītu pircējiem informāciju par kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai par pašu kredītlīgumu un tā izpildes rādītājiem.

4.   Dalībvalstis var atļaut kredītu pircējiem iegādāto kredītlīgumu apkalpošanai piesaistīt fiziskas personas. Uz šādām fiziskām personām attiecas valsts normatīvais un uzraudzības režīms, un tās negūst labumu no šajā direktīvā paredzētās brīvības veikt kredītu apkalpošanas darbības citā dalībvalstī.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieceltais kredītu apkalpotājs vai 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētā vienība, kredītu pircēja vārdā izpilda pienākumus, kuri kredītu pircējam noteikti saskaņā ar šā panta 2. punktu un 18. un 20. pantu. Gadījumos, kad nav iecelts kredītu apkalpotājs vai 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētā vienība, šos pienākumus turpina pildīt kredītu pircējs vai tā pārstāvis.

Dalībvalstis var pieprasīt, lai ieceltais kredītu apkalpotājs vai 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētā vienība, kredītu pircēja vārdā pildītu pienākumus, kuri kredītu pircējam noteikti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp saistībā ar šā panta 3. punktu.

18. pants

Kredītu apkalpotāju vai citu vienību izmantošana

1.   Ja kredītu pircējs vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, ieceļ 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētu vienību vai kredītu apkalpotāju kredītu apkalpošanas darbību veikšanai attiecībā uz nodotajām ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, dalībvalstis pieprasa, lai minētais kredītu pircējs vai tā pārstāvis ne vēlāk kā dienā, kad sākas kredītu apkalpošanas darbības, informētu savas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes par 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā minētās vienības vai kredītu apkalpotāja identitāti un adresi.

2.   Ja kredītu pircējs vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, ieceļ vienību, kas nav saskaņā ar šā panta 1. punktu paziņotā vienība, tas ne vēlāk kā minēto izmaiņu dienā par to paziņo savas piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un norāda tās jaunās vienības identitāti un adresi, kuru tas ir iecēlis kredītu apkalpošanas darbību veikšanai attiecībā uz nodotajām ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētajām kreditora tiesībām vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu.

3.   Dalībvalstis pieprasa, lai kredītu pircēja piederības dalībvalsts kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās nosūtītu uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts, un jaunā kredītu apkalpotāja piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar 1. un 2. punktu saņemto informāciju.

19. pants

Trešo valstu kredītu pircēju pārstāvis

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, kad ir pabeigta ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošana, kredītu pircējs, kam nav domicila Savienībā vai kuram nav juridiskās adreses Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – kura galvenais birojs neatrodas Savienībā, rakstiski izraugās pārstāvi, kuram ir domicils Savienībā vai kuram ir juridiskā adrese Savienībā, vai – ja saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – kura galvenais birojs atrodas Savienībā.

2.   Kompetentās iestādes par visiem jautājumiem, kas saistīti ar pastāvīgu atbilstību šai direktīvai, vēršas pie 1. punktā minētā pārstāvja papildus kredītu pircējam vai kredītu pircēja vietā, un šis pārstāvis ir pilnībā atbildīgs par to, ka tiek izpildīti pienākumi, kas kredītu pircējam noteikti valsts noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu.

20. pants

Ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētu kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošana, ko veic kredītu pircējs, un saziņa ar kompetentajām iestādēm

1.   Dalībvalstis pieprasa, lai kredītu pircējs vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, kurš ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu nodod citam kredītu pircējam, divas reizes gadā informētu savas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes par jaunā kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai gadījumos, kad šāda identifikatora nav, par:

| a) | jaunā kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā saskaņā ar 19. pantu ieceltā pārstāvja vai jaunā kredītu pircēja vai tā pārstāvja vadības vai pārvaldes struktūras locekļu identitāti un to personu identitāti, kam ir būtiska līdzdalība jaunajā kredītu pircējā vai tā pārstāvī Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē; un |
| --- | --- |

a)

jaunā kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā saskaņā ar 19. pantu ieceltā pārstāvja vai jaunā kredītu pircēja vai tā pārstāvja vadības vai pārvaldes struktūras locekļu identitāti un to personu identitāti, kam ir būtiska līdzdalība jaunajā kredītu pircējā vai tā pārstāvī Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 36) apakšpunkta nozīmē; un

| b) | jaunā kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, adresi. |
| --- | --- |

b)

jaunā kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, adresi.

Turklāt kredītu pircējs vai tā pārstāvis informē savas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes vismaz par turpmāk minēto:

| a) | nodoto ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditora tiesību vai ienākumus nenesošo kredītlīgumu kopējais neatmaksātais atlikums; |
| --- | --- |

a)

nodoto ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditora tiesību vai ienākumus nenesošo kredītlīgumu kopējais neatmaksātais atlikums;

| b) | nodoto ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditora tiesību vai ienākumus nenesošo kredītlīgumu skaits un lielums; |
| --- | --- |

b)

nodoto ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditora tiesību vai ienākumus nenesošo kredītlīgumu skaits un lielums;

| c) | vai nodošana ietver kreditora tiesības, kas paredzētas ienākumus nenesošā kredītlīgumā, vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kas noslēgts ar patērētājiem, attiecīgā gadījumā norādot, ar kāda veida aktīviem ienākumus nenesošais kredītlīgums ir nodrošināts. |
| --- | --- |

c)

vai nodošana ietver kreditora tiesības, kas paredzētas ienākumus nenesošā kredītlīgumā, vai pašu ienākumus nenesošo kredītlīgumu, kas noslēgts ar patērētājiem, attiecīgā gadījumā norādot, ar kāda veida aktīviem ienākumus nenesošais kredītlīgums ir nodrošināts.

2.   Kompetentās iestādes, kas minētas 1. punktā, var pieprasīt kredītu pircējiem vai attiecīgā gadījumā to saskaņā ar 19. pantu ieceltajiem pārstāvjiem sniegt šajā punktā minēto informāciju reizi ceturksnī, kad vien minētās kompetentās iestādes uzskata to par nepieciešamu, tostarp lai labāk uzraudzītu lielu skaitu nodošanu, kas varētu notikt krīzes laikā.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. un 2. punktā minētās kompetentās iestādes saskaņā ar minētajiem punktiem saņemto informāciju bez liekas kavēšanās nosūta uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un jaunā kredītu pircēja piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

IV SADAĻA

UZRAUDZĪBA

21. pants

Kompetento iestāžu veikta uzraudzība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotāji un attiecīgā gadījumā kredītpakalpojumu sniedzēji, kam kredītu apkalpošanas darbības ir nodotas ārpakalpojumā saskaņā ar 12. pantu, pastāvīgi ievēro valsts noteikumus, ar kuriem transponē šo direktīvu, un nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes īsteno minēto darbību atbilstošu uzraudzību, lai novērtētu, vai attiecīgie noteikumi tiek ievēroti.

2.   Kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, piederības dalībvalsts nodrošina, ka šā panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes ir atbildīgas par 10. pantā un 17. līdz 20. pantā noteikto pienākumu izpildes uzraudzību attiecībā uz kredītu pircēju vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvi, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu.

3.   Dalībvalstis izraugās kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par funkciju un pienākumu izpildi saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu.

4.   Ja dalībvalstis saskaņā ar 3. punktu izraugās vairāk nekā vienu kompetento iestādi, tās nosaka attiecīgo iestāžu uzdevumus un vienu no tām izraugās kā vienotu kontaktpunktu visai nepieciešamajai apmaiņai un mijiedarbībai ar piederības dalībvalsts vai uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir ieviesti attiecīgi pasākumi, lai kompetentās iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar šā panta 3. punktu, no kredītu pircējiem vai to pārstāvjiem, kuri izraudzīti saskaņā ar 19. pantu, kredītu apkalpotājiem, kredītpakalpojumu sniedzējiem, kuriem kredītu apkalpotājs kredītu apkalpošanas darbības nodod ārpakalpojumā saskaņā ar 12. pantu, aizņēmējiem un jebkuras citas personas vai publiskā sektora iestādes varētu iegūt informāciju, kas nepieciešama šādu darbību veikšanai:

| a) | izvērtēt, vai pastāvīgi tiek ievērotas prasības, kas paredzētas valsts noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu; |
| --- | --- |

a)

izvērtēt, vai pastāvīgi tiek ievērotas prasības, kas paredzētas valsts noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu;

| b) | izmeklēt iespējamus minēto prasību pārkāpumus; |
| --- | --- |

b)

izmeklēt iespējamus minēto prasību pārkāpumus;

| c) | piemērot administratīvos sodus un korektīvos pasākumus saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē 23. pantu. |
| --- | --- |

c)

piemērot administratīvos sodus un korektīvos pasākumus saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē 23. pantu.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm, kuras izraudzītas saskaņā ar 3. punktu, ir speciālās zināšanas, resursi, darbības spēja un pilnvaras, kas ir nepieciešami šajā direktīvā noteikto funkciju un pienākumu izpildei.

22. pants

Kompetento iestāžu uzraudzības loma un pilnvaras

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 21. panta 3. punktu, ir piešķirtas visas uzraudzības, izmeklēšanas un sodu piemērošanas pilnvaras, kuras nepieciešamas šajā direktīvā paredzēto funkciju un pienākumu izpildei, tostarp vismaz šādas:

| a) | pilnvaras piešķirt vai atteikt atļauju saskaņā ar 5. un 6. pantu; |
| --- | --- |

a)

pilnvaras piešķirt vai atteikt atļauju saskaņā ar 5. un 6. pantu;

| b) | pilnvaras atsaukt atļauju saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

pilnvaras atsaukt atļauju saskaņā ar 8. pantu;

| c) | pilnvaras aizliegt jebkuru kredītu apkalpošanas darbību; |
| --- | --- |

c)

pilnvaras aizliegt jebkuru kredītu apkalpošanas darbību;

| d) | pilnvaras veikt inspekcijas gan uz vietas, gan neklātienē; |
| --- | --- |

d)

pilnvaras veikt inspekcijas gan uz vietas, gan neklātienē;

| e) | pilnvaras piemērot administratīvos sodus un korektīvos pasākumus saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē 23. pantu; |
| --- | --- |

e)

pilnvaras piemērot administratīvos sodus un korektīvos pasākumus saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē 23. pantu;

| f) | pilnvaras pārskatīt ārpakalpojumu līgumus, kuri noslēgti starp kredītu apkalpotājiem un kredītpakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar 12. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

f)

pilnvaras pārskatīt ārpakalpojumu līgumus, kuri noslēgti starp kredītu apkalpotājiem un kredītpakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar 12. panta 1. punktu;

| g) | pilnvaras pieprasīt, lai kredītu apkalpotājs atbrīvotu no amata savas vadības vai pārvaldes struktūras locekļus, ja tie neizpilda 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās prasības; |
| --- | --- |

g)

pilnvaras pieprasīt, lai kredītu apkalpotājs atbrīvotu no amata savas vadības vai pārvaldes struktūras locekļus, ja tie neizpilda 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās prasības;

| h) | pilnvaras pieprasīt, lai kredītu apkalpotāji mainītu vai atjauninātu savu iekšējās pārvaldības kārtību un iekšējās kontroles mehānismus, lai efektīvi garantētu aizņēmēju tiesību ievērošanu saskaņā ar tiesību aktiem, kas reglamentē kredītlīgumu; |
| --- | --- |

h)

pilnvaras pieprasīt, lai kredītu apkalpotāji mainītu vai atjauninātu savu iekšējās pārvaldības kārtību un iekšējās kontroles mehānismus, lai efektīvi garantētu aizņēmēju tiesību ievērošanu saskaņā ar tiesību aktiem, kas reglamentē kredītlīgumu;

| i) | pilnvaras pieprasīt, lai kredītu apkalpotāji mainītu vai atjauninātu savas politikas nostādnes, kas pieņemtas, lai garantētu taisnīgu un apzinīgu attieksmi pret aizņēmējiem, un arī aizņēmēju sūdzību reģistrēšanas un izskatīšanas kārtību; |
| --- | --- |

i)

pilnvaras pieprasīt, lai kredītu apkalpotāji mainītu vai atjauninātu savas politikas nostādnes, kas pieņemtas, lai garantētu taisnīgu un apzinīgu attieksmi pret aizņēmējiem, un arī aizņēmēju sūdzību reģistrēšanas un izskatīšanas kārtību;

| j) | pilnvaras pieprasīt papildu informāciju par ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošanu. |
| --- | --- |

j)

pilnvaras pieprasīt papildu informāciju par ienākumus nenesošā kredītlīgumā paredzēto kreditora tiesību vai paša ienākumus nenesošā kredītlīguma nodošanu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 21. panta 3. punktu, un tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts, ir piešķirtas visas pilnvaras, kuras tām nepieciešamas šajā direktīvā paredzēto funkciju un pienākumu izpildei.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes, piemērojot uz risku balstītu pieeju, novērtē to, kā kredītu apkalpotājs īsteno 5. panta 1. punkta e) līdz h) apakšpunktā noteiktās prasības.

4.   Dalībvalstis nosaka 3. punktā minētās novērtēšanas tvērumu, ņemot vērā to, kādas un cik apjomīgas, vērienīgas un sarežģītas ir darbības, ko veic attiecīgais kredītu apkalpotājs.

5.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes vai tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts, par 3. punktā minētās novērtēšanas rezultātiem, ja kāda no minētajām kompetentajām iestādēm to ir pieprasījusi vai ja piederības dalībvalsts kompetentās iestādes to uzskata par lietderīgu. Sīkāku informāciju par visiem piemērotajiem administratīvajiem sodiem vai korektīvajiem pasākumiem piederības dalībvalsts kompetentās iestādes vienmēr nosūta uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un attiecīgā gadījumā tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka 3. punktā minētās novērtēšanas procesā piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā kredīts ir piešķirts, ja tā nav uzņēmēja dalībvalsts vai piederības dalībvalsts, apmainās ar visu informāciju, kas tām ir nepieciešama šajā direktīvā paredzēto funkciju un pienākumu izpildei.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad kredītu apkalpotājs, kredītpakalpojumu sniedzējs, kredītu pircējs vai tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, neatbilst prasībām, kas noteiktas valsts noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes var tam pieprasīt jau sākumposmā veikt visas nepieciešamās darbības vai pasākumus, kas nodrošina minēto noteikumu izpildi.

23. pants

Administratīvi sodi un korektīvi pasākumi

1.   Neskarot dalībvalstu tiesības paredzēt kriminālsodus, dalībvalstis pieņem noteikumus, ar kuriem paredz atbilstošus administratīvos sodus un korektīvos pasākumus, kas piemērojami vismaz šādās situācijās:

| a) | kredītu apkalpotājs nepilda prasības, kas noteiktas valsts noteikumos, ar kuriem transponē 11. pantu, vai noslēdz ārpakalpojumu līgumu, pārkāpjot valsts noteikumus, ar kuriem transponē 12. pantu, vai arī kredītpakalpojumu sniedzējs, kam kredītpakalpojumu darbības nodotas ārpakalpojumā, nopietni pārkāpj piemērojamās tiesību normas, tostarp valsts tiesību aktus noteikumus, ar kuriem transponē šo direktīvu; |
| --- | --- |

a)

kredītu apkalpotājs nepilda prasības, kas noteiktas valsts noteikumos, ar kuriem transponē 11. pantu, vai noslēdz ārpakalpojumu līgumu, pārkāpjot valsts noteikumus, ar kuriem transponē 12. pantu, vai arī kredītpakalpojumu sniedzējs, kam kredītpakalpojumu darbības nodotas ārpakalpojumā, nopietni pārkāpj piemērojamās tiesību normas, tostarp valsts tiesību aktus noteikumus, ar kuriem transponē šo direktīvu;

| b) | kredītu apkalpotāja pārvaldības kārtība un iekšējie kontroles mehānismi, kā noteikts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, nenodrošina aizņēmēju tiesību ievērošanu un atbilstību personas datu aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

kredītu apkalpotāja pārvaldības kārtība un iekšējie kontroles mehānismi, kā noteikts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, nenodrošina aizņēmēju tiesību ievērošanu un atbilstību personas datu aizsardzības noteikumiem;

| c) | kredītu apkalpotāja politika nav atbilstoša, lai nodrošinātu pareizu izturēšanos pret aizņēmējiem, kā noteikts 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

kredītu apkalpotāja politika nav atbilstoša, lai nodrošinātu pareizu izturēšanos pret aizņēmējiem, kā noteikts 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā;

| d) | kredītu apkalpotāja iekšējās procedūras, kā noteikts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, nenodrošina aizņēmēju sūdzību reģistrēšanu un izskatīšanu atbilstoši pienākumiem, kas noteikti valsts noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu; |
| --- | --- |

d)

kredītu apkalpotāja iekšējās procedūras, kā noteikts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, nenodrošina aizņēmēju sūdzību reģistrēšanu un izskatīšanu atbilstoši pienākumiem, kas noteikti valsts noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu;

| e) | kredītu pircējs vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, nesniedz informāciju, kas paredzēta valsts noteikumos, ar kuriem transponē 18. un 20. pantu; |
| --- | --- |

e)

kredītu pircējs vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, nesniedz informāciju, kas paredzēta valsts noteikumos, ar kuriem transponē 18. un 20. pantu;

| f) | kredītu pircējs vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, nepilda prasību, kas paredzēta valsts noteikumos, ar kuriem transponē 17. pantu; |
| --- | --- |

f)

kredītu pircējs vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvis, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, nepilda prasību, kas paredzēta valsts noteikumos, ar kuriem transponē 17. pantu;

| g) | kredītu pircējs nepilda prasību, kas paredzēta valsts noteikumos, ar kuriem transponē 19. pantu; |
| --- | --- |

g)

kredītu pircējs nepilda prasību, kas paredzēta valsts noteikumos, ar kuriem transponē 19. pantu;

| h) | kredītiestāde nesniedz informāciju, kas norādīta valsts noteikumos, ar kuriem transponē 15. pantu; |
| --- | --- |

h)

kredītiestāde nesniedz informāciju, kas norādīta valsts noteikumos, ar kuriem transponē 15. pantu;

| i) | kredītu apkalpotājs ļauj vienai vai vairākām personām, kuras neizpilda 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktās prasības, kļūt par tā vadības vai pārvaldes struktūras locekļiem vai šo amatu saglabāt; |
| --- | --- |

i)

kredītu apkalpotājs ļauj vienai vai vairākām personām, kuras neizpilda 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktās prasības, kļūt par tā vadības vai pārvaldes struktūras locekļiem vai šo amatu saglabāt;

| j) | kredītu apkalpotājs nepilda prasības, kas noteiktas valsts noteikumos, ar kuriem transponē 24. pantu; |
| --- | --- |

j)

kredītu apkalpotājs nepilda prasības, kas noteiktas valsts noteikumos, ar kuriem transponē 24. pantu;

| k) | kredītu pircējs vai attiecīgā gadījumā kredītu apkalpotāji vai jebkura vienība, kas minēta 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā, neievēro valsts noteikumus, ar kuriem transponē 10. pantu; |
| --- | --- |

k)

kredītu pircējs vai attiecīgā gadījumā kredītu apkalpotāji vai jebkura vienība, kas minēta 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) vai iii) punktā, neievēro valsts noteikumus, ar kuriem transponē 10. pantu;

| l) | kredītu apkalpotājs saņem un tur līdzekļus no aizņēmējiem, kaut arī attiecīgajā dalībvalstī tas nav atļauts saskaņā ar 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

l)

kredītu apkalpotājs saņem un tur līdzekļus no aizņēmējiem, kaut arī attiecīgajā dalībvalstī tas nav atļauts saskaņā ar 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| m) | kredītu apkalpotājs nepilda prasības, kas noteiktas valsts noteikumos, ar kuriem transponē 6. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

m)

kredītu apkalpotājs nepilda prasības, kas noteiktas valsts noteikumos, ar kuriem transponē 6. panta 2. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētie administratīvie sodi un korektīvie pasākumi ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši un cita starpā ietver vismaz turpmāk minēto:

| a) | atsaukt atļauju veikt kredītu apkalpotāja darbības; |
| --- | --- |

a)

atsaukt atļauju veikt kredītu apkalpotāja darbības;

| b) | izdot rīkojumu, kurā kredītu apkalpotājam vai kredītu pircējam vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvim, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, tiek prasīts novērst attiecīgo pārkāpumu, izbeigt šādu rīcību un atturēties no šādas rīcības atkārtošanas; |
| --- | --- |

b)

izdot rīkojumu, kurā kredītu apkalpotājam vai kredītu pircējam vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvim, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, tiek prasīts novērst attiecīgo pārkāpumu, izbeigt šādu rīcību un atturēties no šādas rīcības atkārtošanas;

| c) | noteikt administratīvus naudas sodus. |
| --- | --- |

c)

noteikt administratīvus naudas sodus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka administratīvie sodi un korektīvie pasākumi tiek faktiski īstenoti.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka, nosakot administratīvo sodu vai korektīvo pasākumu veidu un minēto administratīvo naudas sodu apmēru, kompetentās iestādes ņem vērā attiecīgos apstākļus, tostarp turpmāk minēto:

| a) | pārkāpuma smagums un ilgums; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma smagums un ilgums;

| b) | par pārkāpumu atbildīgā kredīta apkalpotāja vai kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, atbildības pakāpe; |
| --- | --- |

b)

par pārkāpumu atbildīgā kredīta apkalpotāja vai kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, atbildības pakāpe;

| c) | par pārkāpumu atbildīgā kredītu apkalpotāja vai kredītu pircēja finanšu stabilitāte, tostarp ar atsauci uz juridiskās personas kopējo apgrozījumu vai fiziskās personas gada ienākumiem; |
| --- | --- |

c)

par pārkāpumu atbildīgā kredītu apkalpotāja vai kredītu pircēja finanšu stabilitāte, tostarp ar atsauci uz juridiskās personas kopējo apgrozījumu vai fiziskās personas gada ienākumiem;

| d) | par pārkāpumu atbildīgā kredītu apkalpotāja vai kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, pārkāpuma rezultātā gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu apmērs, ciktāl šādu peļņu vai zaudējumus iespējams noteikt; |
| --- | --- |

d)

par pārkāpumu atbildīgā kredītu apkalpotāja vai kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, pārkāpuma rezultātā gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu apmērs, ciktāl šādu peļņu vai zaudējumus iespējams noteikt;

| e) | zaudējumi, ko pārkāpums radījis trešām personām, ciktāl šādus zaudējumus iespējams noteikt; |
| --- | --- |

e)

zaudējumi, ko pārkāpums radījis trešām personām, ciktāl šādus zaudējumus iespējams noteikt;

| f) | par pārkāpumu atbildīgā kredītu apkalpotāja vai kredītu pircēja sadarbības līmenis ar kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

f)

par pārkāpumu atbildīgā kredītu apkalpotāja vai kredītu pircēja sadarbības līmenis ar kompetentajām iestādēm;

| g) | par pārkāpumu atbildīgā kredītu apkalpotāja vai kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, iepriekšējie pārkāpumi; |
| --- | --- |

g)

par pārkāpumu atbildīgā kredītu apkalpotāja vai kredītu pircēja vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvja, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, iepriekšējie pārkāpumi;

| h) | visas pārkāpuma faktiskās vai iespējamās sistēmiskās sekas. |
| --- | --- |

h)

visas pārkāpuma faktiskās vai iespējamās sistēmiskās sekas.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes 2. punktā minētos administratīvos sodus un korektīvos pasākumus var piemērot vadības vai pārvaldes struktūras locekļiem un citām personām, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par pārkāpumu.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka pirms lēmuma pieņemšanas, ar ko piemēro šā panta 2. punktā minētos administratīvos sodus vai korektīvos pasākumus, kompetentās iestādes dod attiecīgajam kredītu apkalpotājam vai kredītu pircējam vai attiecīgā gadījumā tā pārstāvim, kas izraudzīts saskaņā ar 19. pantu, iespēju tikt uzklausītam.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka lēmums, ar ko piemēro 2. punktā norādītos administratīvos sodus vai korektīvos pasākumus, ir pienācīgi pamatots un ka uz to attiecas pārsūdzības tiesības.

8.   Dalībvalstis var nolemt neizstrādāt noteikumus attiecībā uz administratīviem sodiem par pārkāpumiem, par kuriem piemēro kriminālsodus saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šādā gadījumā dalībvalstis attiecīgās krimināltiesību normas dara zināmas Komisijai.

V SADAĻA

AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI UN PIENĀKUMS SADARBOTIES

24. pants

Sūdzības

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotāji izveido un uztur efektīvas un pārredzamas procedūras no aizņēmējiem saņemto sūdzību izskatīšanai.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītu apkalpotāji aizņēmēju sūdzības izskata bez maksas un ka kredītu apkalpotāji reģistrē sūdzības un to risināšanai veiktos pasākumus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes nosaka un publicē kārtību, kādā tiek izskatītas aizņēmēju sūdzības par kredītu pircējiem, kredītu apkalpotājiem un kredītpakalpojumu sniedzējiem, un nodrošina, ka, saņemot sūdzības, nevilcinoties sākas to izskatīšana.

25. pants

Personas datu aizsardzība

Personas datu apstrādi šīs direktīvas nolūkos veic saskaņā ar Regulām (ES) 2016/679 un (ES) 2018/1725.

26. pants

Kompetento iestāžu sadarbība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka 8., 13., 14., 15., 18., 20. un 22. pantā minētās kompetentās iestādes ikreiz, kad tas nepieciešams, savstarpēji sadarbojas, lai pildītu savas funkcijas un pienākumus vai īstenotu savas pilnvaras saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu. Minētās kompetentās iestādes arī koordinē savas darbības, lai izvairītos no iespējamas dublēšanās un pārklāšanās, kad uzraudzības pilnvaras, administratīvie sodi un korektīvie pasākumi tiek piemēroti pārrobežu gadījumiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes pēc pieprasījuma un bez liekas kavēšanās sniedz cita citai informāciju, kas nepieciešama to funkciju un pienākumu izpildei saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes, kas saņem konfidenciālu informāciju, pildot savas funkcijas un pienākumus saskaņā ar šo direktīvu, šo informāciju izmanto tikai savu funkciju un pienākumu pildīšanai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu. Uz informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (24) 76. pantā.

4.   Dalībvalstis nosaka, ka visām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs, kā arī revidentiem un ekspertiem, kuri darbojas kompetento iestāžu uzdevumā, ir saistošs pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

5.   Dalībvalstis veic vajadzīgos administratīvos un organizatoriskos pasākumus, lai atvieglotu šajā pantā paredzēto sadarbību.

6.   EBI atvieglo informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm dalībvalstīs un veicina to sadarbību.

VI SADAĻA

GROZĪJUMI

27. pants

Grozījumi Direktīvā 2008/48/EK

Direktīvu 2008/48/EK groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu pantu:

  “11.a pants
  Informācija par kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanu
  Neskarot citus šajā direktīvā paredzētus pienākumus, dalībvalstis nodrošina, ka pirms kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanas kreditors sniedz patērētājam turpmāk minēto informāciju:






  a) | skaidru aprakstu par ierosinātajām izmaiņām un – attiecīgā gadījumā – norādi par to, ka ir nepieciešama patērētāja piekrišana, vai par to, ka izmaiņas stāsies spēkā uz likuma pamata; |
| --- | --- | --- |

1)

iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

Informācija par kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanu

Neskarot citus šajā direktīvā paredzētus pienākumus, dalībvalstis nodrošina, ka pirms kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanas kreditors sniedz patērētājam turpmāk minēto informāciju:

a)

skaidru aprakstu par ierosinātajām izmaiņām un – attiecīgā gadījumā – norādi par to, ka ir nepieciešama patērētāja piekrišana, vai par to, ka izmaiņas stāsies spēkā uz likuma pamata;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minēto izmaiņu īstenošanas grafiku; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minēto izmaiņu īstenošanas grafiku;

| c) | patērētājam pieejamos līdzekļus sūdzības iesniegšanai par a) apakšpunktā minētajām izmaiņām; |
| --- | --- |

c)

patērētājam pieejamos līdzekļus sūdzības iesniegšanai par a) apakšpunktā minētajām izmaiņām;

| d) | jebkādas šādas sūdzības iesniegšanai pieejamo laikposmu; |
| --- | --- |

d)

jebkādas šādas sūdzības iesniegšanai pieejamo laikposmu;

| e) | tās kompetentās iestādes nosaukumu un adresi, kurai patērētājs var iesniegt minēto sūdzību.”; |
| --- | --- |

e)

tās kompetentās iestādes nosaukumu un adresi, kurai patērētājs var iesniegt minēto sūdzību.”;

| 2) | iekļauj šādu pantu:

  “16.a pants
  Nokavēti maksājumi un izpildes nodrošināšana

  1.   Dalībvalstis pieprasa, lai kreditoriem būtu atbilstoša politika un procedūras, lai tie attiecīgā gadījumā censtos saprātīgi pārskatīt situāciju pirms izpildes procedūras sākšanas. Šādos pārskatīšanas pasākumos kā vienu no elementiem ņem vērā patērētāja apstākļus, un tie cita starpā var ietvert šādas iespējas:






  a) | pilnīgu vai daļēju kredītlīguma refinansēšanu; |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“16.a pants

Nokavēti maksājumi un izpildes nodrošināšana

1.   Dalībvalstis pieprasa, lai kreditoriem būtu atbilstoša politika un procedūras, lai tie attiecīgā gadījumā censtos saprātīgi pārskatīt situāciju pirms izpildes procedūras sākšanas. Šādos pārskatīšanas pasākumos kā vienu no elementiem ņem vērā patērētāja apstākļus, un tie cita starpā var ietvert šādas iespējas:

a)

pilnīgu vai daļēju kredītlīguma refinansēšanu;

| b) | spēkā esošo kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanu, kas cita starpā var ietvert:






  i) | kredītlīguma termiņa pagarināšanu; |
| --- | --- | --- |

b)

spēkā esošo kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanu, kas cita starpā var ietvert:

i)

kredītlīguma termiņa pagarināšanu;

| ii) | kredītlīguma veida maiņu; |
| --- | --- |

ii)

kredītlīguma veida maiņu;

| iii) | visu vai atsevišķu parāda dzēšanas maksājumu atlikšanu uz laiku; |
| --- | --- |

iii)

visu vai atsevišķu parāda dzēšanas maksājumu atlikšanu uz laiku;

| iv) | procentu likmes maiņu; |
| --- | --- |

iv)

procentu likmes maiņu;

| v) | kredīta brīvdienu piedāvāšanu; |
| --- | --- |

v)

kredīta brīvdienu piedāvāšanu;

| vi) | daļējus atmaksājumus; |
| --- | --- |

vi)

daļējus atmaksājumus;

| vii) | valūtas konvertēšanu; |
| --- | --- |

vii)

valūtas konvertēšanu;

| viii) | daļēju parāda atlaišanu un konsolidāciju. |
| --- | --- |

viii)

daļēju parāda atlaišanu un konsolidāciju.

2.   Iespējamo pārskatīšanas pasākumu saraksts, kas izklāstīts 1. punkta b) apakšpunktā, neskar valsts tiesību aktos paredzētos noteikumus, un dalībvalstīm nav savos tiesību aktos jāparedz visi šajā sarakstā minētie pasākumi.

3.   Dalībvalstis var prasīt, lai gadījumos, kad kreditoram ir atļauts noteikt un piemērot patērētājam maksu, kas izriet no saistību neizpildes, minētā maksa nav lielāka par to, kas vajadzīga, lai kompensētu kreditoram izmaksas, kuras tam radušās saistību neizpildes dēļ.

4.   Dalībvalstis var atļaut kreditoriem piemērot patērētājam papildu maksu saistību neizpildes gadījumā. Šādā gadījumā dalībvalstis nosaka minētās maksas maksimālo apmēru.”;

| 3) | direktīvas 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ciktāl šajā direktīvā iekļauti saskaņoti noteikumi, dalībvalstis savos tiesību aktos nedrīkst saglabāt vai ieviest noteikumus, kas atšķiras no šajā direktīvā paredzētajiem. Tomēr 16.a panta 3. un 4. punkts neliedz dalībvalstīm saglabāt vai ieviest stingrākus noteikumus, lai aizsargātu patērētājus.”. |
| --- | --- |

3)

direktīvas 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ciktāl šajā direktīvā iekļauti saskaņoti noteikumi, dalībvalstis savos tiesību aktos nedrīkst saglabāt vai ieviest noteikumus, kas atšķiras no šajā direktīvā paredzētajiem. Tomēr 16.a panta 3. un 4. punkts neliedz dalībvalstīm saglabāt vai ieviest stingrākus noteikumus, lai aizsargātu patērētājus.”.

28. pants

Grozījumi Direktīvā 2014/17/ES

Direktīvu 2014/17/ES groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu pantu:

  “27.a pants
  Informācija par kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanu
  Neskarot citus šajā direktīvā paredzētos pienākumus, dalībvalstis nodrošina, ka pirms kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanas kreditors sniedz patērētājam turpmāk minēto informāciju:






  a) | skaidru aprakstu par ierosinātajām izmaiņām un – attiecīgā gadījumā – norādi par to, ka ir nepieciešama patērētāja piekrišana, vai par to, ka izmaiņas stāsies spēkā uz likuma pamata; |
| --- | --- | --- |

1)

iekļauj šādu pantu:

“27.a pants

Informācija par kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanu

Neskarot citus šajā direktīvā paredzētos pienākumus, dalībvalstis nodrošina, ka pirms kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanas kreditors sniedz patērētājam turpmāk minēto informāciju:

a)

skaidru aprakstu par ierosinātajām izmaiņām un – attiecīgā gadījumā – norādi par to, ka ir nepieciešama patērētāja piekrišana, vai par to, ka izmaiņas stāsies spēkā uz likuma pamata;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minēto izmaiņu īstenošanas grafiku; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minēto izmaiņu īstenošanas grafiku;

| c) | patērētājam pieejamajām iespējām iesniegt sūdzību par a) apakšpunktā minētajām izmaiņām; |
| --- | --- |

c)

patērētājam pieejamajām iespējām iesniegt sūdzību par a) apakšpunktā minētajām izmaiņām;

| d) | jebkādas šādas sūdzības iesniegšanai pieejamo laikposmu; |
| --- | --- |

d)

jebkādas šādas sūdzības iesniegšanai pieejamo laikposmu;

| e) | tās kompetentās iestādes nosaukumu un adresi, kurai patērētājs var iesniegt minēto sūdzību.”; |
| --- | --- |

e)

tās kompetentās iestādes nosaukumu un adresi, kurai patērētājs var iesniegt minēto sūdzību.”;

| 2) | direktīvas 28. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis pieprasa, lai kreditoriem būtu atbilstoša politika un procedūras, lai tie attiecīgā gadījumā censtos saprātīgi pārskatīt situāciju pirms izpildes procedūras sākšanas. Šādos pārskatīšanas pasākumos kā vienu no elementiem ņem vērā patērētāja apstākļus, un tie cita starpā var ietvert šādas iespējas:






  a) | pilnīgu vai daļēju kredītlīguma refinansēšanu; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

direktīvas 28. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis pieprasa, lai kreditoriem būtu atbilstoša politika un procedūras, lai tie attiecīgā gadījumā censtos saprātīgi pārskatīt situāciju pirms izpildes procedūras sākšanas. Šādos pārskatīšanas pasākumos kā vienu no elementiem ņem vērā patērētāja apstākļus, un tie cita starpā var ietvert šādas iespējas:

a)

pilnīgu vai daļēju kredītlīguma refinansēšanu;

| b) | spēkā esošo kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanu, kas cita starpā var ietvert:






  i) | kredītlīguma termiņa pagarināšanu; |
| --- | --- | --- |

b)

spēkā esošo kredītlīguma noteikumu un nosacījumu grozīšanu, kas cita starpā var ietvert:

i)

kredītlīguma termiņa pagarināšanu;

| ii) | kredītlīguma veida maiņu; |
| --- | --- |

ii)

kredītlīguma veida maiņu;

| iii) | visu vai atsevišķu parāda dzēšanas maksājumu atlikšanu uz laiku; |
| --- | --- |

iii)

visu vai atsevišķu parāda dzēšanas maksājumu atlikšanu uz laiku;

| iv) | procentu likmes maiņu; |
| --- | --- |

iv)

procentu likmes maiņu;

| v) | kredīta brīvdienu piedāvāšanu; |
| --- | --- |

v)

kredīta brīvdienu piedāvāšanu;

| vi) | daļējus atmaksājumus; |
| --- | --- |

vi)

daļējus atmaksājumus;

| vii) | valūtas konvertēšanu; |
| --- | --- |

vii)

valūtas konvertēšanu;

| viii) | daļēju parāda atlaišanu un konsolidāciju.”; |
| --- | --- |

viii)

daļēju parāda atlaišanu un konsolidāciju.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “1.   Iespējamo pārskatīšanas pasākumu saraksts, kas izklāstīts 1. punkta b) apakšpunktā, neskar valsts tiesību aktos paredzētos noteikumus, un dalībvalstīm nav savos tiesību aktos jāparedz visi šajā sarakstā minētie pasākumi.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“1.   Iespējamo pārskatīšanas pasākumu saraksts, kas izklāstīts 1. punkta b) apakšpunktā, neskar valsts tiesību aktos paredzētos noteikumus, un dalībvalstīm nav savos tiesību aktos jāparedz visi šajā sarakstā minētie pasākumi.”;

| 3) | iekļauj šādu pantu:

  “28.a pants
  Kreditora tiesību vai paša kredītlīguma cesija

  1.   Gadījumā, ja kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pašu kredītlīgumu cedē trešajai personai, patērētājam ir tiesības vērsties tiesā pret cesionāru, izmantojot jebkādu aizsardzību, kas patērētājam bijusi pieejama pret sākotnējo kreditoru, tostarp ieskaitu, ja tāds ir atļauts attiecīgajā dalībvalstī.


  2.   Patērētāju informē par 1. punktā minēto cesiju, izņemot gadījumus, kad sākotnējais kreditors, kas noslēdzis līgumu ar cesionāru, turpina apkalpot patērētāja kredītu.”. |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu pantu:

“28.a pants

Kreditora tiesību vai paša kredītlīguma cesija

1.   Gadījumā, ja kredītlīgumā paredzētās kreditora tiesības vai pašu kredītlīgumu cedē trešajai personai, patērētājam ir tiesības vērsties tiesā pret cesionāru, izmantojot jebkādu aizsardzību, kas patērētājam bijusi pieejama pret sākotnējo kreditoru, tostarp ieskaitu, ja tāds ir atļauts attiecīgajā dalībvalstī.

2.   Patērētāju informē par 1. punktā minēto cesiju, izņemot gadījumus, kad sākotnējais kreditors, kas noslēdzis līgumu ar cesionāru, turpina apkalpot patērētāja kredītu.”.

VII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

29. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (25) nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

30. pants

Novērtēšana

1.   Līdz 2026. gada 29. decembrim Komisija šo direktīvu novērtē un Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem. Novērtējumā ir vismaz turpmāk minētais:

| a) | atļauju saņēmušo kredītu apkalpotāju skaits Savienībā un to kredītu apkalpotāju skaits, kuri sniedz savus pakalpojumus uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

atļauju saņēmušo kredītu apkalpotāju skaits Savienībā un to kredītu apkalpotāju skaits, kuri sniedz savus pakalpojumus uzņēmējā dalībvalstī;

| b) | ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditoru tiesību vai to ienākumus nenesošo kredītlīgumu skaits, kurus no kredītiestādēm ir iegādājušies kredītu pircēji, kam ir domicils vai juridiskā adrese vai – gadījumos, kad saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – tā galvenais birojs ir tajā pašā dalībvalstī, kur ir kredītiestāde, vai citā dalībvalstī, nevis tajā, kur ir kredītiestāde, vai ārpus Savienības; |
| --- | --- |

b)

ienākumus nenesošos kredītlīgumos paredzēto kreditoru tiesību vai to ienākumus nenesošo kredītlīgumu skaits, kurus no kredītiestādēm ir iegādājušies kredītu pircēji, kam ir domicils vai juridiskā adrese vai – gadījumos, kad saskaņā ar tā valsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses – tā galvenais birojs ir tajā pašā dalībvalstī, kur ir kredītiestāde, vai citā dalībvalstī, nevis tajā, kur ir kredītiestāde, vai ārpus Savienības;

| c) | novērtējums par to, kāds nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas risks pastāv saistībā ar kredītu apkalpotāju un kredītu pircēju darbībām; |
| --- | --- |

c)

novērtējums par to, kāds nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas risks pastāv saistībā ar kredītu apkalpotāju un kredītu pircēju darbībām;

| d) | saskaņā ar 26. pantu īstenotas kompetento iestāžu savstarpējās sadarbības novērtējums. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar 26. pantu īstenotas kompetento iestāžu savstarpējās sadarbības novērtējums.

2.   Ja novērtējumā ir konstatētas būtiskas problēmas saistībā ar šīs direktīvas darbību, ziņojumā norāda, kā Komisija plāno konstatētās problēmas risināt, tostarp norādot iespējamās pārskatīšanas pasākumus un grafiku.

31. pants

Pārskatīšanas klauzula

Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes likumdošanas prerogatīvas, Komisija līdz 2023. gada 29. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šādiem jautājumiem:

| a) | tiesiskā regulējuma atbilstība attiecībā uz iespējamo maksimālo apmēru ieviešanu maksām, kas rodas saistību neizpildes gadījumā un ko piemēro kredītlīgumiem, kuri noslēgti ar:






  i) | fiziskām personām ar minēto fizisko personu saimniecisko vai profesionālo darbību saistītos nolūkos; |
| --- | --- | --- |

a)

tiesiskā regulējuma atbilstība attiecībā uz iespējamo maksimālo apmēru ieviešanu maksām, kas rodas saistību neizpildes gadījumā un ko piemēro kredītlīgumiem, kuri noslēgti ar:

i)

fiziskām personām ar minēto fizisko personu saimniecisko vai profesionālo darbību saistītos nolūkos;

| ii) | MVU, kas definēti Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā; |
| --- | --- |

ii)

MVU, kas definēti Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā;

| iii) | jebkuru aizņēmēju ar nosacījumu, ka kredītu garantē fiziska persona vai tas ir nodrošināts ar minētajai fiziskajai personai piederošiem aktīviem vai īpašumu; |
| --- | --- |

iii)

jebkuru aizņēmēju ar nosacījumu, ka kredītu garantē fiziska persona vai tas ir nodrošināts ar minētajai fiziskajai personai piederošiem aktīviem vai īpašumu;

| b) | to kredītlīgumu attiecīgie aspekti, tostarp iespējamie pārskatīšanas pasākumi, kuri noslēgti ar:






  i) | fiziskām personām ar minēto fizisko personu saimniecisko vai profesionālo darbību saistītos nolūkos; |
| --- | --- | --- |

b)

to kredītlīgumu attiecīgie aspekti, tostarp iespējamie pārskatīšanas pasākumi, kuri noslēgti ar:

i)

fiziskām personām ar minēto fizisko personu saimniecisko vai profesionālo darbību saistītos nolūkos;

| ii) | MVU, kas definēti Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā; |
| --- | --- |

ii)

MVU, kas definēti Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā;

| iii) | jebkuru aizņēmēju ar nosacījumu, ka kredītu garantē fiziska persona vai tas ir nodrošināts ar minētajai fiziskajai personai piederošiem aktīviem vai īpašumu; |
| --- | --- |

iii)

jebkuru aizņēmēju ar nosacījumu, ka kredītu garantē fiziska persona vai tas ir nodrošināts ar minētajai fiziskajai personai piederošiem aktīviem vai īpašumu;

| c) | īstenošanas vai regulatīvo tehnisko standartu vai citu piemērotu pasākumu izstrādes nepieciešamība un iespējamība, lai ieviestu vienotus ziņošanas formātus aizņēmējiem paredzētiem paziņojumiem saskaņā ar 10. panta 2. punktu un par pārskatīšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

īstenošanas vai regulatīvo tehnisko standartu vai citu piemērotu pasākumu izstrādes nepieciešamība un iespējamība, lai ieviestu vienotus ziņošanas formātus aizņēmējiem paredzētiem paziņojumiem saskaņā ar 10. panta 2. punktu un par pārskatīšanas pasākumiem.

Attiecīgā gadījumā pirmajā daļā minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu.

32. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz 2023. gada 29. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

2.   Tās piemēro 1. punktā minētos noteikumus no 2023. gada 30. decembra.

Atkāpjoties no pirmās daļas, vienībām, kas 2023. gada 30. decembrī jau veic kredītu apkalpošanas darbības saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ir ļauts turpināt veikt minētās kredītu apkalpošanas darbības savā piederības dalībvalstī līdz 2024. gada 29. jūnijam vai līdz dienai, kad tās saņem atļauju saskaņā ar šo direktīvu – atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks.

Dalībvalstis, kurās attiecībā uz kredītu apkalpošanas darbībām jau ir noteikts regulējums, kas ir līdzvērtīgs vai stingrāks par šajā direktīvā noteikto regulējumu, var atļaut vienības, kuras 2023. gada 30. decembrī jau veic kredītu apkalpošanas darbības saskaņā ar minēto regulējumu, automātiski atzīt par atļauju saņēmušiem kredītu apkalpotājiem saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu.

3.   Kad dalībvalstis pieņem 1. punktā minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

4.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

33. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

34. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2021. gada 24. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 444, 10.12.2018., 15. lpp.

1

(2)  
  OV C 367, 10.10.2018., 43. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 9. novembra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 593/2008 (2008. gada 17. jūnijs) par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I) (OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 351, 20.12.2012., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

17

(18)  Padomes Direktīva 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (OV L 95, 21.4.1993., 29. lpp.).

18

(19)  
  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2402 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 347, 28.12.2017., 35. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/5/EK (1998. gada 16. februāris) par pasākumiem, lai atvieglotu advokāta profesijas pastāvīgu praktizēšanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija (OV L 77, 14.3.1998., 36. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

22

(23)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

25

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 8.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 438/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 438/38

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/2168

(2021. gada 21. septembris),

ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2019/2035, ar ko attiecībā uz noteikumiem, kurus piemēro sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatorijiem, un attiecībā uz konkrētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 94. panta 3. punktu, 97. panta 2. punktu, 118. panta 1. un 2. punktu un 122. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2016/429 ir noteikti profilakses un kontroles noteikumi attiecībā uz dzīvnieku slimībām, kas ir pārnēsājamas uz dzīvniekiem vai cilvēkiem. Konkrētāk, minētās regulas IV daļā ir paredzēti noteikumi sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatorijiem, kā arī konkrētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamībai Savienībā. Regula (ES) 2016/429 turklāt piešķir Komisijai pilnvaras pieņemt noteikumus, lai ar deleģētajiem aktiem papildinātu dažus nebūtiskus minētās regulas elementus. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2016/429 ir noteikti profilakses un kontroles noteikumi attiecībā uz dzīvnieku slimībām, kas ir pārnēsājamas uz dzīvniekiem vai cilvēkiem. Konkrētāk, minētās regulas IV daļā ir paredzēti noteikumi sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatorijiem, kā arī konkrētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamībai Savienībā. Regula (ES) 2016/429 turklāt piešķir Komisijai pilnvaras pieņemt noteikumus, lai ar deleģētajiem aktiem papildinātu dažus nebūtiskus minētās regulas elementus.

| (2) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2035 (2) Regulu (ES) 2016/429 papildina ar noteikumiem, kas attiecas uz sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatorijiem, kā arī noteikumiem par konkrētu turētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību. Konkrētāk, minētās deleģētās regulas II daļā ir paredzēti noteikumi par sauszemes dzīvnieku turēšanas objektu reģistrēšanu un apstiprināšanu, tai skaitā tādu objektu, kuri veic savākšanas operācijas un no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto inkubējamu olu vai mājputnu sūtījumus. Turklāt minētās deleģētās regulas III daļā ir paredzēti noteikumi par turētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību, konkrētāk – noteikumi par turētu liellopu, aitu un kazu izsekojamību un inkubējamu olu marķēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2035 (2) Regulu (ES) 2016/429 papildina ar noteikumiem, kas attiecas uz sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatorijiem, kā arī noteikumiem par konkrētu turētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību. Konkrētāk, minētās deleģētās regulas II daļā ir paredzēti noteikumi par sauszemes dzīvnieku turēšanas objektu reģistrēšanu un apstiprināšanu, tai skaitā tādu objektu, kuri veic savākšanas operācijas un no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto inkubējamu olu vai mājputnu sūtījumus. Turklāt minētās deleģētās regulas III daļā ir paredzēti noteikumi par turētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību, konkrētāk – noteikumi par turētu liellopu, aitu un kazu izsekojamību un inkubējamu olu marķēšanu.

| (3) | Šajā regulā paredzētie noteikumi pēc būtības ir saistīti ar un attiecas uz operatoriem, kas pārvadā vai tur sauszemes dzīvniekus vai inkubējamas olas. Tādēļ saskaņotības, vienkāršības un faktiskās piemērošanas labad, kā arī lai izvairītos no noteikumu dublēšanās, tie būtu jānosaka vienā tiesību aktā, nevis izkliedēti vairākos atsevišķos tiesību aktos ar daudzām savstarpējām atsaucēm. Šāda pieeja atbilst arī vienam no galvenajiem Regulas (ES) 2016/429 mērķiem, proti, racionalizēt Savienības dzīvnieku veselības noteikumus, un tādējādi padarīt tos pārredzamākus un vieglāk piemērojamus. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie noteikumi pēc būtības ir saistīti ar un attiecas uz operatoriem, kas pārvadā vai tur sauszemes dzīvniekus vai inkubējamas olas. Tādēļ saskaņotības, vienkāršības un faktiskās piemērošanas labad, kā arī lai izvairītos no noteikumu dublēšanās, tie būtu jānosaka vienā tiesību aktā, nevis izkliedēti vairākos atsevišķos tiesību aktos ar daudzām savstarpējām atsaucēm. Šāda pieeja atbilst arī vienam no galvenajiem Regulas (ES) 2016/429 mērķiem, proti, racionalizēt Savienības dzīvnieku veselības noteikumus, un tādējādi padarīt tos pārredzamākus un vieglāk piemērojamus.

| (4) | Regula (ES) 2016/429 paredz, ka tādu inkubatoriju operatoriem, no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto inkubējamas olas vai mājputnus, un tādu mājputnu turēšanas objektu operatoriem, no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus ar mājputniem, kas paredzēti citiem mērķiem, nevis nokaušanai, vai sūtījumus ar inkubējamām olām, ir jāiesniedz kompetentajai iestādei pieteikums uz savu objektu apstiprināšanu. Minētās regulas 94. panta 3. punkta a) apakšpunkts Komisijai piešķir pilnvaras attiecībā uz noteiktu veidu objektiem, kuri rada nebūtisku risku, paredzēt atkāpes no pienākuma šādu objektu operatoriem iesniegt kompetentajai iestādei pieteikumu uz apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(4)

Regula (ES) 2016/429 paredz, ka tādu inkubatoriju operatoriem, no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto inkubējamas olas vai mājputnus, un tādu mājputnu turēšanas objektu operatoriem, no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus ar mājputniem, kas paredzēti citiem mērķiem, nevis nokaušanai, vai sūtījumus ar inkubējamām olām, ir jāiesniedz kompetentajai iestādei pieteikums uz savu objektu apstiprināšanu. Minētās regulas 94. panta 3. punkta a) apakšpunkts Komisijai piešķir pilnvaras attiecībā uz noteiktu veidu objektiem, kuri rada nebūtisku risku, paredzēt atkāpes no pienākuma šādu objektu operatoriem iesniegt kompetentajai iestādei pieteikumu uz apstiprināšanu.

| (5) | Neliela skaita mājputnu (izņemot skrējējputnus) un to inkubējamu olu pārvietošana uz citu dalībvalsti rada maznozīmīgu slimību izplatīšanās risku. Turklāt tādu objektu operatori, no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto nedaudzus šādus dzīvniekus un inkubējamas olas, praktisku apsvērumu dēļ nevar izpildīt visas Deleģētajā regulā (ES) 2019/2035 paredzētās prasības. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 4. pants būtu jāgroza, no pienākuma iesniegt pieteikumu uz apstiprināšanu paredzot atkāpi operatoriem, kā pārziņā ir tādi inkubatoriji un tādi mājputnu turēšanas objekti, no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) un mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu. |
| --- | --- |

(5)

Neliela skaita mājputnu (izņemot skrējējputnus) un to inkubējamu olu pārvietošana uz citu dalībvalsti rada maznozīmīgu slimību izplatīšanās risku. Turklāt tādu objektu operatori, no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto nedaudzus šādus dzīvniekus un inkubējamas olas, praktisku apsvērumu dēļ nevar izpildīt visas Deleģētajā regulā (ES) 2019/2035 paredzētās prasības. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 4. pants būtu jāgroza, no pienākuma iesniegt pieteikumu uz apstiprināšanu paredzot atkāpi operatoriem, kā pārziņā ir tādi inkubatoriji un tādi mājputnu turēšanas objekti, no kuriem uz citu dalībvalsti pārvieto mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) un mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu.

| (6) | Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 38. panta 1. punktā ir noteikts, ka liellopu turēšanas operatoriem ir jānodrošina minēto dzīvnieku identifikācija ar norādītajiem identifikācijas līdzekļiem, savukārt tās 38. panta 2. punkts operatoriem ļauj šos norādītos identifikācijas līdzekļus aizstāt ar alternatīviem līdzekļiem. Līdzīgi arī minētās deleģētās regulas 45. panta 1. un 2. punktā ir noteikts operatoru pienākums ar norādītajiem identifikācijas līdzekļiem identificēt viņu objektā turētās aitas un kazas, bet tās 45. panta 4. punkts operatoriem ļauj šos norādītos identifikācijas līdzekļus aizstāt ar alternatīviem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(6)

Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 38. panta 1. punktā ir noteikts, ka liellopu turēšanas operatoriem ir jānodrošina minēto dzīvnieku identifikācija ar norādītajiem identifikācijas līdzekļiem, savukārt tās 38. panta 2. punkts operatoriem ļauj šos norādītos identifikācijas līdzekļus aizstāt ar alternatīviem līdzekļiem. Līdzīgi arī minētās deleģētās regulas 45. panta 1. un 2. punktā ir noteikts operatoru pienākums ar norādītajiem identifikācijas līdzekļiem identificēt viņu objektā turētās aitas un kazas, bet tās 45. panta 4. punkts operatoriem ļauj šos norādītos identifikācijas līdzekļus aizstāt ar alternatīviem līdzekļiem.

| (7) | No otras puses, Regulas (ES) 2016/4292 69. pantā ir paredzēta iespēja, ka dalībvalstis noteiktās jomās var pieņemt valsts līmeņa pasākumus, kurus tās var piemērot savā teritorijā un kuri minētajā regulā noteiktos pasākumus papildina vai ir stingrāki par tiem. Viena no šādām jomām – turētu sauszemes dzīvnieku un reproduktīvo produktu sūtījumu izsekojamības prasības. Deleģētā regula (ES) 2019/2035 šo iespēju pienācīgi neatspoguļo. Tādēļ Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 38. panta 2. punkts, 45. panta 4. punkts un 48. pants būtu jāgroza, lai skaidrāk precizētu, ka, pirms liellopu, aitu vai kazu turēšanas operatori izmanto iespēju šos dzīvniekus identificēt ar alternatīviem identifikācijas līdzekļiem, būtu jāsaņem atļauja no dalībvalsts. Tas precizē to dalībvalstu lomu un atbildību, kuras piemēro valsts līmeņa pasākumus, lai attiecībā uz turētiem liellopiem, aitām un kazām nodrošinātu papildu vai stingrāku izsekojamības prasību pienācīgu īstenošanu, kā paredzēts Regulas (ES) 2016/429 269. pantā. |
| --- | --- |

(7)

No otras puses, Regulas (ES) 2016/4292 69. pantā ir paredzēta iespēja, ka dalībvalstis noteiktās jomās var pieņemt valsts līmeņa pasākumus, kurus tās var piemērot savā teritorijā un kuri minētajā regulā noteiktos pasākumus papildina vai ir stingrāki par tiem. Viena no šādām jomām – turētu sauszemes dzīvnieku un reproduktīvo produktu sūtījumu izsekojamības prasības. Deleģētā regula (ES) 2019/2035 šo iespēju pienācīgi neatspoguļo. Tādēļ Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 38. panta 2. punkts, 45. panta 4. punkts un 48. pants būtu jāgroza, lai skaidrāk precizētu, ka, pirms liellopu, aitu vai kazu turēšanas operatori izmanto iespēju šos dzīvniekus identificēt ar alternatīviem identifikācijas līdzekļiem, būtu jāsaņem atļauja no dalībvalsts. Tas precizē to dalībvalstu lomu un atbildību, kuras piemēro valsts līmeņa pasākumus, lai attiecībā uz turētiem liellopiem, aitām un kazām nodrošinātu papildu vai stingrāku izsekojamības prasību pienācīgu īstenošanu, kā paredzēts Regulas (ES) 2016/429 269. pantā.

| (8) | Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 76. pantā ir noteikts, ka papagaiļu turēšanas operatoriem jānodrošina, ka papagaiļu identifikācijas līdzekļos ir redzams dzīvnieka identifikācijas kods. Tomēr minētajā deleģētajā regulā noteiktā identifikācijas koda definīcija pārsniedz to, kas nepieciešams papagaiļu identificēšanai, un rada ievērojamu administratīvo slogu dalībvalstīm. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/2035 būtu jāgroza, lai paredzētu, ka uz papagaiļu identifikācijas līdzekļa identifikācijas koda vietā būtu redzams burtciparu kods, kas ļauj šos dzīvniekus identificēt un nodrošina pietiekamu izsekojamības līmeni, kad tos pārvieto starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(8)

Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 76. pantā ir noteikts, ka papagaiļu turēšanas operatoriem jānodrošina, ka papagaiļu identifikācijas līdzekļos ir redzams dzīvnieka identifikācijas kods. Tomēr minētajā deleģētajā regulā noteiktā identifikācijas koda definīcija pārsniedz to, kas nepieciešams papagaiļu identificēšanai, un rada ievērojamu administratīvo slogu dalībvalstīm. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/2035 būtu jāgroza, lai paredzētu, ka uz papagaiļu identifikācijas līdzekļa identifikācijas koda vietā būtu redzams burtciparu kods, kas ļauj šos dzīvniekus identificēt un nodrošina pietiekamu izsekojamības līmeni, kad tos pārvieto starp dalībvalstīm.

| (9) | Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 80. pantā noteikts, ka visas inkubējamās olas ir jāmarķē ar izcelsmes objekta unikālo apstiprinājuma numuru. Tomēr Regulā (ES) 2016/429 ir noteikts, ka jāapstiprina tikai objekti, kas inkubējamās olas sūta uz kādu citu dalībvalsti. Turklāt Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/688 (3) noteikts, ka, ja sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu, pārvieto uz citu dalībvalsti, šo olu izcelsmei jābūt reģistrētos objektos. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/2035 būtu jāgroza, lai tādu mājputnu turēšanas objektu un tādu inkubatoriju operatorus, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu, atbrīvo no pienākuma nodrošināt, ka katra inkubējamā ola ir marķēta ar izcelsmes objekta unikālo apstiprinājuma numuru. Šis grozījums atbilst arī grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 4. pantā. |
| --- | --- |

(9)

Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 80. pantā noteikts, ka visas inkubējamās olas ir jāmarķē ar izcelsmes objekta unikālo apstiprinājuma numuru. Tomēr Regulā (ES) 2016/429 ir noteikts, ka jāapstiprina tikai objekti, kas inkubējamās olas sūta uz kādu citu dalībvalsti. Turklāt Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/688 (3) noteikts, ka, ja sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu, pārvieto uz citu dalībvalsti, šo olu izcelsmei jābūt reģistrētos objektos. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/2035 būtu jāgroza, lai tādu mājputnu turēšanas objektu un tādu inkubatoriju operatorus, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu, atbrīvo no pienākuma nodrošināt, ka katra inkubējamā ola ir marķēta ar izcelsmes objekta unikālo apstiprinājuma numuru. Šis grozījums atbilst arī grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 4. pantā.

| (10) | Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 5. pantā ir noteiktas prasības attiecībā uz apstiprinājuma piešķiršanu nagaiņu savākšanas operāciju objektiem, kā arī paredzēts, ka kompetentajai iestādei ir jānodrošina, ka šādi objekti atbilst noteiktām prasībām, kuras izklāstītas minētās regulas I pielikuma 1. daļā. Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 I pielikuma 1. daļas 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka objektam apstiprinājumu nagaiņu savākšanas operāciju veikšanai var piešķirt tikai tad, ja tajā vienmēr tiek izmitināti tikai vienas un tās pašas kategorijas, sugas un veselības statusa nagaiņi. Tomēr esošajiem savākšanas centriem varētu būt viena vai vairākas epidemioloģiski nošķirtas dzīvnieku izmitināšanas platības. Šīs nošķirtās platības būtu jāekspluatē tā, lai nodrošinātu, ka tajās turētie dzīvnieki nav tiešā vai netiešā saskarē cits ar citu. Tādējādi objektā kļūst iespējams turēt atšķirīgu sugu, kategoriju vai veselības statusa nagaiņus, ja vien tiek nodrošināta to turēšana epidemioloģiski nošķirtās dzīvnieku izmitināšanas platībās. Tādēļ, lai šādu iespēju paredzētu, Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 I pielikuma 1. daļa būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 5. pantā ir noteiktas prasības attiecībā uz apstiprinājuma piešķiršanu nagaiņu savākšanas operāciju objektiem, kā arī paredzēts, ka kompetentajai iestādei ir jānodrošina, ka šādi objekti atbilst noteiktām prasībām, kuras izklāstītas minētās regulas I pielikuma 1. daļā. Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 I pielikuma 1. daļas 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka objektam apstiprinājumu nagaiņu savākšanas operāciju veikšanai var piešķirt tikai tad, ja tajā vienmēr tiek izmitināti tikai vienas un tās pašas kategorijas, sugas un veselības statusa nagaiņi. Tomēr esošajiem savākšanas centriem varētu būt viena vai vairākas epidemioloģiski nošķirtas dzīvnieku izmitināšanas platības. Šīs nošķirtās platības būtu jāekspluatē tā, lai nodrošinātu, ka tajās turētie dzīvnieki nav tiešā vai netiešā saskarē cits ar citu. Tādējādi objektā kļūst iespējams turēt atšķirīgu sugu, kategoriju vai veselības statusa nagaiņus, ja vien tiek nodrošināta to turēšana epidemioloģiski nošķirtās dzīvnieku izmitināšanas platībās. Tādēļ, lai šādu iespēju paredzētu, Deleģētās regulas (ES) 2019/2035 I pielikuma 1. daļa būtu jāgroza.

| (11) | Turklāt Deleģētās regulas (ES) 2020/688 15.–18. pantā ir paredzēta iespēja iekļaut aitas un kazas vienā sūtījumā, jo uz abām sugām attiecas vienas un tās pašas dzīvnieku veselības prasības, kas noteiktas minētajā deleģētajā regulā. Šāda iespēja kopā vienā sūtījumā savākt gan aitas, gan kazas, būtu jāatļauj arī ar Deleģēto regulu (ES) 2019/2035. Tādēļ Deleģētā regula (ES) 2019/2035 būtu jāgroza, lai iekļautu atkāpi no minētās regulas I pielikuma 1. daļā paredzētā galvenā noteikuma, kas paredz, ka savākšana var notikt tikai vienas sugas nagaiņu ietvaros, |
| --- | --- |

(11)

Turklāt Deleģētās regulas (ES) 2020/688 15.–18. pantā ir paredzēta iespēja iekļaut aitas un kazas vienā sūtījumā, jo uz abām sugām attiecas vienas un tās pašas dzīvnieku veselības prasības, kas noteiktas minētajā deleģētajā regulā. Šāda iespēja kopā vienā sūtījumā savākt gan aitas, gan kazas, būtu jāatļauj arī ar Deleģēto regulu (ES) 2019/2035. Tādēļ Deleģētā regula (ES) 2019/2035 būtu jāgroza, lai iekļautu atkāpi no minētās regulas I pielikuma 1. daļā paredzētā galvenā noteikuma, kas paredz, ka savākšana var notikt tikai vienas sugas nagaiņu ietvaros,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2019/2035 groza šādi:

| 1) | regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  “4. pants
  Atkāpe no prasības, kas paredz operatoru pienākumu iesniegt kompetentajai iestādei pieteikumu uz noteiktu veidu objektu apstiprināšanu
  Atkāpjoties no Regulas (ES) 2016/429 94. panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunkta, pieteikums uz objekta apstiprināšanu saskaņā ar minētās regulas 96. panta 1. punktu kompetentajai iestādei nav jāiesniedz šādu veidu objektu operatoriem:






  a) | objekti, kas īsteno zirgu savākšanas operācijas sacensību, sacīkšu, izstāžu, treniņu, kolektīvas atpūtas vai darba pasākumu vajadzībām vai audzēšanas darbību kontekstā; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Atkāpe no prasības, kas paredz operatoru pienākumu iesniegt kompetentajai iestādei pieteikumu uz noteiktu veidu objektu apstiprināšanu

Atkāpjoties no Regulas (ES) 2016/429 94. panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunkta, pieteikums uz objekta apstiprināšanu saskaņā ar minētās regulas 96. panta 1. punktu kompetentajai iestādei nav jāiesniedz šādu veidu objektu operatoriem:

a)

objekti, kas īsteno zirgu savākšanas operācijas sacensību, sacīkšu, izstāžu, treniņu, kolektīvas atpūtas vai darba pasākumu vajadzībām vai audzēšanas darbību kontekstā;

| b) | nebrīvē turētu putnu inkubatoriji; |
| --- | --- |

b)

nebrīvē turētu putnu inkubatoriji;

| c) | inkubatoriji, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu olu vai mazāk nekā 20 mājputnu; |
| --- | --- |

c)

inkubatoriji, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu olu vai mazāk nekā 20 mājputnu;

| d) | mājputnu turēšanas objekti, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 mājputnu, kas paredzēti citiem mērķiem, nevis nokaušanai, vai sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu olu.”; |
| --- | --- |

d)

mājputnu turēšanas objekti, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 mājputnu, kas paredzēti citiem mērķiem, nevis nokaušanai, vai sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu olu.”;

| 2) | regulas 38. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | vienu no parastajām šā panta 1. punktā minētajām krotālijām – ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā liellopi tiek turēti, apstiprinātu elektronisko identifikatoru, ja attiecīgā dalībvalsts šādu aizstāšanu ir atļāvusi saskaņā ar 41. panta 1. punktu;”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 38. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

vienu no parastajām šā panta 1. punktā minētajām krotālijām – ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā liellopi tiek turēti, apstiprinātu elektronisko identifikatoru, ja attiecīgā dalībvalsts šādu aizstāšanu ir atļāvusi saskaņā ar 41. panta 1. punktu;”;

| 3) | regulas 45. panta 4. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | vienu no šā panta 2. punktā minētajiem identifikācijas līdzekļiem saskaņā ar kādu no 46. pantā paredzētajām atkāpēm, ja dalībvalsts, kurā aitas un kazas tiek turētas, šādas atkāpes ir atļāvusi saskaņā ar 48. panta 5. punktu;”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 45. panta 4. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

vienu no šā panta 2. punktā minētajiem identifikācijas līdzekļiem saskaņā ar kādu no 46. pantā paredzētajām atkāpēm, ja dalībvalsts, kurā aitas un kazas tiek turētas, šādas atkāpes ir atļāvusi saskaņā ar 48. panta 5. punktu;”;

| 4) | regulas 48. pantu groza šādi:






  a) | 4. punkta c) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 48. pantu groza šādi:

a)

4. punkta c) apakšpunktu svītro;

| b) | pievieno šādu 5. punktu:

  “5.   Saskaņā ar 45. panta 4. punktā paredzētajām atkāpēm dalībvalstis drīkst atļaut operatoriem aizstāt vienu no 45. panta 2. punktā minētajiem identifikācijas līdzekļiem, ko izmanto to teritorijā turētām aitām un kazām.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Saskaņā ar 45. panta 4. punktā paredzētajām atkāpēm dalībvalstis drīkst atļaut operatoriem aizstāt vienu no 45. panta 2. punktā minētajiem identifikācijas līdzekļiem, ko izmanto to teritorijā turētām aitām un kazām.”;

| 5) | regulas 76. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktus aizstāj ar šādiem:






  “a) | šīs regulas III pielikuma h) punktā norādīto kājas gredzenu, kurš piestiprināts vismaz pie vienas dzīvnieka kājas un uz kura skaidri, salasāmi un neizdzēšami redzams burtciparu kods;
  vai |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 76. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktus aizstāj ar šādiem:

“a)

šīs regulas III pielikuma h) punktā norādīto kājas gredzenu, kurš piestiprināts vismaz pie vienas dzīvnieka kājas un uz kura skaidri, salasāmi un neizdzēšami redzams burtciparu kods;

vai

| b) | šīs regulas III pielikuma e) punktā minēto injicējamo transponderu, kurā salasāmi un neizdzēšami norādīts burtciparu kods;
  vai |
| --- | --- |

b)

šīs regulas III pielikuma e) punktā minēto injicējamo transponderu, kurā salasāmi un neizdzēšami norādīts burtciparu kods;

vai

| c) | ar dzīvniekam uztetovētu III pielikuma g) punktā minēto tetovējumu, kurā skaidri un neizdzēšami redzams burtciparu kods.”; |
| --- | --- |

c)

ar dzīvniekam uztetovētu III pielikuma g) punktā minēto tetovējumu, kurā skaidri un neizdzēšami redzams burtciparu kods.”;

| 6) | regulas 80. pantu aizstāj ar šādu:

  “80. pants
  Operatoru pienākumi attiecībā uz inkubējamu olu izsekojamību

  1.   Mājputnu turēšanas objektu operatori un mājputnu inkubatoriju operatori nodrošina, ka katra inkubējamā ola, kas tiek pārvietota uz citu dalībvalsti, tiek marķēta ar inkubējamo olu izcelsmes objekta unikālo apstiprinājuma numuru.


  2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro attiecībā uz:






  a) | tādu mājputnu turēšanas objektu operatoriem, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu; |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 80. pantu aizstāj ar šādu:

“80. pants

Operatoru pienākumi attiecībā uz inkubējamu olu izsekojamību

1.   Mājputnu turēšanas objektu operatori un mājputnu inkubatoriju operatori nodrošina, ka katra inkubējamā ola, kas tiek pārvietota uz citu dalībvalsti, tiek marķēta ar inkubējamo olu izcelsmes objekta unikālo apstiprinājuma numuru.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro attiecībā uz:

a)

tādu mājputnu turēšanas objektu operatoriem, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu;

| b) | tādu inkubatoriju operatoriem, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu.”; |
| --- | --- |

b)

tādu inkubatoriju operatoriem, no kā uz citu dalībvalsti pārvieto sūtījumus, kuros ir mazāk nekā 20 inkubējamu mājputnu (izņemot skrējējputnu) olu.”;

| 7) | I pielikuma 1. daļas 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1. | Kas attiecas uz nagaiņu savākšanas operācijām paredzētu objektu izolācijas un biodrošības pasākumiem, 5. pantā minētās prasības ir šādas:






  a) | jābūt pieejamai attiecīgai nagaiņu izolācijas infrastruktūrai; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

I pielikuma 1. daļas 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.

Kas attiecas uz nagaiņu savākšanas operācijām paredzētu objektu izolācijas un biodrošības pasākumiem, 5. pantā minētās prasības ir šādas:

a)

jābūt pieejamai attiecīgai nagaiņu izolācijas infrastruktūrai;

| b) | objektā vai katrā objekta epidemioloģiski nošķirtajā dzīvnieku izmitināšanas platībā vienmēr jābūt izmitinātiem tikai vienas un tās pašas sugas, veselības statusa un kategorijas nagaiņiem; |
| --- | --- |

b)

objektā vai katrā objekta epidemioloģiski nošķirtajā dzīvnieku izmitināšanas platībā vienmēr jābūt izmitinātiem tikai vienas un tās pašas sugas, veselības statusa un kategorijas nagaiņiem;

| c) | atkāpjoties no b) apakšpunktā noteiktās prasības, ka dažādām nagaiņu sugām jābūt nošķirtām, aitas un kazas vienmēr drīkst izmitināt kopā objektā vai vienā un tajā pašā objekta epidemioloģiski nošķirtajā dzīvnieku izmitināšanas platībā; |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no b) apakšpunktā noteiktās prasības, ka dažādām nagaiņu sugām jābūt nošķirtām, aitas un kazas vienmēr drīkst izmitināt kopā objektā vai vienā un tajā pašā objekta epidemioloģiski nošķirtajā dzīvnieku izmitināšanas platībā;

| d) | jābūt ieviestai attiecīgai sistēmai, kas nodrošina notekūdeņu savākšanu; |
| --- | --- |

d)

jābūt ieviestai attiecīgai sistēmai, kas nodrošina notekūdeņu savākšanu;

| e) | nagaiņu turēšanas platībām un visām ejām, materiāliem un aprīkojumam, kuri nonāk ar tiem saskarē, pēc katras nagaiņu partijas izvešanas un, ja vajadzīgs, pirms katras jaunas nagaiņu partijas ievešanas jābūt iztīrītiem un dezinficētiem saskaņā ar iedibinātajām ekspluatācijas procedūrām; |
| --- | --- |

e)

nagaiņu turēšanas platībām un visām ejām, materiāliem un aprīkojumam, kuri nonāk ar tiem saskarē, pēc katras nagaiņu partijas izvešanas un, ja vajadzīgs, pirms katras jaunas nagaiņu partijas ievešanas jābūt iztīrītiem un dezinficētiem saskaņā ar iedibinātajām ekspluatācijas procedūrām;

| f) | pēc tīrīšanas un dezinfekcijas un pirms jebkādas jaunas nagaiņu partijas ievešanas kompleksā, kur nagaiņi tiek turēti, jāievēro attiecīgi sanitāri pārtraukumi.” |
| --- | --- |

f)

pēc tīrīšanas un dezinfekcijas un pirms jebkādas jaunas nagaiņu partijas ievešanas kompleksā, kur nagaiņi tiek turēti, jāievēro attiecīgi sanitāri pārtraukumi.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 21. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2035 (2019. gada 28. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikumiem, kurus piemēro sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatorijiem, un attiecībā uz konkrētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 314, 5.12.2019., 115. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/688 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kuras reglamentē sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu pārvietošanu Savienībā, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 140. lpp.).

3

---

| 8.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 438/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 438/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2169

(2021. gada 2. decembris),

ar ko atver tarifa kvotu 2022. gadam dažu tādu preču importam Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 510/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 (1) un (EK) Nr. 614/2009, un jo īpaši tās 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2004/859/EK (2004. gada 25. oktobris) par Nolīguma vēstuļu apmaiņas formā noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (2) un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes 1973. gada 14. maija Nolīguma (“divpusējais Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti”) Protokols Nr. 2 (3) un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) Protokols Nr. 3 (4), kurā grozījumi izdarīti ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 140/2001 (2001. gada 23. novembris), ar ko groza EEZ līguma 2. un 3. protokolu par pārstrādātiem un citiem lauksaimniecības produktiem (5), nosaka tirdzniecības režīmu starp Savienību un Norvēģijas Karalisti attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes 1973. gada 14. maija Nolīguma (“divpusējais Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti”) Protokols Nr. 2 (3) un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) Protokols Nr. 3 (4), kurā grozījumi izdarīti ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 140/2001 (2001. gada 23. novembris), ar ko groza EEZ līguma 2. un 3. protokolu par pārstrādātiem un citiem lauksaimniecības produktiem (5), nosaka tirdzniecības režīmu starp Savienību un Norvēģijas Karalisti attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem.

| (2) | EEZ līguma Protokols Nr. 3 paredz nulles nodokļa likmes piemērošanu ūdenim ar cukura vai citu saldinātāju piedevām vai aromatizētam ūdenim, kurš ir klasificēts ar KN kodu 2202 10 00, un citiem bezalkoholiskajiem dzērieniem, kas nesatur pozīcijās 0401 līdz 0404 minētos produktus vai taukus, kuri iegūti no pozīcijās 0401 līdz 0404 minētajiem produktiem, un kas klasificēti ar KN kodu 2202 90 10. |
| --- | --- |

(2)

EEZ līguma Protokols Nr. 3 paredz nulles nodokļa likmes piemērošanu ūdenim ar cukura vai citu saldinātāju piedevām vai aromatizētam ūdenim, kurš ir klasificēts ar KN kodu 2202 10 00, un citiem bezalkoholiskajiem dzērieniem, kas nesatur pozīcijās 0401 līdz 0404 minētos produktus vai taukus, kuri iegūti no pozīcijās 0401 līdz 0404 minētajiem produktiem, un kas klasificēti ar KN kodu 2202 90 10.

| (3) | Kopš 2017. gada 1. janvāra KN kods 2202 90 ir aizstāts ar KN kodiem 2202 91 00 un 2202 99. Tāpēc šai regulai būtu jāattiecas uz produktiem ar KN kodiem 2202 10 00, ex 2202 91 00 un ex 2202 99. |
| --- | --- |

(3)

Kopš 2017. gada 1. janvāra KN kods 2202 90 ir aizstāts ar KN kodiem 2202 91 00 un 2202 99. Tāpēc šai regulai būtu jāattiecas uz produktiem ar KN kodiem 2202 10 00, ex 2202 91 00 un ex 2202 99.

| (4) | Ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (6) (“Nolīgums vēstuļu apmaiņas formā”) uz laiku aptur beznodokļu režīmu, ko saskaņā ar Protokolu Nr. 2 piemēro precēm, kuras klasificētas ar KN kodiem 2202 10 00 (ūdeņi, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēti) un ex 2202 90 10 (citi bezalkoholiskie dzērieni, kas satur cukuru), kas aizstāti ar KN kodiem 2202 10 00, ex 2202 91 00 un ex 2202 99. Saskaņā ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā tādu minēto preču beznodokļu imports, kuru izcelsme ir Norvēģijā, ir atļauts vienīgi beznodokļu kvotas robežās. Par importu, kas minēto beznodokļu kvotu pārsniedz, ir jāmaksā nodoklis. |
| --- | --- |

(4)

Ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (6) (“Nolīgums vēstuļu apmaiņas formā”) uz laiku aptur beznodokļu režīmu, ko saskaņā ar Protokolu Nr. 2 piemēro precēm, kuras klasificētas ar KN kodiem 2202 10 00 (ūdeņi, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēti) un ex 2202 90 10 (citi bezalkoholiskie dzērieni, kas satur cukuru), kas aizstāti ar KN kodiem 2202 10 00, ex 2202 91 00 un ex 2202 99. Saskaņā ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā tādu minēto preču beznodokļu imports, kuru izcelsme ir Norvēģijā, ir atļauts vienīgi beznodokļu kvotas robežās. Par importu, kas minēto beznodokļu kvotu pārsniedz, ir jāmaksā nodoklis.

| (5) | Turklāt Nolīgumā vēstuļu apmaiņas formā ir noteikts, ka, ja tarifa kvota nebūs pilnībā apgūta līdz attiecīgā gada 31. oktobrim, attiecīgajiem produktiem no 1. janvāra līdz nākamā gada 31. decembrim tiks piešķirta neierobežota beznodokļu piekļuve Savienībai. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt Nolīgumā vēstuļu apmaiņas formā ir noteikts, ka, ja tarifa kvota nebūs pilnībā apgūta līdz attiecīgā gada 31. oktobrim, attiecīgajiem produktiem no 1. janvāra līdz nākamā gada 31. decembrim tiks piešķirta neierobežota beznodokļu piekļuve Savienībai.

| (6) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/2154 (7) atvērtā attiecīgo produktu gada kvota 2020. gadam līdz 2020. gada 31. oktobrim nebija pilnībā izmantota. Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2122 (8) pēc tam noteikts, ka nodokļu režīmu, kas paredzēts Nolīgumā vēstuļu apmaiņas formā, no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim nepiemēro importam Savienībā, tādējādi minētajām precēm piešķirot neierobežotu beznodokļu piekļuvi ievešanai Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/2154 (7) atvērtā attiecīgo produktu gada kvota 2020. gadam līdz 2020. gada 31. oktobrim nebija pilnībā izmantota. Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2122 (8) pēc tam noteikts, ka nodokļu režīmu, kas paredzēts Nolīgumā vēstuļu apmaiņas formā, no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim nepiemēro importam Savienībā, tādējādi minētajām precēm piešķirot neierobežotu beznodokļu piekļuvi ievešanai Savienībā.

| (7) | Nolīgums vēstuļu apmaiņas formā paredz, ka attiecībā uz šiem ūdeņiem un dzērieniem atkal jāatver beznodokļu kvota 2022. gadam. Iepriekšējo gada kvota attiecībā uz minētajiem produktiem tika atvērta 2020. gadam ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/2154. Tā kā 2021. gadam gada kvota netika atvērta, ir lietderīgi kvotas apjomu 2022. gadam saglabāt tādā pašā līmenī kā 2020. gadam. |
| --- | --- |

(7)

Nolīgums vēstuļu apmaiņas formā paredz, ka attiecībā uz šiem ūdeņiem un dzērieniem atkal jāatver beznodokļu kvota 2022. gadam. Iepriekšējo gada kvota attiecībā uz minētajiem produktiem tika atvērta 2020. gadam ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/2154. Tā kā 2021. gadam gada kvota netika atvērta, ir lietderīgi kvotas apjomu 2022. gadam saglabāt tādā pašā līmenī kā 2020. gadam.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja ar horizontālajiem jautājumiem, kuri saistīti ar I pielikumā neuzskaitītu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja ar horizontālajiem jautājumiem, kuri saistīti ar I pielikumā neuzskaitītu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Pielikumā norādītā beznodokļu tarifa kvota Norvēģijas izcelsmes precēm, kas uzskaitītas minētajā pielikumā, ir atvērta laikposmam no 2022. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim atbilstoši pielikumā norādītajiem nosacījumiem.

2.   Šīs regulas pielikumā uzskaitītajām precēm piemēro izcelsmes noteikumus, kas paredzēti divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolā Nr. 3.

3.   Daudzumiem, kas importēti, pārsniedzot pielikumā norādīto kvotas apjomu, piemēro preferenciālu nodokli 0,047 EUR/ litrā.

2. pants

Šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto beznodokļu tarifa kvotu pārvalda Komisija saskaņā ar 49. līdz 54. pantu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (9).

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 2. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 370, 17.12.2004., 70. lpp.

2

(3)  
  OV L 171, 27.6.1973., 2. lpp.

3

(4)  
  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

4

(5)  
  OV L 22, 24.1.2002., 34. lpp.

5

(6)  
  OV L 370, 17.12.2004., 72. lpp.

6

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2154 (2019. gada 16. decembris), ar ko 2020. gadam atver tarifa kvotu dažu tādu preču importam Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas, pārstrādājot lauksaimniecības produktus, ko aptver Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014 (OV L 327, 17.12.2019., 66. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2122 (2020. gada 16. decembris), ar ko piešķir neierobežotu beznodokļu piekļuvi ievešanai Savienībai 2021. gadā, ko piemēro dažām tādām precēm, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014 (OV L 426, 17.12.2020., 32. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

9

---

PIELIKUMS

Norvēģijas izcelsmes preces, kurām no 2022. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķir neierobežotu beznodokļu piekļuvi Savienības tirgum

| Kārtas Nr. | KN kods | TARIC kods | Preču apraksts | | Kvotas apjoms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | | — | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts |

Kārtas Nr.

KN kods

TARIC kods

Preču apraksts

Kvotas apjoms

09.0709

2202 10 00

—

Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts

23,029 miljoni litru

ex 2202 91 00

10

| — | Cukuru saturošs bezalkoholiskais alus |
| --- | --- |

—

Cukuru saturošs bezalkoholiskais alus

ex 2202 99 11

11

19

| — | Cukuru (saharozi vai invertcukuru) saturoši dzērieni uz sojas bāzes ar proteīnu saturu 2,8 % no masas vai vairāk, |
| --- | --- |

—

Cukuru (saharozi vai invertcukuru) saturoši dzērieni uz sojas bāzes ar proteīnu saturu 2,8 % no masas vai vairāk,

kuros nav pozīcijās 0401 -0404 minēto produktu vai tauku, kas iegūti no pozīcijās 0401 -0404 minētajiem produktiem

ex 2202 99 15

11

19

| — | Dzērieni uz sojas bāzes ar proteīnu saturu mazāk nekā 2,8 % no masas; cukuru (saharozi vai invertcukuru) saturoši dzērieni uz kopējā muitas tarifa 8. nodaļā minētu riekstu, kopējā muitas tarifa 10. nodaļā minētu graudaugu produktu vai kopējā muitas tarifa 12. nodaļā minētu sēklu bāzes |
| --- | --- |

—

Dzērieni uz sojas bāzes ar proteīnu saturu mazāk nekā 2,8 % no masas; cukuru (saharozi vai invertcukuru) saturoši dzērieni uz kopējā muitas tarifa 8. nodaļā minētu riekstu, kopējā muitas tarifa 10. nodaļā minētu graudaugu produktu vai kopējā muitas tarifa 12. nodaļā minētu sēklu bāzes

ex 2202 99 19

11

19

| — | Citi cukuru (saharozi vai invertcukuru) saturoši bezalkoholiskie dzērieni |
| --- | --- |

—

Citi cukuru (saharozi vai invertcukuru) saturoši bezalkoholiskie dzērieni

---

| 8.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 438/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 438/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2170

(2021. gada 7. decembris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, 2020. gada 22. oktobrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”, “Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importu (2). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, 2020. gada 22. oktobrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”, “Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importu (2).

2

1.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (2) | Saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu Komisija 2021. gada 21. maijā ieinteresētajām personām sniedza kopsavilkumu par ierosinātajiem pagaidu maksājumiem un detalizētu informāciju par to, kā tika aprēķinātas dempinga starpības un starpības, kas ir atbilstošas tam, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei (“kaitējuma starpība”). Ieinteresētās personas tika aicinātas trīs darbdienu laikā iesniegt piezīmes par minēto aprēķinu precizitāti. Piezīmes iesniedza divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kā arī viens lietotājs (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu Komisija 2021. gada 21. maijā ieinteresētajām personām sniedza kopsavilkumu par ierosinātajiem pagaidu maksājumiem un detalizētu informāciju par to, kā tika aprēķinātas dempinga starpības un starpības, kas ir atbilstošas tam, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei (“kaitējuma starpība”). Ieinteresētās personas tika aicinātas trīs darbdienu laikā iesniegt piezīmes par minēto aprēķinu precizitāti. Piezīmes iesniedza divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kā arī viens lietotājs (3).

3

| (3) | Komisija 2021. gada 18. jūnijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/983 (4) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2021. gada 18. jūnijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/983 (4) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu.

4

1.3.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (4) | Pēc tam kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), lietotāji, nesaistīti importētāji, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un Ķīnas Tautas Republikas valdība (“ĶV”) iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Ražotājs eksportētājs Jiangsu Zhongji pieprasīja un saņēma papildu informāciju par tā kaitējuma starpības aprēķināšanu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), lietotāji, nesaistīti importētāji, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un Ķīnas Tautas Republikas valdība (“ĶV”) iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Ražotājs eksportētājs Jiangsu Zhongji pieprasīja un saņēma papildu informāciju par tā kaitējuma starpības aprēķināšanu.

Jiangsu Zhongji

| (5) | Pēc procesuālo termiņu beigām tika iesniegtas vairākas papildu piezīmes, kā arī atbildes uz citu personu piezīmēm. Tomēr, ņemot vērā to, ka šīs piezīmes netika iesniegtas noteiktajā termiņā, Komisija nevarēja tās ņemt vērā vispārējā informācijas izpaušanas dokumenta posmā. Katrā ziņā Komisija izskatīja visus argumentus, ko izmeklēšanā izvirzīja ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(5)

Pēc procesuālo termiņu beigām tika iesniegtas vairākas papildu piezīmes, kā arī atbildes uz citu personu piezīmēm. Tomēr, ņemot vērā to, ka šīs piezīmes netika iesniegtas noteiktajā termiņā, Komisija nevarēja tās ņemt vērā vispārējā informācijas izpaušanas dokumenta posmā. Katrā ziņā Komisija izskatīja visus argumentus, ko izmeklēšanā izvirzīja ieinteresētās personas.

| (6) | Personām, kuras to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija uzklausīja trīs izlasē iekļautos ražotājus eksportētājus, proti, Xiamen Xiashun, Donghai Foil un Jiangsu Zhongji, trīs lietotājus, proti, Effegidi, Walki Oy un Gascogne Flexible, kā arī konsorciju, kas pārstāvēja piecus importētājus, proti, Cartonal Italia, QualityFoil SARL, Cutting Packaging, Transparent Paper LTD un Now Plastics. |
| --- | --- |

(6)

Personām, kuras to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija uzklausīja trīs izlasē iekļautos ražotājus eksportētājus, proti, Xiamen Xiashun, Donghai Foil un Jiangsu Zhongji, trīs lietotājus, proti, Effegidi, Walki Oy un Gascogne Flexible, kā arī konsorciju, kas pārstāvēja piecus importētājus, proti, Cartonal Italia, QualityFoil SARL, Cutting Packaging, Transparent Paper LTD un Now Plastics.

Xiamen Xiashun

Donghai Foil

Jiangsu Zhongji

Effegidi

Walki Oy

Gascogne Flexible

Cartonal Italia

QualityFoil SARL

Cutting Packaging

Transparent Paper LTD

Now Plastics

| (7) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai izdarītu galīgos konstatējumus, un, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas dēļ noteiktos ceļošanas ierobežojumus, veica attālinātās kontrolpārbaudes (“AKP”) attiecībā uz uzņēmumu – Walki Oy un QualityFoil SARL – iesniegto informāciju. Nepietiekamas uzņēmuma Manreal sadarbības dēļ nevarēja pabeigt AKP, kas bija plānota ar Manreal. Manreal lūdza iesaistīties uzklausīšanas amatpersonu, kura apstiprināja, ka AKP izbeigšana nepārkāpj Manreal tiesības uz aizstāvību. Tāpēc Manreal atbildes uz anketas jautājumiem netika ņemtas vērā galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tomēr tas neietekmēja secinājumus par Savienības interesēm. Neraugoties uz AKP izbeigšanu, šis uzņēmums joprojām tika uzskatīts par ieinteresēto personu, un tā piezīmes izmeklēšanā tika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai izdarītu galīgos konstatējumus, un, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas dēļ noteiktos ceļošanas ierobežojumus, veica attālinātās kontrolpārbaudes (“AKP”) attiecībā uz uzņēmumu – Walki Oy un QualityFoil SARL – iesniegto informāciju. Nepietiekamas uzņēmuma Manreal sadarbības dēļ nevarēja pabeigt AKP, kas bija plānota ar Manreal. Manreal lūdza iesaistīties uzklausīšanas amatpersonu, kura apstiprināja, ka AKP izbeigšana nepārkāpj Manreal tiesības uz aizstāvību. Tāpēc Manreal atbildes uz anketas jautājumiem netika ņemtas vērā galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tomēr tas neietekmēja secinājumus par Savienības interesēm. Neraugoties uz AKP izbeigšanu, šis uzņēmums joprojām tika uzskatīts par ieinteresēto personu, un tā piezīmes izmeklēšanā tika ņemtas vērā.

Walki Oy

QualityFoil SARL

Manreal

Manreal

Manreal

Manreal

Manreal

1.4.   Atlase

Atlase

| (8) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka, izvēloties ražotāju eksportētāju izlasi, Komisija, iespējams, nav ņēmusi vērā lielu skaitu uzņēmumu, kas darbojas dažādās nozarēs, jo izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv tikai 27 % no Ķīnas pārveidotās alumīnija folijas (“PAF”) ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(8)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka, izvēloties ražotāju eksportētāju izlasi, Komisija, iespējams, nav ņēmusi vērā lielu skaitu uzņēmumu, kas darbojas dažādās nozarēs, jo izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv tikai 27 % no Ķīnas pārveidotās alumīnija folijas (“PAF”) ražošanas nozares.

Manreal

| (9) | Tomēr Manreal nepamatoja, kādā ziņā Komisijas izveidotā izlase šajā izmeklēšanā nereprezentēja Ķīnas PAF ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr Manreal nepamatoja, kādā ziņā Komisijas izveidotā izlase šajā izmeklēšanā nereprezentēja Ķīnas PAF ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Manreal

1.5.   Atsevišķa pārbaude

Atsevišķa pārbaude

| (10) | Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 33. apsvērums. |
| --- | --- |

(10)

Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 33. apsvērums.

1.6.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (11) | Par izmeklēšanas periodu (“IP”) un attiecīgo periodu netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 38. apsvērums. |
| --- | --- |

(11)

Par izmeklēšanas periodu (“IP”) un attiecīgo periodu netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 38. apsvērums.

1.7.   Ģeogrāfiskā tvēruma maiņa

Ģeogrāfiskā tvēruma maiņa

| (12) | Kopš 2021. gada 1. janvāra Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“AK”) vairs nav Eiropas Savienības daļa. Tāpēc šīs regulas pamatā ir dati par Eiropas Savienību bez AK (“ES27”) . |
| --- | --- |

(12)

Kopš 2021. gada 1. janvāra Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“AK”) vairs nav Eiropas Savienības daļa. Tāpēc šīs regulas pamatā ir dati par Eiropas Savienību bez AK (“ES27”) .

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (13) | Pēc pagaidu regulas publicēšanas vairākas personas atkārtoja savus pieprasījumus izslēgt šādus ražojumus: PAF, kuras biezums ir mazāks par 6 mikroniem (“PAF<6”), un PAF, ko izmanto elektrotransportlīdzekļu akumulatoru ražošanā. Tās sniedza papildu pierādījumus par to, ka Savienības ražotāji ir atteikušies no pirkuma piedāvājumiem. Tomēr iesniegtie papildu pierādījumi nemainīja pagaidu regulā iekļautās analīzes rezultātu, jo Komisija bija savākusi pierādījumus par spēju ražot PAF<6, par tās pārdošanu un izmēģinājumu ruļļu ražošanu. Viens lietotājs savās piezīmēs par pagaidu regulu ir apstiprinājis, ka pēc IP ir saņēmis no Savienības ražotāja PAF<6 izmēģinājumu rulli. Turklāt dažos pierādījumos ir atsauces uz pirkšanas piedāvājumu atteikumiem pēc IP. Kā izklāstīts turpmāk 165.–171. apsvērumā, Covid-19 pandēmijas radītā ārkārtas situācija un tai sekojošā spēcīgā ekonomikas atlabšana izraisīja starptautiskā transporta trūkumu un piegādes iztrūkumu. Tomēr nav skaidrs, vai šī situācija ietekmēs tirgu ilgtermiņā. Tāpēc Komisija noraidīja pieprasījumus izslēgt PAF<6 un automobiļu akumulatoru PAF no izmeklējamā ražojuma tvēruma. |
| --- | --- |

(13)

Pēc pagaidu regulas publicēšanas vairākas personas atkārtoja savus pieprasījumus izslēgt šādus ražojumus: PAF, kuras biezums ir mazāks par 6 mikroniem (“PAF<6”), un PAF, ko izmanto elektrotransportlīdzekļu akumulatoru ražošanā. Tās sniedza papildu pierādījumus par to, ka Savienības ražotāji ir atteikušies no pirkuma piedāvājumiem. Tomēr iesniegtie papildu pierādījumi nemainīja pagaidu regulā iekļautās analīzes rezultātu, jo Komisija bija savākusi pierādījumus par spēju ražot PAF<6, par tās pārdošanu un izmēģinājumu ruļļu ražošanu. Viens lietotājs savās piezīmēs par pagaidu regulu ir apstiprinājis, ka pēc IP ir saņēmis no Savienības ražotāja PAF<6 izmēģinājumu rulli. Turklāt dažos pierādījumos ir atsauces uz pirkšanas piedāvājumu atteikumiem pēc IP. Kā izklāstīts turpmāk 165.–171. apsvērumā, Covid-19 pandēmijas radītā ārkārtas situācija un tai sekojošā spēcīgā ekonomikas atlabšana izraisīja starptautiskā transporta trūkumu un piegādes iztrūkumu. Tomēr nav skaidrs, vai šī situācija ietekmēs tirgu ilgtermiņā. Tāpēc Komisija noraidīja pieprasījumus izslēgt PAF<6 un automobiļu akumulatoru PAF no izmeklējamā ražojuma tvēruma.

| (14) | Turklāt viens lietotājs (Gascogne) apgalvoja, ka Komisijas pagaidu konstatējumos attiecībā uz PAF<6 pārdošanu būtu pretruna, jo Komisija konstatēja, ka neviens no Savienības ražotājiem tolaik aktīvi nepārdeva PAF<6, savukārt tajā pašā laikā Komisija “varētu apstiprināt, ka dažādi Savienības ražotāji desmit gados pirms izmeklēšanas perioda komerciāli saražotos daudzumos ir pārdevuši PAF<6, kaut arī ierobežotā apjomā”. Turklāt Gascogne pieprasīja piekļuvi pārdošanas datiem, lai labāk izprastu Komisijas konstatējumus pagaidu regulā. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt viens lietotājs (Gascogne) apgalvoja, ka Komisijas pagaidu konstatējumos attiecībā uz PAF<6 pārdošanu būtu pretruna, jo Komisija konstatēja, ka neviens no Savienības ražotājiem tolaik aktīvi nepārdeva PAF<6, savukārt tajā pašā laikā Komisija “varētu apstiprināt, ka dažādi Savienības ražotāji desmit gados pirms izmeklēšanas perioda komerciāli saražotos daudzumos ir pārdevuši PAF<6, kaut arī ierobežotā apjomā”. Turklāt Gascogne pieprasīja piekļuvi pārdošanas datiem, lai labāk izprastu Komisijas konstatējumus pagaidu regulā.

Gascogne

Gascogne

| (15) | Tā kā PAF tiek pasūtīta atbilstoši katra klienta specifikācijām, nav nekas neparasts, ka jauns klients attiecībā uz PAF<6 (vai cita biezuma PAF) pieprasa izmēģinājumu rulli, lai veiktu savas pārbaudes. Šajā sakarā Komisija pagaidu regulas 350. apsvērumā konstatēja, ka ruļļi ar biezumu, kas ir mazāks par 6 mikroniem, IP laikā veidoja augošu tirgus segmentu ar relatīvi mazu patēriņu. Tāpēc tas, ka Savienības ražotāji nav aktīvi tirgojuši savus ražojumus mazā tirgus segmentā, piemēram, PAF<6, nerada pretrunas, pat ja agrāk tie ir veikuši pārdošanu zināmā ierobežotā apjomā. Tā kā pārdošanas dati par PAF<6 ir konfidenciāli komercdati, Komisija nevar nodrošināt pieprasīto piekļuvi. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā PAF tiek pasūtīta atbilstoši katra klienta specifikācijām, nav nekas neparasts, ka jauns klients attiecībā uz PAF<6 (vai cita biezuma PAF) pieprasa izmēģinājumu rulli, lai veiktu savas pārbaudes. Šajā sakarā Komisija pagaidu regulas 350. apsvērumā konstatēja, ka ruļļi ar biezumu, kas ir mazāks par 6 mikroniem, IP laikā veidoja augošu tirgus segmentu ar relatīvi mazu patēriņu. Tāpēc tas, ka Savienības ražotāji nav aktīvi tirgojuši savus ražojumus mazā tirgus segmentā, piemēram, PAF<6, nerada pretrunas, pat ja agrāk tie ir veikuši pārdošanu zināmā ierobežotā apjomā. Tā kā pārdošanas dati par PAF<6 ir konfidenciāli komercdati, Komisija nevar nodrošināt pieprasīto piekļuvi.

| (16) | Importētāju konsorcijs apgalvoja, ka pagaidu regulā nav pierādījumu, ka Savienības ražotāji varētu saražot PAF<6 pieprasītajos daudzumos. Tomēr, kā aprakstīts pagaidu regulas 50. apsvērumā, Komisija ir savākusi pietiekamus pierādījumus par to, ka Savienības ražotāji spēj ražot PAF<6, un pat precizējusi, ka tas ietver izmēģinājumu ruļļu ražošanu pēc klienta specifikācijas. Komisija nevar izpaust pierādījumus, jo tie satur konfidenciālu komercinformāciju. Turklāt konsorcijs nav precizējis, ko tas šajā tirgus segmentā uzskata par pieprasītajiem daudzumiem. Komisija ir pārliecinājusies, ka Savienības ražošanas nozares ievērojamā neizmantotā jauda var apmierināt pieprasījumu pēc PAF<6. Kā parādīts pagaidu regulas 273. apsvērumā, pastāv ne tikai pietiekama jauda, lai apmierinātu pašreizējo patēriņu, bet ir arī iespējams palielināt kopējo ražošanas apjomu. Kā minēts pagaidu regulas 51. apsvērumā, Komisija ir arī apstiprinājusi, ka dažādiem ražotājiem ir jauda pēdējā velmēšanas posmā ražot PAF<6, kas vajadzīgs, lai PAF biezums būtu mazāks par 6 mikroniem. Tādējādi Komisija ir apstiprinājusi Savienības ražošanas nozares neizmantoto jaudu tieši PAF<6 tirgus segmentā attiecībā uz pieprasījuma palielināšanos nākotnē. |
| --- | --- |

(16)

Importētāju konsorcijs apgalvoja, ka pagaidu regulā nav pierādījumu, ka Savienības ražotāji varētu saražot PAF<6 pieprasītajos daudzumos. Tomēr, kā aprakstīts pagaidu regulas 50. apsvērumā, Komisija ir savākusi pietiekamus pierādījumus par to, ka Savienības ražotāji spēj ražot PAF<6, un pat precizējusi, ka tas ietver izmēģinājumu ruļļu ražošanu pēc klienta specifikācijas. Komisija nevar izpaust pierādījumus, jo tie satur konfidenciālu komercinformāciju. Turklāt konsorcijs nav precizējis, ko tas šajā tirgus segmentā uzskata par pieprasītajiem daudzumiem. Komisija ir pārliecinājusies, ka Savienības ražošanas nozares ievērojamā neizmantotā jauda var apmierināt pieprasījumu pēc PAF<6. Kā parādīts pagaidu regulas 273. apsvērumā, pastāv ne tikai pietiekama jauda, lai apmierinātu pašreizējo patēriņu, bet ir arī iespējams palielināt kopējo ražošanas apjomu. Kā minēts pagaidu regulas 51. apsvērumā, Komisija ir arī apstiprinājusi, ka dažādiem ražotājiem ir jauda pēdējā velmēšanas posmā ražot PAF<6, kas vajadzīgs, lai PAF biezums būtu mazāks par 6 mikroniem. Tādējādi Komisija ir apstiprinājusi Savienības ražošanas nozares neizmantoto jaudu tieši PAF<6 tirgus segmentā attiecībā uz pieprasījuma palielināšanos nākotnē.

| (17) | Viens ražotājs eksportētājs Xiamen Xiashun apgalvoja, ka pagaidu regulā Komisija nav sniegusi datus vai analīzi, kas pamatotu tās izteikumu, ka Savienības folijas ražotāji gatavojas apmierināt pieprasījumu jaunajā akumulatoru folijas tirgū. |
| --- | --- |

(17)

Viens ražotājs eksportētājs Xiamen Xiashun apgalvoja, ka pagaidu regulā Komisija nav sniegusi datus vai analīzi, kas pamatotu tās izteikumu, ka Savienības folijas ražotāji gatavojas apmierināt pieprasījumu jaunajā akumulatoru folijas tirgū.

Xiamen Xiashun

| (18) | Dati, kas liecina par Savienības ražotāju gatavošanos apmierināt pieprasījumu pēc akumulatoru folijas, ir ļoti konfidenciāli, un tos nav iespējams apkopot. Šie projekti vēl nav publiski, tādēļ tie ir ļoti sensitīvi. Pieprasīto datu vai analīzes nesniegšana ir rūpīgas samērošanas rezultāts. Samērojot citu ieinteresēto personu intereses piekļūt šai informācijai, Komisija secināja, ka pat datu kopsavilkums atklātu komercnoslēpumus, kas varētu kaitēt attiecīgo Savienības ražotāju darījumdarbībai. Tāpēc pieprasītos datus nevar izpaust. |
| --- | --- |

(18)

Dati, kas liecina par Savienības ražotāju gatavošanos apmierināt pieprasījumu pēc akumulatoru folijas, ir ļoti konfidenciāli, un tos nav iespējams apkopot. Šie projekti vēl nav publiski, tādēļ tie ir ļoti sensitīvi. Pieprasīto datu vai analīzes nesniegšana ir rūpīgas samērošanas rezultāts. Samērojot citu ieinteresēto personu intereses piekļūt šai informācijai, Komisija secināja, ka pat datu kopsavilkums atklātu komercnoslēpumus, kas varētu kaitēt attiecīgo Savienības ražotāju darījumdarbībai. Tāpēc pieprasītos datus nevar izpaust.

| (19) | Turklāt Xiamen Xiashun apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā datus, kurus tas bija sniedzis uzklausīšanā 2021. gada 23. februārī, par turpmāko pieprasījumu pēc akumulatoru folijas Savienībā. No sniegtajiem datiem Xiamen Xiashun secināja, ka Savienības ražotājiem nav jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu pēc akumulatora folijas, vienlaikus apmierinot citu PAF lietotāju pieprasījumu. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt Xiamen Xiashun apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā datus, kurus tas bija sniedzis uzklausīšanā 2021. gada 23. februārī, par turpmāko pieprasījumu pēc akumulatoru folijas Savienībā. No sniegtajiem datiem Xiamen Xiashun secināja, ka Savienības ražotājiem nav jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu pēc akumulatora folijas, vienlaikus apmierinot citu PAF lietotāju pieprasījumu.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (20) | Xiamen Xiashun sniegtie un minētie dati ir tā aplēse par turpmāko maksimālo akumulatoru folijas pieprasījumu, kuras pamatā ir publiski pieejams pārskats par plānotajiem turpmākajiem projektiem akumulatoru nozarē. Datos no šā plānoto projektu pārskata tomēr ir ņemti vērā vairāki lieli akumulatoru nozares projekti, par kuriem ir norādīts, ka tie tiks īstenoti nenoteiktā laikā nākotnē. Turklāt Xiamen Xiashun aprēķina pamatā ir projekta potenciālā maksimālā jauda, kas liecina, ka jaudu varētu realizēt līdz noteiktai vērtībai. |
| --- | --- |

(20)

Xiamen Xiashun sniegtie un minētie dati ir tā aplēse par turpmāko maksimālo akumulatoru folijas pieprasījumu, kuras pamatā ir publiski pieejams pārskats par plānotajiem turpmākajiem projektiem akumulatoru nozarē. Datos no šā plānoto projektu pārskata tomēr ir ņemti vērā vairāki lieli akumulatoru nozares projekti, par kuriem ir norādīts, ka tie tiks īstenoti nenoteiktā laikā nākotnē. Turklāt Xiamen Xiashun aprēķina pamatā ir projekta potenciālā maksimālā jauda, kas liecina, ka jaudu varētu realizēt līdz noteiktai vērtībai.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (21) | Nākamajiem trim gadiem Xiamen Xiashun prognozēja daudz zemākas vērtības. Pretēji Xiamen Xiashun apgalvotajam, Komisija pagaidu regulas 273. apsvēruma 6. tabulā ir atspoguļojusi Savienības ražošanas nozares ievērojamo neizmantoto jaudu. Šī jauda spēj apmierināt pieprasījumu jaunajā akumulatoru folijas tirgū un nepārprotami pārsniedz Xiamen Xiashun aplēsto pieprasījumu nākamajos trijos gados. Nav nepieciešams, lai pašreizējā Savienības ražotāju ražošanas jauda atbilstu visam potenciālajam nākotnes pieprasījumam, jo tie var palielināt savu ražošanas jaudu atbilstoši pieprasījumam. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(21)

Nākamajiem trim gadiem Xiamen Xiashun prognozēja daudz zemākas vērtības. Pretēji Xiamen Xiashun apgalvotajam, Komisija pagaidu regulas 273. apsvēruma 6. tabulā ir atspoguļojusi Savienības ražošanas nozares ievērojamo neizmantoto jaudu. Šī jauda spēj apmierināt pieprasījumu jaunajā akumulatoru folijas tirgū un nepārprotami pārsniedz Xiamen Xiashun aplēsto pieprasījumu nākamajos trijos gados. Nav nepieciešams, lai pašreizējā Savienības ražotāju ražošanas jauda atbilstu visam potenciālajam nākotnes pieprasījumam, jo tie var palielināt savu ražošanas jaudu atbilstoši pieprasījumam. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (22) | Turklāt Xiamen Xiashun apgalvoja, ka pagaidu regulas 59. apsvērumā Komisija ir noliegusi tehnisko īpašību atšķirības, pamatojoties uz to, ka izmantošanai akumulatoru folijā paredzētās PAF eksporta apjoms nav liels un ka akumulatoru ražošana ES ir vēl tikai sākuma stadijā. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt Xiamen Xiashun apgalvoja, ka pagaidu regulas 59. apsvērumā Komisija ir noliegusi tehnisko īpašību atšķirības, pamatojoties uz to, ka izmantošanai akumulatoru folijā paredzētās PAF eksporta apjoms nav liels un ka akumulatoru ražošana ES ir vēl tikai sākuma stadijā.

Xiamen Xiashun

| (23) | Apgalvojums tika noraidīts. Komisija akumulatoru folijas tehniskās īpašības ņēma vērā pagaidu regulas 56. un 57. apsvērumā. Pagaidu regulas 59. apsvērumā ir tikai aplūkots Xiamen Xiashun lūgums izslēgt izmantošanai akumulatoru folijā paredzēto PAF, jo ĶTR esot zems eksporta apjoms. |
| --- | --- |

(23)

Apgalvojums tika noraidīts. Komisija akumulatoru folijas tehniskās īpašības ņēma vērā pagaidu regulas 56. un 57. apsvērumā. Pagaidu regulas 59. apsvērumā ir tikai aplūkots Xiamen Xiashun lūgums izslēgt izmantošanai akumulatoru folijā paredzēto PAF, jo ĶTR esot zems eksporta apjoms.

Xiamen Xiashun

| (24) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Gascogne atkārtoja savu apgalvojumu par piekļuvi informācijai, ko Komisija izmantoja pagaidu regulas 50. apsvērumā sniegtajā novērtējumā, lai apstiprinātu, ka dažādi Savienības ražotāji desmit gadu periodā pirms IP komerciāli saražotos daudzumos ir pārdevuši PAF<6, kaut arī ierobežotā apjomā. Gascogne apgalvoja, ka Komisijai, lai izskaidrotu, kādi komerciāli saražoti daudzumi pastāv, būtu jāsniedz vismaz apjoma diapazons. |
| --- | --- |

(24)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Gascogne atkārtoja savu apgalvojumu par piekļuvi informācijai, ko Komisija izmantoja pagaidu regulas 50. apsvērumā sniegtajā novērtējumā, lai apstiprinātu, ka dažādi Savienības ražotāji desmit gadu periodā pirms IP komerciāli saražotos daudzumos ir pārdevuši PAF<6, kaut arī ierobežotā apjomā. Gascogne apgalvoja, ka Komisijai, lai izskaidrotu, kādi komerciāli saražoti daudzumi pastāv, būtu jāsniedz vismaz apjoma diapazons.

Gascogne

Gascogne

| (25) | Komerciāli saražotus daudzumu, kas veido ļoti mazu daļu no PAF patēriņa, faktiski iegādājies tikai viens lietotājs. Komisija uzskatīja, ka ražojumi, kas piegādāti ne tikai testēšanas vajadzībām, ir saražoti komerciāli. |
| --- | --- |

(25)

Komerciāli saražotus daudzumu, kas veido ļoti mazu daļu no PAF patēriņa, faktiski iegādājies tikai viens lietotājs. Komisija uzskatīja, ka ražojumi, kas piegādāti ne tikai testēšanas vajadzībām, ir saražoti komerciāli.

| (26) | Tā kā PAF<6 tirgus neapšaubāmi ir augošs tirgus ar zemu pieprasījumu IP laikā, iepriekš pārdotie apjomi bija tikai viens no Komisijas novērtējuma elementiem. Pamatojoties uz nesen saražoto izmēģinājumu ruļļu apjomu, Komisija arī novērtēja pierādīto Savienības ražošanas nozares spēju un jaudu ražot ražojumu. Tāpēc lietotāju interese piekļūt šiem konfidenciālajiem datiem, pat ja tie būtu sniegti diapazonos, neatsvēra interesi aizsargāt konfidenciālu informāciju. Tāpēc Komisija noraidīja atkārtoto apgalvojumu, ka būtu jāatklāj informācija par konfidenciāliem Savienības ražotāja datiem attiecībā uz iepriekš pārdotajiem PAF<6 apjomiem. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā PAF<6 tirgus neapšaubāmi ir augošs tirgus ar zemu pieprasījumu IP laikā, iepriekš pārdotie apjomi bija tikai viens no Komisijas novērtējuma elementiem. Pamatojoties uz nesen saražoto izmēģinājumu ruļļu apjomu, Komisija arī novērtēja pierādīto Savienības ražošanas nozares spēju un jaudu ražot ražojumu. Tāpēc lietotāju interese piekļūt šiem konfidenciālajiem datiem, pat ja tie būtu sniegti diapazonos, neatsvēra interesi aizsargāt konfidenciālu informāciju. Tāpēc Komisija noraidīja atkārtoto apgalvojumu, ka būtu jāatklāj informācija par konfidenciāliem Savienības ražotāja datiem attiecībā uz iepriekš pārdotajiem PAF<6 apjomiem.

| (27) | Bez tam Gascogne arī apgalvoja, ka nepiekrīt Komisijas viedoklim, kas pausts izpaustās vispārējās noslēguma informācijas 13. apsvērumā, proti, ka Savienības ražotāji atteikušies pieņemt PAF<6 pasūtījumus sakarā ar loģistikas ierobežojumiem un piegādes iztrūkumu, ko izraisījusi Covid-19 pandēmijas ārkārtas situācija un tai sekojošā spēcīgā ekonomikas atlabšana. Gascogne atkārtoja savu apgalvojumu, ka atteikums pirkt PAF<6 neapšaubāmi bija saistīts ar Savienības ražotāju nespēju vai nevēlēšanos ražot šāda biezuma ražojumu. |
| --- | --- |

(27)

Bez tam Gascogne arī apgalvoja, ka nepiekrīt Komisijas viedoklim, kas pausts izpaustās vispārējās noslēguma informācijas 13. apsvērumā, proti, ka Savienības ražotāji atteikušies pieņemt PAF<6 pasūtījumus sakarā ar loģistikas ierobežojumiem un piegādes iztrūkumu, ko izraisījusi Covid-19 pandēmijas ārkārtas situācija un tai sekojošā spēcīgā ekonomikas atlabšana. Gascogne atkārtoja savu apgalvojumu, ka atteikums pirkt PAF<6 neapšaubāmi bija saistīts ar Savienības ražotāju nespēju vai nevēlēšanos ražot šāda biezuma ražojumu.

Gascogne

Gascogne

| (28) | Gascogne citēja tikai izpaustās vispārējās noslēguma informācijas 13. apsvēruma pēdējo daļu. Minētā 13. apsvēruma sākumā Komisija atsaucās ne tikai uz to, ka ir dokumentēta PAF<6 izmēģinājumu ruļļu piegāde no Savienības ražotāja, bet arī uz pagaidu regulas konstatējumiem, kuros Komisija bija demonstrējusi Savienības ražotāju spēju un jaudu ražot PAF<6, kā arī atsaucās uz pārdošanas apjomiem pēdējos desmit gados. Pagaidu regulā Komisija ir sīkāk paskaidrojusi, ka PAF<6 tirgus ir augošs un IP laikā tajā bija tikai ierobežots pieprasījums, kas izskaidro to, ka IP laikā Savienības ražotāji neveica pārdošanu. |
| --- | --- |

(28)

Gascogne citēja tikai izpaustās vispārējās noslēguma informācijas 13. apsvēruma pēdējo daļu. Minētā 13. apsvēruma sākumā Komisija atsaucās ne tikai uz to, ka ir dokumentēta PAF<6 izmēģinājumu ruļļu piegāde no Savienības ražotāja, bet arī uz pagaidu regulas konstatējumiem, kuros Komisija bija demonstrējusi Savienības ražotāju spēju un jaudu ražot PAF<6, kā arī atsaucās uz pārdošanas apjomiem pēdējos desmit gados. Pagaidu regulā Komisija ir sīkāk paskaidrojusi, ka PAF<6 tirgus ir augošs un IP laikā tajā bija tikai ierobežots pieprasījums, kas izskaidro to, ka IP laikā Savienības ražotāji neveica pārdošanu.

Gascogne

| (29) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Walki apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi papildu datus, ko tas pieprasījis piezīmēs par pagaidu regulu. Pēc detalizētāka PKN ieviešanas Walki pieprasīja konkrēti izpaust a) sūdzības iesniedzēju PAF pārdošanas kopapjoma procentuālo daļu Savienības tirgū ar PKN biezuma kodu 1 (biezums pārsniedz 5,0 mikronus, bet nepārsniedz 6,0 mikronus), b) visu sūdzības iesniedzēju saražoto ražojumu faktisko kopapjomu tonnās ar PKN biezuma kodu 1, c) sūdzības iesniedzēju faktisko ES tirgū atklāti pārdoto apjomu tonnās ar PKN biezuma kodu 1, d) cik daudzi no pieciem sūdzības iesniedzējiem ir piedalījušies b) un c) punktā minētā tonnās izteiktā apjoma ražošanā. |
| --- | --- |

(29)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Walki apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi papildu datus, ko tas pieprasījis piezīmēs par pagaidu regulu. Pēc detalizētāka PKN ieviešanas Walki pieprasīja konkrēti izpaust a) sūdzības iesniedzēju PAF pārdošanas kopapjoma procentuālo daļu Savienības tirgū ar PKN biezuma kodu 1 (biezums pārsniedz 5,0 mikronus, bet nepārsniedz 6,0 mikronus), b) visu sūdzības iesniedzēju saražoto ražojumu faktisko kopapjomu tonnās ar PKN biezuma kodu 1, c) sūdzības iesniedzēju faktisko ES tirgū atklāti pārdoto apjomu tonnās ar PKN biezuma kodu 1, d) cik daudzi no pieciem sūdzības iesniedzējiem ir piedalījušies b) un c) punktā minētā tonnās izteiktā apjoma ražošanā.

Walki

Walki

| (30) | Kā norādīts pagaidu regulas 48.–50. apsvērumā, Komisija ir ne tikai savākusi datus par PKN kodu 1, bet arī par datus par PAF<6, un tie precīzi atbilst ražojuma izslēgšanas pieprasījumam. Komisija savāca informāciju par visu to lietotāju pieprasījumu IP laikā, kuri sadarbojās, kā arī par visu to Savienības ražotāju PAF<6 pārdošanas un ražošanas apjomu, kuri sadarbojās. Pagaidu regulas 50. apsvērumā ir skaidri noteikts, ka, izņemot tiešās sarunas, neviens no Savienības ražotājiem IP laikā, aktīvi nepārdeva PAF<6, un minētajā apsvērumā ir runa tikai par izmēģinājumu ruļļu ražošanu IP laikā. Turklāt Komisija minējusi komerciāli saražotus daudzumus, kaut arī ierobežotā apjomā, desmit gados pirms izmeklēšanas perioda. No šīs informācijas ir skaidrs, ka IP laikā izlasē iekļautie Savienības ražotāji nepārdeva PAF<6. Tas atbild uz visiem Walki uzdotajiem jautājumiem par tā izslēgšanas pieprasījumu. Walki nepamatoja, kā pieprasīto datu saņemšana par PKN biezuma kodu 1, kas ietver arī PAF, kuras biezums ir 6,0 mikroni, būtu lietderīga un nepieciešama tās izslēgšanas pieprasījumam, ņemot vērā Komisijas sniegtos mērķorientētos datus, kas atbilst izslēgšanas pieprasījumam. |
| --- | --- |

(30)

Kā norādīts pagaidu regulas 48.–50. apsvērumā, Komisija ir ne tikai savākusi datus par PKN kodu 1, bet arī par datus par PAF<6, un tie precīzi atbilst ražojuma izslēgšanas pieprasījumam. Komisija savāca informāciju par visu to lietotāju pieprasījumu IP laikā, kuri sadarbojās, kā arī par visu to Savienības ražotāju PAF<6 pārdošanas un ražošanas apjomu, kuri sadarbojās. Pagaidu regulas 50. apsvērumā ir skaidri noteikts, ka, izņemot tiešās sarunas, neviens no Savienības ražotājiem IP laikā, aktīvi nepārdeva PAF<6, un minētajā apsvērumā ir runa tikai par izmēģinājumu ruļļu ražošanu IP laikā. Turklāt Komisija minējusi komerciāli saražotus daudzumus, kaut arī ierobežotā apjomā, desmit gados pirms izmeklēšanas perioda. No šīs informācijas ir skaidrs, ka IP laikā izlasē iekļautie Savienības ražotāji nepārdeva PAF<6. Tas atbild uz visiem Walki uzdotajiem jautājumiem par tā izslēgšanas pieprasījumu. Walki nepamatoja, kā pieprasīto datu saņemšana par PKN biezuma kodu 1, kas ietver arī PAF, kuras biezums ir 6,0 mikroni, būtu lietderīga un nepieciešama tās izslēgšanas pieprasījumam, ņemot vērā Komisijas sniegtos mērķorientētos datus, kas atbilst izslēgšanas pieprasījumam.

Walki

Walki

| (31) | Uzklausīšanā pēc galīgās informācijas izpaušanas Walki skaidroja, ka pēc IP 2021. gada oktobrī Eiropas ražotāji vēl aizvien tirgū aktīvi atklāti nepārdeva un tirgū nelaida PAF<6. Walki iesniedza pierādījumus, ka pēc IP nav saņēmis pozitīvu atbildi uz saviem pieprasījumiem par PAF<6 kotāciju un skaidroja, ka tikai viens Savienības ražotājs būtu spējīgs pieņemt komerciāla daudzuma PAF<6 pasūtījumus. |
| --- | --- |

(31)

Uzklausīšanā pēc galīgās informācijas izpaušanas Walki skaidroja, ka pēc IP 2021. gada oktobrī Eiropas ražotāji vēl aizvien tirgū aktīvi atklāti nepārdeva un tirgū nelaida PAF<6. Walki iesniedza pierādījumus, ka pēc IP nav saņēmis pozitīvu atbildi uz saviem pieprasījumiem par PAF<6 kotāciju un skaidroja, ka tikai viens Savienības ražotājs būtu spējīgs pieņemt komerciāla daudzuma PAF<6 pasūtījumus.

Walki

Walki

| (32) | Komisija atsaucās uz saviem 28. apsvērumā izklāstītajiem skaidrojumiem izpaustās vispārējās noslēguma informācijas dokumentā. |
| --- | --- |

(32)

Komisija atsaucās uz saviem 28. apsvērumā izklāstītajiem skaidrojumiem izpaustās vispārējās noslēguma informācijas dokumentā.

| (33) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvoja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamas kļūdas novērtējumā un pārkāpusi labas pārvaldības principu, jo, izdarot konstatējumus, nav ar pienācīgu rūpību un objektivitāti pārbaudījusi iesniegtos pierādījumus un nav pienācīgi ņēmusi vērā visus attiecīgos pierādījumus, jo nav sniegusi jēgpilnu kopsavilkumu par Savienības ražotāju plāniem palielināt savu jaudu, lai apmierinātu pieprasījumu pēc akumulatoru folijas, un ir noraidījusi Xiamen Xiashun iesniegtos pierādījumus attiecībā uz gaidāmo pieprasījumu pēc akumulatoru folijas. |
| --- | --- |

(33)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvoja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamas kļūdas novērtējumā un pārkāpusi labas pārvaldības principu, jo, izdarot konstatējumus, nav ar pienācīgu rūpību un objektivitāti pārbaudījusi iesniegtos pierādījumus un nav pienācīgi ņēmusi vērā visus attiecīgos pierādījumus, jo nav sniegusi jēgpilnu kopsavilkumu par Savienības ražotāju plāniem palielināt savu jaudu, lai apmierinātu pieprasījumu pēc akumulatoru folijas, un ir noraidījusi Xiamen Xiashun iesniegtos pierādījumus attiecībā uz gaidāmo pieprasījumu pēc akumulatoru folijas.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (34) | Xiamen Xiashun apgalvoja, ka Komisijas izteikumi, ka “Savienības ražošanas nozares būtiskā neizmantotā jauda var apmierināt pieprasījumu jaunajā akumulatoru folijas tirgū”, ir pretrunā tās izteikumam, ka “dati, kas liecina par Savienības ražotāju gatavību apmierināt akumulatora folijas pieprasījumu, ir ļoti konfidenciāli, un tos nav iespējams apkopot, jo šie projekti vēl nav publiski pieejami un tādējādi ir ļoti sensitīvi”. |
| --- | --- |

(34)

Xiamen Xiashun apgalvoja, ka Komisijas izteikumi, ka “Savienības ražošanas nozares būtiskā neizmantotā jauda var apmierināt pieprasījumu jaunajā akumulatoru folijas tirgū”, ir pretrunā tās izteikumam, ka “dati, kas liecina par Savienības ražotāju gatavību apmierināt akumulatora folijas pieprasījumu, ir ļoti konfidenciāli, un tos nav iespējams apkopot, jo šie projekti vēl nav publiski pieejami un tādējādi ir ļoti sensitīvi”.

Xiamen Xiashun

Savienības ražošanas nozares būtiskā neizmantotā jauda var apmierināt pieprasījumu jaunajā akumulatoru folijas tirgū

dati, kas liecina par Savienības ražotāju gatavību apmierināt akumulatora folijas pieprasījumu, ir ļoti konfidenciāli, un tos nav iespējams apkopot, jo šie projekti vēl nav publiski pieejami un tādējādi ir ļoti sensitīvi

| (35) | Xiamen Xiashun apgalvoja arī, ka Komisija ir noraidījusi tā visaptverošo pārskatu par gaidāmo pieprasījumu, pamatojoties uz to, ka par vairākiem akumulatoru projektiem ir norādīts, ka tie tiks īstenoti nenoteiktā laikā nākotnē. Xiamen Xiashun apgalvoja, ka tas ir raksturīgi datiem, kuri attiecas uz plānotajiem projektiem. |
| --- | --- |

(35)

Xiamen Xiashun apgalvoja arī, ka Komisija ir noraidījusi tā visaptverošo pārskatu par gaidāmo pieprasījumu, pamatojoties uz to, ka par vairākiem akumulatoru projektiem ir norādīts, ka tie tiks īstenoti nenoteiktā laikā nākotnē. Xiamen Xiashun apgalvoja, ka tas ir raksturīgi datiem, kuri attiecas uz plānotajiem projektiem.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (36) | Komisijas izteikums, ka Savienības ražošanas nozare var apmierināt pieprasījumu jaunajā akumulatoru folijas tirgū, attiecas uz velmētavu kopējo neizmantoto jaudu. Dati, kas liecina par Savienības ražotāju gatavību apmierināt pieprasījumu pēc akumulatoru folijas, ir saistīti ar Savienības ražošanas nozares centieniem būt spējīgai ražot ražojumus, kuru specifiskās īpašības atbilst akumulatoru ražotāju prasībām. Sniedzot kopsavilkumu par šiem centieniem, Komisija atklātu Savienības ražotāju darījumdarbības stratēģijas. Tādējādi starp iepriekš minētajiem izteikumiem nav nekādu pretrunu. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(36)

Komisijas izteikums, ka Savienības ražošanas nozare var apmierināt pieprasījumu jaunajā akumulatoru folijas tirgū, attiecas uz velmētavu kopējo neizmantoto jaudu. Dati, kas liecina par Savienības ražotāju gatavību apmierināt pieprasījumu pēc akumulatoru folijas, ir saistīti ar Savienības ražošanas nozares centieniem būt spējīgai ražot ražojumus, kuru specifiskās īpašības atbilst akumulatoru ražotāju prasībām. Sniedzot kopsavilkumu par šiem centieniem, Komisija atklātu Savienības ražotāju darījumdarbības stratēģijas. Tādējādi starp iepriekš minētajiem izteikumiem nav nekādu pretrunu. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

| (37) | Novērtējot pārskatu par gaidāmo nākotnes pieprasījumu, ko Xiamen Xiashun sniedza no publiski pieejama avota, Komisija nošķīra projektus, kas ir plānošanas posmā ar konkrētu grafiku, no paredzētiem projektiem, kuriem nav norādīts gads, kad tie sāks darboties. Tā nav Xiamen Xiashun sniegto pierādījumu noraidīšana, bet gan rūpīga analīze par gaidāmo faktisko pieprasījumu. Novērtējums par to, vai Savienības ražošanas nozare spēj apmierināt gaidāmo nākotnes pieprasījumu, bija tiešām pienācīgi balstīts uz akumulatoru projektiem, kuru realizācija ir plānota konkrētā gadā nākotnē. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(37)

Novērtējot pārskatu par gaidāmo nākotnes pieprasījumu, ko Xiamen Xiashun sniedza no publiski pieejama avota, Komisija nošķīra projektus, kas ir plānošanas posmā ar konkrētu grafiku, no paredzētiem projektiem, kuriem nav norādīts gads, kad tie sāks darboties. Tā nav Xiamen Xiashun sniegto pierādījumu noraidīšana, bet gan rūpīga analīze par gaidāmo faktisko pieprasījumu. Novērtējums par to, vai Savienības ražošanas nozare spēj apmierināt gaidāmo nākotnes pieprasījumu, bija tiešām pienācīgi balstīts uz akumulatoru projektiem, kuru realizācija ir plānota konkrētā gadā nākotnē. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

2.2.   Secinājums

Secinājums

| (38) | Pēc tam kad tika izanalizētas saņemtās piezīmes par ražojuma tvērumu, Komisija apstiprina ražojuma tvērumu, kas aprakstīts pagaidu regulā. |
| --- | --- |

(38)

Pēc tam kad tika izanalizētas saņemtās piezīmes par ražojuma tvērumu, Komisija apstiprina ražojuma tvērumu, kas aprakstīts pagaidu regulā.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

| (39) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ĶV un divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji izteica piezīmes par provizoriskajiem konstatējumiem attiecībā uz dempingu. |
| --- | --- |

(39)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ĶV un divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji izteica piezīmes par provizoriskajiem konstatējumiem attiecībā uz dempingu.

3.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

3.1.1.   Nozīmīgi kropļojumi

Nozīmīgi kropļojumi

| (40) | ĶV un Xiamen Xiashun izteica piezīmes par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā. |
| --- | --- |

(40)

ĶV un Xiamen Xiashun izteica piezīmes par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā.

Xiamen Xiashun

| (41) | Pirmkārt, ĶV apgalvoja, ka ziņojuma par Ķīnu saturam un tā izmantošanas veidiem piemīt būtiskas faktu un juridiskas nepilnības. Saskaņā ar ĶV sniegto informāciju saturs ir sagrozīts, vienpusējs un nesaistīts ar realitāti. Ziņojumā par Ķīnu Ķīnas uzņēmumu likumīgās konkurences priekšrocības un parastās institucionālās atšķirības starp Ķīnu un Eiropu tiek uzskatītas par pamatu nozīmīgu tirgus kropļojumu konstatēšanai. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tas, ka Komisija pieņēma Savienības ražošanas nozares apgalvojumus par tirgus kropļojumiem, pamatojoties uz ziņojumu par Ķīnu, sniedz negodīgas priekšrocības Savienības ražošanas nozarei, kas līdzinājās sprieduma pieņemšanai pirms tiesas procesa. Turklāt ĶV apgalvoja, ka izmeklēšanas aizstāšana ar ziņojumiem neatbilst godīguma un taisnīguma juridiskajam pamatgaram. |
| --- | --- |

(41)

Pirmkārt, ĶV apgalvoja, ka ziņojuma par Ķīnu saturam un tā izmantošanas veidiem piemīt būtiskas faktu un juridiskas nepilnības. Saskaņā ar ĶV sniegto informāciju saturs ir sagrozīts, vienpusējs un nesaistīts ar realitāti. Ziņojumā par Ķīnu Ķīnas uzņēmumu likumīgās konkurences priekšrocības un parastās institucionālās atšķirības starp Ķīnu un Eiropu tiek uzskatītas par pamatu nozīmīgu tirgus kropļojumu konstatēšanai. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tas, ka Komisija pieņēma Savienības ražošanas nozares apgalvojumus par tirgus kropļojumiem, pamatojoties uz ziņojumu par Ķīnu, sniedz negodīgas priekšrocības Savienības ražošanas nozarei, kas līdzinājās sprieduma pieņemšanai pirms tiesas procesa. Turklāt ĶV apgalvoja, ka izmeklēšanas aizstāšana ar ziņojumiem neatbilst godīguma un taisnīguma juridiskajam pamatgaram.

| (42) | Atbildot uz apgalvojumu par faktu trūkumiem ziņojumā par valsti, Komisija norādīja, ka ziņojums par valsti ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, tostarp tiesību akti, noteikumi un citi oficiāli politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, starptautisku organizāciju ziņojumi, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Ziņojums tika publiskots 2017. gada decembrī, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt ziņojumu un tā pamatā esošos pierādījumus vai izteikt piezīmes par tiem. ĶV nav iesniegusi šādu atspēkojumu un ir iesniegusi tikai nepamatotas vispārīgas piezīmes. |
| --- | --- |

(42)

Atbildot uz apgalvojumu par faktu trūkumiem ziņojumā par valsti, Komisija norādīja, ka ziņojums par valsti ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, tostarp tiesību akti, noteikumi un citi oficiāli politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, starptautisku organizāciju ziņojumi, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Ziņojums tika publiskots 2017. gada decembrī, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt ziņojumu un tā pamatā esošos pierādījumus vai izteikt piezīmes par tiem. ĶV nav iesniegusi šādu atspēkojumu un ir iesniegusi tikai nepamatotas vispārīgas piezīmes.

| (43) | Attiecībā uz ĶV argumentu, ka ar ziņojumu par valsti tiek aizstāta faktiska izmeklēšana, Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu, ja Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtie pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem ir pietiekami, tā var sākt izmeklēšanu uz šā pamata. Tomēr nozīmīgu kropļojumu faktiskās pastāvēšanas un ietekmes noteikšana un no tās izrietoša pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā paredzētās metodikas izmantošana notiek izmeklēšanas rezultātā veiktās pagaidu un/vai noslēguma informācijas izpaušanas laikā. Nozīmīgo kropļojumu pastāvēšana un potenciālā ietekme netiek apstiprināta procedūras sākšanas posmā, kā apgalvo ĶV, bet tikai pēc padziļinātas izmeklēšanas, tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz ĶV argumentu, ka ar ziņojumu par valsti tiek aizstāta faktiska izmeklēšana, Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu, ja Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtie pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem ir pietiekami, tā var sākt izmeklēšanu uz šā pamata. Tomēr nozīmīgu kropļojumu faktiskās pastāvēšanas un ietekmes noteikšana un no tās izrietoša pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā paredzētās metodikas izmantošana notiek izmeklēšanas rezultātā veiktās pagaidu un/vai noslēguma informācijas izpaušanas laikā. Nozīmīgo kropļojumu pastāvēšana un potenciālā ietekme netiek apstiprināta procedūras sākšanas posmā, kā apgalvo ĶV, bet tikai pēc padziļinātas izmeklēšanas, tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (44) | Otrkārt, ĶV norādīja, ka Komisija izdevusi ziņojumus tikai par dažām atlasītām valstīm un tas ir pietiekami, lai paustu satraukumu par vislielākās labvēlības režīmu. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija nekad nav publicējusi skaidru un paredzamu standartu to valstu vai nozaru atlasei, par kurām tiek publicēti ziņojumi. |
| --- | --- |

(44)

Otrkārt, ĶV norādīja, ka Komisija izdevusi ziņojumus tikai par dažām atlasītām valstīm un tas ir pietiekami, lai paustu satraukumu par vislielākās labvēlības režīmu. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija nekad nav publicējusi skaidru un paredzamu standartu to valstu vai nozaru atlasei, par kurām tiek publicēti ziņojumi.

| (45) | Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu šāds ziņojums tiek gatavots tikai tad, ja Komisijai ir pienācīgi pamatotas norādes par iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu konkrētā valstī vai nozarē šajā valstī. Apstiprinot jaunos pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumus 2017. gada decembrī, Komisijai bija šādas norādes par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā. Komisija ir arī publicējusi ziņojumu par kropļojumiem Krievijā un neizslēdz iespēju, ka tiks sagatavoti citi ziņojumi. Tā kā lielākā daļa tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas (“TAI”) lietu attiecās uz Ķīnu un bija nopietnas norādes par kropļojumiem šajā valstī, tā bija pirmā valsts, par kuru Komisija sagatavoja ziņojumu. Krievija ir valsts ar otro lielāko TAI lietu skaitu, tāpēc Komisijai bija objektīvi iemesli sagatavot ziņojumus par šīm divām valstīm šādā secībā. |
| --- | --- |

(45)

Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu šāds ziņojums tiek gatavots tikai tad, ja Komisijai ir pienācīgi pamatotas norādes par iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu konkrētā valstī vai nozarē šajā valstī. Apstiprinot jaunos pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumus 2017. gada decembrī, Komisijai bija šādas norādes par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā. Komisija ir arī publicējusi ziņojumu par kropļojumiem Krievijā un neizslēdz iespēju, ka tiks sagatavoti citi ziņojumi. Tā kā lielākā daļa tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas (“TAI”) lietu attiecās uz Ķīnu un bija nopietnas norādes par kropļojumiem šajā valstī, tā bija pirmā valsts, par kuru Komisija sagatavoja ziņojumu. Krievija ir valsts ar otro lielāko TAI lietu skaitu, tāpēc Komisijai bija objektīvi iemesli sagatavot ziņojumus par šīm divām valstīm šādā secībā.

| (46) | Turklāt ziņojuma par valsti pastāvēšana nav obligāts priekšnosacījums, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Faktiski saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu sūdzības iesniedzēju iesniegti pietiekami pierādījumi, kas apliecina nozīmīgus kropļojumus jebkurā valstī un kas atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Tāpēc noteikumi par nozīmīgiem kropļojumiem attiecas uz visām valstīm bez nekādas atšķirības neatkarīgi no tā, vai ir ziņojums par valsti. Tādēļ ar noteikumiem par kropļojumiem valstī nevar tikt pārkāpts vislielākās labvēlības režīms. Tāpēc Komisija šos apgalvojumus noraidīja. |
| --- | --- |

(46)

Turklāt ziņojuma par valsti pastāvēšana nav obligāts priekšnosacījums, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Faktiski saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu sūdzības iesniedzēju iesniegti pietiekami pierādījumi, kas apliecina nozīmīgus kropļojumus jebkurā valstī un kas atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Tāpēc noteikumi par nozīmīgiem kropļojumiem attiecas uz visām valstīm bez nekādas atšķirības neatkarīgi no tā, vai ir ziņojums par valsti. Tādēļ ar noteikumiem par kropļojumiem valstī nevar tikt pārkāpts vislielākās labvēlības režīms. Tāpēc Komisija šos apgalvojumus noraidīja.

| (47) | Treškārt, ĶV piebilda, ka ES tiesību aktos par iekšējo tirgu vai konkurenci, izņemot pamatregulu, attiecībā uz valsts režīmu (“VR”) nav ne jēdziena “tirgus kropļojumi”, ne atbilstīgu standartu. Tāpēc ĶV apgalvoja, ka no starptautisko tiesību, tiesību aktu un prakses viedokļa Komisijai saskaņā ar tās ekskluzīvo kompetenci iekšējā tirgū vai konkurences regulēšanā nav pilnvaru izmeklēt kropļojumus Ķīnā. |
| --- | --- |

(47)

Treškārt, ĶV piebilda, ka ES tiesību aktos par iekšējo tirgu vai konkurenci, izņemot pamatregulu, attiecībā uz valsts režīmu (“VR”) nav ne jēdziena “tirgus kropļojumi”, ne atbilstīgu standartu. Tāpēc ĶV apgalvoja, ka no starptautisko tiesību, tiesību aktu un prakses viedokļa Komisijai saskaņā ar tās ekskluzīvo kompetenci iekšējā tirgū vai konkurences regulēšanā nav pilnvaru izmeklēt kropļojumus Ķīnā.

| (48) | Komisija šajā izmeklēšanā savu metodiku balstīja uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumiem. Juridiski nav nozīmes tam, ka citos Eiropas tiesību aktos netiek izmantots nozīmīgu kropļojumu jēdziens. Antidempinga jomu reglamentē PTO Antidempinga nolīguma (“ADN”) noteikumi, saskaņā ar kuriem dempings jānovērtē attiecībā uz importētajiem ražojumiem un kuri neparedz prasību vērtēt vietējā tirgus apstākļus, pārsniedzot noteikto kaitējuma analīzi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(48)

Komisija šajā izmeklēšanā savu metodiku balstīja uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumiem. Juridiski nav nozīmes tam, ka citos Eiropas tiesību aktos netiek izmantots nozīmīgu kropļojumu jēdziens. Antidempinga jomu reglamentē PTO Antidempinga nolīguma (“ADN”) noteikumi, saskaņā ar kuriem dempings jānovērtē attiecībā uz importētajiem ražojumiem un kuri neparedz prasību vērtēt vietējā tirgus apstākļus, pārsniedzot noteikto kaitējuma analīzi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (49) | Turklāt ĶV norādīja, ka Komisija Ķīnas uzņēmumiem piemēroja diskriminējošus noteikumus un standartus, lai gan tie bija līdzīgā situācijā kā ES uzņēmumi, tostarp, bet ne tikai netaisnīgus standartus attiecībā uz pierādījumiem un pierādīšanas pienākumu. Tajā pašā laikā Komisija neizvērtēja, vai ES vai dalībvalstīs pastāv tirgus kropļojumi. Šis prakses kopums būtiski ietekmēja Komisijas analīzes un secinājumu uzticamību un leģitimitāti attiecībā uz galvenajiem jautājumiem antidempinga izmeklēšanās par dempingu un kaitējuma aprēķināšanu. Tādējādi ar to pietiek, lai paustu bažas par PTO noteikumos paredzēto VR saistību iespējamu pārkāpumu. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt ĶV norādīja, ka Komisija Ķīnas uzņēmumiem piemēroja diskriminējošus noteikumus un standartus, lai gan tie bija līdzīgā situācijā kā ES uzņēmumi, tostarp, bet ne tikai netaisnīgus standartus attiecībā uz pierādījumiem un pierādīšanas pienākumu. Tajā pašā laikā Komisija neizvērtēja, vai ES vai dalībvalstīs pastāv tirgus kropļojumi. Šis prakses kopums būtiski ietekmēja Komisijas analīzes un secinājumu uzticamību un leģitimitāti attiecībā uz galvenajiem jautājumiem antidempinga izmeklēšanās par dempingu un kaitējuma aprēķināšanu. Tādējādi ar to pietiek, lai paustu bažas par PTO noteikumos paredzēto VR saistību iespējamu pārkāpumu.

| (50) | ĶV nesniedza nekādus paskaidrojumus vai pierādījumus attiecībā uz apgalvojumu par diskriminējošiem noteikumiem pret Ķīnas uzņēmumiem. Tāpēc Komisija uzskatīja šos apgalvojumus par nepamatotiem. Attiecībā uz apgalvojumu par kropļojumiem Eiropas Savienībā Komisija norādīja, ka papildus tam, ka šis ĶV apgalvojums ir vispārīgs un nepamatots, kropļojumi, kas pastāv ES un ietekmē tās uzņēmumus, nav analīzes priekšmets saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu, kurš attiecas uz eksportētājvalsti. Tāpēc antidempinga izmeklēšanu kontekstā šis jēdziens ir juridiski nebūtisks attiecībā uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(50)

ĶV nesniedza nekādus paskaidrojumus vai pierādījumus attiecībā uz apgalvojumu par diskriminējošiem noteikumiem pret Ķīnas uzņēmumiem. Tāpēc Komisija uzskatīja šos apgalvojumus par nepamatotiem. Attiecībā uz apgalvojumu par kropļojumiem Eiropas Savienībā Komisija norādīja, ka papildus tam, ka šis ĶV apgalvojums ir vispārīgs un nepamatots, kropļojumi, kas pastāv ES un ietekmē tās uzņēmumus, nav analīzes priekšmets saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu, kurš attiecas uz eksportētājvalsti. Tāpēc antidempinga izmeklēšanu kontekstā šis jēdziens ir juridiski nebūtisks attiecībā uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (51) | Ceturtkārt, ĶV apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neatbilst ADN 2. panta 2.2. punktam, kurā sniegts izsmeļošs tādu situāciju saraksts, kad var aprēķināt normālo vērtību, un nozīmīgi kropļojumi tajā nav iekļauti. ĶV arī apgalvoja, ka attiecīgās reprezentatīvās valsts datu vai starptautisko cenu izmantošana tam, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu aprēķinātu normālo vērtību, neatbilst arī Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktam un ADN 2. panta 2.2. punktam (jo īpaši 2.2.1.1. punktam). Turklāt ĶV apgalvoja, ka saskaņā ar PTO noteikumiem, aprēķinot normālo vērtību, ir jāizmanto ražošanas izmaksas izcelsmes valstī, kurām pieskaitītas samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas, kā arī peļņa. Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punktā datu avotu tvērums ir paplašināts, iekļaujot ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvajā valstī vai starptautiskās cenas, izmaksas vai atsauces vērtības. ĶV uzskata, ka tas ir ārpus PTO noteikumu darbības jomas. Tāpēc neatkarīgi no tā, vai pamatregulas 2. panta 5. punkts atbilst PTO noteikumiem, Komisijai nebūtu jāaprēķina normālā vērtība, ja pastāv tā sauktie “tirgus kropļojumi” pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(51)

Ceturtkārt, ĶV apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neatbilst ADN 2. panta 2.2. punktam, kurā sniegts izsmeļošs tādu situāciju saraksts, kad var aprēķināt normālo vērtību, un nozīmīgi kropļojumi tajā nav iekļauti. ĶV arī apgalvoja, ka attiecīgās reprezentatīvās valsts datu vai starptautisko cenu izmantošana tam, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu aprēķinātu normālo vērtību, neatbilst arī Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktam un ADN 2. panta 2.2. punktam (jo īpaši 2.2.1.1. punktam). Turklāt ĶV apgalvoja, ka saskaņā ar PTO noteikumiem, aprēķinot normālo vērtību, ir jāizmanto ražošanas izmaksas izcelsmes valstī, kurām pieskaitītas samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas, kā arī peļņa. Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punktā datu avotu tvērums ir paplašināts, iekļaujot ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvajā valstī vai starptautiskās cenas, izmaksas vai atsauces vērtības. ĶV uzskata, ka tas ir ārpus PTO noteikumu darbības jomas. Tāpēc neatkarīgi no tā, vai pamatregulas 2. panta 5. punkts atbilst PTO noteikumiem, Komisijai nebūtu jāaprēķina normālā vērtība, ja pastāv tā sauktie “tirgus kropļojumi” pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē.

GATT

| (52) | Komisija uzskata, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikums atbilst Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Pēc Komisijas domām, saskaņā ar Apelācijas institūcijas skaidrojumiem lietā DS473 EU-Biodiesel (Argentīna) pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, konkrēti, 2. panta 5. punkta otrā daļa, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, pienācīgi koriģētus, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(52)

Komisija uzskata, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikums atbilst Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Pēc Komisijas domām, saskaņā ar Apelācijas institūcijas skaidrojumiem lietā DS473 EU-Biodiesel (Argentīna) pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, konkrēti, 2. panta 5. punkta otrā daļa, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, pienācīgi koriģētus, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

EU-Biodiesel

| (53) | ĶV apgalvoja, ka šajā gadījumā Komisija tieši ignorējusi Ķīnas eksportētāju dokumentāciju un tas bijis pretrunā ADN 2. panta 2.2.1.1. punktam. ĶV pauda argumentu, ka Apelācijas institūcija lietā DS473 EU-Biodiesel (Argentīna) un ekspertu grupa lietā DS494 EU-Cost Adjustment Methodologies II (Krievija) apgalvojusi, ka saskaņā ar ADN 2. panta 2.2.1.1. punktu, ja izmeklējamā eksportētāja vai ražotāja veiktā uzskaite pieņemamās robežās precīzi un uzticami atbilst visām faktiskajām izmaksām, kas konkrētajam ražotājam vai eksportētājam radušās saistībā ar izmeklējamo ražojumu, izmeklēšanas iestādei būtu jāizmanto šī uzskaite izmeklējamo ražotāju ražošanas izmaksu noteikšanai. |
| --- | --- |

(53)

ĶV apgalvoja, ka šajā gadījumā Komisija tieši ignorējusi Ķīnas eksportētāju dokumentāciju un tas bijis pretrunā ADN 2. panta 2.2.1.1. punktam. ĶV pauda argumentu, ka Apelācijas institūcija lietā DS473 EU-Biodiesel (Argentīna) un ekspertu grupa lietā DS494 EU-Cost Adjustment Methodologies II (Krievija) apgalvojusi, ka saskaņā ar ADN 2. panta 2.2.1.1. punktu, ja izmeklējamā eksportētāja vai ražotāja veiktā uzskaite pieņemamās robežās precīzi un uzticami atbilst visām faktiskajām izmaksām, kas konkrētajam ražotājam vai eksportētājam radušās saistībā ar izmeklējamo ražojumu, izmeklēšanas iestādei būtu jāizmanto šī uzskaite izmeklējamo ražotāju ražošanas izmaksu noteikšanai.

EU-Biodiesel

EU-Cost Adjustment Methodologies II

| (54) | Komisija atgādināja, ka strīdi lietās DS473 un DS494 neattiecas uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, kas šajā izmeklēšanā ir attiecīgais juridiskais pamats normālās vērtības noteikšanai. Šie strīdi attiecās arī uz citādām situācijām faktu ziņā nekā situācija attiecībā uz nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(54)

Komisija atgādināja, ka strīdi lietās DS473 un DS494 neattiecas uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, kas šajā izmeklēšanā ir attiecīgais juridiskais pamats normālās vērtības noteikšanai. Šie strīdi attiecās arī uz citādām situācijām faktu ziņā nekā situācija attiecībā uz nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (55) | ĶV arī apgalvoja, ka izmeklēšanai, kuru Komisija veica, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu, šajā gadījumā bija dubulti standarti. ĶV uzskatīja, ka Komisija atteicās pieņemt Ķīnas eksportētāju izmaksu datus, pamatojoties uz to, ka Ķīnas tirgū bija nozīmīgi tirgus kropļojumi, bet Komisija pieņēma reprezentatīvās valsts datus un izmantoja tos, lai aizstātu Ķīnas ražotāju datus, neizvērtējot, vai pastāv tirgus kropļojumi, kas ietekmē šos aizstājošos datus. ĶV uzskatīja, ka tas ir “dubultstandartu” pierādījums. ĶV apgalvoja, ka šī pieeja negarantē attiecīgo izmaksu uzticamību izvēlētajā reprezentatīvajā valstī. Turklāt nebija iespējams patiesi atspoguļot ražotāju izmaksas izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(55)

ĶV arī apgalvoja, ka izmeklēšanai, kuru Komisija veica, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu, šajā gadījumā bija dubulti standarti. ĶV uzskatīja, ka Komisija atteicās pieņemt Ķīnas eksportētāju izmaksu datus, pamatojoties uz to, ka Ķīnas tirgū bija nozīmīgi tirgus kropļojumi, bet Komisija pieņēma reprezentatīvās valsts datus un izmantoja tos, lai aizstātu Ķīnas ražotāju datus, neizvērtējot, vai pastāv tirgus kropļojumi, kas ietekmē šos aizstājošos datus. ĶV uzskatīja, ka tas ir “dubultstandartu” pierādījums. ĶV apgalvoja, ka šī pieeja negarantē attiecīgo izmaksu uzticamību izvēlētajā reprezentatīvajā valstī. Turklāt nebija iespējams patiesi atspoguļot ražotāju izmaksas izcelsmes valstī.

| (56) | Visbeidzot, ĶV piebilda, ka ES un dalībvalstīs ir bijušas arī attīstības iniciatīvas, kas ir līdzīgas ĶTR piecgažu plāniem, piemēram, Jaunā industriālā stratēģija un Vācijas iniciatīva “Rūpniecība 4.0” u. c. Saskaņā ar oficiāliem avotiem ES alumīnija ražošanas nozare laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam iekšējā tirgū saņēma valsts atbalstu no vairāk nekā 200 dažādiem pasākumiem, ko piemēroja ES dalībvalstis un apstiprināja Komisija. |
| --- | --- |

(56)

Visbeidzot, ĶV piebilda, ka ES un dalībvalstīs ir bijušas arī attīstības iniciatīvas, kas ir līdzīgas ĶTR piecgažu plāniem, piemēram, Jaunā industriālā stratēģija un Vācijas iniciatīva “Rūpniecība 4.0” u. c. Saskaņā ar oficiāliem avotiem ES alumīnija ražošanas nozare laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam iekšējā tirgū saņēma valsts atbalstu no vairāk nekā 200 dažādiem pasākumiem, ko piemēroja ES dalībvalstis un apstiprināja Komisija.

| (57) | Komisija atgādināja, ka izmeklēšanas laikā Komisija apsvēra, vai lietas materiālos bija faktori, kas norāda uz kropļojumu pastāvēšanu reprezentatīvajās valstīs, proti, arī attiecībā uz galvenajām izejvielām, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, piemēram, vai uz tām attiecas eksporta ierobežojumi. Turklāt izmeklēšanas laikā visām ieinteresētajām personām bija plašas iespējas paust piezīmes par Komisijas apsvērto potenciālo reprezentatīvo valstu atbilstību. Konkrētāk, Komisija publicē divus paziņojumus lietas materiālos par iespējamo reprezentatīvo valstu atbilstību un par attiecīgas valsts sākotnējo izvēli izmeklēšanas veikšanai. Šie paziņojumi ir pieejami visām ieinteresētajām personām, lai tās varētu paust savas piezīmes. Arī šajā lietā ĶV un visām pārējām ieinteresētajām personām bija iespēja izvirzīt apgalvojumus un iesniegt pierādījumus, ka iespējamās apsvērtās reprezentatīvās valstis ietekmē nozīmīgi kropļojumi un tādējādi tās nav piemērotas izmeklēšanai. |
| --- | --- |

(57)

Komisija atgādināja, ka izmeklēšanas laikā Komisija apsvēra, vai lietas materiālos bija faktori, kas norāda uz kropļojumu pastāvēšanu reprezentatīvajās valstīs, proti, arī attiecībā uz galvenajām izejvielām, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, piemēram, vai uz tām attiecas eksporta ierobežojumi. Turklāt izmeklēšanas laikā visām ieinteresētajām personām bija plašas iespējas paust piezīmes par Komisijas apsvērto potenciālo reprezentatīvo valstu atbilstību. Konkrētāk, Komisija publicē divus paziņojumus lietas materiālos par iespējamo reprezentatīvo valstu atbilstību un par attiecīgas valsts sākotnējo izvēli izmeklēšanas veikšanai. Šie paziņojumi ir pieejami visām ieinteresētajām personām, lai tās varētu paust savas piezīmes. Arī šajā lietā ĶV un visām pārējām ieinteresētajām personām bija iespēja izvirzīt apgalvojumus un iesniegt pierādījumus, ka iespējamās apsvērtās reprezentatīvās valstis ietekmē nozīmīgi kropļojumi un tādējādi tās nav piemērotas izmeklēšanai.

| (58) | Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu viena vai vairāku minētajā noteikumā uzskaitīto kropļojošo faktoru iespējamā ietekme tiek analizēta attiecībā uz cenām un izmaksām eksportētājvalstī. Izmaksu struktūra un cenu veidošanas mehānismi citos tirgos, piemēram, apgalvotais finansiālais atbalsts, kas piešķirts Eiropas Savienībā, šajā procedūrā nekādi nav būtiski (pat ja tādi pastāvētu, kas tā nav (5)). Tāpēc šis apgalvojums ir nepamatots un tika noraidīts. |
| --- | --- |

(58)

Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu viena vai vairāku minētajā noteikumā uzskaitīto kropļojošo faktoru iespējamā ietekme tiek analizēta attiecībā uz cenām un izmaksām eksportētājvalstī. Izmaksu struktūra un cenu veidošanas mehānismi citos tirgos, piemēram, apgalvotais finansiālais atbalsts, kas piešķirts Eiropas Savienībā, šajā procedūrā nekādi nav būtiski (pat ja tādi pastāvētu, kas tā nav (5)). Tāpēc šis apgalvojums ir nepamatots un tika noraidīts.

5

| (59) | Xiamen Xiashun iesniedza vairākas piezīmes par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(59)

Xiamen Xiashun iesniedza vairākas piezīmes par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu.

Xiamen Xiashun

| (60) | Pirmkārt, Xiamen Xiashun norādīja, ka pagaidu regulas 97. apsvērumā ir sniegta atsauce uz interneta rakstu, saskaņā ar kuru Xiamen Xiashun aktīvi veicina partijas attīstību un arodbiedrību darbu. Xiamen Xiashun norādīja, ka šis raksts ir interpretējams tādējādi, ka tas nozīmē tikai to, ka Xiamen Xiashun atbalsta iespējas darba ņēmējiem, ka pieder pie arodbiedrības, veikt savus pasākumus uzņēmumā neatkarīgi no tā, vai viņi ir partijas biedri. Tomēr Xiamen Xiashun uzsvēra, ka formulējums “lēmumu pieņemšana” nenozīmē, ka partijas biedriem vai arodbiedrībai ir kāda ietekme uz uzņēmuma vadību un pārvaldību vai izejvielu iegādes vai ražojumu pārdošanas cenu noteikšanu. Tādējādi, pamatojoties uz šo formulējumu, nevajadzētu izdarīt secinājumu par valdības īstenotu kontroli vai tirgus kropļošanu. |
| --- | --- |

(60)

Pirmkārt, Xiamen Xiashun norādīja, ka pagaidu regulas 97. apsvērumā ir sniegta atsauce uz interneta rakstu, saskaņā ar kuru Xiamen Xiashun aktīvi veicina partijas attīstību un arodbiedrību darbu. Xiamen Xiashun norādīja, ka šis raksts ir interpretējams tādējādi, ka tas nozīmē tikai to, ka Xiamen Xiashun atbalsta iespējas darba ņēmējiem, ka pieder pie arodbiedrības, veikt savus pasākumus uzņēmumā neatkarīgi no tā, vai viņi ir partijas biedri. Tomēr Xiamen Xiashun uzsvēra, ka formulējums “lēmumu pieņemšana” nenozīmē, ka partijas biedriem vai arodbiedrībai ir kāda ietekme uz uzņēmuma vadību un pārvaldību vai izejvielu iegādes vai ražojumu pārdošanas cenu noteikšanu. Tādējādi, pamatojoties uz šo formulējumu, nevajadzētu izdarīt secinājumu par valdības īstenotu kontroli vai tirgus kropļošanu.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (61) | Turklāt Xiamen Xiashun iebilda pret Komisijas konstatējumiem pagaidu regulas 97. apsvērumā, paskaidrojot, ka tas, ka uzņēmumā ir partijas biedri, nenozīmē, ka viņi kontrolē uzņēmumu. Xiamen Xiashun norādīja, ka tam ir juridisks pienākums atļaut partijas biedriem rīkot partijas attīstības pasākumus, taču tas nenozīmē, ka partijas biedriem ir kāda ietekme uz uzņēmumu. Tas piebilda, ka katram ir tiesības piederēt pie izvēlētās reliģijas vai būt izvēlētās politiskās partijas biedram un tam nav nekāda sakara ar lēmumu pieņemšanu uzņēmumā. Turklāt tas uzsvēra, ka fakts, ka uzņēmumā tiek rīkoti partijas attīstības pasākumi, nenozīmē, ka uzņēmuma vadības vidū ir Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) biedri. Visbeidzot, Xiamen Xiashun paskaidroja, ka Komisijas interpretācija par “partijas attīstību” ir nepareiza un ka ĶKP biedru veiktie pasākumi uzņēmumā galvenokārt ir saistīti ar valdības politikas studēšanu, atzinumu un konsultāciju sniegšanu savai partijas organizācijai vai dažkārt pat ar dažiem izklaides pasākumiem. Tas piebilda, ka nav faktu, kas norādītu, ka ĶKP kontrolē atbildētājus uzņēmumus. Xiamen Xiashun atkārtoja šīs piezīmes pēc noslēguma informācijas izpaušanas. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt Xiamen Xiashun iebilda pret Komisijas konstatējumiem pagaidu regulas 97. apsvērumā, paskaidrojot, ka tas, ka uzņēmumā ir partijas biedri, nenozīmē, ka viņi kontrolē uzņēmumu. Xiamen Xiashun norādīja, ka tam ir juridisks pienākums atļaut partijas biedriem rīkot partijas attīstības pasākumus, taču tas nenozīmē, ka partijas biedriem ir kāda ietekme uz uzņēmumu. Tas piebilda, ka katram ir tiesības piederēt pie izvēlētās reliģijas vai būt izvēlētās politiskās partijas biedram un tam nav nekāda sakara ar lēmumu pieņemšanu uzņēmumā. Turklāt tas uzsvēra, ka fakts, ka uzņēmumā tiek rīkoti partijas attīstības pasākumi, nenozīmē, ka uzņēmuma vadības vidū ir Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) biedri. Visbeidzot, Xiamen Xiashun paskaidroja, ka Komisijas interpretācija par “partijas attīstību” ir nepareiza un ka ĶKP biedru veiktie pasākumi uzņēmumā galvenokārt ir saistīti ar valdības politikas studēšanu, atzinumu un konsultāciju sniegšanu savai partijas organizācijai vai dažkārt pat ar dažiem izklaides pasākumiem. Tas piebilda, ka nav faktu, kas norādītu, ka ĶKP kontrolē atbildētājus uzņēmumus. Xiamen Xiashun atkārtoja šīs piezīmes pēc noslēguma informācijas izpaušanas.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (62) | Komisija norādīja, ka, pirmkārt, pasākumi, ko veic partijas komitejas, kuras darbojas uzņēmumā Xiamen Xiashun, pagaidu regulas 97. apsvērumā citētajā rakstā ir skaidri aprakstīti kā “lēmumu pieņemšana”. Rakstā nav sīki analizēts un interpretēts, ko šī “lēmumu pieņemšana” ietver. Tomēr Komisija atgādina, ka saskaņā ar 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmo un otro ievilkumu divi faktori, kuriem ir nozīme, nosakot, vai valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi, ir šādi: “attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes”, kā arī “valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām”. Uz partijas komitejas iesaisti “lēmumu pieņemšanā”Xiamen Xiashun attiecas abi kritēriji. Prasība attiecībā uz valsts klātbūtni uzņēmumā un iejaukšanos jautājumos par cenām vai izmaksās nenozīmē, ka valsts nepastarpināti nosaka pārdodamo preču cenu, bet drīzāk to, ka partijas biedru klātbūtnes un iesaistes uzņēmumā dēļ uzņēmums var gaidīt varas iestāžu labvēlīgāku attieksmi un atbalstu, kas netieši ietekmē uzņēmuma izmaksas un cenas. Turklāt ĶKP biedru klātbūtne uzņēmumā un tas, ka uzņēmums veicina partijas attīstības pasākumus un tās iesaistīšanu “lēmumu pieņemšanā”, skaidri norāda, ka uzņēmums nav neatkarīgs no valsts un tam ir jādarbojas saskaņā ar ĶKP politiku, nevis tirgus spēku ietekmē. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(62)

Komisija norādīja, ka, pirmkārt, pasākumi, ko veic partijas komitejas, kuras darbojas uzņēmumā Xiamen Xiashun, pagaidu regulas 97. apsvērumā citētajā rakstā ir skaidri aprakstīti kā “lēmumu pieņemšana”. Rakstā nav sīki analizēts un interpretēts, ko šī “lēmumu pieņemšana” ietver. Tomēr Komisija atgādina, ka saskaņā ar 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmo un otro ievilkumu divi faktori, kuriem ir nozīme, nosakot, vai valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi, ir šādi: “attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes”, kā arī “valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām”. Uz partijas komitejas iesaisti “lēmumu pieņemšanā”Xiamen Xiashun attiecas abi kritēriji. Prasība attiecībā uz valsts klātbūtni uzņēmumā un iejaukšanos jautājumos par cenām vai izmaksās nenozīmē, ka valsts nepastarpināti nosaka pārdodamo preču cenu, bet drīzāk to, ka partijas biedru klātbūtnes un iesaistes uzņēmumā dēļ uzņēmums var gaidīt varas iestāžu labvēlīgāku attieksmi un atbalstu, kas netieši ietekmē uzņēmuma izmaksas un cenas. Turklāt ĶKP biedru klātbūtne uzņēmumā un tas, ka uzņēmums veicina partijas attīstības pasākumus un tās iesaistīšanu “lēmumu pieņemšanā”, skaidri norāda, ka uzņēmums nav neatkarīgs no valsts un tam ir jādarbojas saskaņā ar ĶKP politiku, nevis tirgus spēku ietekmē. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (63) | Lai gan katram darbiniekam principā patiešām ir tiesības piederēt pie izvēlētās reliģijas vai būt izvēlētās politiskās partijas biedram, faktiskā situācija ĶTR ir citāda, jo tā ir vienpartijas valsts un ĶKP ir tikpat nozīmīga kā valsts un tās valdība (6). Tāpēc ĶKP biedru, kas regulāri rīko “partijas attīstības” pasākumus un kam ir “lēmumu pieņemšanas” tiesības, klātbūtne uzņēmumā, kā tā minēta iepriekš 50. un 52. apsvērumā, liecina par valsts klātbūtni uzņēmumā. Attiecībā uz partijas komitejas pasākumiem Komisija vispirms norāda, ka Komisija saskaņā ar oficiālajām pamatnostādnēm jēdzienu “partijas attīstības pasākumi” saprot kā “pasākumus partijas gara stiprināšanai uzņēmumā” vai “ar partiju saistītu darbību izvēršanu nolūkā nodrošināt partijas vispārēju vadību” (7). Komisija atgādina – kā jau paskaidrots iepriekš 52. apsvērumā, partijas komitejām, kas atrodas uzņēmumā, ir vismaz netieša, tomēr vismaz potenciāli kropļojoša ietekme, jo Ķīnā pastāv ciešas saiknes starp valsti un ĶKP. |
| --- | --- |

(63)

Lai gan katram darbiniekam principā patiešām ir tiesības piederēt pie izvēlētās reliģijas vai būt izvēlētās politiskās partijas biedram, faktiskā situācija ĶTR ir citāda, jo tā ir vienpartijas valsts un ĶKP ir tikpat nozīmīga kā valsts un tās valdība (6). Tāpēc ĶKP biedru, kas regulāri rīko “partijas attīstības” pasākumus un kam ir “lēmumu pieņemšanas” tiesības, klātbūtne uzņēmumā, kā tā minēta iepriekš 50. un 52. apsvērumā, liecina par valsts klātbūtni uzņēmumā. Attiecībā uz partijas komitejas pasākumiem Komisija vispirms norāda, ka Komisija saskaņā ar oficiālajām pamatnostādnēm jēdzienu “partijas attīstības pasākumi” saprot kā “pasākumus partijas gara stiprināšanai uzņēmumā” vai “ar partiju saistītu darbību izvēršanu nolūkā nodrošināt partijas vispārēju vadību” (7). Komisija atgādina – kā jau paskaidrots iepriekš 52. apsvērumā, partijas komitejām, kas atrodas uzņēmumā, ir vismaz netieša, tomēr vismaz potenciāli kropļojoša ietekme, jo Ķīnā pastāv ciešas saiknes starp valsti un ĶKP.

6

7

| (64) | Otrkārt, Xiamen Xiashun apstrīdēja pagaidu regulas 166. apsvērumā izklāstīto Komisijas secinājumu, ka Xiamen Xiashun skar darba tirgus kropļojumi valsts līmenī. Xiamen Xiashun apgalvoja, ka algas tajā ir ievērojami augstākas nekā konkurējošajos uzņēmumos. Turklāt Xiamen Xiashun norādīja, ka pierādīšanas pienākums, kas uzlikts ražotājiem eksportētājiem, lai atspēkotu apgalvoto de facto pieņēmumu par “nozīmīgu kropļojumu” pastāvēšanu, ir kļuvis tik smags, ka nevienam atsevišķam uzņēmumam to nav iespējams izpildīt. Xiamen Xiashun norādīja, ka praksē tas nozīmē, ka: i) nemaz nav skaidrs, kā un ar kādiem pierādījumiem atsevišķs uzņēmums varētu atspēkot pieņēmumu, ka tā izmaksu posteņi, piemēram, darbaspēka izmaksas, ir izkropļoti; ii) pat ja ir sniegti konkrēti pierādījumi ar faktiem, kas salīdzinoši liecina par ievērojamām izmaksu atšķirībām starp ražotājiem eksportētājiem, tas neliks Komisijai apšaubīt tās pirmšķietamo konstatējumu par “nozīmīgu kropļojumu” pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(64)

Otrkārt, Xiamen Xiashun apstrīdēja pagaidu regulas 166. apsvērumā izklāstīto Komisijas secinājumu, ka Xiamen Xiashun skar darba tirgus kropļojumi valsts līmenī. Xiamen Xiashun apgalvoja, ka algas tajā ir ievērojami augstākas nekā konkurējošajos uzņēmumos. Turklāt Xiamen Xiashun norādīja, ka pierādīšanas pienākums, kas uzlikts ražotājiem eksportētājiem, lai atspēkotu apgalvoto de facto pieņēmumu par “nozīmīgu kropļojumu” pastāvēšanu, ir kļuvis tik smags, ka nevienam atsevišķam uzņēmumam to nav iespējams izpildīt. Xiamen Xiashun norādīja, ka praksē tas nozīmē, ka: i) nemaz nav skaidrs, kā un ar kādiem pierādījumiem atsevišķs uzņēmums varētu atspēkot pieņēmumu, ka tā izmaksu posteņi, piemēram, darbaspēka izmaksas, ir izkropļoti; ii) pat ja ir sniegti konkrēti pierādījumi ar faktiem, kas salīdzinoši liecina par ievērojamām izmaksu atšķirībām starp ražotājiem eksportētājiem, tas neliks Komisijai apšaubīt tās pirmšķietamo konstatējumu par “nozīmīgu kropļojumu” pastāvēšanu.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

de facto

Xiamen Xiashun

| (65) | Komisija atgādināja, ka pagaidu regulas 3.3.1.7. iedaļā ir konstatēts, ka algas ĶTR izkropļo citustarp mobilitātes ierobežojumi, ko rada mājsaimniecību reģistrācijas sistēma (hukou), kā arī neatkarīgu arodbiedrību un darba koplīguma slēgšanas sarunu trūkums. Tā kā Komisijas konstatējumi 3.3.1.7. iedaļā norāda uz horizontāliem valsts mēroga kropļojumiem Ķīnas darba tirgū, šo kropļojumu nopietnība liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnā kopumā ir izkropļotas. Lietas materiālos nav faktoru, uz kuru pamata varētu nešaubīgi noteikt, ka Xiamen Xiashun iekšzemes algu izmaksas nav ietekmējuši kropļojumi darba tirgū. Pirmkārt, Xiamen Xiashun nav iesniedzis pierādījumus, ka minētie horizontālie kropļojumi neietekmē tā darbaspēka izmaksas, piemēram, pierādot, ka hukou sistēma neietekmē tā personālu, ka uzņēmumā ir neatkarīgas arodbiedrības un ka notiek darba koplīgumu slēgšanas sarunas. Bez tam nebija pierādījumu, ka algas šajā uzņēmumā atbilstu tirgus principiem, jo tas nav iesniedzis nekādus datus šajā sakarā. Turklāt noteikts algu līmenis salīdzinājumā ar algu līmeni konkurējošajos uzņēmumos, kuru darījumdarbība ir viena un tā pati, pats par sevi neliecina, ka horizontālie valsts mēroga kropļojumi, kas pastāv ĶTR darba tirgū, nav ietekmējuši Xiamen Xiashun darbinieku algu līmeni. |
| --- | --- |

(65)

Komisija atgādināja, ka pagaidu regulas 3.3.1.7. iedaļā ir konstatēts, ka algas ĶTR izkropļo citustarp mobilitātes ierobežojumi, ko rada mājsaimniecību reģistrācijas sistēma (hukou), kā arī neatkarīgu arodbiedrību un darba koplīguma slēgšanas sarunu trūkums. Tā kā Komisijas konstatējumi 3.3.1.7. iedaļā norāda uz horizontāliem valsts mēroga kropļojumiem Ķīnas darba tirgū, šo kropļojumu nopietnība liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnā kopumā ir izkropļotas. Lietas materiālos nav faktoru, uz kuru pamata varētu nešaubīgi noteikt, ka Xiamen Xiashun iekšzemes algu izmaksas nav ietekmējuši kropļojumi darba tirgū. Pirmkārt, Xiamen Xiashun nav iesniedzis pierādījumus, ka minētie horizontālie kropļojumi neietekmē tā darbaspēka izmaksas, piemēram, pierādot, ka hukou sistēma neietekmē tā personālu, ka uzņēmumā ir neatkarīgas arodbiedrības un ka notiek darba koplīgumu slēgšanas sarunas. Bez tam nebija pierādījumu, ka algas šajā uzņēmumā atbilstu tirgus principiem, jo tas nav iesniedzis nekādus datus šajā sakarā. Turklāt noteikts algu līmenis salīdzinājumā ar algu līmeni konkurējošajos uzņēmumos, kuru darījumdarbība ir viena un tā pati, pats par sevi neliecina, ka horizontālie valsts mēroga kropļojumi, kas pastāv ĶTR darba tirgū, nav ietekmējuši Xiamen Xiashun darbinieku algu līmeni.

hukou

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

hukou

Xiamen Xiashun

| (66) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun atkārtoja, ka tā maksātās algas ir ievērojami augstākas nekā konkurentu maksātās algas un ka šai algu līmeņa atšķirībai vajadzētu būt pierādījumam, ka uz to neattiecas apgalvojums par kropļojumiem. |
| --- | --- |

(66)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun atkārtoja, ka tā maksātās algas ir ievērojami augstākas nekā konkurentu maksātās algas un ka šai algu līmeņa atšķirībai vajadzētu būt pierādījumam, ka uz to neattiecas apgalvojums par kropļojumiem.

Xiamen Xiashun

| (67) | Xiamen Xiashun nesniedza konkrētus pierādījumus, ka to neskar valsts mēroga algu izmaksu kropļojumi, kas konstatēti pagaidu regulas 3.3.1.7. iedaļā. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrēts algu līmenis salīdzinājumā ar algu līmeni konkurējošajos uzņēmumos, kuru darījumdarbība ir viena un tā pati, pats par sevi neliecina, ka horizontālie valsts mēroga kropļojumi, kas pastāv ĶTR darba tirgū, neietekmētu šā ražotāja eksportētāja maksāto algu līmeni. Citiem vārdiem sakot, pat ja šā ražotāja eksportētāja maksātās algas ir augstākas nekā tā konkurentu maksātās algas, tas neliecina par to, ka šāda līmeņa algas nav ĶTR darba tirgū esošo kropļojumu ietekmētas. |
| --- | --- |

(67)

Xiamen Xiashun nesniedza konkrētus pierādījumus, ka to neskar valsts mēroga algu izmaksu kropļojumi, kas konstatēti pagaidu regulas 3.3.1.7. iedaļā. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrēts algu līmenis salīdzinājumā ar algu līmeni konkurējošajos uzņēmumos, kuru darījumdarbība ir viena un tā pati, pats par sevi neliecina, ka horizontālie valsts mēroga kropļojumi, kas pastāv ĶTR darba tirgū, neietekmētu šā ražotāja eksportētāja maksāto algu līmeni. Citiem vārdiem sakot, pat ja šā ražotāja eksportētāja maksātās algas ir augstākas nekā tā konkurentu maksātās algas, tas neliecina par to, ka šāda līmeņa algas nav ĶTR darba tirgū esošo kropļojumu ietekmētas.

Xiamen Xiashun

| (68) | Apgalvojumu, ka ražotājiem eksportētājiem nav iespējams atspēkot apgalvoto de facto pieņēmumu par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, Komisija stingri noliedza. Vispirms jānorāda, ka nav izvirzīts de facto pieņēmums, jo Komisija katrā izmeklēšanā, objektīvi ņemot vērā visus lietas materiālos pieejamos pierādījumus, ļoti detalizēti novērtē, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē izmeklējamo ražojumu un attiecīgos ražotājus eksportētājus. Turklāt, ja ir izteikti apgalvojumi, ka horizontālie kropļojumi neietekmē konkrētas iekšzemes izmaksas, kas minētas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešajā ievilkumā, Komisija tos rūpīgi analizē, par ko skaidri liecina analīzes apjoms šajā un citās izmeklēšanās, kas attiecas uz ĶTR. Ja lietas materiālos būtu pierādījumi, ka valsts mēroga kropļojumi Ķīnas darba tirgū uzņēmumu Xiamen Xiashun nav ietekmējuši, Komisija noteikti izmantotu paša uzņēmuma datus par darbaspēka izmaksām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu. |
| --- | --- |

(68)

Apgalvojumu, ka ražotājiem eksportētājiem nav iespējams atspēkot apgalvoto de facto pieņēmumu par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, Komisija stingri noliedza. Vispirms jānorāda, ka nav izvirzīts de facto pieņēmums, jo Komisija katrā izmeklēšanā, objektīvi ņemot vērā visus lietas materiālos pieejamos pierādījumus, ļoti detalizēti novērtē, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē izmeklējamo ražojumu un attiecīgos ražotājus eksportētājus. Turklāt, ja ir izteikti apgalvojumi, ka horizontālie kropļojumi neietekmē konkrētas iekšzemes izmaksas, kas minētas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešajā ievilkumā, Komisija tos rūpīgi analizē, par ko skaidri liecina analīzes apjoms šajā un citās izmeklēšanās, kas attiecas uz ĶTR. Ja lietas materiālos būtu pierādījumi, ka valsts mēroga kropļojumi Ķīnas darba tirgū uzņēmumu Xiamen Xiashun nav ietekmējuši, Komisija noteikti izmantotu paša uzņēmuma datus par darbaspēka izmaksām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu.

de facto

de facto

Xiamen Xiashun

| (69) | Treškārt, Xiamen Xiashun piebilda, ka tas, ka Komisija sistemātiski neņem vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju darbaspēka izmaksas, pierāda, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts nav saderīgs ar ADN 2. panta 2.2. un 2.2.1.1. punktu. Nesaderības cēlonis ir pamatregulas 2. panta 6.a punkts, kas paredz, ka izmaksas un cenas sistemātiski nav ņemamas vērā un nav vajadzīgs pārbaudīt, vai ir izpildīti ADN 2. panta 2.2. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

(69)

Treškārt, Xiamen Xiashun piebilda, ka tas, ka Komisija sistemātiski neņem vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju darbaspēka izmaksas, pierāda, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts nav saderīgs ar ADN 2. panta 2.2. un 2.2.1.1. punktu. Nesaderības cēlonis ir pamatregulas 2. panta 6.a punkts, kas paredz, ka izmaksas un cenas sistemātiski nav ņemamas vērā un nav vajadzīgs pārbaudīt, vai ir izpildīti ADN 2. panta 2.2. punkta nosacījumi.

Xiamen Xiashun

| (70) | Komisija atgādināja, ka katrā izmeklēšanā visām ieinteresētajām personām ir iespēja sniegt pierādījumus par visiem būtiskajiem elementiem, arī par apgalvojumu, ka konkrēti ražošanas faktori nav izkropļoti, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta trešo ievilkumu. Kā skaidrots iepriekš 55. un 56. apsvērumā, Komisija sistemātiski nenoraida Ķīnas ražotāju eksportētāju darbaspēka izmaksas, bet katrā gadījumā, kad kāda ieinteresētā persona apgalvo, ka kropļojumu nav, sīki analizē datus, lai pārbaudītu, vai ražotāju eksportētāju ietekmē nozīmīgi kropļojumi (8). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(70)

Komisija atgādināja, ka katrā izmeklēšanā visām ieinteresētajām personām ir iespēja sniegt pierādījumus par visiem būtiskajiem elementiem, arī par apgalvojumu, ka konkrēti ražošanas faktori nav izkropļoti, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta trešo ievilkumu. Kā skaidrots iepriekš 55. un 56. apsvērumā, Komisija sistemātiski nenoraida Ķīnas ražotāju eksportētāju darbaspēka izmaksas, bet katrā gadījumā, kad kāda ieinteresētā persona apgalvo, ka kropļojumu nav, sīki analizē datus, lai pārbaudītu, vai ražotāju eksportētāju ietekmē nozīmīgi kropļojumi (8). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

8

| (71) | Ceturtkārt, Xiamen Xiashun norādīja, ka pagaidu regulas 155. apsvērumā Komisija norādījusi, ka Xiamen Xiashun ir saņēmis konkrētus apbalvojumus vai oficiālu atzinību, kas nozīmē, ka tam bija jāizpilda atbilstības prasības, lai tos saņemtu, un cita starpā jāievēro ĶV oficiālā nostāja un valdības oficiālās stratēģijas un rīcībpolitika. Xiamen Xiashun uzsvēra, ka šī atzinība ir tikai gods, ko izrāda uzņēmumam, un, lai gan uzņēmumam bija jāizpilda dažas prasības, valdība to nav kontrolējusi. Xiamen Xiashun piebilda, ka dokumentācijā nav pierādījumu, kas norādītu, ka valdība ir devusi rīkojumu noteikt izejvielu pirkuma cenu vai ražojumu pārdošanas cenu pretrunā tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(71)

Ceturtkārt, Xiamen Xiashun norādīja, ka pagaidu regulas 155. apsvērumā Komisija norādījusi, ka Xiamen Xiashun ir saņēmis konkrētus apbalvojumus vai oficiālu atzinību, kas nozīmē, ka tam bija jāizpilda atbilstības prasības, lai tos saņemtu, un cita starpā jāievēro ĶV oficiālā nostāja un valdības oficiālās stratēģijas un rīcībpolitika. Xiamen Xiashun uzsvēra, ka šī atzinība ir tikai gods, ko izrāda uzņēmumam, un, lai gan uzņēmumam bija jāizpilda dažas prasības, valdība to nav kontrolējusi. Xiamen Xiashun piebilda, ka dokumentācijā nav pierādījumu, kas norādītu, ka valdība ir devusi rīkojumu noteikt izejvielu pirkuma cenu vai ražojumu pārdošanas cenu pretrunā tirgus apstākļiem.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (72) | Kā Komisija jau iepriekš paskaidroja pagaidu regulas 155. apsvērumā, Xiamen Xiashun iegūtā atzinība un goda nosaukumi ne tikai apliecina šā uzņēmuma sasniegumus, bet arī skaidri pieprasa atbilstību valdības oficiālajai politikai. Kā liecina pagaidu regulas 155. apsvērumā iekļautie citāti, tikai uzņēmumi, kas stingri ievēro valdības nostāju, ir tiesīgi saņemt tādus apbalvojumus, kādus saņēmis Xiamen Xiashun, piemēram, Fudzjaņas provinces pamatuzņēmuma goda nosaukumu. |
| --- | --- |

(72)

Kā Komisija jau iepriekš paskaidroja pagaidu regulas 155. apsvērumā, Xiamen Xiashun iegūtā atzinība un goda nosaukumi ne tikai apliecina šā uzņēmuma sasniegumus, bet arī skaidri pieprasa atbilstību valdības oficiālajai politikai. Kā liecina pagaidu regulas 155. apsvērumā iekļautie citāti, tikai uzņēmumi, kas stingri ievēro valdības nostāju, ir tiesīgi saņemt tādus apbalvojumus, kādus saņēmis Xiamen Xiashun, piemēram, Fudzjaņas provinces pamatuzņēmuma goda nosaukumu.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (73) | Piektkārt, Xiamen Xiashun apgalvoja un pēc noslēguma informācijas izpaušanas atkārtoja, ka pagaidu regulas 157. apsvērumā Komisija secināja, ka Xiamen Xiashun ir pakļauts valsts mēroga kropļojumiem attiecībā uz bankrota procedūrām, jo nav pierādījumu par pretējo. Xiamen Xiashun uzsvēra, ka tas, būdams veiksmīgs uzņēmums, nevar pierādīt, ka uz to neattiecas kropļojumi bankrota procedūrās. |
| --- | --- |

(73)

Piektkārt, Xiamen Xiashun apgalvoja un pēc noslēguma informācijas izpaušanas atkārtoja, ka pagaidu regulas 157. apsvērumā Komisija secināja, ka Xiamen Xiashun ir pakļauts valsts mēroga kropļojumiem attiecībā uz bankrota procedūrām, jo nav pierādījumu par pretējo. Xiamen Xiashun uzsvēra, ka tas, būdams veiksmīgs uzņēmums, nevar pierādīt, ka uz to neattiecas kropļojumi bankrota procedūrās.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (74) | Kā jau paskaidrots pagaidu regulas 157. apsvērumā, problēma ar Ķīnas bankrota tiesībām ir saistīta ar šo tiesību aktu noteikumu nepietiekamu izpildi un valsts lomu maksātnespējas procesā. Ikvienā izmeklēšanā ieinteresētajām personām ir iespēja sniegt pierādījumus par visiem attiecīgajiem elementiem, un Komisija katrā gadījumā, kad kāda ieinteresētā persona apgalvo, ka kropļojumu nav, sīki analizē datus, lai pārbaudītu, vai ražotāju eksportētāju ietekmē nozīmīgi kropļojumi. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(74)

Kā jau paskaidrots pagaidu regulas 157. apsvērumā, problēma ar Ķīnas bankrota tiesībām ir saistīta ar šo tiesību aktu noteikumu nepietiekamu izpildi un valsts lomu maksātnespējas procesā. Ikvienā izmeklēšanā ieinteresētajām personām ir iespēja sniegt pierādījumus par visiem attiecīgajiem elementiem, un Komisija katrā gadījumā, kad kāda ieinteresētā persona apgalvo, ka kropļojumu nav, sīki analizē datus, lai pārbaudītu, vai ražotāju eksportētāju ietekmē nozīmīgi kropļojumi. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (75) | Sestkārt, Xiamen Xiashun norādīja, ka pagaidu regulas 162. apsvērumā Komisija norādījusi, ka Xiamen Xiashun ir nodibinājis kopuzņēmumu ar kādu valsts uzņēmumu (“VU”), un secinājusi, ka uzņēmums cieši sadarbojas ar Ķīnas valsti un ka valsts mēroga kropļojumi attiecas arī uz piegādātājiem. Xiamen Xiashun norādīja, ka pasaulē privāti uzņēmumi ļoti bieži veic darījumus ar VU vai valdības aģentūrām, bet tas nenozīmē, ka otrā puse ir spiesta nodot uzņēmuma kontroli valdībai. Xiamen Xiashun gadījumā kopuzņēmums ar VU darbojas tikai saskaņā ar statūtiem un ĶTR Uzņēmējdarbības likumu. Xiamen Xiashun uzsvēra, ka dokumentācijā nav pierādījumu, kas liecinātu, ka valdība kontrolē un vada ražojumu cenu noteikšanu, izejvielu piedāvājumu un pieprasījumu, kā arī kopuzņēmuma ikdienas darbību. |
| --- | --- |

(75)

Sestkārt, Xiamen Xiashun norādīja, ka pagaidu regulas 162. apsvērumā Komisija norādījusi, ka Xiamen Xiashun ir nodibinājis kopuzņēmumu ar kādu valsts uzņēmumu (“VU”), un secinājusi, ka uzņēmums cieši sadarbojas ar Ķīnas valsti un ka valsts mēroga kropļojumi attiecas arī uz piegādātājiem. Xiamen Xiashun norādīja, ka pasaulē privāti uzņēmumi ļoti bieži veic darījumus ar VU vai valdības aģentūrām, bet tas nenozīmē, ka otrā puse ir spiesta nodot uzņēmuma kontroli valdībai. Xiamen Xiashun gadījumā kopuzņēmums ar VU darbojas tikai saskaņā ar statūtiem un ĶTR Uzņēmējdarbības likumu. Xiamen Xiashun uzsvēra, ka dokumentācijā nav pierādījumu, kas liecinātu, ka valdība kontrolē un vada ražojumu cenu noteikšanu, izejvielu piedāvājumu un pieprasījumu, kā arī kopuzņēmuma ikdienas darbību.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (76) | Lai gan Komisija piekrīt, ka privātu uzņēmumu un VU kopuzņēmumi pasaulē ir ļoti izplatīti, VU funkcijas Ķīnā ir ļoti specifiskas, kā tās aprakstītas pagaidu regulas 3.3.1.3. iedaļā. Ilustratīvs papildu piemērs VU kropļojošajai ietekmei uz cenām un izmaksām Ķīnā ir citāts no kāda raksta, kurš publicēts ĶV tīmekļa vietnē: “Valsts uzņēmumu plaša mēroga attīstība pamattehnoloģiju un stratēģiskajās nozarēs ir daudzējādā ziņā sniegusi labumu privātajiem uzņēmumiem un tos atbalstījusi, piemēri ir cenu iekļautība, talanta tālāknodošana, tehnoloģiju eksternalitātes un kapitāla glābšana” (9). Rakstā minētais “labums”, “atbalsts”, “cenu iekļautība” un “kapitāla glābšana” skaidri norāda uz kropļojošo ietekmi, ko rada VU un privāto uzņēmumu sadarbība Ķīnas tirgū. Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun atkārtoja savas piezīmes, bet neiesniedza nekādus pierādījumus, kas atspēkotu Komisijas secinājumus. |
| --- | --- |

(76)

Lai gan Komisija piekrīt, ka privātu uzņēmumu un VU kopuzņēmumi pasaulē ir ļoti izplatīti, VU funkcijas Ķīnā ir ļoti specifiskas, kā tās aprakstītas pagaidu regulas 3.3.1.3. iedaļā. Ilustratīvs papildu piemērs VU kropļojošajai ietekmei uz cenām un izmaksām Ķīnā ir citāts no kāda raksta, kurš publicēts ĶV tīmekļa vietnē: “Valsts uzņēmumu plaša mēroga attīstība pamattehnoloģiju un stratēģiskajās nozarēs ir daudzējādā ziņā sniegusi labumu privātajiem uzņēmumiem un tos atbalstījusi, piemēri ir cenu iekļautība, talanta tālāknodošana, tehnoloģiju eksternalitātes un kapitāla glābšana” (9). Rakstā minētais “labums”, “atbalsts”, “cenu iekļautība” un “kapitāla glābšana” skaidri norāda uz kropļojošo ietekmi, ko rada VU un privāto uzņēmumu sadarbība Ķīnas tirgū. Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun atkārtoja savas piezīmes, bet neiesniedza nekādus pierādījumus, kas atspēkotu Komisijas secinājumus.

9

Xiamen Xiashun

3.1.2.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

| (77) | Pagaidu regulā Komisija par reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu izvēlējās Turciju. Sīkāka informācija par izvēlei izmantoto metodiku tika izklāstīta pirmajā un otrajā paziņojumā, kas 2020. gada 25. novembrī un 2021. gada 17. martā tika darīti pieejami ieinteresētajām personām atklātajos lietas materiālos (“pirmais paziņojums” un “otrais paziņojums”), kā arī pagaidu regulas 170.–197. apsvērumā. |
| --- | --- |

(77)

Pagaidu regulā Komisija par reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu izvēlējās Turciju. Sīkāka informācija par izvēlei izmantoto metodiku tika izklāstīta pirmajā un otrajā paziņojumā, kas 2020. gada 25. novembrī un 2021. gada 17. martā tika darīti pieejami ieinteresētajām personām atklātajos lietas materiālos (“pirmais paziņojums” un “otrais paziņojums”), kā arī pagaidu regulas 170.–197. apsvērumā.

| (78) | Xiamen Xiashun un Donghai atkārtoti apstrīdēja Komisijas lēmumu izmantot to uzņēmumu datus, kas ražo alumīnija štancējumus, par pārdošanas, vispārējo un administratīvo (“PVA”) izmaksu un peļņas atsauces vērtību. Pēc šo personu domām, alumīnija štancējumi nav līdzīgi PAF un starp abiem ražojumiem ir būtiskas atšķirības to lietošanas, ražošanas izmaksu un ražošanas faktoru ziņā. Xiamen Xiashun arī apgalvoja, ka šīs atšķirības ietekmēja uzņēmumu peļņu un PVA izmaksas, tāpēc alumīnija štancējumus ražojošo uzņēmumu peļņu un PVA izmaksas nevajadzētu izmantot normālās vērtības noteikšanai. Donghai uzskata, ka Komisijai būtu vajadzējis izvēlēties tikai uzņēmumus, kas nodarbojas vienīgi ar PAF ražošanu. Turklāt Donghai arī apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu ir nepieciešams, lai izmeklējamo ražojumu ražotu uzņēmums, kas izraudzīts no reprezentatīvās valsts. Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun atkārtoja tos pašus apgalvojumus. |
| --- | --- |

(78)

Xiamen Xiashun un Donghai atkārtoti apstrīdēja Komisijas lēmumu izmantot to uzņēmumu datus, kas ražo alumīnija štancējumus, par pārdošanas, vispārējo un administratīvo (“PVA”) izmaksu un peļņas atsauces vērtību. Pēc šo personu domām, alumīnija štancējumi nav līdzīgi PAF un starp abiem ražojumiem ir būtiskas atšķirības to lietošanas, ražošanas izmaksu un ražošanas faktoru ziņā. Xiamen Xiashun arī apgalvoja, ka šīs atšķirības ietekmēja uzņēmumu peļņu un PVA izmaksas, tāpēc alumīnija štancējumus ražojošo uzņēmumu peļņu un PVA izmaksas nevajadzētu izmantot normālās vērtības noteikšanai. Donghai uzskata, ka Komisijai būtu vajadzējis izvēlēties tikai uzņēmumus, kas nodarbojas vienīgi ar PAF ražošanu. Turklāt Donghai arī apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu ir nepieciešams, lai izmeklējamo ražojumu ražotu uzņēmums, kas izraudzīts no reprezentatīvās valsts. Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun atkārtoja tos pašus apgalvojumus.

Xiamen Xiashun

Donghai

Xiamen Xiashun

Donghai

Donghai

Xiamen Xiashun

| (79) | Pirmkārt, tiek izdarīta atsauce uz Komisijas novērtējumu pagaidu regulas 184.–190. apsvērumā, kurā analizēta alumīnija štancēšanas nozares izvēle un Turcijas ražotāju atlase šajā nozarē. Lai gan Komisija atzina, ka dažas PAF un alumīnija štancējumu īpašības, galalietojums, ražošanas procesi un ražošanas izmaksas var nebūt identiskas, tiek atgādināts, ka šie aspekti ir jāņem vērā kopumā, lai noteiktu, vai ražojums vai nozare ietilpst tajā pašā vispārējā kategorijā un/vai nozarē, kurā izmeklējamais ražojums. Turklāt, atbildot uz Donghai argumentu par datu izmantošanu tikai no PAF ražotājiem, Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu tai ir tikai jānosaka atbilstošas ražošanas un pārdošanas izmaksas, kā arī samērīgs PVA un peļņas līmenis attiecīgā reprezentatīvā valstī. Minētais noteikums neprasa izmantot datus tikai no uzņēmumiem, kas ražo tieši tādu pašu ražojumu, kāds ir attiecīgais ražojums. |
| --- | --- |

(79)

Pirmkārt, tiek izdarīta atsauce uz Komisijas novērtējumu pagaidu regulas 184.–190. apsvērumā, kurā analizēta alumīnija štancēšanas nozares izvēle un Turcijas ražotāju atlase šajā nozarē. Lai gan Komisija atzina, ka dažas PAF un alumīnija štancējumu īpašības, galalietojums, ražošanas procesi un ražošanas izmaksas var nebūt identiskas, tiek atgādināts, ka šie aspekti ir jāņem vērā kopumā, lai noteiktu, vai ražojums vai nozare ietilpst tajā pašā vispārējā kategorijā un/vai nozarē, kurā izmeklējamais ražojums. Turklāt, atbildot uz Donghai argumentu par datu izmantošanu tikai no PAF ražotājiem, Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu tai ir tikai jānosaka atbilstošas ražošanas un pārdošanas izmaksas, kā arī samērīgs PVA un peļņas līmenis attiecīgā reprezentatīvā valstī. Minētais noteikums neprasa izmantot datus tikai no uzņēmumiem, kas ražo tieši tādu pašu ražojumu, kāds ir attiecīgais ražojums.

Donghai

| (80) | Otrkārt, tiek atgādināts, ka, piemērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisijai ir rīcības brīvība attiecībā uz uzņēmumu atlasi reprezentatīvajā valstī. Saskaņā ar šo rīcības brīvību un kā izklāstīts pagaidu regulā (sk. 182., 188. un 192. apsvērumu), tā kā nav datu, kas liecinātu par PAF ražotāju PVA izmaksām un peļņu samērīgā līmenī potenciālā(-ās) reprezentatīvajā(-ās) valstī(-īs), Komisija vajadzības gadījumā var ņemt vērā arī ražotājus, kas ražo ražojumu tajā pašā vispārīgajā ražojumu kategorijā un/vai nozarē, kurā ietilpst izmeklējamais ražojums. |
| --- | --- |

(80)

Otrkārt, tiek atgādināts, ka, piemērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisijai ir rīcības brīvība attiecībā uz uzņēmumu atlasi reprezentatīvajā valstī. Saskaņā ar šo rīcības brīvību un kā izklāstīts pagaidu regulā (sk. 182., 188. un 192. apsvērumu), tā kā nav datu, kas liecinātu par PAF ražotāju PVA izmaksām un peļņu samērīgā līmenī potenciālā(-ās) reprezentatīvajā(-ās) valstī(-īs), Komisija vajadzības gadījumā var ņemt vērā arī ražotājus, kas ražo ražojumu tajā pašā vispārīgajā ražojumu kategorijā un/vai nozarē, kurā ietilpst izmeklējamais ražojums.

| (81) | Xiamen Xiashun un Donghai apstrīdēja arī Komisijas lēmumu neņemt vērā Turcijas PAF ražotāja datus (10), jo tā peļņa bija tuvu peļņas un zaudējumu slieksnim. Pēc minēto uzņēmumu domām, tas bija pretrunā Komisijas pieejai, ko tā bija izmantojusi izmeklēšanā par alumīnija štancējumiem, kurā Komisija, lai noteiktu samērīgu PVA izmaksu un peļņas vērtību, ņēma vērā visus rentablos uzņēmumus neatkarīgi no to gūtās peļņas apmēra, ja vien tie nestrādāja ar zaudējumiem (11). |
| --- | --- |

(81)

Xiamen Xiashun un Donghai apstrīdēja arī Komisijas lēmumu neņemt vērā Turcijas PAF ražotāja datus (10), jo tā peļņa bija tuvu peļņas un zaudējumu slieksnim. Pēc minēto uzņēmumu domām, tas bija pretrunā Komisijas pieejai, ko tā bija izmantojusi izmeklēšanā par alumīnija štancējumiem, kurā Komisija, lai noteiktu samērīgu PVA izmaksu un peļņas vērtību, ņēma vērā visus rentablos uzņēmumus neatkarīgi no to gūtās peļņas apmēra, ja vien tie nestrādāja ar zaudējumiem (11).

Xiamen Xiashun

Donghai

10

11

| (82) | Tiek atgādināts, ka identificētais Turcijas PAF ražotājs bija vienīgais uzņēmums, kuram bija publiski pieejami dati par 2019. gadu (periodu, kas daļēji pārklājas ar IP). Peļņu, kas ir tuva peļņas un zaudējumu slieksnim, nevar uzskatīt par samērīgu, ņemot vērā peļņas līmeni, ko sasniedza citu Turcijas uzņēmumu grozs, kuri tajā pašā periodā darbojās alumīnija ražošanas nozarē. Rezultātā un kā norādīts pagaidu regulā (192. apsvērumā), Komisija uzskatīja, ka, lai noteiktu samērīgu PVA un peļņas summu, ir piemērotāk izmantot apkopotus un svērtus finanšu datus par uzņēmumu grozu ar samērīgiem peļņas rādītājiem, nevis izmantot datus par vienu ražotāju, kura peļņas līmenis, kā izrādās, neatspoguļo ekonomisko situāciju nozarē. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(82)

Tiek atgādināts, ka identificētais Turcijas PAF ražotājs bija vienīgais uzņēmums, kuram bija publiski pieejami dati par 2019. gadu (periodu, kas daļēji pārklājas ar IP). Peļņu, kas ir tuva peļņas un zaudējumu slieksnim, nevar uzskatīt par samērīgu, ņemot vērā peļņas līmeni, ko sasniedza citu Turcijas uzņēmumu grozs, kuri tajā pašā periodā darbojās alumīnija ražošanas nozarē. Rezultātā un kā norādīts pagaidu regulā (192. apsvērumā), Komisija uzskatīja, ka, lai noteiktu samērīgu PVA un peļņas summu, ir piemērotāk izmantot apkopotus un svērtus finanšu datus par uzņēmumu grozu ar samērīgiem peļņas rādītājiem, nevis izmantot datus par vienu ražotāju, kura peļņas līmenis, kā izrādās, neatspoguļo ekonomisko situāciju nozarē. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

3.1.3.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai ražošanas faktoriem

Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai ražošanas faktoriem

| (83) | Sīkāku informāciju par normālās vērtības noteikšanā izmantotajiem avotiem Komisija ir izklāstījusi pagaidu regulas 198.–223. apsvērumā. Pēc pagaidu regulas publicēšanas vairākas ieinteresētās personas izteica apgalvojumus par dažādiem normālās vērtības noteikšanai izmantotajiem avotiem. |
| --- | --- |

(83)

Sīkāku informāciju par normālās vērtības noteikšanā izmantotajiem avotiem Komisija ir izklāstījusi pagaidu regulas 198.–223. apsvērumā. Pēc pagaidu regulas publicēšanas vairākas ieinteresētās personas izteica apgalvojumus par dažādiem normālās vērtības noteikšanai izmantotajiem avotiem.

3.1.3.1.   Izejvielas

Izejvielas

| (84) | Donghai uzskatīja, ka Komisijas pieeja izmantot GTA datubāzi bija nepiemērota, jo publiski bija pieejamas precīzākas aizstājējvērtības. Donghai jo īpaši apstrīdēja GTA vērtības aukstiem velmējumiem rituļos un ierosināja izmantot alternatīvas atsauces cenas, kuru pamatā ir CRU (12) ziņojums. Tomēr, atbildot uz izpausto pagaidu informāciju, Donghai tikai atkārtoja apgalvojumu, kas jau tika izteikts atbildē uz otro paziņojumu, nenorādot ne uz kādiem jauniem faktu vai juridiskiem elementiem. Tāpēc Donghai apgalvojums tika noraidīts un tika apstiprināti pagaidu regulas 214.–217. apsvērumā minētie konstatējumi. |
| --- | --- |

(84)

Donghai uzskatīja, ka Komisijas pieeja izmantot GTA datubāzi bija nepiemērota, jo publiski bija pieejamas precīzākas aizstājējvērtības. Donghai jo īpaši apstrīdēja GTA vērtības aukstiem velmējumiem rituļos un ierosināja izmantot alternatīvas atsauces cenas, kuru pamatā ir CRU (12) ziņojums. Tomēr, atbildot uz izpausto pagaidu informāciju, Donghai tikai atkārtoja apgalvojumu, kas jau tika izteikts atbildē uz otro paziņojumu, nenorādot ne uz kādiem jauniem faktu vai juridiskiem elementiem. Tāpēc Donghai apgalvojums tika noraidīts un tika apstiprināti pagaidu regulas 214.–217. apsvērumā minētie konstatējumi.

Donghai

GTA

Donghai

GTA

CRU

12

Donghai

Donghai

| (85) | Donghai arī atkārtoti kritizēja alumīnija lūžņu atsauces vērtību. Pēc Donghai domām, lūžņu atsauces cena būtu jānosaka, par pamatu izmantojot alumīnija lietņu atsauces cenu. Komisija pagaidu regulā (sk. 211. un 212. apsvērumu) sīkāk izskaidroja iemeslus, kāpēc tika izmantota alumīnija lūžņu, nevis alumīnija lietņu GTA atsauces vērtība. Tā kā Donghai neiesniedza jaunus pierādījumus par to, kāpēc Komisijai nevajadzēja izmantot GTA datubāzē norādīto vērtību, Komisija noraidīja šo apgalvojumu un palika pie saviem konstatējumiem, kas minēti pagaidu regulas 211. un 212. apsvērumā. |
| --- | --- |

(85)

Donghai arī atkārtoti kritizēja alumīnija lūžņu atsauces vērtību. Pēc Donghai domām, lūžņu atsauces cena būtu jānosaka, par pamatu izmantojot alumīnija lietņu atsauces cenu. Komisija pagaidu regulā (sk. 211. un 212. apsvērumu) sīkāk izskaidroja iemeslus, kāpēc tika izmantota alumīnija lūžņu, nevis alumīnija lietņu GTA atsauces vērtība. Tā kā Donghai neiesniedza jaunus pierādījumus par to, kāpēc Komisijai nevajadzēja izmantot GTA datubāzē norādīto vērtību, Komisija noraidīja šo apgalvojumu un palika pie saviem konstatējumiem, kas minēti pagaidu regulas 211. un 212. apsvērumā.

Donghai

Donghai

GTA

Donghai

GTA

| (86) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Donghai arī izteica dažus apgalvojumus attiecībā uz bitumenoglēm. |
| --- | --- |

(86)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Donghai arī izteica dažus apgalvojumus attiecībā uz bitumenoglēm.

Donghai

| (87) | Komisija precizē, ka bitumenogles nav attiecīgā produkta ražošanas faktors, tāpēc bitumenoglēm netika noteikta atsauces vērtība. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(87)

Komisija precizē, ka bitumenogles nav attiecīgā produkta ražošanas faktors, tāpēc bitumenoglēm netika noteikta atsauces vērtība. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (88) | Xiamen Xiashun un Donghai arī apgalvoja, ka pagaidu regulā Komisija ir skaidri norādījusi, ka vienas no PAF ražošanas galvenajām izejvielām – alumīnija lietņu – cena tika atzīta par neizkropļotu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, norādot, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju maksātā lietņu pirkuma cena “nebija ievērojami zemāka salīdzinājumā ar cenām reprezentatīvajos starptautiskajos tirgos” (13). Tāpēc, pēc šo personu domām, Komisijai būtu vajadzējis izmantot faktisko cenu, ko ražotāji eksportētāji maksājuši par lietņiem, nevis izmantot uz GTA datu pamata noteikto atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(88)

Xiamen Xiashun un Donghai arī apgalvoja, ka pagaidu regulā Komisija ir skaidri norādījusi, ka vienas no PAF ražošanas galvenajām izejvielām – alumīnija lietņu – cena tika atzīta par neizkropļotu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, norādot, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju maksātā lietņu pirkuma cena “nebija ievērojami zemāka salīdzinājumā ar cenām reprezentatīvajos starptautiskajos tirgos” (13). Tāpēc, pēc šo personu domām, Komisijai būtu vajadzējis izmantot faktisko cenu, ko ražotāji eksportētāji maksājuši par lietņiem, nevis izmantot uz GTA datu pamata noteikto atsauces vērtību.

Xiamen Xiashun

Donghai

13

GTA

| (89) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun šo argumentu atkārtoja. |
| --- | --- |

(89)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun šo argumentu atkārtoja.

Xiamen Xiashun

| (90) | Komisija atgādināja, ka normālās vērtības aprēķins un novērtējums saistībā ar mazāka maksājuma noteikuma piemērošanu ir dažādas analīzes un balstās uz dažādiem pamatregulas noteikumiem. Saskaņā ar 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu izdarīto secinājumu pamatā ir vairāki faktori. Tie ietver novērtējumu par viena vai vairāku pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā uzskaitīto faktoru, piemēram, valsts politikas, valsts iestāžu iejaukšanās tirgos, valsts klātbūtnes uzņēmumos utt., iespējamo ietekmi. Vispārējā novērtējumā par kropļojumu esību var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju valstī. Saskaņā ar minēto pantu Komisija konstatēja, ka alumīnija nozari ĶTR potenciāli ietekmēja nozīmīgi kropļojumi (pagaidu regulas 143. un 169. apsvērums), tāpēc normālā vērtība bija jāaprēķina, pamatojoties uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības. Tas, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējā šīs izejvielas pirkuma cena ĶTR nebija ievērojami zemāka par atsauces cenu reprezentatīvajā valstī, proti, vidēji [0 %–5 %] diapazonā, automātiski nenozīmē, ka ir iespējams nešaubīgi noteikt, ka ražotāju eksportētāju izmaksas nav izkropļotas. Patiešām, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu Komisija novērtē tikai konkrēta izejresursa cenu līmeni iekšzemes tirgū un to, vai šāda izejresursa cenu līmenis iekšzemes tirgū ir “ievērojami zemāks” par starptautisku atsauces vērtību, kas pamatotu mazākā maksājuma noteikuma nepiemērošanu. Šim iekšzemes un starptautisko cenu salīdzinājumam, ko veic saskaņā ar 7. panta 2.a punktu, ir cits mērķis un konteksts nekā normālās vērtības aprēķinam, kas pamatojas uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Lietas materiālos nebija pierādījumu, kas saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu pamatotu to, ka ir nešaubīgi noteikts, ka viena vai vairāku ražotāju eksportētāju iepirkto alumīnija lietņu cenu nav ietekmējuši nozīmīgi kropļojumi un ka tādējādi iekšzemes lietņu cenu izmantošana šajā kontekstā būtu pamatota. |
| --- | --- |

(90)

Komisija atgādināja, ka normālās vērtības aprēķins un novērtējums saistībā ar mazāka maksājuma noteikuma piemērošanu ir dažādas analīzes un balstās uz dažādiem pamatregulas noteikumiem. Saskaņā ar 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu izdarīto secinājumu pamatā ir vairāki faktori. Tie ietver novērtējumu par viena vai vairāku pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā uzskaitīto faktoru, piemēram, valsts politikas, valsts iestāžu iejaukšanās tirgos, valsts klātbūtnes uzņēmumos utt., iespējamo ietekmi. Vispārējā novērtējumā par kropļojumu esību var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju valstī. Saskaņā ar minēto pantu Komisija konstatēja, ka alumīnija nozari ĶTR potenciāli ietekmēja nozīmīgi kropļojumi (pagaidu regulas 143. un 169. apsvērums), tāpēc normālā vērtība bija jāaprēķina, pamatojoties uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības. Tas, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējā šīs izejvielas pirkuma cena ĶTR nebija ievērojami zemāka par atsauces cenu reprezentatīvajā valstī, proti, vidēji [0 %–5 %] diapazonā, automātiski nenozīmē, ka ir iespējams nešaubīgi noteikt, ka ražotāju eksportētāju izmaksas nav izkropļotas. Patiešām, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu Komisija novērtē tikai konkrēta izejresursa cenu līmeni iekšzemes tirgū un to, vai šāda izejresursa cenu līmenis iekšzemes tirgū ir “ievērojami zemāks” par starptautisku atsauces vērtību, kas pamatotu mazākā maksājuma noteikuma nepiemērošanu. Šim iekšzemes un starptautisko cenu salīdzinājumam, ko veic saskaņā ar 7. panta 2.a punktu, ir cits mērķis un konteksts nekā normālās vērtības aprēķinam, kas pamatojas uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Lietas materiālos nebija pierādījumu, kas saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešo ievilkumu pamatotu to, ka ir nešaubīgi noteikts, ka viena vai vairāku ražotāju eksportētāju iepirkto alumīnija lietņu cenu nav ietekmējuši nozīmīgi kropļojumi un ka tādējādi iekšzemes lietņu cenu izmantošana šajā kontekstā būtu pamatota.

| (91) | Tāpēc Komisija palika pie viedokļa, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu veiktās pārbaudes rezultāti neietekmēja Komisijas pagaidu regulas 143. un 169. apsvērumā izdarītos secinājumus. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(91)

Tāpēc Komisija palika pie viedokļa, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu veiktās pārbaudes rezultāti neietekmēja Komisijas pagaidu regulas 143. un 169. apsvērumā izdarītos secinājumus. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

| (92) | Donghai un Xiamen Xiashun arī iebilda, ka Komisijai nevajadzētu piemērot ievedmuitas nodokļus attiecībā uz izejvielām, kuras ražotāji eksportētāji ražo paši vai iegādājas Ķīnas Tautas Republikā. Pēc Donghai domām, ievedmuitas nodokļa piemērošana bija pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta loģiskajam pamatam rekonstruēt faktiskās izmaksas, kas rastos teorētiskam uzņēmumam valstī, kuras ekonomiku neietekmē nozīmīgi kropļojumi. Minētā noteikuma trešajā daļā noteikts, ka “minēto novērtējumu veic atsevišķi par katru eksportētāju un ražotāju”. Kā norāda Donghai, tas nozīmē, ka normālo vērtību nevar aprēķināt abstrakti, bet tā ir jāpamato ar konkrēto izmeklēto uzņēmumu situāciju. Donghai atsaucās uz Komisijas agrāko praksi, saskaņā ar kuru pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta mērķis ir “iespējamā reprezentatīvajā valstī atrast visus vai iespējami daudzus attiecīgos neizkropļotos ražošanas faktorus, ko izmanto Ķīnas ražotāji, kuri sadarbojās, un pēc iespējas neizkropļotas ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu” (14). Līdz ar to Donghai uzskatīja, ka ievedmuitas nodokļu pieskaitīšanu to izejvielu cenām, ko Ķīnas uzņēmumi iegādājas savā valstī, nevar uzskatīt par pamatotu minētā noteikuma nozīmē (un saskaņā ar tā mērķi). Xiamen Xiashun arī apgalvoja, ka ievedmuitas nodokļa mērķis ir kompensēt PVN, ko nepiemēro eksportētājvalstis, lai eksporta cena būtu salīdzināma ar iekšzemes cenu, kurai piemēro PVN. Tāpēc, aprēķinot normālo vērtību, ievedmuitas nodoklis nav jāpieskaita. |
| --- | --- |

(92)

Donghai un Xiamen Xiashun arī iebilda, ka Komisijai nevajadzētu piemērot ievedmuitas nodokļus attiecībā uz izejvielām, kuras ražotāji eksportētāji ražo paši vai iegādājas Ķīnas Tautas Republikā. Pēc Donghai domām, ievedmuitas nodokļa piemērošana bija pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta loģiskajam pamatam rekonstruēt faktiskās izmaksas, kas rastos teorētiskam uzņēmumam valstī, kuras ekonomiku neietekmē nozīmīgi kropļojumi. Minētā noteikuma trešajā daļā noteikts, ka “minēto novērtējumu veic atsevišķi par katru eksportētāju un ražotāju”. Kā norāda Donghai, tas nozīmē, ka normālo vērtību nevar aprēķināt abstrakti, bet tā ir jāpamato ar konkrēto izmeklēto uzņēmumu situāciju. Donghai atsaucās uz Komisijas agrāko praksi, saskaņā ar kuru pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta mērķis ir “iespējamā reprezentatīvajā valstī atrast visus vai iespējami daudzus attiecīgos neizkropļotos ražošanas faktorus, ko izmanto Ķīnas ražotāji, kuri sadarbojās, un pēc iespējas neizkropļotas ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu” (14). Līdz ar to Donghai uzskatīja, ka ievedmuitas nodokļu pieskaitīšanu to izejvielu cenām, ko Ķīnas uzņēmumi iegādājas savā valstī, nevar uzskatīt par pamatotu minētā noteikuma nozīmē (un saskaņā ar tā mērķi). Xiamen Xiashun arī apgalvoja, ka ievedmuitas nodokļa mērķis ir kompensēt PVN, ko nepiemēro eksportētājvalstis, lai eksporta cena būtu salīdzināma ar iekšzemes cenu, kurai piemēro PVN. Tāpēc, aprēķinot normālo vērtību, ievedmuitas nodoklis nav jāpieskaita.

Donghai

Xiamen Xiashun

Donghai

Donghai

Donghai

iespējamā reprezentatīvajā valstī atrast visus vai iespējami daudzus attiecīgos neizkropļotos ražošanas faktorus, ko izmanto Ķīnas ražotāji, kuri sadarbojās, un pēc iespējas neizkropļotas ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu

14

Donghai

Xiamen Xiashun

| (93) | Komisija atgādināja, ka 2. panta 6.a punkts ļauj Komisijai noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām izmaksām un cenām reprezentatīvā valstī, šajā gadījumā – Turcijā, par aizstājējvērtību tādai neizkropļotai cenai Ķīnas Tautas Republikā, kāda tā būtu, ja nebūtu nozīmīgo kropļojumu. Tā kā Turcijas ražotājam, kas pērk šīs izejvielas no ārvalstīm, tiktu piemērots importa nodoklis, tad, aprēķinot normālo vērtību, tika ņemti vērā arī importa nodokļi, lai atspoguļotu ikvienas konkrētas izejvielas cenu/izmaksas, kas ražotājam reprezentatīvajā valstī jāmaksā un kas tādējādi ir bez ĶTR konstatētajiem nozīmīgajiem kropļojumiem. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(93)

Komisija atgādināja, ka 2. panta 6.a punkts ļauj Komisijai noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām izmaksām un cenām reprezentatīvā valstī, šajā gadījumā – Turcijā, par aizstājējvērtību tādai neizkropļotai cenai Ķīnas Tautas Republikā, kāda tā būtu, ja nebūtu nozīmīgo kropļojumu. Tā kā Turcijas ražotājam, kas pērk šīs izejvielas no ārvalstīm, tiktu piemērots importa nodoklis, tad, aprēķinot normālo vērtību, tika ņemti vērā arī importa nodokļi, lai atspoguļotu ikvienas konkrētas izejvielas cenu/izmaksas, kas ražotājam reprezentatīvajā valstī jāmaksā un kas tādējādi ir bez ĶTR konstatētajiem nozīmīgajiem kropļojumiem. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

3.1.3.2.   Darbaspēks

Darbaspēks

| (94) | Donghai apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot mēneša indeksa likmes, nevis vidējo (gada) ražotāju cenu indeksu, tomēr nepamatoja savu apgalvojumu un nepaskaidroja, kā tas ietekmētu normālās vērtības aprēķinu. Tāpēc Donghai apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(94)

Donghai apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot mēneša indeksa likmes, nevis vidējo (gada) ražotāju cenu indeksu, tomēr nepamatoja savu apgalvojumu un nepaskaidroja, kā tas ietekmētu normālās vērtības aprēķinu. Tāpēc Donghai apgalvojums bija jānoraida.

Donghai

Donghai

3.1.3.3.   Elektroenerģija

Elektroenerģija

| (95) | Donghai apgalvoja, ka, lai noteiktu elektroenerģijas atsauces cenu, Komisijai būtu vajadzējis izmantot Eurostat datus, kas, pēc tā domām, ir precīzāki nekā Komisijas izmantotie Turcijas valsts dati, jo tajos nav iekļauts PVN un citi atgūstamie nodokļi. |
| --- | --- |

(95)

Donghai apgalvoja, ka, lai noteiktu elektroenerģijas atsauces cenu, Komisijai būtu vajadzējis izmantot Eurostat datus, kas, pēc tā domām, ir precīzāki nekā Komisijas izmantotie Turcijas valsts dati, jo tajos nav iekļauts PVN un citi atgūstamie nodokļi.

Donghai

Eurostat

| (96) | Komisija pārbaudīja šo apgalvojumu un konstatēja, ka Eurostat dati attiecībā uz Turciju jebkurā gadījumā bija balstīti uz datiem, kas saņemti no Turcijas valsts statistikas, tikai citādi noformēti. Turklāt, nosakot elektroenerģijas atsauces cenu, Komisija jau bija atskaitījusi PVN no Turcijas valsts datiem. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(96)

Komisija pārbaudīja šo apgalvojumu un konstatēja, ka Eurostat dati attiecībā uz Turciju jebkurā gadījumā bija balstīti uz datiem, kas saņemti no Turcijas valsts statistikas, tikai citādi noformēti. Turklāt, nosakot elektroenerģijas atsauces cenu, Komisija jau bija atskaitījusi PVN no Turcijas valsts datiem. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

Eurostat

3.1.3.4.   PVA izmaksas un peļņa

PVA izmaksas un peļņa

| (97) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Donghai ierosināja, ka Komisijai, lai noteiktu neizkropļotu PVA izmaksu un peļņas atsauces vērtību, būtu vajadzējis izmantot datus vēl par trim uzņēmumiem, par kuriem tiek apgalvots, ka arī tie ir PAF ražotāji. |
| --- | --- |

(97)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Donghai ierosināja, ka Komisijai, lai noteiktu neizkropļotu PVA izmaksu un peļņas atsauces vērtību, būtu vajadzējis izmantot datus vēl par trim uzņēmumiem, par kuriem tiek apgalvots, ka arī tie ir PAF ražotāji.

Donghai

| (98) | Pirmkārt, Donghai neiesniedza nekādus apstiprinošus pierādījumus tam, ka papildus uzskaitītie uzņēmumi IP laikā būtu ražojuši PAF. Otrkārt, Donghai nav iesniedzis nekādus viegli pieejamus finanšu datus par kādu no šiem uzņēmumiem, un Komisija nekonstatēja nekādus finanšu datus attiecībā uz Donghai norādītajiem trim uzņēmumiem. Tāpēc Donghai apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(98)

Pirmkārt, Donghai neiesniedza nekādus apstiprinošus pierādījumus tam, ka papildus uzskaitītie uzņēmumi IP laikā būtu ražojuši PAF. Otrkārt, Donghai nav iesniedzis nekādus viegli pieejamus finanšu datus par kādu no šiem uzņēmumiem, un Komisija nekonstatēja nekādus finanšu datus attiecībā uz Donghai norādītajiem trim uzņēmumiem. Tāpēc Donghai apgalvojums tika noraidīts.

Donghai

Donghai

Donghai

Donghai

3.1.4.   Ražošanas faktori un informācijas avoti

Ražošanas faktori un informācijas avoti

| (99) | Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, attiecībā uz Turciju tika noteikti šādi ražošanas faktori un to avoti:

  1. tabula


  PAF ražošanas faktori









  Ražošanas faktors | Preču kods | Neizkropļota vērtība | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas |
| Alumīnija lietņi | 7601 10 | 12,73 | CNY/kg |
| Alumīnija plāksnes | 7601 20 20 | 13,91 | CNY/kg |
| Alumīnija folijas krājumi | 7606 12 92 | 26,06 | CNY/kg |
| Velmēšanas eļļa (lakbenzīns) | 2710 12 21 | 5,92 | CNY/kg |
| Velmēšanas eļļas piedevas | 2710 12 21 | 5,92 | CNY/kg |
| Alumīnija lūžņi | 7602 00 19 | 11,01 | CNY/kg |
| Darbaspēks |
| Darbaspēka izmaksas ražošanas sektorā | Neattiecas | 59,97 | CNY/h |
| Enerģija |
| Elektroenerģija | Neattiecas | 0,48 –0,51  (15) | CNY/KWh |

(99)

Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, attiecībā uz Turciju tika noteikti šādi ražošanas faktori un to avoti:

1. tabula

1. tabula

PAF ražošanas faktori

PAF ražošanas faktori

Ražošanas faktors

Preču kods

Neizkropļota vērtība

Mērvienība

Izejvielas

Izejvielas

Alumīnija lietņi

7601 10

12,73

CNY/kg

Alumīnija plāksnes

7601 20 20

13,91

CNY/kg

Alumīnija folijas krājumi

7606 12 92

26,06

CNY/kg

Velmēšanas eļļa (lakbenzīns)

2710 12 21

5,92

CNY/kg

Velmēšanas eļļas piedevas

2710 12 21

5,92

CNY/kg

Alumīnija lūžņi

7602 00 19

11,01

CNY/kg

Darbaspēks

Darbaspēks

Darbaspēka izmaksas ražošanas sektorā

Neattiecas

59,97

CNY/h

Enerģija

Enerģija

Elektroenerģija

Neattiecas

0,48 –0,51  (15)

15

CNY/KWh

3.1.5.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (100) | Sīkāka informācija par normālās vērtības aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 224.–231. apsvērumā. |
| --- | --- |

(100)

Sīkāka informācija par normālās vērtības aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 224.–231. apsvērumā.

| (101) | Pagaidu posmā, kā arī pēc galīgās informācijas izpaušanas Donghai atkārtoja savu apgalvojumu, ka tas kopā ar citiem subjektiem, kas ietilpst vienā un tajā pašā uzņēmumu grupā (“Nanshan Group”), ciktāl tas attiecas uz normālās vērtības aprēķināšanu, būtu jāvērtē konsolidēti. Konkrētāk, kā norāda Donghai, Komisijai būtu jāapsver tikai iespēja aizstāt to ražošanas faktoru cenas, kurus Nanshan Group ražošanas procesa sākumā iegādājās no nesaistītas personas, par atsauces cenām. Tādējādi Komisija aptvertu visus izkropļotos ražošanas faktorus, ko grupa pirkusi. Uzņēmums uzskatīja, ka, neraugoties uz to, ka juridiski tie ir atsevišķi subjekti, no ekonomiskā viedokļa Nanshan Group uzņēmumi veido vienu vienību, jo i) tos kontrolē viens un tas pats subjekts un grupas iekšienē ievērojami savstarpēji pārklājas gan direktoru padomes, gan vadības līmeņa locekļi, ii) tie visi atrodas vienā un tajā pašā industriālajā parkā un iii) ražošanas process ir ļoti integrēts, jo viena uzņēmuma produkcija ir citu uzņēmumu izejresurss. Turklāt nesaistītiem klientiem atsevišķie uzņēmumi arī šķiet kā viens subjekts ar vienotu tīmekļa vietni, vienotu zīmolu un vienotu kontaktcentru. Donghai apgalvoja, ka vienota ekonomiskā subjekta jēdziens neaprobežojas tikai ar tirdzniecības aizsardzības tiesībām, bet attiecas arī uz citām Savienības tiesību jomām (jo īpaši konkurences tiesībām). Turklāt lēmumus par ražošanu pieņem nevis Donghai, bet gan grupas līmenī. Donghai norāda, ka Komisijas konstatējumi izraisa diskrimināciju, jo tajos nav ņemtas vērā atšķirības starp izlasē iekļautajiem eksportētājiem. Donghai mēģināja pierādīt apgalvojumu par diskrimināciju, salīdzinot attieksmi, kas šajā lietā tika piemērota pret Xiamen Xiashun (ražotājs ar zemāko dempinga starpību, kas ražo PAF no alumīnija lietņiem viena un tā paša tiesību subjekta iekšienē) pretstatā Nanshan Group. |
| --- | --- |

(101)

Pagaidu posmā, kā arī pēc galīgās informācijas izpaušanas Donghai atkārtoja savu apgalvojumu, ka tas kopā ar citiem subjektiem, kas ietilpst vienā un tajā pašā uzņēmumu grupā (“Nanshan Group”), ciktāl tas attiecas uz normālās vērtības aprēķināšanu, būtu jāvērtē konsolidēti. Konkrētāk, kā norāda Donghai, Komisijai būtu jāapsver tikai iespēja aizstāt to ražošanas faktoru cenas, kurus Nanshan Group ražošanas procesa sākumā iegādājās no nesaistītas personas, par atsauces cenām. Tādējādi Komisija aptvertu visus izkropļotos ražošanas faktorus, ko grupa pirkusi. Uzņēmums uzskatīja, ka, neraugoties uz to, ka juridiski tie ir atsevišķi subjekti, no ekonomiskā viedokļa Nanshan Group uzņēmumi veido vienu vienību, jo i) tos kontrolē viens un tas pats subjekts un grupas iekšienē ievērojami savstarpēji pārklājas gan direktoru padomes, gan vadības līmeņa locekļi, ii) tie visi atrodas vienā un tajā pašā industriālajā parkā un iii) ražošanas process ir ļoti integrēts, jo viena uzņēmuma produkcija ir citu uzņēmumu izejresurss. Turklāt nesaistītiem klientiem atsevišķie uzņēmumi arī šķiet kā viens subjekts ar vienotu tīmekļa vietni, vienotu zīmolu un vienotu kontaktcentru. Donghai apgalvoja, ka vienota ekonomiskā subjekta jēdziens neaprobežojas tikai ar tirdzniecības aizsardzības tiesībām, bet attiecas arī uz citām Savienības tiesību jomām (jo īpaši konkurences tiesībām). Turklāt lēmumus par ražošanu pieņem nevis Donghai, bet gan grupas līmenī. Donghai norāda, ka Komisijas konstatējumi izraisa diskrimināciju, jo tajos nav ņemtas vērā atšķirības starp izlasē iekļautajiem eksportētājiem. Donghai mēģināja pierādīt apgalvojumu par diskrimināciju, salīdzinot attieksmi, kas šajā lietā tika piemērota pret Xiamen Xiashun (ražotājs ar zemāko dempinga starpību, kas ražo PAF no alumīnija lietņiem viena un tā paša tiesību subjekta iekšienē) pretstatā Nanshan Group.

Donghai

Nanshan Group

Donghai

Nanshan Group

Nanshan Group

Donghai

Donghai

Donghai

Donghai

Xiamen Xiashun

Nanshan Group

| (102) | Turklāt Donghai apgalvoja, ka ar šo metodiku tika arī pārkāpti pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi, kuros minētas “atbilstošas ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī”. Kā norāda Donghai, tā atbilstošās ražošanas izmaksas bija nevis starpproduktu izejvielu, bet gan pirmo alumīnija ražošanas ķēdes izejvielu, proti, boksītu un ogļu, izmaksas. Donghai apgalvoja, ka Komisijai bija atļauts neņemt vērā tikai nesaistītu piegādātāju izejvielu izmaksas. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt Donghai apgalvoja, ka ar šo metodiku tika arī pārkāpti pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi, kuros minētas “atbilstošas ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī”. Kā norāda Donghai, tā atbilstošās ražošanas izmaksas bija nevis starpproduktu izejvielu, bet gan pirmo alumīnija ražošanas ķēdes izejvielu, proti, boksītu un ogļu, izmaksas. Donghai apgalvoja, ka Komisijai bija atļauts neņemt vērā tikai nesaistītu piegādātāju izejvielu izmaksas.

Donghai

atbilstošas ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī

Donghai

Donghai

| (103) | Komisija pārskatīja šo apgalvojumu un pierādījumus lietas materiālos. Tomēr netika iesniegti jauni argumenti, kas būtu pretrunā pagaidu regulas 231. apsvērumā minētajiem secinājumiem. Konsolidēta ražošanas procesa noteikšana un saistīto ražotāju ražošanas faktoru izmantošana attiecībā uz augšupējiem ražojumiem, kas nav PAF, apslēptu to subjektu rūpniecisko un ekonomisko realitāti, kuri ražo PAF. Turklāt, pēc Komisijas domām, ja tiek konstatēts, ka cenas un izmaksas Ķīnā ir izkropļotas gan attiecībā uz attiecīgo ražojumu, gan tā izejresursiem, šie konstatējumi skars arī izejresursus, ko ražojis saistītais grupas uzņēmums. Tādējādi šo izejresursu vērtība, neatkarīgi no tā, vai tie iegūti no saistīta piegādātāja, šajā kontekstā būtu jākoriģē. |
| --- | --- |

(103)

Komisija pārskatīja šo apgalvojumu un pierādījumus lietas materiālos. Tomēr netika iesniegti jauni argumenti, kas būtu pretrunā pagaidu regulas 231. apsvērumā minētajiem secinājumiem. Konsolidēta ražošanas procesa noteikšana un saistīto ražotāju ražošanas faktoru izmantošana attiecībā uz augšupējiem ražojumiem, kas nav PAF, apslēptu to subjektu rūpniecisko un ekonomisko realitāti, kuri ražo PAF. Turklāt, pēc Komisijas domām, ja tiek konstatēts, ka cenas un izmaksas Ķīnā ir izkropļotas gan attiecībā uz attiecīgo ražojumu, gan tā izejresursiem, šie konstatējumi skars arī izejresursus, ko ražojis saistītais grupas uzņēmums. Tādējādi šo izejresursu vērtība, neatkarīgi no tā, vai tie iegūti no saistīta piegādātāja, šajā kontekstā būtu jākoriģē.

| (104) | Turklāt Komisija šo metodi neuzskatīja par diskriminējošu. Pirmkārt, Donghai salīdzina attieksmi pret citu ražotāju ar attieksmi pret Nanshan Group, vienlaikus ignorējot faktu, ka šī izmeklēšana kā uz ražotāju eksportētāju attiecas tikai uz Donghai (nevis visu Nanshan Group). Komisijas izmantotā metode vienkārši atspoguļo atsevišķos ražotāju faktisko struktūru un to ražošanas procesus. Tāpēc pamatregulas 2. panta 6.a punktā minētās “atbilstošās” ražošanas izmaksas ir izmaksas, kas radušās katram tiesību subjektam atsevišķi un ko vienādi ietekmējuši nozīmīgi kropļojumi. Tāpēc Komisija noraidīja Donghai apgalvojumu. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt Komisija šo metodi neuzskatīja par diskriminējošu. Pirmkārt, Donghai salīdzina attieksmi pret citu ražotāju ar attieksmi pret Nanshan Group, vienlaikus ignorējot faktu, ka šī izmeklēšana kā uz ražotāju eksportētāju attiecas tikai uz Donghai (nevis visu Nanshan Group). Komisijas izmantotā metode vienkārši atspoguļo atsevišķos ražotāju faktisko struktūru un to ražošanas procesus. Tāpēc pamatregulas 2. panta 6.a punktā minētās “atbilstošās” ražošanas izmaksas ir izmaksas, kas radušās katram tiesību subjektam atsevišķi un ko vienādi ietekmējuši nozīmīgi kropļojumi. Tāpēc Komisija noraidīja Donghai apgalvojumu.

Donghai

Nanshan Group

Donghai

Nanshan Group

Donghai

| (105) | Tā kā Donghai neiesniedza jaunus pierādījumus, kas pamatotu apgalvojumu un mainītu Komisijas novērtējumu, Komisija apstiprināja savus pagaidu konstatējumus un normālās vērtības aprēķināšanas metodi, kā tie izklāstīti pagaidu regulas 224.–231. apsvērumā. |
| --- | --- |

(105)

Tā kā Donghai neiesniedza jaunus pierādījumus, kas pamatotu apgalvojumu un mainītu Komisijas novērtējumu, Komisija apstiprināja savus pagaidu konstatējumus un normālās vērtības aprēķināšanas metodi, kā tie izklāstīti pagaidu regulas 224.–231. apsvērumā.

Donghai

3.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (106) | Sīkāka informācija par eksporta cenas aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 232.–235. apsvērumā. |
| --- | --- |

(106)

Sīkāka informācija par eksporta cenas aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 232.–235. apsvērumā.

| (107) | Xiamen Xiashun apstrīdēja iepakošanas izmaksu korekciju, ko Komisija bija piemērojusi tā eksporta pārdošanas apjomam. Tas apgalvoja, ka iepakošanas izmaksas jau ir iekļautas tā izgatavošanas izmaksu pieskaitāmajās izmaksās, un, pēc tā domām, uzņēmuma sniegtais ražošanas pieskaitāmo izmaksu sadalījums skaidri norāda uz dažādiem iepakošanas materiāliem. Tāpēc iepakošanas izmaksas jau ir iekļautas normālajā vērtībā, un tās nebūtu jāatskaita no eksporta cenas. |
| --- | --- |

(107)

Xiamen Xiashun apstrīdēja iepakošanas izmaksu korekciju, ko Komisija bija piemērojusi tā eksporta pārdošanas apjomam. Tas apgalvoja, ka iepakošanas izmaksas jau ir iekļautas tā izgatavošanas izmaksu pieskaitāmajās izmaksās, un, pēc tā domām, uzņēmuma sniegtais ražošanas pieskaitāmo izmaksu sadalījums skaidri norāda uz dažādiem iepakošanas materiāliem. Tāpēc iepakošanas izmaksas jau ir iekļautas normālajā vērtībā, un tās nebūtu jāatskaita no eksporta cenas.

Xiamen Xiashun

| (108) | Komisija pārskatīja šo apgalvojumu un pierādījumus lietas materiālos. Tomēr Komisija uzskata, ka sniegtie elementi nav pietiekami pierādījumi. Nav skaidru norāžu par to, ka uzskaitītie materiāli, kad tos nosūta klientiem, faktiski ir attiecīgā ražojuma iepakojuma materiāls, un sniegtā informācija neļauj novērtēt apgalvojumu par izmantoto iepakojuma materiālu daudzumu un vērtību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(108)

Komisija pārskatīja šo apgalvojumu un pierādījumus lietas materiālos. Tomēr Komisija uzskata, ka sniegtie elementi nav pietiekami pierādījumi. Nav skaidru norāžu par to, ka uzskaitītie materiāli, kad tos nosūta klientiem, faktiski ir attiecīgā ražojuma iepakojuma materiāls, un sniegtā informācija neļauj novērtēt apgalvojumu par izmantoto iepakojuma materiālu daudzumu un vērtību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (109) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvojumu atkārtoja. Tas apgalvoja, ka uzņēmuma iesniegtajā ražošanas pieskaitāmo izmaksu sadalījumā uzskaitīto iepakošanas vienību kopējās izmaksas, kas izteiktas procentos no tā ražošanas izmaksām, ir salīdzināmas ar iepakojuma izmaksu korekciju, ko Komisija piemērojusi attiecībā uz tā veikto pārdošanu eksportam, un tādējādi tas liecinot par divkāršu pieskaitīšanu. |
| --- | --- |

(109)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvojumu atkārtoja. Tas apgalvoja, ka uzņēmuma iesniegtajā ražošanas pieskaitāmo izmaksu sadalījumā uzskaitīto iepakošanas vienību kopējās izmaksas, kas izteiktas procentos no tā ražošanas izmaksām, ir salīdzināmas ar iepakojuma izmaksu korekciju, ko Komisija piemērojusi attiecībā uz tā veikto pārdošanu eksportam, un tādējādi tas liecinot par divkāršu pieskaitīšanu.

Xiamen Xiashun

| (110) | Komisija nepiekrita šim novērtējumam. Pirmkārt, apgalvotās iepakošanas izmaksas, ko bija aprēķinājis Xiamen Xiashun, nav salīdzināmas ar Komisijas piemēroto korekciju, bet ir par 36 % zemākas. Otrkārt, kā atzinis pats uzņēmums, sniegtajā informācijā nav norādīts šo apgalvoto iepakojuma materiālu daudzums, kas ļautu Komisijai aplēst samērīgu patēriņa līmeni un vienības cenu, un nav arī sniegta papildu informācija par to, ka šis materiāls faktiski ir iepakojuma materiāls, kas izmantojams attiecīgā ražojuma nosūtīšanai. |
| --- | --- |

(110)

Komisija nepiekrita šim novērtējumam. Pirmkārt, apgalvotās iepakošanas izmaksas, ko bija aprēķinājis Xiamen Xiashun, nav salīdzināmas ar Komisijas piemēroto korekciju, bet ir par 36 % zemākas. Otrkārt, kā atzinis pats uzņēmums, sniegtajā informācijā nav norādīts šo apgalvoto iepakojuma materiālu daudzums, kas ļautu Komisijai aplēst samērīgu patēriņa līmeni un vienības cenu, un nav arī sniegta papildu informācija par to, ka šis materiāls faktiski ir iepakojuma materiāls, kas izmantojams attiecīgā ražojuma nosūtīšanai.

Xiamen Xiashun

3.3.   Saistību piedāvājumi

Saistību piedāvājumi

| (111) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā viens ražotājs eksportētājs, proti, Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd., kopā ar tā saistīto tirgotāju Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Limited iesniedza cenu saistību piedāvājumu. |
| --- | --- |

(111)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā viens ražotājs eksportētājs, proti, Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd., kopā ar tā saistīto tirgotāju Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Limited iesniedza cenu saistību piedāvājumu.

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Limited

| (112) | Saskaņā ar pamatregulas 8. pantu cenu saistību piedāvājumiem jābūt pietiekamiem, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi, un to pieņemšanu nevar uzskatīt par nepraktisku. Komisija novērtēja piedāvājumu, ņemot vērā šos kritērijus, un uzskatīja, ka to pieņemšana būtu nepraktiska šādu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar pamatregulas 8. pantu cenu saistību piedāvājumiem jābūt pietiekamiem, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi, un to pieņemšanu nevar uzskatīt par nepraktisku. Komisija novērtēja piedāvājumu, ņemot vērā šos kritērijus, un uzskatīja, ka to pieņemšana būtu nepraktiska šādu iemeslu dēļ.

| (113) | Pirmkārt, abi uzņēmumi ražo un pārdod dažādus ražojuma veidus ar ievērojamām cenu atšķirībām. Pārveidotās alumīnija folijas veidus un modeļus nevar viegli atšķirt citu no cita, veicot fizikālu pārbaudi. Jo īpaši būtu ļoti grūti novērtēt biezumu tikai ar fizikālu pārbaudi. Bez detalizētas laboratorijas analīzes muitas dienesti nevarētu noteikt, vai importētais ražojums atbilst deklarētajam. Otrkārt, lielā ražojuma veidu skaita dēļ rastos liels šķērskompensācijas risks starp dažādiem ražojuma veidiem, kad dārgākus ražojuma veidus nepareizi deklarētu kā lētākus ražojuma veidus, uz kuriem arī attiektos saistības. Tas padara saistības neīstenojamas un tādējādi nepraktiskas pamatregulas 8. panta nozīmē. Treškārt, Zhongji ir daudz saistīto uzņēmumu, kas ir tieši iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā vai pārdošanā. Turklāt Zhongji ražojumu pārdod gan tieši, gan netieši. Šāda sarežģīta grupas struktūra nozīmē augstu šķērskompensācijas risku. Komisija nebūtu spējīga uzraudzīt un nodrošināt to saistību izpildi, kas attiektos uz netiešo pārdošanu ar Honkongā esoša saistītā uzņēmuma starpniecību un, iespējams, ar citu saistīto uzņēmumu starpniecību. Tas pats par sevi padarītu piedāvājumu nepraktisku. |
| --- | --- |

(113)

Pirmkārt, abi uzņēmumi ražo un pārdod dažādus ražojuma veidus ar ievērojamām cenu atšķirībām. Pārveidotās alumīnija folijas veidus un modeļus nevar viegli atšķirt citu no cita, veicot fizikālu pārbaudi. Jo īpaši būtu ļoti grūti novērtēt biezumu tikai ar fizikālu pārbaudi. Bez detalizētas laboratorijas analīzes muitas dienesti nevarētu noteikt, vai importētais ražojums atbilst deklarētajam. Otrkārt, lielā ražojuma veidu skaita dēļ rastos liels šķērskompensācijas risks starp dažādiem ražojuma veidiem, kad dārgākus ražojuma veidus nepareizi deklarētu kā lētākus ražojuma veidus, uz kuriem arī attiektos saistības. Tas padara saistības neīstenojamas un tādējādi nepraktiskas pamatregulas 8. panta nozīmē. Treškārt, Zhongji ir daudz saistīto uzņēmumu, kas ir tieši iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā vai pārdošanā. Turklāt Zhongji ražojumu pārdod gan tieši, gan netieši. Šāda sarežģīta grupas struktūra nozīmē augstu šķērskompensācijas risku. Komisija nebūtu spējīga uzraudzīt un nodrošināt to saistību izpildi, kas attiektos uz netiešo pārdošanu ar Honkongā esoša saistītā uzņēmuma starpniecību un, iespējams, ar citu saistīto uzņēmumu starpniecību. Tas pats par sevi padarītu piedāvājumu nepraktisku.

Zhongji

Zhongji

| (114) | Komisija saistību piedāvātājam nosūtīja vēstuli, kurā bija izklāstīti iepriekšminētie saistību piedāvājumu noraidīšanas iemesli. |
| --- | --- |

(114)

Komisija saistību piedāvātājam nosūtīja vēstuli, kurā bija izklāstīti iepriekšminētie saistību piedāvājumu noraidīšanas iemesli.

| (115) | Pieteikuma iesniedzējs par to iesniedza piezīmes. Šīs piezīmes ieinteresētajām personām tika darītas pieejamas lietas materiālos. |
| --- | --- |

(115)

Pieteikuma iesniedzējs par to iesniedza piezīmes. Šīs piezīmes ieinteresētajām personām tika darītas pieejamas lietas materiālos.

| (116) | Zhongji nepiekrita Komisijas secinājumiem, ka tā lielais ražojuma veidu skaits apgrūtina to savstarpēju nošķiršanu un rada šķērskompensācijas risku. Tas uzskatīja, ka muitas dienesti ražojumus var viegli identificēt un dažādu ražojuma veidu cenas būtiski neatšķiras. Turklāt uzņēmums piedāvāja eksportēt tikai tos ražojuma veidus, uz kuriem attiecas pieci PKN. |
| --- | --- |

(116)

Zhongji nepiekrita Komisijas secinājumiem, ka tā lielais ražojuma veidu skaits apgrūtina to savstarpēju nošķiršanu un rada šķērskompensācijas risku. Tas uzskatīja, ka muitas dienesti ražojumus var viegli identificēt un dažādu ražojuma veidu cenas būtiski neatšķiras. Turklāt uzņēmums piedāvāja eksportēt tikai tos ražojuma veidus, uz kuriem attiecas pieci PKN.

Zhongji

| (117) | Bez tam attiecībā uz sarežģīto grupas struktūru Zhongji piedāvāja saistības pārdot uz Savienību vienīgi ar Zhongji Lamination Materials Co., Ltd starpniecību un nepārdot nevienu citu ražojumu tiem pašiem klientiem Savienībā, kuriem tiek pārdots izmeklējamais ražojums. |
| --- | --- |

(117)

Bez tam attiecībā uz sarežģīto grupas struktūru Zhongji piedāvāja saistības pārdot uz Savienību vienīgi ar Zhongji Lamination Materials Co., Ltd starpniecību un nepārdot nevienu citu ražojumu tiem pašiem klientiem Savienībā, kuriem tiek pārdots izmeklējamais ražojums.

Zhongji

Zhongji Lamination Materials Co., Ltd

| (118) | Komisija izskatīja uzņēmuma piedāvājumu un argumentus. Tomēr piezīmes un ierosinātās izmaiņas neatceļ elementus, kuru dēļ saistību piedāvājumi nav īstenojami. |
| --- | --- |

(118)

Komisija izskatīja uzņēmuma piedāvājumu un argumentus. Tomēr piezīmes un ierosinātās izmaiņas neatceļ elementus, kuru dēļ saistību piedāvājumi nav īstenojami.

| (119) | Pat ja Zhongji saistības eksportēt tikai piecus PKN samazinātu, taču nenovērstu šķērskompensācijas risku, īstenošana būtu ļoti nepraktiska. Kā apstiprinājis uzņēmums savā iesniegtajā informācijā, muitas dienesti tikai ar fizisku pārbaudi vien bez īpašiem mērinstrumentiem nespētu noteikt, vai importētais ražojums atbilst tam, kas deklarēts. |
| --- | --- |

(119)

Pat ja Zhongji saistības eksportēt tikai piecus PKN samazinātu, taču nenovērstu šķērskompensācijas risku, īstenošana būtu ļoti nepraktiska. Kā apstiprinājis uzņēmums savā iesniegtajā informācijā, muitas dienesti tikai ar fizisku pārbaudi vien bez īpašiem mērinstrumentiem nespētu noteikt, vai importētais ražojums atbilst tam, kas deklarēts.

Zhongji

| (120) | Šā paša iemesla dēļ būtu ārkārtīgi grūti īstenot Zhongji saistības nepārdot citus ražojumus kā vien izmeklējamo ražojumu tiem pašiem klientiem Eiropas Savienībā. Turklāt Zhongji saistītie uzņēmumi eksportē uz ES citus alumīnija ražojumus, uz kuriem arī attiecas antidempinga pasākumi (16), un ir spēkā pasākumi attiecībā uz alumīnija ražojumiem, kurus klasificē ar to pašu KN kodu, ar kuru izmeklējamo ražojumu (17). |
| --- | --- |

(120)

Šā paša iemesla dēļ būtu ārkārtīgi grūti īstenot Zhongji saistības nepārdot citus ražojumus kā vien izmeklējamo ražojumu tiem pašiem klientiem Eiropas Savienībā. Turklāt Zhongji saistītie uzņēmumi eksportē uz ES citus alumīnija ražojumus, uz kuriem arī attiecas antidempinga pasākumi (16), un ir spēkā pasākumi attiecībā uz alumīnija ražojumiem, kurus klasificē ar to pašu KN kodu, ar kuru izmeklējamo ražojumu (17).

Zhongji

Zhongji

16

17

| (121) | Tāpēc Komisija uzskatīja, ka saistību piedāvājums nav īstenojams un tādējādi ir nepraktisks pamatregulas 8. panta nozīmē, tāpēc to noraidīja. |
| --- | --- |

(121)

Tāpēc Komisija uzskatīja, ka saistību piedāvājums nav īstenojams un tādējādi ir nepraktisks pamatregulas 8. panta nozīmē, tāpēc to noraidīja.

3.4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (122) | Sīkāka informācija par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ir izklāstīta pagaidu regulas 236.–241. apsvērumā. |
| --- | --- |

(122)

Sīkāka informācija par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ir izklāstīta pagaidu regulas 236.–241. apsvērumā.

| (123) | Donghai uzskatīja, ka Turcijas uzņēmumu PVA izmaksas un peļņa ietvēra koriģējamas transporta un apdrošināšanas izmaksas. Tāpēc, kā norāda Donghai, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, Komisijai būtu jāveic korekcijas. |
| --- | --- |

(123)

Donghai uzskatīja, ka Turcijas uzņēmumu PVA izmaksas un peļņa ietvēra koriģējamas transporta un apdrošināšanas izmaksas. Tāpēc, kā norāda Donghai, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, Komisijai būtu jāveic korekcijas.

Donghai

Donghai

| (124) | Donghai nesniedza nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka Turcijas uzņēmumu PVA izmaksas un peļņa ietver transportu un apdrošināšanu un ka tādējādi šajās vērtībās ir iekļautas citas izmaksas nekā tajās pašās vērtībās, kas ņemtas vērā attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka gan Turcijas uzņēmumu, gan Ķīnas ražotāju eksportētāju PVA izmaksu un peļņas vērtības ir vienādā līmenī un ļauj veikt taisnīgu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(124)

Donghai nesniedza nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka Turcijas uzņēmumu PVA izmaksas un peļņa ietver transportu un apdrošināšanu un ka tādējādi šajās vērtībās ir iekļautas citas izmaksas nekā tajās pašās vērtībās, kas ņemtas vērā attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka gan Turcijas uzņēmumu, gan Ķīnas ražotāju eksportētāju PVA izmaksu un peļņas vērtības ir vienādā līmenī un ļauj veikt taisnīgu salīdzinājumu.

Donghai

| (125) | Turklāt Donghai apstrīdēja valūtu un atbilstošo procentu likmi, kas izmantota kredīta izmaksu korekcijai. Pēc uzņēmuma domām, būtu vajadzējis izmantot rēķina valūtu. Tomēr, tā kā uzņēmuma bankas kontu (un tādējādi arī kredīta izmaksu par ienākošo kapitālu) valūtas atšķīrās no rēķina valūtas, Komisija aprēķināja kredīta izmaksas, pamatojoties uz grāmatvedības valūtu. Līdz ar to šis apgalvojums netika pieņemts. |
| --- | --- |

(125)

Turklāt Donghai apstrīdēja valūtu un atbilstošo procentu likmi, kas izmantota kredīta izmaksu korekcijai. Pēc uzņēmuma domām, būtu vajadzējis izmantot rēķina valūtu. Tomēr, tā kā uzņēmuma bankas kontu (un tādējādi arī kredīta izmaksu par ienākošo kapitālu) valūtas atšķīrās no rēķina valūtas, Komisija aprēķināja kredīta izmaksas, pamatojoties uz grāmatvedības valūtu. Līdz ar to šis apgalvojums netika pieņemts.

Donghai

| (126) | Donghai atkārtoja šo apgalvojumu pēc galīgās informācijas izpaušanas, paužot argumentu, ka iepriekšējā lietā Komisija procentu likmei jau bija izmantojusi rēķina valūtu. |
| --- | --- |

(126)

Donghai atkārtoja šo apgalvojumu pēc galīgās informācijas izpaušanas, paužot argumentu, ka iepriekšējā lietā Komisija procentu likmei jau bija izmantojusi rēķina valūtu.

Donghai

| (127) | Komisija paliek pie uzskata, ka, pēc tās domām, tās izmantotā pieeja ir derīga un saprātīga metode, it īpaši tāpēc, ka abas pieejas sniedz līdzīgus rezultātus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(127)

Komisija paliek pie uzskata, ka, pēc tās domām, tās izmantotā pieeja ir derīga un saprātīga metode, it īpaši tāpēc, ka abas pieejas sniedz līdzīgus rezultātus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (128) | Xiamen Xiashun apstrīdēja korekciju, kas veikta saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu un izklāstīta 240. un 241. apsvērumā attiecībā uz pārdošanu ar tā saistītā tirdzniecības uzņēmuma Daching starpniecību, un pēc galīgās informācijas izpaušanas apgalvojumu atkārtoja. Xiamen Xiashun uzskata, ka Komisijas 240. apsvērumā izvirzītie argumenti nav pietiekami pierādījumi, lai noraidītu viena ekonomiskā subjekta pastāvēšanu. Xiamen apgalvoja, ka fakts, ka tirgotājs neatrodas ražotāja telpās vai netālu no tā un ka paša tirgotāja peļņa sedz tā biroja izdevumus, nav pietiekams iemesls, lai noraidītu viena ekonomiskā subjekta pastāvēšanu, bet fakts, ka tirgotājs darbojās arī kā noteiktu grupas palīgmateriālu pirkšanas subjekts, drīzāk pastiprina, nevis vājina uzņēmuma apgalvojumu. |
| --- | --- |

(128)

Xiamen Xiashun apstrīdēja korekciju, kas veikta saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu un izklāstīta 240. un 241. apsvērumā attiecībā uz pārdošanu ar tā saistītā tirdzniecības uzņēmuma Daching starpniecību, un pēc galīgās informācijas izpaušanas apgalvojumu atkārtoja. Xiamen Xiashun uzskata, ka Komisijas 240. apsvērumā izvirzītie argumenti nav pietiekami pierādījumi, lai noraidītu viena ekonomiskā subjekta pastāvēšanu. Xiamen apgalvoja, ka fakts, ka tirgotājs neatrodas ražotāja telpās vai netālu no tā un ka paša tirgotāja peļņa sedz tā biroja izdevumus, nav pietiekams iemesls, lai noraidītu viena ekonomiskā subjekta pastāvēšanu, bet fakts, ka tirgotājs darbojās arī kā noteiktu grupas palīgmateriālu pirkšanas subjekts, drīzāk pastiprina, nevis vājina uzņēmuma apgalvojumu.

Xiamen Xiashun

Daching

Xiamen Xiashun

Xiamen

| (129) | Turklāt Xiamen apgalvoja, ka fakts, ka saistītais tirgotājs ved sarunas par atlaižu nosacījumiem, ko piemēro attiecīgā ražojuma kopējam pārdošanas apjomam uzņēmumu grupai ES, pat ja daļu no pārdošanas apjoma (konkrētai juridiskai personai) īsteno tieši Xiamen, pamato tā apgalvojumu, ka abi uzņēmumi darbojas kā viens ekonomiskais subjekts. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt Xiamen apgalvoja, ka fakts, ka saistītais tirgotājs ved sarunas par atlaižu nosacījumiem, ko piemēro attiecīgā ražojuma kopējam pārdošanas apjomam uzņēmumu grupai ES, pat ja daļu no pārdošanas apjoma (konkrētai juridiskai personai) īsteno tieši Xiamen, pamato tā apgalvojumu, ka abi uzņēmumi darbojas kā viens ekonomiskais subjekts.

Xiamen

Xiamen

| (130) | Komisija uzskata, ka pagaidu regulas 240. apsvērumā uzskaitīto elementu kumulatīvā pastāvēšana skaidri parāda, ka Daching funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām. |
| --- | --- |

(130)

Komisija uzskata, ka pagaidu regulas 240. apsvērumā uzskaitīto elementu kumulatīvā pastāvēšana skaidri parāda, ka Daching funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām.

Daching

| (131) | Turklāt fakts, ka Daching individuāli ir vedis sarunas par atlaidēm pārdošanas apjomam konkrētam klientam, pastiprina argumentu, ka tas darbojas kā aģents, nevis iekšējā pārdošanas nodaļa. Turklāt pašam Xiamen Xiashun ir pilnībā funkcionāla eksporta nodaļa, kas ir veikusi ražošanas pasūtījumus, organizējusi un veikusi nosūtīšanu Savienības klientiem, tostarp attiecībā uz visiem gatavā ražojuma nosūtīšanas dokumentiem, īstenojusi eksporta muitošanu un sagatavojusi pārdošanas dokumentus vismaz [20–30 %] no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma ES. Tāpēc Komisija konstatēja, ka saistīto tirgotāju nevar uzskatīt par iekšējo pārdošanas nodaļu un abi uzņēmumi neveido vienu ekonomisko subjektu. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt fakts, ka Daching individuāli ir vedis sarunas par atlaidēm pārdošanas apjomam konkrētam klientam, pastiprina argumentu, ka tas darbojas kā aģents, nevis iekšējā pārdošanas nodaļa. Turklāt pašam Xiamen Xiashun ir pilnībā funkcionāla eksporta nodaļa, kas ir veikusi ražošanas pasūtījumus, organizējusi un veikusi nosūtīšanu Savienības klientiem, tostarp attiecībā uz visiem gatavā ražojuma nosūtīšanas dokumentiem, īstenojusi eksporta muitošanu un sagatavojusi pārdošanas dokumentus vismaz [20–30 %] no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma ES. Tāpēc Komisija konstatēja, ka saistīto tirgotāju nevar uzskatīt par iekšējo pārdošanas nodaļu un abi uzņēmumi neveido vienu ekonomisko subjektu.

Daching

Xiamen Xiashun

| (132) | Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(132)

Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

3.5.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (133) | Donghai apgalvoja, ka Komisija ņēma vērā nepareizi deklarētās CIF vērtības, kas izmantotas kā saucējs, lai aprēķinātu dempinga starpību tā saistītajam tirgotājam Nanshan Europe, jo lielākajai daļai darījumu tā vērtību bija aprēķinājusi, nevis izmantojusi uzņēmuma sniegtos datus. Turklāt, lai aprēķinātu deklarēto CIF vērtību, Komisija izmantoja nesaistīta importētāja peļņu, nevis Nanshan Europe faktisko peļņu. Šis apgalvojums tika pieņemts daļēji. Visi darījumi ar CIF piegādes noteikumiem, kā arī visi darījumi, par kuriem tika iesniegti apliecinoši dokumenti par deklarēto vērtību, ir pārņemti tādi, kādus ziņojis uzņēmums. Attiecībā uz vēl nepabeigtajiem darījumiem deklarētā CIF vērtība joprojām ir aprēķināta vērtība, lai gan tā ir balstīta uz saistītā tirgotāja faktisko peļņu. |
| --- | --- |

(133)

Donghai apgalvoja, ka Komisija ņēma vērā nepareizi deklarētās CIF vērtības, kas izmantotas kā saucējs, lai aprēķinātu dempinga starpību tā saistītajam tirgotājam Nanshan Europe, jo lielākajai daļai darījumu tā vērtību bija aprēķinājusi, nevis izmantojusi uzņēmuma sniegtos datus. Turklāt, lai aprēķinātu deklarēto CIF vērtību, Komisija izmantoja nesaistīta importētāja peļņu, nevis Nanshan Europe faktisko peļņu. Šis apgalvojums tika pieņemts daļēji. Visi darījumi ar CIF piegādes noteikumiem, kā arī visi darījumi, par kuriem tika iesniegti apliecinoši dokumenti par deklarēto vērtību, ir pārņemti tādi, kādus ziņojis uzņēmums. Attiecībā uz vēl nepabeigtajiem darījumiem deklarētā CIF vērtība joprojām ir aprēķināta vērtība, lai gan tā ir balstīta uz saistītā tirgotāja faktisko peļņu.

Donghai

CIF

Nanshan Europe

CIF

Nanshan Europe

CIF

CIF

| (134) | Ņemot vērā to, ka Komisija pieņēma dažas ieinteresēto personu piezīmes, kas tika iesniegtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tā attiecīgi pārrēķināja dempinga starpības. |
| --- | --- |

(134)

Ņemot vērā to, ka Komisija pieņēma dažas ieinteresēto personu piezīmes, kas tika iesniegtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tā attiecīgi pārrēķināja dempinga starpības.

| (135) | Kā paskaidrots pagaidu regulas 246. apsvērumā, sadarbības līmenis šajā gadījumā ir augsts. Tāpēc Komisija valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, uzskatīja par lietderīgu noteikt augstākās konstatētās izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, proti, Donghai, dempinga starpības līmenī. Šādi noteiktā dempinga starpība bija 98,5 %. |
| --- | --- |

(135)

Kā paskaidrots pagaidu regulas 246. apsvērumā, sadarbības līmenis šajā gadījumā ir augsts. Tāpēc Komisija valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, uzskatīja par lietderīgu noteikt augstākās konstatētās izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, proti, Donghai, dempinga starpības līmenī. Šādi noteiktā dempinga starpība bija 98,5 %.

Donghai

| (136) | Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas) līmenī ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | 98,5  % |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 81,5  % |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 16,1  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 69,5  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 98,5  % |

(136)

Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas) līmenī ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

98,5  %

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

81,5  %

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

16,1  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

69,5  %

Visi pārējie uzņēmumi

98,5  %

| (137) | Individuālo dempinga starpību aprēķini, kas ietvēra labojumus un korekcijas pēc piezīmēm, kuras tika sniegtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tika izpausti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem kā daļa no konkrētam uzņēmumam paredzētas informācijas. |
| --- | --- |

(137)

Individuālo dempinga starpību aprēķini, kas ietvēra labojumus un korekcijas pēc piezīmēm, kuras tika sniegtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tika izpausti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem kā daļa no konkrētam uzņēmumam paredzētas informācijas.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

| (138) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal atkārtoja apgalvojumu, kas jau tika izteikts pēc izmeklēšanas sākšanas, proti, Komisijai būtu neatkarīgi jāvāc un jāanalizē dati, kas saistīti ar brīvo tirgu un ierobežoto tirgu. |
| --- | --- |

(138)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal atkārtoja apgalvojumu, kas jau tika izteikts pēc izmeklēšanas sākšanas, proti, Komisijai būtu neatkarīgi jāvāc un jāanalizē dati, kas saistīti ar brīvo tirgu un ierobežoto tirgu.

Manreal

| (139) | Papildus vispārīgai piezīmei Manreal nav pamatojis, kādā veidā Komisijas savāktie dati attiecībā uz ierobežoto tirgu nav uzticami. Tāpēc Komisija noraidīja prasību vākt papildu datus par ierobežoto tirgu un atsaucās uz turpmāk 2. tabulā norādītajiem datiem. Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus pagaidu secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 253. apsvērumā. |
| --- | --- |

(139)

Papildus vispārīgai piezīmei Manreal nav pamatojis, kādā veidā Komisijas savāktie dati attiecībā uz ierobežoto tirgu nav uzticami. Tāpēc Komisija noraidīja prasību vākt papildu datus par ierobežoto tirgu un atsaucās uz turpmāk 2. tabulā norādītajiem datiem. Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus pagaidu secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 253. apsvērumā.

Manreal

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (140) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražotāja atbildēm uz jautājumiem, kas iekļauti antidempinga anketā un anketā par makroekonomiskajiem aspektiem, kā arī uz Eurostat datiem par importu. |
| --- | --- |

(140)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražotāja atbildēm uz jautājumiem, kas iekļauti antidempinga anketā un anketā par makroekonomiskajiem aspektiem, kā arī uz Eurostat datiem par importu.

Eurostat

| (141) | Savienības patēriņam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. Komisija atkārtoti atklāj Savienības patēriņa tabulu, jo tika koriģēti divi noapaļoti skaitļi.

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 201 281 | 201 696 | 191 084 | 189 149 |
| Indekss | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Ierobežotais tirgus | 27 209 | 27 340 | 28 727 | 29 128 |
| Indekss | 100 | 100 | 106 | 107 |
| Brīvais tirgus | 174 073 | 174 356 | 162 358 | 160 021 |
| Indekss | 100 | 100 | 93 | 92 |
| Avots: izlasē iekļautie un izlasē neiekļautie Savienības ražotāji, kā arī Eurostat. |

(141)

Savienības patēriņam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. Komisija atkārtoti atklāj Savienības patēriņa tabulu, jo tika koriģēti divi noapaļoti skaitļi.

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

201 281

201 696

191 084

189 149

Indekss

Indekss

100

100

100

100

95

95

94

94

Ierobežotais tirgus

27 209

27 340

28 727

29 128

Indekss

Indekss

100

100

100

100

106

106

107

107

Brīvais tirgus

174 073

174 356

162 358

160 021

Indekss

Indekss

100

100

100

100

93

93

92

92

Avots: izlasē iekļautie un izlasē neiekļautie Savienības ražotāji, kā arī Eurostat.

Avots:

Eurostat

4.3.   Apgalvojumi par importu no ĶTR

Apgalvojumi par importu no ĶTR

| (142) | Jiangsu Zhongji un Donghai apgalvoja, ka cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķinos attiecībā uz Ķīnas ražotājiem, kas pārdod nesaistītiem izplatītājiem, būtu jāveic tirdzniecības līmeņa korekcijas, jo, ņemot vērā, ka izplatītāji pievieno uzcenojumu, cenas nesaistītiem izplatītājiem, kā apgalvots, ir zemākas nekā cenas galalietotājam. |
| --- | --- |

(142)

Jiangsu Zhongji un Donghai apgalvoja, ka cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķinos attiecībā uz Ķīnas ražotājiem, kas pārdod nesaistītiem izplatītājiem, būtu jāveic tirdzniecības līmeņa korekcijas, jo, ņemot vērā, ka izplatītāji pievieno uzcenojumu, cenas nesaistītiem izplatītājiem, kā apgalvots, ir zemākas nekā cenas galalietotājam.

Jiangsu Zhongji

Donghai

| (143) | Neviens ražotājs eksportētājs nesniedza pierādījumus, piemēram, tādus līgumus ar lietotājiem vai izplatītājiem, kas pamatotu apgalvojumu, ka izplatītāju vai lietotāju funkcijas ietekmē cenu salīdzināmību. Turklāt Komisija novērtēja apgalvojumus, izmantojot pārbaudītus Jiangsu Zhongji un Donghai attiecībā uz IP iesniegtos datus par visiem eksporta pārdošanas darījumiem uz Savienību. |
| --- | --- |

(143)

Neviens ražotājs eksportētājs nesniedza pierādījumus, piemēram, tādus līgumus ar lietotājiem vai izplatītājiem, kas pamatotu apgalvojumu, ka izplatītāju vai lietotāju funkcijas ietekmē cenu salīdzināmību. Turklāt Komisija novērtēja apgalvojumus, izmantojot pārbaudītus Jiangsu Zhongji un Donghai attiecībā uz IP iesniegtos datus par visiem eksporta pārdošanas darījumiem uz Savienību.

Jiangsu Zhongji

Donghai

| (144) | Dati par Jiangsu Zhongji liecināja, ka tā klientu vidū visi neatkarīgie izplatītāji pastāvīgi slēdz līgumus par lielākiem apjomiem nekā visi lietotāji. Lielākais neatkarīgais izplatītājs apjoma ziņā pirka daudz lielākus apjomus nekā lielākais klients lietotāju kategorijā. Vispārējs darījumdarbības princips ir tāds, ka līgumu slēgšana par lieliem apjomiem palielina spēju aizstāvēt savas intereses un ļauj risināt sarunas par zemākām cenām. Turklāt Jiangsu Zhongji savos datos nekonsekventi attiecināja pārdošanas kanālus uz darījumiem, vienu un to pašu klientu norādot kā galalietotāju un izplatītāju dažādiem darījumiem. Tāpēc atbilstība starp pārdošanas apjomiem un cenām, kā arī nekonsekventa pārdošanas kanālu attiecināšana neļauj secināt, ka līdztekus apjomam izšķiroša ietekme uz cenu bijusi arī dažādu kanālu izmantošanai. |
| --- | --- |

(144)

Dati par Jiangsu Zhongji liecināja, ka tā klientu vidū visi neatkarīgie izplatītāji pastāvīgi slēdz līgumus par lielākiem apjomiem nekā visi lietotāji. Lielākais neatkarīgais izplatītājs apjoma ziņā pirka daudz lielākus apjomus nekā lielākais klients lietotāju kategorijā. Vispārējs darījumdarbības princips ir tāds, ka līgumu slēgšana par lieliem apjomiem palielina spēju aizstāvēt savas intereses un ļauj risināt sarunas par zemākām cenām. Turklāt Jiangsu Zhongji savos datos nekonsekventi attiecināja pārdošanas kanālus uz darījumiem, vienu un to pašu klientu norādot kā galalietotāju un izplatītāju dažādiem darījumiem. Tāpēc atbilstība starp pārdošanas apjomiem un cenām, kā arī nekonsekventa pārdošanas kanālu attiecināšana neļauj secināt, ka līdztekus apjomam izšķiroša ietekme uz cenu bijusi arī dažādu kanālu izmantošanai.

Jiangsu Zhongji

Jiangsu Zhongji

| (145) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, izpaustajā noslēguma informācijā minētie apgalvojumi nepamatotības dēļ tika noraidīti. |
| --- | --- |

(145)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, izpaustajā noslēguma informācijā minētie apgalvojumi nepamatotības dēļ tika noraidīti.

| (146) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Jiangsu Zhongji iesniedza divus līgumu paraugus (vienu ar izplatītāju un otru ar galalietotāju). Jiangsu Zhongji arī atzina nekonsekvenci, kas izpaudās, piešķirot dažādus pārdošanas kanālus vieniem un tiem pašiem klientiem, un norādīja, ka tā ir pārrakstīšanās kļūda. Pēc šīm piezīmēm Komisija rūpīgi izskatīja iesniegtos datus, bet apstiprināja secinājumus, kas izdarīti 150. apsvērumā. Proti, lielākā daļa pārdošanas apjomu izplatītājiem tika pārdoti par augstāku vidējo cenu nekā ražotājiem. Tāpēc apgalvojums tika uzskatīts par nepamatotu. |
| --- | --- |

(146)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Jiangsu Zhongji iesniedza divus līgumu paraugus (vienu ar izplatītāju un otru ar galalietotāju). Jiangsu Zhongji arī atzina nekonsekvenci, kas izpaudās, piešķirot dažādus pārdošanas kanālus vieniem un tiem pašiem klientiem, un norādīja, ka tā ir pārrakstīšanās kļūda. Pēc šīm piezīmēm Komisija rūpīgi izskatīja iesniegtos datus, bet apstiprināja secinājumus, kas izdarīti 150. apsvērumā. Proti, lielākā daļa pārdošanas apjomu izplatītājiem tika pārdoti par augstāku vidējo cenu nekā ražotājiem. Tāpēc apgalvojums tika uzskatīts par nepamatotu.

Jiangsu Zhongji

Jiangsu Zhongji

| (147) | Attiecībā uz līdzīgiem Donghai apgalvojumiem Komisija galīgajā izpaustajā informācijā nejauši nepareizi attiecināja konkrētus faktus uz Donghai. Pēc Donghai piezīmēm par galīgo izpausto informāciju Komisija tāpēc atkārtoti novērtēja Donghai apgalvojumus. Donghai atkārtoja savu apgalvojumu, ka nepieciešams koriģēt uz augšu Nanshan Group eksporta cenas attiecībā uz pārdošanu izplatītājiem, lai atspoguļotu tirdzniecības līmeņa atšķirības, un minēja piemērus, kad pasūtījumiem ar salīdzināmiem apjomiem cenas lietotājiem bija augstākas nekā cenas izplatītājiem. Arī Donghai iesniedza divus līgumu paraugus (vienu ar izplatītāju un otru ar galalietotāju). Komisija rūpīgi pārbaudīja iesniegtos datus un secināja turpmāko. |
| --- | --- |

(147)

Attiecībā uz līdzīgiem Donghai apgalvojumiem Komisija galīgajā izpaustajā informācijā nejauši nepareizi attiecināja konkrētus faktus uz Donghai. Pēc Donghai piezīmēm par galīgo izpausto informāciju Komisija tāpēc atkārtoti novērtēja Donghai apgalvojumus. Donghai atkārtoja savu apgalvojumu, ka nepieciešams koriģēt uz augšu Nanshan Group eksporta cenas attiecībā uz pārdošanu izplatītājiem, lai atspoguļotu tirdzniecības līmeņa atšķirības, un minēja piemērus, kad pasūtījumiem ar salīdzināmiem apjomiem cenas lietotājiem bija augstākas nekā cenas izplatītājiem. Arī Donghai iesniedza divus līgumu paraugus (vienu ar izplatītāju un otru ar galalietotāju). Komisija rūpīgi pārbaudīja iesniegtos datus un secināja turpmāko.

Donghai

Donghai

Donghai

Donghai

Donghai

Nanshan Group

Donghai

| (148) | Pirmkārt, abi iesniegtie līgumi ir tikai viens uzņēmuma izvēlēts līgumu kopums, tāpēc tie nevar pierādīt, ka pastāv pastāvīga cenu starpība starp pārdošanas kanāliem. Turklāt izlasē iekļautie līgumi attiecās uz dažādiem PKN un tādējādi nebija pilnībā salīdzināmi. |
| --- | --- |

(148)

Pirmkārt, abi iesniegtie līgumi ir tikai viens uzņēmuma izvēlēts līgumu kopums, tāpēc tie nevar pierādīt, ka pastāv pastāvīga cenu starpība starp pārdošanas kanāliem. Turklāt izlasē iekļautie līgumi attiecās uz dažādiem PKN un tādējādi nebija pilnībā salīdzināmi.

| (149) | Otrkārt, Donghai iesniegtais detalizētais pārdošanas saraksts nebija konsekvents, jo divi galvenie klienti tika klasificēti gan kā galalietotāji, gan kā izplatītāji. Tas attiecās uz ievērojamu pārdošanas apjomu daļu. |
| --- | --- |

(149)

Otrkārt, Donghai iesniegtais detalizētais pārdošanas saraksts nebija konsekvents, jo divi galvenie klienti tika klasificēti gan kā galalietotāji, gan kā izplatītāji. Tas attiecās uz ievērojamu pārdošanas apjomu daļu.

Donghai

| (150) | Treškārt, attiecībā uz ražojumiem ar 15 PKN, ko Donghai eksportēja uz Savienību, ražojumi ar 9 PKN tika pārdoti gan galalietotājiem, gan izplatītājiem. Ražojumiem ar četriem PKN pārdošanas cenas vairākiem atsevišķiem galalietotājiem bija zemākas nekā vairākas pārdošanas cenas atsevišķiem izplatītājiem. Citiem vārdiem sakot, viena un tā paša PKN pārdošanas cenas galalietotājiem pastāvīgi nebija zemākas par cenām, ko maksāja izplatītāji. Vienam PKN pat vidējā cena izplatītājiem bija augstāka nekā galalietotājiem, un kopumā vidējā procentuālā cenu starpība starp galalietotājiem un izplatītājiem katram PKN nebija konsekventa, bet bija ļoti atšķirīga. |
| --- | --- |

(150)

Treškārt, attiecībā uz ražojumiem ar 15 PKN, ko Donghai eksportēja uz Savienību, ražojumi ar 9 PKN tika pārdoti gan galalietotājiem, gan izplatītājiem. Ražojumiem ar četriem PKN pārdošanas cenas vairākiem atsevišķiem galalietotājiem bija zemākas nekā vairākas pārdošanas cenas atsevišķiem izplatītājiem. Citiem vārdiem sakot, viena un tā paša PKN pārdošanas cenas galalietotājiem pastāvīgi nebija zemākas par cenām, ko maksāja izplatītāji. Vienam PKN pat vidējā cena izplatītājiem bija augstāka nekā galalietotājiem, un kopumā vidējā procentuālā cenu starpība starp galalietotājiem un izplatītājiem katram PKN nebija konsekventa, bet bija ļoti atšķirīga.

Donghai

| (151) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija nekonstatēja, ka Donghai cenām būtu vērojama pastāvīga un kvantificējama cenu starpība starp produktiem, ko pārdod galalietotājiem un izplatītājiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(151)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija nekonstatēja, ka Donghai cenām būtu vērojama pastāvīga un kvantificējama cenu starpība starp produktiem, ko pārdod galalietotājiem un izplatītājiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Donghai

| (152) | Tādēļ saistībā ar importu Savienības tirgū no attiecīgās valsts Komisija apstiprināja cenas samazinājuma starpību intervālā no 3,3 % līdz 13,7 %. Tika konstatēts, ka vidējā svērtā cenas samazinājuma starpība ir 10,3 %. |
| --- | --- |

(152)

Tādēļ saistībā ar importu Savienības tirgū no attiecīgās valsts Komisija apstiprināja cenas samazinājuma starpību intervālā no 3,3 % līdz 13,7 %. Tika konstatēts, ka vidējā svērtā cenas samazinājuma starpība ir 10,3 %.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Mikroekonomiskie rādītāji: darbaspēka izmaksas

Mikroekonomiskie rādītāji: darbaspēka izmaksas

| (153) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal lūdza Komisiju turpināt izmeklēt sūdzības iesniedzēju ražošanas izmaksu, jo īpaši darbaspēka izmaksu, pieaugumu. |
| --- | --- |

(153)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal lūdza Komisiju turpināt izmeklēt sūdzības iesniedzēju ražošanas izmaksu, jo īpaši darbaspēka izmaksu, pieaugumu.

Manreal

| (154) | Komisija patiešām ir rūpīgi novērtējusi un pārbaudījusi izmaksas un jo īpaši darbaspēka izmaksas, kas radušās izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Pagaidu regulas 329. apsvērumā Komisija ir paskaidrojusi, ka pieaugums IP laikā galvenokārt bija saistīts ar viena izlasē iekļautā ražotāja pārstrukturēšanu, kas izraisīja augstākas darbaspēka izmaksas. Tāpēc Komisija noraidīja prasību veikt turpmāku izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(154)

Komisija patiešām ir rūpīgi novērtējusi un pārbaudījusi izmaksas un jo īpaši darbaspēka izmaksas, kas radušās izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Pagaidu regulas 329. apsvērumā Komisija ir paskaidrojusi, ka pieaugums IP laikā galvenokārt bija saistīts ar viena izlasē iekļautā ražotāja pārstrukturēšanu, kas izraisīja augstākas darbaspēka izmaksas. Tāpēc Komisija noraidīja prasību veikt turpmāku izmeklēšanu.

4.4.2.   Apgalvojums par kaitējuma neesamību atsauces periodā

Apgalvojums par kaitējuma neesamību atsauces periodā

| (155) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka kaitējuma nebūtu, jo PAF patēriņš, kā arī PAF ražošana Savienībā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, kā arī sūdzības iesniedzēju tirgus daļa atsauces periodā (no 2019. gada otrā ceturkšņa līdz 2020. gada pirmajam ceturksnim), kā norādījuši sūdzības iesniedzēji, ir stabila vai tikai nedaudz samazinājusies. |
| --- | --- |

(155)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka kaitējuma nebūtu, jo PAF patēriņš, kā arī PAF ražošana Savienībā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, kā arī sūdzības iesniedzēju tirgus daļa atsauces periodā (no 2019. gada otrā ceturkšņa līdz 2020. gada pirmajam ceturksnim), kā norādījuši sūdzības iesniedzēji, ir stabila vai tikai nedaudz samazinājusies.

Manreal

| (156) | Pretēji tam, ko apgalvo Manreal, atsauces periods kaitējuma analīzei neaprobežojas ar Manreal aprakstīto salīdzinājumu viena gada laikposmā no 2019. gada otrā ceturkšņa līdz 2020. gada pirmajam ceturksnim. Kā norādīts pagaidu regulas 38. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). Tādēļ Komisija noraidīja Manreal apgalvojumu. |
| --- | --- |

(156)

Pretēji tam, ko apgalvo Manreal, atsauces periods kaitējuma analīzei neaprobežojas ar Manreal aprakstīto salīdzinājumu viena gada laikposmā no 2019. gada otrā ceturkšņa līdz 2020. gada pirmajam ceturksnim. Kā norādīts pagaidu regulas 38. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). Tādēļ Komisija noraidīja Manreal apgalvojumu.

Manreal

Manreal

Manreal

4.4.3.   Apgalvojums par neprecīzu novērtējumu tonnu izmantošanas dēļ

Apgalvojums par neprecīzu novērtējumu tonnu izmantošanas dēļ

| (157) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēju sniegtie dati, kas izmantoti pagaidu regulā, bijuši neprecīzi, jo vērtības bija dotas tonnās, nediferencējot pēc vidējā mikronu rādītāja. Manreal apgalvoja, ka tas ietekmētu analīzi par PAF patēriņu Savienībā, importa apjomu no ĶTR, PAF ražošanas apjomu, PAF ražošanas jaudu, pārdošanas kopapjomu Savienības tirgū, pārdošanas apjomu ierobežotajā tirgū, pārdošanas apjomu brīvajā tirgū, Savienības ražotāju krājumu līmeni, importa apjomu no citām trešām valstīm un Savienības ražotāju eksporta apjomu. |
| --- | --- |

(157)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēju sniegtie dati, kas izmantoti pagaidu regulā, bijuši neprecīzi, jo vērtības bija dotas tonnās, nediferencējot pēc vidējā mikronu rādītāja. Manreal apgalvoja, ka tas ietekmētu analīzi par PAF patēriņu Savienībā, importa apjomu no ĶTR, PAF ražošanas apjomu, PAF ražošanas jaudu, pārdošanas kopapjomu Savienības tirgū, pārdošanas apjomu ierobežotajā tirgū, pārdošanas apjomu brīvajā tirgū, Savienības ražotāju krājumu līmeni, importa apjomu no citām trešām valstīm un Savienības ražotāju eksporta apjomu.

Manreal

Manreal

| (158) | Manreal pamatoja savu argumentu ar to, ka tirgū ir tendence samazināt folijas biezumu un tās rezultātā samazinās PAF svars uz m2. Saskaņā ar šo argumentāciju 2019. gadā varētu būt saražots un pārdots vairāk m2 nekā 2018. gadā, pat ja skaitļi tonnās liecina par samazinājumu. Tas esot izraisījis neprecizitātes tendenču analīzē. Manreal arī apgalvoja, ka Komisijas secinājums, ka tendence pāriet uz plānāku foliju vienādi ietekmē visus ražotājus, ir nepareizs, jo katra ražotāja ražoto biezumu nosaka tā klienti. |
| --- | --- |

(158)

Manreal pamatoja savu argumentu ar to, ka tirgū ir tendence samazināt folijas biezumu un tās rezultātā samazinās PAF svars uz m2. Saskaņā ar šo argumentāciju 2019. gadā varētu būt saražots un pārdots vairāk m2 nekā 2018. gadā, pat ja skaitļi tonnās liecina par samazinājumu. Tas esot izraisījis neprecizitātes tendenču analīzē. Manreal arī apgalvoja, ka Komisijas secinājums, ka tendence pāriet uz plānāku foliju vienādi ietekmē visus ražotājus, ir nepareizs, jo katra ražotāja ražoto biezumu nosaka tā klienti.

Manreal

2

2

Manreal

| (159) | Manreal lūdza Komisiju vākt datus par Savienībai radīto kaitējumu, kas izteikts, ņemot vērā mikronus. |
| --- | --- |

(159)

Manreal lūdza Komisiju vākt datus par Savienībai radīto kaitējumu, kas izteikts, ņemot vērā mikronus.

Manreal

| (160) | Kas attiecas uz sūdzības uzticamību, tad pagaidu regulas 17. un 18. apsvērumā jau bija minēts, ka tendence izmantot plānāku PAF nepadara tonnās sniegtos datus neuzticamus, jo tos papildina arī dati par tirgus daļu, un tendence pāriet uz plānāku foliju ietekmē visus ražotājus vienādi. |
| --- | --- |

(160)

Kas attiecas uz sūdzības uzticamību, tad pagaidu regulas 17. un 18. apsvērumā jau bija minēts, ka tendence izmantot plānāku PAF nepadara tonnās sniegtos datus neuzticamus, jo tos papildina arī dati par tirgus daļu, un tendence pāriet uz plānāku foliju ietekmē visus ražotājus vienādi.

| (161) | Kas attiecas uz Komisijas veikto analīzi, tad tonnu izmantošana par mērvienību nav novedusi pie neprecīza novērtējuma. Lai gan ir taisnība, ka, samazinot biezumu, samazinās svars uz vienu m2, Manreal nav apgalvojis, ka tendences izmantot plānāku PAF atšķirīgi ietekmētu ES ražotājus un Ķīnas eksportētājus. Konkrētāk, Manreal neapgalvoja, ka Savienības ražotāju tirgus daļas samazināšanās būtu saistīta ar plānākas PAF ražošanu. |
| --- | --- |

(161)

Kas attiecas uz Komisijas veikto analīzi, tad tonnu izmantošana par mērvienību nav novedusi pie neprecīza novērtējuma. Lai gan ir taisnība, ka, samazinot biezumu, samazinās svars uz vienu m2, Manreal nav apgalvojis, ka tendences izmantot plānāku PAF atšķirīgi ietekmētu ES ražotājus un Ķīnas eksportētājus. Konkrētāk, Manreal neapgalvoja, ka Savienības ražotāju tirgus daļas samazināšanās būtu saistīta ar plānākas PAF ražošanu.

2

Manreal

Manreal

| (162) | Kas attiecas uz pagaidu regulas 17. apsvērumā izklāstīto Manreal apgalvojumu, ka tendence izmantot plānāku PAF varētu būt izraisījusi neprecizitātes Komisijas analīzē, Komisija paskaidroja, ka tendence pāriet uz plānāku foliju ietekmē gan Savienības ražotājus, gan ĶTR ražotājus, kas konkurē par klientiem, kuri pieprasa plānāku foliju. Tomēr, kā norādīts 124. apsvērumā, Manreal neapgalvoja, ka šī tendence vairāk ietekmētu Savienības ražotāju pārdošanas apjomu tonnās nekā ražotāju eksportētāju pārdošanas apjomu tonnās. Tas būtu pretrunā arī Manreal apgalvojumiem, ka lietotāji labprātāk pirktu plānāku PAF no ĶTR ražotājiem, jo tie plānākai folijai nodrošinātu augstāku kvalitāti. |
| --- | --- |

(162)

Kas attiecas uz pagaidu regulas 17. apsvērumā izklāstīto Manreal apgalvojumu, ka tendence izmantot plānāku PAF varētu būt izraisījusi neprecizitātes Komisijas analīzē, Komisija paskaidroja, ka tendence pāriet uz plānāku foliju ietekmē gan Savienības ražotājus, gan ĶTR ražotājus, kas konkurē par klientiem, kuri pieprasa plānāku foliju. Tomēr, kā norādīts 124. apsvērumā, Manreal neapgalvoja, ka šī tendence vairāk ietekmētu Savienības ražotāju pārdošanas apjomu tonnās nekā ražotāju eksportētāju pārdošanas apjomu tonnās. Tas būtu pretrunā arī Manreal apgalvojumiem, ka lietotāji labprātāk pirktu plānāku PAF no ĶTR ražotājiem, jo tie plānākai folijai nodrošinātu augstāku kvalitāti.

Manreal

Manreal

Manreal

| (163) | Turklāt tendence izmantot plānāku PAF ir ilgtermiņa tendence. Neviens lietotājs neapgalvoja, ka attiecīgajā periodā ir notikušas būtiskas pārmaiņas visā tirgū, tāpēc, veicot pārbaudes pie Savienības ražotājiem, Komisija guva apstiprinājumu, ka tas ir lēns process, kā tas redzams PAF<6 testēšanas posmā. Turklāt vairāki lietotāji apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji plānāku PAF pašlaik ražo vairāk nekā Savienības ražotāji. Tas nozīmējot, ka gadījumā, ja palielinātos pieprasījums pēc plānākas PAF, jaunākie eksporta dati no ĶTR (tonnās) uzrādītu pārāk zemu izlaidi, kas izteikta m2, salīdzinājumā ar Savienības ražošanas apjomu. Tāpēc tendence izmantot plānāku PAF nekādā gadījumā nav izkropļojusi salīdzinājumu par labu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt lielākā daļa importa datu, uz kuriem balstās Komisija, piemēram, dati no datubāzēm un muitas dienestiem, ir izteikti tonnās. |
| --- | --- |

(163)

Turklāt tendence izmantot plānāku PAF ir ilgtermiņa tendence. Neviens lietotājs neapgalvoja, ka attiecīgajā periodā ir notikušas būtiskas pārmaiņas visā tirgū, tāpēc, veicot pārbaudes pie Savienības ražotājiem, Komisija guva apstiprinājumu, ka tas ir lēns process, kā tas redzams PAF<6 testēšanas posmā. Turklāt vairāki lietotāji apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji plānāku PAF pašlaik ražo vairāk nekā Savienības ražotāji. Tas nozīmējot, ka gadījumā, ja palielinātos pieprasījums pēc plānākas PAF, jaunākie eksporta dati no ĶTR (tonnās) uzrādītu pārāk zemu izlaidi, kas izteikta m2, salīdzinājumā ar Savienības ražošanas apjomu. Tāpēc tendence izmantot plānāku PAF nekādā gadījumā nav izkropļojusi salīdzinājumu par labu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt lielākā daļa importa datu, uz kuriem balstās Komisija, piemēram, dati no datubāzēm un muitas dienestiem, ir izteikti tonnās.

2

4.4.4.   Apstrādes izmaksas

Apstrādes izmaksas

| (164) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Zhongji norādīja, ka Savienības ražotājs savā ražošanas procesā slēdz līgumus ar saistītiem apstrādātājiem, un lūdza Komisiju precizēt, kā šādas izmaksas tiek ņemtas vērā, lai aprēķinātu mērķa cenu, un prasīja izslēgt saistītā piegādātāja gūto peļņu. |
| --- | --- |

(164)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Zhongji norādīja, ka Savienības ražotājs savā ražošanas procesā slēdz līgumus ar saistītiem apstrādātājiem, un lūdza Komisiju precizēt, kā šādas izmaksas tiek ņemtas vērā, lai aprēķinātu mērķa cenu, un prasīja izslēgt saistītā piegādātāja gūto peļņu.

Zhongji

| (165) | Komisija pārbaudīja, ka šādā gadījumā izejvielas un pārveidotais pusfabrikāts pieder ražotājam. Apstrādātājs par apstrādi iekasēja konversijas maksu, kas atspoguļoja tikai apstrādātāja ražošanas izmaksas. Šo konversijas maksu pēc tam uzskaitīja pie ražotāja ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija noraidīja ikvienu netiešu apgalvojumu, ka, veicot apstrādi, ražošanas izmaksas varētu būt palielinātas, jo par apstrādi tika iekasētas tikai faktiskās izmaksas. |
| --- | --- |

(165)

Komisija pārbaudīja, ka šādā gadījumā izejvielas un pārveidotais pusfabrikāts pieder ražotājam. Apstrādātājs par apstrādi iekasēja konversijas maksu, kas atspoguļoja tikai apstrādātāja ražošanas izmaksas. Šo konversijas maksu pēc tam uzskaitīja pie ražotāja ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija noraidīja ikvienu netiešu apgalvojumu, ka, veicot apstrādi, ražošanas izmaksas varētu būt palielinātas, jo par apstrādi tika iekasētas tikai faktiskās izmaksas.

4.4.5.   Apgalvojums par izmantoto datu uzticamību

Apgalvojums par izmantoto datu uzticamību

| (166) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal pieprasīja Komisijai neatkarīgi ievākt uzticamākus datus par PAF ražošanu ES, ražošanas jaudu, importu, eksportu un patēriņu ES, kā arī nošķirt PAF un mājsaimniecības alumīnija foliju (MAF). Manreal ierosināja veikt analīzi par PAF importu no Ķīnas, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzi vai jebkādu citu TAXUD ĢD rīcībā esošu informāciju, vai kā alternatīvu – ievācot informāciju no Savienības ražotājiem, kas nav iesnieguši sūdzību, un nesaistītajiem importētājiem. |
| --- | --- |

(166)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal pieprasīja Komisijai neatkarīgi ievākt uzticamākus datus par PAF ražošanu ES, ražošanas jaudu, importu, eksportu un patēriņu ES, kā arī nošķirt PAF un mājsaimniecības alumīnija foliju (MAF). Manreal ierosināja veikt analīzi par PAF importu no Ķīnas, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzi vai jebkādu citu TAXUD ĢD rīcībā esošu informāciju, vai kā alternatīvu – ievācot informāciju no Savienības ražotājiem, kas nav iesnieguši sūdzību, un nesaistītajiem importētājiem.

Manreal

Manreal

Eurostat Comext

TAXUD

| (167) | Manreal nav pamatojis, kādā veidā savāktie dati, kam Komisijas veikusi kontrolpārbaudi, nav uzticami. Kā aprakstīts izpaustajā pagaidu informācijā, Komisija ir izmantojusi Eurostat Comext datubāzes datus un patiešām nošķir MAF, jo šim nošķīrumam jau bija norādīti esošie Taric kodi, un Komisija ir ievākusi datus no visiem Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, un nesaistītajiem importētājiem tikai attiecībā uz PAF, kā tā definēta izmeklēšanā. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka savāktie dati nav uzticami vai ka Komisija nav savākusi uzticamus datus. |
| --- | --- |

(167)

Manreal nav pamatojis, kādā veidā savāktie dati, kam Komisijas veikusi kontrolpārbaudi, nav uzticami. Kā aprakstīts izpaustajā pagaidu informācijā, Komisija ir izmantojusi Eurostat Comext datubāzes datus un patiešām nošķir MAF, jo šim nošķīrumam jau bija norādīti esošie Taric kodi, un Komisija ir ievākusi datus no visiem Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, un nesaistītajiem importētājiem tikai attiecībā uz PAF, kā tā definēta izmeklēšanā. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka savāktie dati nav uzticami vai ka Komisija nav savākusi uzticamus datus.

Manreal

Eurostat Comext

Taric

| (168) | Manreal arī lūdza Komisiju pieprasīt, lai uzņēmumi, kas saistīti ar sūdzības iesniedzējiem, iesniegtu paši savus datus par kaitējumu (piemēram, pārdošanas apjomus, cenas, ražošanas izmaksas un rentabilitāti), kas ļautu gūt pilnīgāku priekšstatu par ES ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(168)

Manreal arī lūdza Komisiju pieprasīt, lai uzņēmumi, kas saistīti ar sūdzības iesniedzējiem, iesniegtu paši savus datus par kaitējumu (piemēram, pārdošanas apjomus, cenas, ražošanas izmaksas un rentabilitāti), kas ļautu gūt pilnīgāku priekšstatu par ES ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

Manreal

| (169) | Kā norādīts pagaidu regulas 26.–28. apsvērumā, Komisija šajā gadījumā izveidoja izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Šajā izlasē tika iekļauti trīs uzņēmumi. Manreal nav pamatojis, kāpēc šī izlase nereprezentē Savienības ražošanas nozari attiecībā uz pārdošanas apjomu, cenām, ražošanas izmaksām un rentabilitāti. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(169)

Kā norādīts pagaidu regulas 26.–28. apsvērumā, Komisija šajā gadījumā izveidoja izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Šajā izlasē tika iekļauti trīs uzņēmumi. Manreal nav pamatojis, kāpēc šī izlase nereprezentē Savienības ražošanas nozari attiecībā uz pārdošanas apjomu, cenām, ražošanas izmaksām un rentabilitāti. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

Manreal

4.4.6.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (170) | Visi ieinteresēto personu apgalvojumi pēc pagaidu regulas tika noraidīti. Tādēļ Komisija, ņemot vērā pagaidu regulā izklāstītos konstatējumus, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(170)

Visi ieinteresēto personu apgalvojumi pēc pagaidu regulas tika noraidīti. Tādēļ Komisija, ņemot vērā pagaidu regulā izklāstītos konstatējumus, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.1.1.   Patēriņš

Patēriņš

| (171) | Xiamen Xiashun apgalvoja, ka ievērojams PAF patēriņa samazinājums varētu būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis. Xiamen Xiashun apgalvoja, ka pagaidu regulā nav pienācīgi ņemts vērā šis samazinājums un ka tajā nav precīzi novērtēta tā ietekme uz citiem rādītājiem. Konkrētāk, Xiamen Xiashun apgalvoja, ka ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājums lielā mērā ir saistīts ar patēriņa samazināšanos. Uzņēmums arī apgalvoja, ka importa pieaugums no Ķīnas ir mazāks nekā patēriņa samazinājums. Xiamen Xiashun apgalvoja, ka patēriņa samazināšanos vismaz daļēji izraisa aprites ekonomikas pamatnostādnes. Uzņēmums arī apgalvoja, ka no IP līdz laikposmam no 2020. gada novembra līdz 2021. gada martam mēneša vidējais PAF importa apjoms no Ķīnas samazinājās par ne mazāk kā 21 %. |
| --- | --- |

(171)

Xiamen Xiashun apgalvoja, ka ievērojams PAF patēriņa samazinājums varētu būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis. Xiamen Xiashun apgalvoja, ka pagaidu regulā nav pienācīgi ņemts vērā šis samazinājums un ka tajā nav precīzi novērtēta tā ietekme uz citiem rādītājiem. Konkrētāk, Xiamen Xiashun apgalvoja, ka ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājums lielā mērā ir saistīts ar patēriņa samazināšanos. Uzņēmums arī apgalvoja, ka importa pieaugums no Ķīnas ir mazāks nekā patēriņa samazinājums. Xiamen Xiashun apgalvoja, ka patēriņa samazināšanos vismaz daļēji izraisa aprites ekonomikas pamatnostādnes. Uzņēmums arī apgalvoja, ka no IP līdz laikposmam no 2020. gada novembra līdz 2021. gada martam mēneša vidējais PAF importa apjoms no Ķīnas samazinājās par ne mazāk kā 21 %.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (172) | Pretēji tam, ko apgalvoja Xiamen Xiashun, pagaidu regulā tika ņemts vērā patēriņa samazinājums. Kā norādīts pagaidu regulas 258. apsvērumā, patēriņš Savienībā 2019. gadā un IP samazinājās. Tomēr importa apjoms no ĶTR visā attiecīgajā periodā palielinājās, bet patēriņš samazinājās. Tas neliecina par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais cēlonis ir patēriņa samazinājums. Attiecībā uz importa samazinājumu pēc IP Komisija norādīja, ka atsauces periodi kaitējuma un cēloņsakarības analīzei ir IP un attiecīgais periods. Tāpēc apgalvojumam, ka imports samazinājās pēc IP, nav nozīmes. |
| --- | --- |

(172)

Pretēji tam, ko apgalvoja Xiamen Xiashun, pagaidu regulā tika ņemts vērā patēriņa samazinājums. Kā norādīts pagaidu regulas 258. apsvērumā, patēriņš Savienībā 2019. gadā un IP samazinājās. Tomēr importa apjoms no ĶTR visā attiecīgajā periodā palielinājās, bet patēriņš samazinājās. Tas neliecina par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais cēlonis ir patēriņa samazinājums. Attiecībā uz importa samazinājumu pēc IP Komisija norādīja, ka atsauces periodi kaitējuma un cēloņsakarības analīzei ir IP un attiecīgais periods. Tāpēc apgalvojumam, ka imports samazinājās pēc IP, nav nozīmes.

Xiamen Xiashun

| (173) | Turklāt Xiamen Xiashun apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājums lielā mērā ir saistīts ar patēriņa samazināšanos attiecīgajā periodā un ir tās rezultāts. |
| --- | --- |

(173)

Turklāt Xiamen Xiashun apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājums lielā mērā ir saistīts ar patēriņa samazināšanos attiecīgajā periodā un ir tās rezultāts.

Xiamen Xiashun

| (174) | Xiamen Xiashun nesniedza nekādu ticamu skaidrojumu, kāpēc patēriņa samazinājums lielā mērā būtu saistīts ar Savienības ražotāju pārdošanas apjoma samazināšanos par 15 % (par 16 % 2019. gadā), kamēr imports no ĶTR palielinājās par 21 % (par 27 % 2019. gadā), kā norādīts pagaidu regulas 262. apsvērumā. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvoja, ka tā skaidrojums ir ticams un ka Komisija to nav ņēmusi vērā. Komisija šo apgalvojumu sīki analizējusi iepriekš 168. un 169. apsvērumā, un, tā kā Xiamen Xianshun nav sniedzis papildu informāciju, tā apstiprina savus secinājumus. |
| --- | --- |

(174)

Xiamen Xiashun nesniedza nekādu ticamu skaidrojumu, kāpēc patēriņa samazinājums lielā mērā būtu saistīts ar Savienības ražotāju pārdošanas apjoma samazināšanos par 15 % (par 16 % 2019. gadā), kamēr imports no ĶTR palielinājās par 21 % (par 27 % 2019. gadā), kā norādīts pagaidu regulas 262. apsvērumā. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvoja, ka tā skaidrojums ir ticams un ka Komisija to nav ņēmusi vērā. Komisija šo apgalvojumu sīki analizējusi iepriekš 168. un 169. apsvērumā, un, tā kā Xiamen Xianshun nav sniedzis papildu informāciju, tā apstiprina savus secinājumus.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Xiamen Xianshun

| (175) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvoja arī, ka a) Savienības ražotāji nespēj piegādāt visu PAF klāstu, ko pieprasa lietotāji, un mazāk koncentrējas uz plāno PAF un konkrētiem izmēriem, b) Savienības ražošanas nozare nav veikusi ieguldījumus un c) Savienības ražošanas nozarei nav ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(175)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvoja arī, ka a) Savienības ražotāji nespēj piegādāt visu PAF klāstu, ko pieprasa lietotāji, un mazāk koncentrējas uz plāno PAF un konkrētiem izmēriem, b) Savienības ražošanas nozare nav veikusi ieguldījumus un c) Savienības ražošanas nozarei nav ražošanas jaudas.

Xiamen Xiashun

| (176) | Komisija ir pārliecinājusies, ka Savienības ražotāji spēj piegādāt lietotāju pieprasīto PAF klāstu pilnā apmērā, arī plāno PAF. Komisija ir analizējusi arī pagaidu regulas 321. apsvērumā konstatēto, ka vairāki vērienīgi izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumi tika apturēti, taču tās bija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma sekas, nevis tā cēlonis. Turklāt Komisija ir īpaši analizējusi Savienības ražošanas nozares jaudu ražot plāno PAF<6. Tādējādi šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(176)

Komisija ir pārliecinājusies, ka Savienības ražotāji spēj piegādāt lietotāju pieprasīto PAF klāstu pilnā apmērā, arī plāno PAF. Komisija ir analizējusi arī pagaidu regulas 321. apsvērumā konstatēto, ka vairāki vērienīgi izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumi tika apturēti, taču tās bija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma sekas, nevis tā cēlonis. Turklāt Komisija ir īpaši analizējusi Savienības ražošanas nozares jaudu ražot plāno PAF<6. Tādējādi šie apgalvojumi tika noraidīti.

5.1.2.   Covid-19 pandēmija

Covid-19 pandēmija

| (177) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Zhongji izvirzīja vairākus jautājumus par hipotētisku situāciju bez Covid-19 pandēmijas izraisītās rūpnīcu slēgšanas, darbinieku prombūtnes, izejvielu piegādes kavējumiem, gatavo preču piegādes kavējumiem vai transporta traucējumiem. Komisija to saprot kā argumentu, ar ko tiek apšaubīts, vai kaitējumu neradīja Covid-19 pandēmija. |
| --- | --- |

(177)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Zhongji izvirzīja vairākus jautājumus par hipotētisku situāciju bez Covid-19 pandēmijas izraisītās rūpnīcu slēgšanas, darbinieku prombūtnes, izejvielu piegādes kavējumiem, gatavo preču piegādes kavējumiem vai transporta traucējumiem. Komisija to saprot kā argumentu, ar ko tiek apšaubīts, vai kaitējumu neradīja Covid-19 pandēmija.

Zhongji

| (178) | Pagaidu regulas 317.–319. apsvērumā Komisija jau ir analizējusi, vai Covid-19 pandēmija nav veicinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Komisija, analizējot Savienības ražotāju sniegtos datus un veicot to kontrolpārbaudi, ar pienācīgu rūpību izmeklēja Covid-19 pandēmijas ietekmi un secināja, ka Covid-19 ierobežojumu dēļ nav radušies tādi traucējumi, kas būtu sekmējuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka Covid-19 pandēmija ir veicinājusi kaitējumu. |
| --- | --- |

(178)

Pagaidu regulas 317.–319. apsvērumā Komisija jau ir analizējusi, vai Covid-19 pandēmija nav veicinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Komisija, analizējot Savienības ražotāju sniegtos datus un veicot to kontrolpārbaudi, ar pienācīgu rūpību izmeklēja Covid-19 pandēmijas ietekmi un secināja, ka Covid-19 ierobežojumu dēļ nav radušies tādi traucējumi, kas būtu sekmējuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka Covid-19 pandēmija ir veicinājusi kaitējumu.

5.1.3.   Ieguldījumu trūkums

Ieguldījumu trūkums

| (179) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka Savienības lietotāji pērk Ķīnas PAF galvenokārt augstākas kvalitātes, nevis cenas dēļ. Kvalitātes atšķirību starp Ķīnas PAF un Savienībā ražoto PAF rada Savienības ražošanas nozares ieguldījumu trūkums. Taču šis Manreal arguments jau aplūkots pagaidu regulas 348. apsvērumā. |
| --- | --- |

(179)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka Savienības lietotāji pērk Ķīnas PAF galvenokārt augstākas kvalitātes, nevis cenas dēļ. Kvalitātes atšķirību starp Ķīnas PAF un Savienībā ražoto PAF rada Savienības ražošanas nozares ieguldījumu trūkums. Taču šis Manreal arguments jau aplūkots pagaidu regulas 348. apsvērumā.

Manreal

Manreal

| (180) | Importētāju konsorcijs apgalvoja, ka pagaidu regulas 295., 300., 321. un 322. apsvērumā ir netieši apstiprināts ieguldījumu trūkums un secināts, ka Savienības ražotāji atpaliek tehnoloģiskās attīstības un jaudas ziņā, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu nepieciešamo PAF apjomu un komerciālo kvalitāti. Tomēr konsorcijs nesniedza nekādus jaunus pierādījumus. |
| --- | --- |

(180)

Importētāju konsorcijs apgalvoja, ka pagaidu regulas 295., 300., 321. un 322. apsvērumā ir netieši apstiprināts ieguldījumu trūkums un secināts, ka Savienības ražotāji atpaliek tehnoloģiskās attīstības un jaudas ziņā, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu nepieciešamo PAF apjomu un komerciālo kvalitāti. Tomēr konsorcijs nesniedza nekādus jaunus pierādījumus.

| (181) | Komisija atsaucas uz savu pagaidu regulas 321. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka vairāki vērienīgi izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumi tika apturēti, taču tās bija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma sekas, nevis tā cēlonis. Tādēļ Komisija apstiprināja savu secinājumu, ka ierobežotie ieguldījumi nesekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(181)

Komisija atsaucas uz savu pagaidu regulas 321. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka vairāki vērienīgi izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumi tika apturēti, taču tās bija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma sekas, nevis tā cēlonis. Tādēļ Komisija apstiprināja savu secinājumu, ka ierobežotie ieguldījumi nesekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (182) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas importētāju konsorcijs apgalvoja, ka Komisija atkārtojusi savus pagaidu regulā izklāstītos secinājumus, nesniedzot pierādījumus, kas varētu atspēkot konsorcija argumentu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījis ieguldījumu trūkums, kā rezultātā nebija iespējams nodrošināt plāno foliju. Konsorcijs apgalvoja, ka, lai gan tas bija sniedzis visus pierādījumus, ko varēja pamatoti savākt, šo apgalvojumu precizitāte būtu jāpārbauda Komisijai un vajadzības gadījumā tai šie jautājumi būtu jāizmeklē papildus, pieprasot papildu informāciju no Savienības ražotājiem. Tā kā netika veikti ieguldījumi jaunās iekārtās un tehnoloģijās, tad Savienības ražotāju ražošanas līnijas ir novecojušas, jo lielākā daļa alumīnija folijas ražotņu Eiropas Savienībā ir vecākas par 20 gadiem. |
| --- | --- |

(182)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas importētāju konsorcijs apgalvoja, ka Komisija atkārtojusi savus pagaidu regulā izklāstītos secinājumus, nesniedzot pierādījumus, kas varētu atspēkot konsorcija argumentu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījis ieguldījumu trūkums, kā rezultātā nebija iespējams nodrošināt plāno foliju. Konsorcijs apgalvoja, ka, lai gan tas bija sniedzis visus pierādījumus, ko varēja pamatoti savākt, šo apgalvojumu precizitāte būtu jāpārbauda Komisijai un vajadzības gadījumā tai šie jautājumi būtu jāizmeklē papildus, pieprasot papildu informāciju no Savienības ražotājiem. Tā kā netika veikti ieguldījumi jaunās iekārtās un tehnoloģijās, tad Savienības ražotāju ražošanas līnijas ir novecojušas, jo lielākā daļa alumīnija folijas ražotņu Eiropas Savienībā ir vecākas par 20 gadiem.

| (183) | Pretēji tam, ko apgalvoja konsorcijs, Komisija, veicot AKP attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pārbaudīja kvalitātes testēšanas rezultātus tieši attiecībā uz PAF<6, jo konsorcijs bija apgalvojis, ka saistībā ar plānākas folijas veidiem pastāv kvalitātes problēmas. Lai gan Komisija ir atzinusi, ka daži ieguldījumi ir apturēti, tā ir arī pārbaudījusi ieguldījumus esošajās iekārtās un kvalitātes testus, kas no tā izriet. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka tā nav veikusi to, kas vajadzīgs, lai papildus sniegtajiem pierādījumiem novērtētu konsorcija apgalvojumus. |
| --- | --- |

(183)

Pretēji tam, ko apgalvoja konsorcijs, Komisija, veicot AKP attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pārbaudīja kvalitātes testēšanas rezultātus tieši attiecībā uz PAF<6, jo konsorcijs bija apgalvojis, ka saistībā ar plānākas folijas veidiem pastāv kvalitātes problēmas. Lai gan Komisija ir atzinusi, ka daži ieguldījumi ir apturēti, tā ir arī pārbaudījusi ieguldījumus esošajās iekārtās un kvalitātes testus, kas no tā izriet. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka tā nav veikusi to, kas vajadzīgs, lai papildus sniegtajiem pierādījumiem novērtētu konsorcija apgalvojumus.

5.1.4.   Savienības ražošanas nozares pārstrukturizācija

Savienības ražošanas nozares pārstrukturizācija

| (184) | Xiamen Xiashun apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja pārstrukturēšanu nevar saistīt ar importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(184)

Xiamen Xiashun apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja pārstrukturēšanu nevar saistīt ar importu no Ķīnas.

Xiamen Xiashun

| (185) | Kā minēts pagaidu regulas 288. apsvērumā, ir taisnība, ka viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja pārstrukturēšanas izmaksas izmeklēšanas perioda otrajā pusē, iespējams, ietekmēja dažus rādītājus, piemēram, ražošanas izmaksas, darbaspēka izmaksas un rentabilitāti. Tāpēc pagaidu regulas 260., 261., 263. un 268. apsvērumā Komisija vērtēja arī kopējo kaitējuma ainu, neņemot vērā šīs izmaksas. Pat bez šiem izmaksu elementiem ir skaidrs, ka visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti jau pagaidu regulā. Komisija palika pie šī novērtējuma un secināja, ka Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšana neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(185)

Kā minēts pagaidu regulas 288. apsvērumā, ir taisnība, ka viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja pārstrukturēšanas izmaksas izmeklēšanas perioda otrajā pusē, iespējams, ietekmēja dažus rādītājus, piemēram, ražošanas izmaksas, darbaspēka izmaksas un rentabilitāti. Tāpēc pagaidu regulas 260., 261., 263. un 268. apsvērumā Komisija vērtēja arī kopējo kaitējuma ainu, neņemot vērā šīs izmaksas. Pat bez šiem izmaksu elementiem ir skaidrs, ka visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti jau pagaidu regulā. Komisija palika pie šī novērtējuma un secināja, ka Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšana neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

5.1.5.   Augstas algas un enerģijas izmaksas

Augstas algas un enerģijas izmaksas

| (186) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal lūdza Komisiju pārvērtēt, cik lielā mērā nodarbinātības un darbaspēka izmaksu, kā arī augsto enerģijas cenu dēļ samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte. Manreal apgalvoja, ka augstākas darbaspēka izmaksas izraisīja peļņas procenta samazināšanos, ko Komisija nepareizi attiecināja uz Ķīnas PAF radīto cenu spiedienu. |
| --- | --- |

(186)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal lūdza Komisiju pārvērtēt, cik lielā mērā nodarbinātības un darbaspēka izmaksu, kā arī augsto enerģijas cenu dēļ samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte. Manreal apgalvoja, ka augstākas darbaspēka izmaksas izraisīja peļņas procenta samazināšanos, ko Komisija nepareizi attiecināja uz Ķīnas PAF radīto cenu spiedienu.

Manreal

Manreal

| (187) | Komisija jau ir iztirzājusi šo apgalvojumu pagaidu regulas 329. un 330. apsvērumā. Manreal nesniedza nekādus jaunus pierādījumus. Tāpēc Komisija palika pie sava secinājuma. |
| --- | --- |

(187)

Komisija jau ir iztirzājusi šo apgalvojumu pagaidu regulas 329. un 330. apsvērumā. Manreal nesniedza nekādus jaunus pierādījumus. Tāpēc Komisija palika pie sava secinājuma.

Manreal

5.1.6.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (188) | Manreal lūdza Komisiju izmeklēt, vai Savienības ražotāji ir varējuši gūt labumu no jauniem tirgiem, kas tiem atvērti, pateicoties citās jurisdikcijās pieņemtiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(188)

Manreal lūdza Komisiju izmeklēt, vai Savienības ražotāji ir varējuši gūt labumu no jauniem tirgiem, kas tiem atvērti, pateicoties citās jurisdikcijās pieņemtiem pasākumiem.

Manreal

| (189) | Pagaidu regulas 337.–340. apsvērumā Komisija analizēja Savienības ražošanas nozares eksportu uz visām trešām valstīm. Manreal nav pamatojis, kādi papildu dati Komisijai būtu jāvāc un kā tas ietekmētu secinājumu, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(189)

Pagaidu regulas 337.–340. apsvērumā Komisija analizēja Savienības ražošanas nozares eksportu uz visām trešām valstīm. Manreal nav pamatojis, kādi papildu dati Komisijai būtu jāvāc un kā tas ietekmētu secinājumu, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

Manreal

5.1.7.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (190) | Visi ieinteresēto personu apgalvojumi pēc pagaidu regulas tika noraidīti. Tādēļ, pamatojoties uz pagaidu regulā izklāstītajiem konstatējumiem, Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori atsevišķi vai kopā nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(190)

Visi ieinteresēto personu apgalvojumi pēc pagaidu regulas tika noraidīti. Tādēļ, pamatojoties uz pagaidu regulā izklāstītajiem konstatējumiem, Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori atsevišķi vai kopā nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

6.1.   Savienības ražošanas nozares un piegādātāju intereses

Savienības ražošanas nozares un piegādātāju intereses

| (191) | Tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja pagaidu regulas 346. apsvērumu, ka pasākumu noteikšana ir Savienības ražošanas nozares un tās augšupējo piegādātāju interesēs. |
| --- | --- |

(191)

Tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja pagaidu regulas 346. apsvērumu, ka pasākumu noteikšana ir Savienības ražošanas nozares un tās augšupējo piegādātāju interesēs.

6.2.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (192) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas vairāki lietotāji atkārtoja vairākus savus iepriekšējos argumentus. Lietotāji apgalvoja, ka:






  — | Savienības ražošanas nozare nenodrošinātu tādu pašu kvalitāti un izmērus kā Ķīnas ražotāji, |
| --- | --- | --- |

(192)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas vairāki lietotāji atkārtoja vairākus savus iepriekšējos argumentus. Lietotāji apgalvoja, ka:

—

Savienības ražošanas nozare nenodrošinātu tādu pašu kvalitāti un izmērus kā Ķīnas ražotāji,

| — | pasākumi izraisītu piegādes ķēdes pārtraukumus, |
| --- | --- |

—

pasākumi izraisītu piegādes ķēdes pārtraukumus,

| — | pasākumi apdraudētu pārveides rūpniecības konkurētspēju, |
| --- | --- |

—

pasākumi apdraudētu pārveides rūpniecības konkurētspēju,

| — | pasākumi būtu pretrunā Savienības zaļajiem mērķiem, jo tie novērstu augstas kvalitātes plānākas PAF izmantošanu, |
| --- | --- |

—

pasākumi būtu pretrunā Savienības zaļajiem mērķiem, jo tie novērstu augstas kvalitātes plānākas PAF izmantošanu,

| — | Komisijai nevajadzētu noraidīt valsts atbalstu kā alternatīvu antidempinga maksājumiem. |
| --- | --- |

—

Komisijai nevajadzētu noraidīt valsts atbalstu kā alternatīvu antidempinga maksājumiem.

| (193) | Komisija jau ir izskatījusi šos apgalvojumus pagaidu regulas 6. iedaļā un secinājusi, ka tie nav pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka pagaidu pasākumu noteikšana nav Savienības interesēs. Attiecībā uz galīgajiem pasākumiem Komisija šos apgalvojumus kopā ar papildu apgalvojumiem, kas tika izteikti pēc pagaidu regulas pieņemšanas, ņēma vērā, turpmāk 6.4. iedaļā izvērtējot Savienības intereses. |
| --- | --- |

(193)

Komisija jau ir izskatījusi šos apgalvojumus pagaidu regulas 6. iedaļā un secinājusi, ka tie nav pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka pagaidu pasākumu noteikšana nav Savienības interesēs. Attiecībā uz galīgajiem pasākumiem Komisija šos apgalvojumus kopā ar papildu apgalvojumiem, kas tika izteikti pēc pagaidu regulas pieņemšanas, ņēma vērā, turpmāk 6.4. iedaļā izvērtējot Savienības intereses.

| (194) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal arī apgalvoja, ka pasākumi nesniegtu labumu Savienības ražotājiem. Tā vietā tie dotu labumu PAF ražotājiem Turcijā, Taizemē, Brazīlijā vai Krievijā, jo lietotāji pirktu no šīm valstīm, nevis no Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(194)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal arī apgalvoja, ka pasākumi nesniegtu labumu Savienības ražotājiem. Tā vietā tie dotu labumu PAF ražotājiem Turcijā, Taizemē, Brazīlijā vai Krievijā, jo lietotāji pirktu no šīm valstīm, nevis no Savienības ražotājiem.

Manreal

| (195) | Tomēr Manreal nepamatoja, kāpēc Savienības ražotāji nevarētu konkurēt ar ražotājiem no citām valstīm, pastāvot taisnīgiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(195)

Tomēr Manreal nepamatoja, kāpēc Savienības ražotāji nevarētu konkurēt ar ražotājiem no citām valstīm, pastāvot taisnīgiem apstākļiem.

Manreal

| (196) | Turklāt Manreal apgalvoja, ka gadījumā, ja lietotāji novirzītu izmaksas saviem klientiem, tie apdraudētu savu klientu konkurētspēju. Tomēr, izņemot šo vispārīgo piezīmi, uzņēmums šo apgalvojumu sīkāk nepamatoja. |
| --- | --- |

(196)

Turklāt Manreal apgalvoja, ka gadījumā, ja lietotāji novirzītu izmaksas saviem klientiem, tie apdraudētu savu klientu konkurētspēju. Tomēr, izņemot šo vispārīgo piezīmi, uzņēmums šo apgalvojumu sīkāk nepamatoja.

Manreal

| (197) | Manreal arī apgalvoja, ka pagaidu regulas 354. apsvērumā Komisija norādījusi, ka ieviesīs pasākumus par labu integrētiem ražotājiem. Uzņēmums lūdza Komisiju izpētīt pasākumu iespējamo ietekmi “ES godīgas konkurences apstākļos”. |
| --- | --- |

(197)

Manreal arī apgalvoja, ka pagaidu regulas 354. apsvērumā Komisija norādījusi, ka ieviesīs pasākumus par labu integrētiem ražotājiem. Uzņēmums lūdza Komisiju izpētīt pasākumu iespējamo ietekmi “ES godīgas konkurences apstākļos”.

Manreal

| (198) | Tā ir kļūdaina pagaidu regulas interpretācija, jo Komisija tikai apgalvoja, ka pasākumu nenoteikšana sniegtu priekšrocības neintegrētiem lietotājiem, jo, ja pasākumi netiktu noteikti, tie varētu iegādāties PAF par dempinga cenām, savukārt integrētie lietotāji, kas ražo PAF Savienībā, negūtu labumu no šīs netaisnīgās priekšrocības. Kas attiecas uz Manreal pieprasījumu izmeklēt pasākumu iespējamo ietekmi “ES godīgas konkurences apstākļos”, tad Komisija saprot, ka Manreal apgalvo, ka maksājumi radītu negodīgas konkurences priekšrocības integrētiem Savienības ražotājiem attiecībā pret neintegrētiem uzņēmumiem. Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu, Komisijai novērtējot Savienības intereses, īpaši tiek ņemta vērā nepieciešamība novērst kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. |
| --- | --- |

(198)

Tā ir kļūdaina pagaidu regulas interpretācija, jo Komisija tikai apgalvoja, ka pasākumu nenoteikšana sniegtu priekšrocības neintegrētiem lietotājiem, jo, ja pasākumi netiktu noteikti, tie varētu iegādāties PAF par dempinga cenām, savukārt integrētie lietotāji, kas ražo PAF Savienībā, negūtu labumu no šīs netaisnīgās priekšrocības. Kas attiecas uz Manreal pieprasījumu izmeklēt pasākumu iespējamo ietekmi “ES godīgas konkurences apstākļos”, tad Komisija saprot, ka Manreal apgalvo, ka maksājumi radītu negodīgas konkurences priekšrocības integrētiem Savienības ražotājiem attiecībā pret neintegrētiem uzņēmumiem. Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu, Komisijai novērtējot Savienības intereses, īpaši tiek ņemta vērā nepieciešamība novērst kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci.

Manreal

Manreal

| (199) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Manreal turklāt apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi tā tiesības uz aizstāvību, jo Manreal nevarēja piekļūt pagaidu regulas 348. apsvērumā minētajai analīzei. |
| --- | --- |

(199)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Manreal turklāt apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi tā tiesības uz aizstāvību, jo Manreal nevarēja piekļūt pagaidu regulas 348. apsvērumā minētajai analīzei.

Manreal

Manreal

| (200) | Komisijai ir pienākums aizsargāt ieinteresēto personu konfidenciālu komercinformāciju, līdzsvarojot piekļuvi šai informācijai ar citu ieinteresēto personu interesēm īstenot savas tiesības. Dažādu ĶTR un Savienības piegādātāju ražojumu detalizētu kvalitātes analīzi vairāku gadu garumā var pamatoti uzskatīt par komercnoslēpumu, kas netiek izpausts konkurentiem. Tādēļ komercnoslēpuma neizpaušana neizraisīja Manreal tiesību uz aizstāvību pārkāpumu. |
| --- | --- |

(200)

Komisijai ir pienākums aizsargāt ieinteresēto personu konfidenciālu komercinformāciju, līdzsvarojot piekļuvi šai informācijai ar citu ieinteresēto personu interesēm īstenot savas tiesības. Dažādu ĶTR un Savienības piegādātāju ražojumu detalizētu kvalitātes analīzi vairāku gadu garumā var pamatoti uzskatīt par komercnoslēpumu, kas netiek izpausts konkurentiem. Tādēļ komercnoslēpuma neizpaušana neizraisīja Manreal tiesību uz aizstāvību pārkāpumu.

Manreal

| (201) | Divi uzņēmumi – Gascogne un Manreal – apgalvoja, ka pagaidu regulas 356. apsvērumā minētais Komisijas izteikums, ka lietotājiem nebūtu vienotas intereses pret pasākumu noteikšanu, esot nepareizs, jo visas lietotāju iesniegtās piezīmes bijušas pret pasākumiem. |
| --- | --- |

(201)

Divi uzņēmumi – Gascogne un Manreal – apgalvoja, ka pagaidu regulas 356. apsvērumā minētais Komisijas izteikums, ka lietotājiem nebūtu vienotas intereses pret pasākumu noteikšanu, esot nepareizs, jo visas lietotāju iesniegtās piezīmes bijušas pret pasākumiem.

Gascogne

Manreal

| (202) | Novērtējumā Komisija var izmantot arī konfidenciālus datus, ko lietotāji iesnieguši kā atbildes uz anketas jautājumiem. No šiem datiem izriet, ka ir divi lietotāji, kuri lielu daļu PAF pērk no Ķīnas un kuru izejvielu izmaksās lielu daļu veido Ķīnas izcelsmes PAF, bet citi lietotāji galvenokārt iepērk PAF no Savienības ražotājiem, un pasākumi tos neietekmētu vienādi. Atklājot sīkāku informāciju par to, cik procentu atsevišķo lietotāju veic pirkumus no konkrētiem PAF ražotājiem, tiktu apdraudētas to piegādes ķēdes. Tomēr ieinteresētās personas jau var izteikt savu argumentu, pamatojoties uz informāciju, ka lietotāji atšķirīgā mērā paļaujas uz importu no ĶTR. |
| --- | --- |

(202)

Novērtējumā Komisija var izmantot arī konfidenciālus datus, ko lietotāji iesnieguši kā atbildes uz anketas jautājumiem. No šiem datiem izriet, ka ir divi lietotāji, kuri lielu daļu PAF pērk no Ķīnas un kuru izejvielu izmaksās lielu daļu veido Ķīnas izcelsmes PAF, bet citi lietotāji galvenokārt iepērk PAF no Savienības ražotājiem, un pasākumi tos neietekmētu vienādi. Atklājot sīkāku informāciju par to, cik procentu atsevišķo lietotāju veic pirkumus no konkrētiem PAF ražotājiem, tiktu apdraudētas to piegādes ķēdes. Tomēr ieinteresētās personas jau var izteikt savu argumentu, pamatojoties uz informāciju, ka lietotāji atšķirīgā mērā paļaujas uz importu no ĶTR.

| (203) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina savu vērtējumu, ka lietotājiem nav vienotas intereses ne par, ne pret pasākumu noteikšanu, pat ja lietotāji, kas iebilda pret pasākumu noteikšanu, jo īpaši abi lietotāji, kuru ražošanas izmaksās lielu procentuālo daļu veido PAF, kā minēts pagaidu regulas 347. apsvērumā, var saskarties ar zināmām negatīvām sekām. |
| --- | --- |

(203)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina savu vērtējumu, ka lietotājiem nav vienotas intereses ne par, ne pret pasākumu noteikšanu, pat ja lietotāji, kas iebilda pret pasākumu noteikšanu, jo īpaši abi lietotāji, kuru ražošanas izmaksās lielu procentuālo daļu veido PAF, kā minēts pagaidu regulas 347. apsvērumā, var saskarties ar zināmām negatīvām sekām.

| (204) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Walki apgalvoja, ka vispārējā informācijas izpaušanas dokumentā lietotāju intereses nav atspoguļotas pareizi vai taisnīgi. Walki arī apgalvoja, ka Komisijas secinājums, ka lietotājiem nav “vienotas intereses”, jo “lietotāji uz importu no ĶTR paļaujas dažādā mērā”, esot maldinošs un analīze, kas veikta attiecībā uz lietotājiem, – diskriminējoša. |
| --- | --- |

(204)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Walki apgalvoja, ka vispārējā informācijas izpaušanas dokumentā lietotāju intereses nav atspoguļotas pareizi vai taisnīgi. Walki arī apgalvoja, ka Komisijas secinājums, ka lietotājiem nav “vienotas intereses”, jo “lietotāji uz importu no ĶTR paļaujas dažādā mērā”, esot maldinošs un analīze, kas veikta attiecībā uz lietotājiem, – diskriminējoša.

Walki

Walki

lietotāji uz importu no ĶTR paļaujas dažādā mērā

| (205) | Komisija secināja, ka lietotājiem nav vienotas intereses, jo lietotāji paļaujas uz ĶTR izcelsmes PAF ļoti atšķirīgā mērā. Ar šo izteikumu Komisija nenoliedza, ka visi lietotāji, kas sadarbojās, iebilda pret antidempinga maksājumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(205)

Komisija secināja, ka lietotājiem nav vienotas intereses, jo lietotāji paļaujas uz ĶTR izcelsmes PAF ļoti atšķirīgā mērā. Ar šo izteikumu Komisija nenoliedza, ka visi lietotāji, kas sadarbojās, iebilda pret antidempinga maksājumu noteikšanu.

| (206) | Walki bez tam apgalvoja, ka Komisija nav atbildējusi uz tā pieprasījumu veikt atbilstošāku analīzi attiecībā uz būtiskiem Savienības interešu elementiem. Walki atsaucās uz savām ar pagaidu regulu minētajām piezīmēm, kurās tas pieprasīja labot Komisijas izteikumu par atsaukšanos uz lietotāju argumentiem par to, ka ieguldījumu trūkuma dēļ Savienības ražošanas nozare nevar nodrošināt tādas pašas kvalitātes PAF kā Ķīnas ražotāji. Walki apgalvoja, ka seši lietotāji iesnieguši kopīgu apliecinājumu, kurā apgalvo, ka “ražotājiem, kas iesnieguši pieprasījumu, nav spēju ražot atbilstoši konkrētām svarīgām PAF specifikācijām. To nespēja komerciālos apjomos ražot atbilstoši minētajām specifikācijām, lai apgādātu Savienības lietotājus, visskaidrāk ir saistīta ar to, ka pieprasījuma iesniedzēji ražošanas iekārtās un tehnoloģijās ilgstoši nav veikuši ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai paplašinātu esošo PAF produkcijas klāstu nolūkā apgādāt lietotājus ar specifikācijām atbilstošiem plānākiem ražojumiem.” |
| --- | --- |

(206)

Walki bez tam apgalvoja, ka Komisija nav atbildējusi uz tā pieprasījumu veikt atbilstošāku analīzi attiecībā uz būtiskiem Savienības interešu elementiem. Walki atsaucās uz savām ar pagaidu regulu minētajām piezīmēm, kurās tas pieprasīja labot Komisijas izteikumu par atsaukšanos uz lietotāju argumentiem par to, ka ieguldījumu trūkuma dēļ Savienības ražošanas nozare nevar nodrošināt tādas pašas kvalitātes PAF kā Ķīnas ražotāji. Walki apgalvoja, ka seši lietotāji iesnieguši kopīgu apliecinājumu, kurā apgalvo, ka “ražotājiem, kas iesnieguši pieprasījumu, nav spēju ražot atbilstoši konkrētām svarīgām PAF specifikācijām. To nespēja komerciālos apjomos ražot atbilstoši minētajām specifikācijām, lai apgādātu Savienības lietotājus, visskaidrāk ir saistīta ar to, ka pieprasījuma iesniedzēji ražošanas iekārtās un tehnoloģijās ilgstoši nav veikuši ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai paplašinātu esošo PAF produkcijas klāstu nolūkā apgādāt lietotājus ar specifikācijām atbilstošiem plānākiem ražojumiem.”

Walki

Walki

Walki

ražotājiem, kas iesnieguši pieprasījumu, nav spēju ražot atbilstoši konkrētām svarīgām PAF specifikācijām. To nespēja komerciālos apjomos ražot atbilstoši minētajām specifikācijām, lai apgādātu Savienības lietotājus, visskaidrāk ir saistīta ar to, ka pieprasījuma iesniedzēji ražošanas iekārtās un tehnoloģijās ilgstoši nav veikuši ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai paplašinātu esošo PAF produkcijas klāstu nolūkā apgādāt lietotājus ar specifikācijām atbilstošiem plānākiem ražojumiem.

| (207) | Papildus četriem lietotājiem, kas jau šo argumentu bija snieguši individuāli, seši lietotāji iesniedza kopīgu apliecinājumu, kurā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nav veikusi ieguldījumus. Tomēr Komisija šo apgalvojumu pēc būtības ir aplūkojusi pagaidu regulas 5.2.3. un 6.2. iedaļā. Šajā posmā neviens lietotājs nav sniedzis jaunu faktu informāciju, bet ir tikai atkārtojis to pašu apgalvojumu. Tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus. |
| --- | --- |

(207)

Papildus četriem lietotājiem, kas jau šo argumentu bija snieguši individuāli, seši lietotāji iesniedza kopīgu apliecinājumu, kurā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nav veikusi ieguldījumus. Tomēr Komisija šo apgalvojumu pēc būtības ir aplūkojusi pagaidu regulas 5.2.3. un 6.2. iedaļā. Šajā posmā neviens lietotājs nav sniedzis jaunu faktu informāciju, bet ir tikai atkārtojis to pašu apgalvojumu. Tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus.

| (208) | Walki apgalvoja arī, ka Komisija, pamatojoties uz Savienības ražotāju vispārējo spēju eksportēt un sekmīgi konkurēt trešo valstu tirgos, ir kļūdaini secinājusi, ka Savienības ražojumu kvalitāte nav sliktāka. Walki apgalvoja, ka tas attiecas tikai uz spēju ražot kvalitatīvu foliju, kura biezums pārsniedz 20 mikronus. Tas apgalvoja arī, ka Komisija nav norādījusi, ka tiek ietvertas visas plānākās folijas, kuras ir Savienības piegādes ierobežojumu jautājuma centrā. |
| --- | --- |

(208)

Walki apgalvoja arī, ka Komisija, pamatojoties uz Savienības ražotāju vispārējo spēju eksportēt un sekmīgi konkurēt trešo valstu tirgos, ir kļūdaini secinājusi, ka Savienības ražojumu kvalitāte nav sliktāka. Walki apgalvoja, ka tas attiecas tikai uz spēju ražot kvalitatīvu foliju, kura biezums pārsniedz 20 mikronus. Tas apgalvoja arī, ka Komisija nav norādījusi, ka tiek ietvertas visas plānākās folijas, kuras ir Savienības piegādes ierobežojumu jautājuma centrā.

Walki

Walki

| (209) | Walki apgalvoja arī, ka izteikums, ka ne visi Ķīnas ražotāji var efektīvi ražot augstas kvalitātes ražojumu, neietekmē lietotāju argumentu, ka Savienības ražošanas nozare nespēj efektīvi ražot augstas kvalitātes plānāku foliju. |
| --- | --- |

(209)

Walki apgalvoja arī, ka izteikums, ka ne visi Ķīnas ražotāji var efektīvi ražot augstas kvalitātes ražojumu, neietekmē lietotāju argumentu, ka Savienības ražošanas nozare nespēj efektīvi ražot augstas kvalitātes plānāku foliju.

Walki

| (210) | Komisija ir veikusi tai pieejamo Savienības ražotāju pārdošanas datu kontrolpārbaudi, un dati liecina, ka tie eksportē uz trešām valstīm PAF, kura ir plānāka par 20 mikroniem. Tāpēc Walki arguments, ka Savienības ražotāji spētu konkurēt tikai ar PAF, kuras biezums pārsniedz 20 mikronus, nav pamatots. |
| --- | --- |

(210)

Komisija ir veikusi tai pieejamo Savienības ražotāju pārdošanas datu kontrolpārbaudi, un dati liecina, ka tie eksportē uz trešām valstīm PAF, kura ir plānāka par 20 mikroniem. Tāpēc Walki arguments, ka Savienības ražotāji spētu konkurēt tikai ar PAF, kuras biezums pārsniedz 20 mikronus, nav pamatots.

Walki

| (211) | Walki arī apgalvoja, ka Komisijas novērtētā neizmantotā ražošanas jauda nav pielīdzināma spējai ražot kvalitatīvas plānās PAF daudzumus. |
| --- | --- |

(211)

Walki arī apgalvoja, ka Komisijas novērtētā neizmantotā ražošanas jauda nav pielīdzināma spējai ražot kvalitatīvas plānās PAF daudzumus.

Walki

| (212) | Komisija ir pienācīgi izanalizējusi plānākas folijas ražošanas jaudu, ko ierobežo iekārtu spēja realizēt pēdējo velmēšanas posmu. Daži Savienības ražotāji iesniedza testu rezultātus, kas liecina, ka PAF<6 izmēģinājumu ruļļu produkcija pilnībā atbilst attiecīgā klienta prasībām. Bez tam Komisija norāda, ka saskaņā ar tās veikto novērtējumu PAF<6 tirgus ir augošs un sakarā ar ļoti nelielo pieprasījumu IP laikā visi Savienības ražotāji, protams, vēl nav pielāgojuši savas iekārtas šim tirgus segmentam. |
| --- | --- |

(212)

Komisija ir pienācīgi izanalizējusi plānākas folijas ražošanas jaudu, ko ierobežo iekārtu spēja realizēt pēdējo velmēšanas posmu. Daži Savienības ražotāji iesniedza testu rezultātus, kas liecina, ka PAF<6 izmēģinājumu ruļļu produkcija pilnībā atbilst attiecīgā klienta prasībām. Bez tam Komisija norāda, ka saskaņā ar tās veikto novērtējumu PAF<6 tirgus ir augošs un sakarā ar ļoti nelielo pieprasījumu IP laikā visi Savienības ražotāji, protams, vēl nav pielāgojuši savas iekārtas šim tirgus segmentam.

| (213) | Walki turklāt apgalvoja, ka tā izmeklēšanas pēdējā posmā iesniegto apstiprinošo pierādījumu galvenie elementi ir pilnībā ignorēti vai atspoguļoti kļūdaini. Komisija uzskatīja, ka šis apgalvojums ir aplams. Komisija ņēma vērā visus argumentus un pierādījumus, bet konfidencialitātes apsvērumu dēļ regulā nevarēja izpaust daļu no ļoti specifiskas informācijas. |
| --- | --- |

(213)

Walki turklāt apgalvoja, ka tā izmeklēšanas pēdējā posmā iesniegto apstiprinošo pierādījumu galvenie elementi ir pilnībā ignorēti vai atspoguļoti kļūdaini. Komisija uzskatīja, ka šis apgalvojums ir aplams. Komisija ņēma vērā visus argumentus un pierādījumus, bet konfidencialitātes apsvērumu dēļ regulā nevarēja izpaust daļu no ļoti specifiskas informācijas.

Walki

| (214) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Manreal apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi labas pārvaldības principu. Manreal apgalvoja, ka Komisija nepamatoti nav ņēmusi vērā nevienu Manreal piezīmi par provizoriski izpausto informāciju, bet tās būtu varējušas mainīt Komisijas secinājumus. Turklāt Manreal norādīja uz izpaustās noslēguma informācijas 8., 9., 108., 109., 118., 119., 131.–134., 142., 147.–150., 155.–157. un 175.–178. apsvērumu, apgalvojot, ka Komisija ir izmantojusi negodīgu atspēkošanas metodi, norādot, ka Manreal nav pietiekami pamatojis savus apgalvojumus. Manreal apgalvoja, ka atbilstoši pieejamajiem līdzekļiem ir pietiekami izpildījis savu pierādīšanas pienākumu. Komisijai būtu vajadzējis sīkāk izmeklēt tā apgalvojumus, nevis norādīt uz pamatojuma trūkumu. Visbeidzot, Manreal atsaucās uz 98. punktu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) Apelācijas institūcijas lēmumā lietā EC – Hormones (18), apgalvojot, ka tas ir sniedzis pirmšķietamus pierādījumus, kuru dēļ pierādīšanas pienākums pāriet uz atbildētāju. |
| --- | --- |

(214)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Manreal apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi labas pārvaldības principu. Manreal apgalvoja, ka Komisija nepamatoti nav ņēmusi vērā nevienu Manreal piezīmi par provizoriski izpausto informāciju, bet tās būtu varējušas mainīt Komisijas secinājumus. Turklāt Manreal norādīja uz izpaustās noslēguma informācijas 8., 9., 108., 109., 118., 119., 131.–134., 142., 147.–150., 155.–157. un 175.–178. apsvērumu, apgalvojot, ka Komisija ir izmantojusi negodīgu atspēkošanas metodi, norādot, ka Manreal nav pietiekami pamatojis savus apgalvojumus. Manreal apgalvoja, ka atbilstoši pieejamajiem līdzekļiem ir pietiekami izpildījis savu pierādīšanas pienākumu. Komisijai būtu vajadzējis sīkāk izmeklēt tā apgalvojumus, nevis norādīt uz pamatojuma trūkumu. Visbeidzot, Manreal atsaucās uz 98. punktu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) Apelācijas institūcijas lēmumā lietā EC – Hormones (18), apgalvojot, ka tas ir sniedzis pirmšķietamus pierādījumus, kuru dēļ pierādīšanas pienākums pāriet uz atbildētāju.

Manreal

Manreal

Manreal

Manreal

Manreal

Manreal

Manreal

EC – Hormones

18

| (215) | Pretēji Manreal apgalvojumam Komisija ir izpildījusi savu pienākumu novērtēt, vai katra Manreal piezīme ir pietiekami pamatota, un ir izskaidrojusi iemeslus, kāpēc nevienā gadījumā Manreal minētajos apsvērumos tas tā nav. Pamatregulā Komisijai nav paredzēts pienākums turpināt pietiekami nepamatotu piezīmju izskatīšanu. |
| --- | --- |

(215)

Pretēji Manreal apgalvojumam Komisija ir izpildījusi savu pienākumu novērtēt, vai katra Manreal piezīme ir pietiekami pamatota, un ir izskaidrojusi iemeslus, kāpēc nevienā gadījumā Manreal minētajos apsvērumos tas tā nav. Pamatregulā Komisijai nav paredzēts pienākums turpināt pietiekami nepamatotu piezīmju izskatīšanu.

Manreal

Manreal

Manreal

| (216) | Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(216)

Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

6.3.   Galalietojuma atbrīvojuma pieprasījums

Galalietojuma atbrīvojuma pieprasījums

| (217) | Effegidi pieprasīja galalietojuma atbrīvojumu attiecībā uz PAF izmantošanu kabeļu ekranēšanas plēvju un vīna pudeļu apvalku ražošanā. |
| --- | --- |

(217)

Effegidi pieprasīja galalietojuma atbrīvojumu attiecībā uz PAF izmantošanu kabeļu ekranēšanas plēvju un vīna pudeļu apvalku ražošanā.

Effegidi

| (218) | Pieprasījuma pamatā ir izmaksu procentuālā daļa, kuru PAF veido kabeļu ekranēšanas plēvju un vīna pudeļu kakla apvalku ražošanas izmaksās, un ietekme, kāda pasākumiem būtu uz uzņēmumu. Kā norāda Effegidi, kabeļu ekranēšanas plēves un vīna pudeļu kakla apvalkus pārdod nišas tirgos, un PAF patēriņš tajos ir tikpat niecīgs. Tas nozīmē, ka atbrīvojums no galalietojumam noteiktajiem nodokļiem nemazinātu antidempinga maksājuma kopējo efektivitāti. |
| --- | --- |

(218)

Pieprasījuma pamatā ir izmaksu procentuālā daļa, kuru PAF veido kabeļu ekranēšanas plēvju un vīna pudeļu kakla apvalku ražošanas izmaksās, un ietekme, kāda pasākumiem būtu uz uzņēmumu. Kā norāda Effegidi, kabeļu ekranēšanas plēves un vīna pudeļu kakla apvalkus pārdod nišas tirgos, un PAF patēriņš tajos ir tikpat niecīgs. Tas nozīmē, ka atbrīvojums no galalietojumam noteiktajiem nodokļiem nemazinātu antidempinga maksājuma kopējo efektivitāti.

Effegidi

| (219) | Tomēr izmeklēšana atklāja, ka Effegidi ne tikai ražo abus ražojumus, kuriem tas pieprasīja galalietojuma atbrīvojumu, bet tā portfelis ietver dažādus citus ražojumus, piemēram, kabeļu ekranēšanas plēves, kurās nav iestrādāta PAF, kā arī citus pārtikas un nepārtikas iepakojumus, no kuriem dažos ir iestrādāta PAF. Tāpēc Komisija nevarēja noteikt antidempinga maksājumu vispārējo ietekmi uz uzņēmuma rentabilitāti, pamatojoties uz Effegidi sniegtajiem datiem. Tāpēc izpaustajā noslēguma informācijā Komisija noraidīja galalietojuma atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(219)

Tomēr izmeklēšana atklāja, ka Effegidi ne tikai ražo abus ražojumus, kuriem tas pieprasīja galalietojuma atbrīvojumu, bet tā portfelis ietver dažādus citus ražojumus, piemēram, kabeļu ekranēšanas plēves, kurās nav iestrādāta PAF, kā arī citus pārtikas un nepārtikas iepakojumus, no kuriem dažos ir iestrādāta PAF. Tāpēc Komisija nevarēja noteikt antidempinga maksājumu vispārējo ietekmi uz uzņēmuma rentabilitāti, pamatojoties uz Effegidi sniegtajiem datiem. Tāpēc izpaustajā noslēguma informācijā Komisija noraidīja galalietojuma atbrīvojumu.

Effegidi

Effegidi

| (220) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Effegidi iesniedza Komisijai savus finanšu pārskatus par 2019., 2020. un par 2021. gada pirmo pusi. Turklāt Effegidi lūdza Komisiju sniegt norādes par to, kādi papildu dokumenti tai jāiesniedz, lai varētu saņemt galalietojuma atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(220)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Effegidi iesniedza Komisijai savus finanšu pārskatus par 2019., 2020. un par 2021. gada pirmo pusi. Turklāt Effegidi lūdza Komisiju sniegt norādes par to, kādi papildu dokumenti tai jāiesniedz, lai varētu saņemt galalietojuma atbrīvojumu.

Effegidi

Effegidi

| (221) | Komisija konstatēja, ka informācija, kas tika nosūtīta pēc noslēguma informācijas izpaušanas, nebija pietiekama, lai Komisija varētu novērtēt potenciālā atbrīvojuma vispārējo ietekmi uz maksājuma efektivitāti. Effegidi nesniedza nekādu informāciju par kabeļu ekranēšanas plēvju un vīna pudeļu kakla apvalku ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(221)

Komisija konstatēja, ka informācija, kas tika nosūtīta pēc noslēguma informācijas izpaušanas, nebija pietiekama, lai Komisija varētu novērtēt potenciālā atbrīvojuma vispārējo ietekmi uz maksājuma efektivitāti. Effegidi nesniedza nekādu informāciju par kabeļu ekranēšanas plēvju un vīna pudeļu kakla apvalku ražošanas nozari.

Effegidi

| (222) | Turklāt izmeklēšanas sākumposmā Effegidi nebija ieinteresētā persona, kas sadarbojās, un galalietojuma atbrīvojuma pieprasījumu iesniedza tikai 2021. gada 5. jūlijā, t. i., divas nedēļas pēc pagaidu regulas publicēšanas, un papildu informāciju – tikai pēc noslēguma informācijas izpaušanas. Šajā vēlajā izmeklēšanas posmā Komisija nevarēja pārbaudīt nekādus papildu datus. |
| --- | --- |

(222)

Turklāt izmeklēšanas sākumposmā Effegidi nebija ieinteresētā persona, kas sadarbojās, un galalietojuma atbrīvojuma pieprasījumu iesniedza tikai 2021. gada 5. jūlijā, t. i., divas nedēļas pēc pagaidu regulas publicēšanas, un papildu informāciju – tikai pēc noslēguma informācijas izpaušanas. Šajā vēlajā izmeklēšanas posmā Komisija nevarēja pārbaudīt nekādus papildu datus.

Effegidi

| (223) | Tāpēc Komisija nevarēja novērtēt, vai galalietojuma atbrīvojums būtu Savienības interesēs, un tāpēc apstiprināja, ka noraida Effegidi atbrīvojuma pieprasījumu. |
| --- | --- |

(223)

Tāpēc Komisija nevarēja novērtēt, vai galalietojuma atbrīvojums būtu Savienības interesēs, un tāpēc apstiprināja, ka noraida Effegidi atbrīvojuma pieprasījumu.

Effegidi

6.4.   Importētāju intereses

Importētāju intereses

| (224) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas importētāju konsorcijs atkārtoja apgalvojumu, ka Savienības ražotāji nespēj apmierināt esošo pieprasījumu pēc PAF, jo īpaši plānās PAF tirgus segmentā, kurā tie pašlaik importē no ĶTR, lai apmierinātu pieprasījumu. Konsorcijs apgalvoja, ka būtu vajadzīgi vismaz divi gadi, lai nodrošinātu, ka plānās PAF ražošana ir efektīva un darbojas, un ka Savienības ražotāji nešķiet atbilstam pieprasītajiem kvalitātes standartiem, lai šajā tirgus segmentā aizstātu pašreizējo importu no Ķīnas ar saviem ražojumiem. |
| --- | --- |

(224)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas importētāju konsorcijs atkārtoja apgalvojumu, ka Savienības ražotāji nespēj apmierināt esošo pieprasījumu pēc PAF, jo īpaši plānās PAF tirgus segmentā, kurā tie pašlaik importē no ĶTR, lai apmierinātu pieprasījumu. Konsorcijs apgalvoja, ka būtu vajadzīgi vismaz divi gadi, lai nodrošinātu, ka plānās PAF ražošana ir efektīva un darbojas, un ka Savienības ražotāji nešķiet atbilstam pieprasītajiem kvalitātes standartiem, lai šajā tirgus segmentā aizstātu pašreizējo importu no Ķīnas ar saviem ražojumiem.

| (225) | Turklāt, tā kā konsorcijs nav pamatojis, kāpēc būtu vajadzīgi divi gadi, lai sāktu darboties plānās PAF ražošana, Komisija pagaidu regulas 4.5.2.1. iedaļā jau ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei, šķiet, ir pietiekama neizmantotā jauda. Turklāt, kā aprakstīts pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare, pārdodot un ražojot izmēģinājumu ruļļus, ir pierādījusi, ka spēj apmierināt klientu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(225)

Turklāt, tā kā konsorcijs nav pamatojis, kāpēc būtu vajadzīgi divi gadi, lai sāktu darboties plānās PAF ražošana, Komisija pagaidu regulas 4.5.2.1. iedaļā jau ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei, šķiet, ir pietiekama neizmantotā jauda. Turklāt, kā aprakstīts pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare, pārdodot un ražojot izmēģinājumu ruļļus, ir pierādījusi, ka spēj apmierināt klientu pieprasījumu.

| (226) | Ņemot vērā minēto, Komisija apstiprināja savu secinājumu, ka pasākumu noteikšana ne vienmēr būtu importētāju interesēs. Tomēr, apsverot dažādās intereses, tā sīkāk izvērtēja pasākumu iespējamo ietekmi (sk. 6.4. iedaļu). |
| --- | --- |

(226)

Ņemot vērā minēto, Komisija apstiprināja savu secinājumu, ka pasākumu noteikšana ne vienmēr būtu importētāju interesēs. Tomēr, apsverot dažādās intereses, tā sīkāk izvērtēja pasākumu iespējamo ietekmi (sk. 6.4. iedaļu).

| (227) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas konsorcijs apgalvoja, ka Komisija pilnībā ignorējusi faktu, ka pakāpeniski pieaug pieprasījums pēc plānākas PAF un tādējādi pieaug pieprasījums pēc PAF, kas ir plānāka par 7 mikroniem. Turklāt Komisija par zemu novērtējusi faktu, ka būtu vajadzīgi vismaz divi gadi, lai nodrošinātu, ka plānās PAF ražošana Eiropas Savienībā ir efektīva un darbojas. |
| --- | --- |

(227)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas konsorcijs apgalvoja, ka Komisija pilnībā ignorējusi faktu, ka pakāpeniski pieaug pieprasījums pēc plānākas PAF un tādējādi pieaug pieprasījums pēc PAF, kas ir plānāka par 7 mikroniem. Turklāt Komisija par zemu novērtējusi faktu, ka būtu vajadzīgi vismaz divi gadi, lai nodrošinātu, ka plānās PAF ražošana Eiropas Savienībā ir efektīva un darbojas.

| (228) | Turklāt konsorcijs apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi skaidrojumu par to, kā Savienības ražošanas nozares ievērojamā neizmantotā jauda var apmierināt pieprasījumu pēc plānās PAF. |
| --- | --- |

(228)

Turklāt konsorcijs apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi skaidrojumu par to, kā Savienības ražošanas nozares ievērojamā neizmantotā jauda var apmierināt pieprasījumu pēc plānās PAF.

| (229) | Konsorcijs atkārtoja arī, ka Savienības ražošanas nozare nevar panākt atbilstību plānās PAF kvalitātes standartiem porainības un pielāgotības iziešanai caur iekārtām ziņā un uzvēra, ka velmētavas, kas ražo PAF, ir tās pašas, kuras apkalpo automobiļu akumulatoru ražošanas nozari, un tādējādi tiek papildus samazināta PAF ražošanas jauda. Tas apgalvoja, ka, neņemdama vērā šos aspektus, Komisija kļūdaini secinājusi, ka maksājumu noteikšana ir Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(229)

Konsorcijs atkārtoja arī, ka Savienības ražošanas nozare nevar panākt atbilstību plānās PAF kvalitātes standartiem porainības un pielāgotības iziešanai caur iekārtām ziņā un uzvēra, ka velmētavas, kas ražo PAF, ir tās pašas, kuras apkalpo automobiļu akumulatoru ražošanas nozari, un tādējādi tiek papildus samazināta PAF ražošanas jauda. Tas apgalvoja, ka, neņemdama vērā šos aspektus, Komisija kļūdaini secinājusi, ka maksājumu noteikšana ir Savienības interesēs.

| (230) | Kā skaidrots pagaidu regulas 51. apsvērumā, Komisija novērtēja Savienības ražošanas nozares jaudu ražot plānāku PAF, proti, PAF<6, novērtējot, kāda ir jauda pēdējā velmēšanas posmā, kas nepieciešams, lai iegūtu šo plānumu. Bija izrādījies, ka iepriekšējos velmēšanas posmos ir pietiekama neizmantotā jauda. Tādējādi PAF<6 ražošanas vājā vieta ir pēdējais velmēšanas posms. Komisija ir precizējusi, kā Savienības ražošanas nozare var apmierināt pieprasījumu pēc plānās PAF. Arguments, ka būtu vajadzīgi vismaz divi gadi, lai nodrošinātu, ka plānās PAF ražošana Eiropas Savienībā ir efektīva un darbojas, attiecas uz jaunu jaudu, ko Savienības ražošanas nozare uzstādītu, atjaunojoties taisnīgai cenu konkurencei un papildus pieaugot pieprasījumam. Tā kā tuvākajā nākotnē gaidāmo pieprasījumu var apmierināt ar jau esošo jaudu, tad Komisijas aprēķinos nav ņemta vērā potenciālā nākotnes jauda. Nav būtiski, ka, pirms jaunā jauda sāk darboties, būtu vajadzīgs laiks. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(230)

Kā skaidrots pagaidu regulas 51. apsvērumā, Komisija novērtēja Savienības ražošanas nozares jaudu ražot plānāku PAF, proti, PAF<6, novērtējot, kāda ir jauda pēdējā velmēšanas posmā, kas nepieciešams, lai iegūtu šo plānumu. Bija izrādījies, ka iepriekšējos velmēšanas posmos ir pietiekama neizmantotā jauda. Tādējādi PAF<6 ražošanas vājā vieta ir pēdējais velmēšanas posms. Komisija ir precizējusi, kā Savienības ražošanas nozare var apmierināt pieprasījumu pēc plānās PAF. Arguments, ka būtu vajadzīgi vismaz divi gadi, lai nodrošinātu, ka plānās PAF ražošana Eiropas Savienībā ir efektīva un darbojas, attiecas uz jaunu jaudu, ko Savienības ražošanas nozare uzstādītu, atjaunojoties taisnīgai cenu konkurencei un papildus pieaugot pieprasījumam. Tā kā tuvākajā nākotnē gaidāmo pieprasījumu var apmierināt ar jau esošo jaudu, tad Komisijas aprēķinos nav ņemta vērā potenciālā nākotnes jauda. Nav būtiski, ka, pirms jaunā jauda sāk darboties, būtu vajadzīgs laiks. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

6.5.   Konkurējošo interešu novērtēšana

Konkurējošo interešu novērtēšana

| (231) | Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija pagaidu regulā novērtēja konkurējošās intereses un pievērsa īpašu uzmanību nepieciešamībai novērst kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. |
| --- | --- |

(231)

Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija pagaidu regulā novērtēja konkurējošās intereses un pievērsa īpašu uzmanību nepieciešamībai novērst kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci.

| (232) | Izvērtējot konkurējošās intereses, Komisija, no vienas puses, uzskatīja, ka no Ķīnas veiktā eksporta īstenotā cenu nospiešana ir pasliktinājusi Savienības ražošanas nozares stāvokli un, no otras puses, ka cenu pieaugumam būtu ierobežota negatīva ietekme uz lietotājiem. Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu secināt, ka galīgo pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes PAF importam nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(232)

Izvērtējot konkurējošās intereses, Komisija, no vienas puses, uzskatīja, ka no Ķīnas veiktā eksporta īstenotā cenu nospiešana ir pasliktinājusi Savienības ražošanas nozares stāvokli un, no otras puses, ka cenu pieaugumam būtu ierobežota negatīva ietekme uz lietotājiem. Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu secināt, ka galīgo pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes PAF importam nebūtu Savienības interesēs.

| (233) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka pagaidu regulā veiktā tirgus un Savienības interešu analīze vairs nav derīga sakarā ar izmeklēšanas un Covid-19 pandēmijas izraisīto kraso cenu pieaugumu un spekulācijām preču tirgū. Iepakojuma pārveides nozari spēcīgi ietekmē ne tikai alumīnija cenu pieaugums par 40 %, bet arī kraftpapīra cenu pieaugums par 40 % un konteineru transportēšanas izmaksu pieaugums par 400 %. Vidējais papīra piegādes laiks ir palielinājies no 3–4 nedēļām līdz 4 mēnešiem. Dažos piegādes līgumos piegādātāji atsaucas uz nepārvaramas varas apstākļiem un piegādā preces ar sešu mēnešu kavēšanos, vienlaikus pieprasot par 20 % augstākas cenas nekā pasūtīšanas laikā. |
| --- | --- |

(233)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Manreal apgalvoja, ka pagaidu regulā veiktā tirgus un Savienības interešu analīze vairs nav derīga sakarā ar izmeklēšanas un Covid-19 pandēmijas izraisīto kraso cenu pieaugumu un spekulācijām preču tirgū. Iepakojuma pārveides nozari spēcīgi ietekmē ne tikai alumīnija cenu pieaugums par 40 %, bet arī kraftpapīra cenu pieaugums par 40 % un konteineru transportēšanas izmaksu pieaugums par 400 %. Vidējais papīra piegādes laiks ir palielinājies no 3–4 nedēļām līdz 4 mēnešiem. Dažos piegādes līgumos piegādātāji atsaucas uz nepārvaramas varas apstākļiem un piegādā preces ar sešu mēnešu kavēšanos, vienlaikus pieprasot par 20 % augstākas cenas nekā pasūtīšanas laikā.

Manreal

| (234) | Pievienojoties Manreal argumentiem, Walki, Gascogne un Effegidi arī uzsvēra, ka situācija tirgū pēc IP ir būtiski mainījusies, izraisot ne tikai PAF, bet arī citu izejvielu piegādes iztrūkumu. Gascogne apgalvo, ka alumīnija cena Londonas Metālu biržā laikposmā no 2020. gada oktobra līdz 2021. gada maijam palielinājās par 30 %. Arī pašreizējā situācijā šķiet, ka tikai viens lielākais Savienības ražotājs bez vairāku mēnešu izpildes laika var piegādāt jaunus pasūtījumus. Effegidi apgalvoja, ka saskaņā ar Savienības ražotāju cenu piedāvājumiem 2021. gada jūlijā PAF piegāde ražošanai tam nebūs pieejama agrāk kā 2022. gadā. |
| --- | --- |

(234)

Pievienojoties Manreal argumentiem, Walki, Gascogne un Effegidi arī uzsvēra, ka situācija tirgū pēc IP ir būtiski mainījusies, izraisot ne tikai PAF, bet arī citu izejvielu piegādes iztrūkumu. Gascogne apgalvo, ka alumīnija cena Londonas Metālu biržā laikposmā no 2020. gada oktobra līdz 2021. gada maijam palielinājās par 30 %. Arī pašreizējā situācijā šķiet, ka tikai viens lielākais Savienības ražotājs bez vairāku mēnešu izpildes laika var piegādāt jaunus pasūtījumus. Effegidi apgalvoja, ka saskaņā ar Savienības ražotāju cenu piedāvājumiem 2021. gada jūlijā PAF piegāde ražošanai tam nebūs pieejama agrāk kā 2022. gadā.

Manreal

Walki

Gascogne

Effegidi

Gascogne

Effegidi

| (235) | Cits lietotājs Alupol apgalvoja, ka, sākot ar 2020. gada decembri, tas novērojis, ka Savienības ražotājiem ir vāja interese par līgumiem, un viens no Savienības ražotājiem, ar kuru noslēgts pat divu gadu piegādes līgums, to izbeidzis pēc pusgada, un ka tas liecina par jaudas ierobežojumiem. Walki iesniedza papildu pierādījumus saistībā ar 6,35 mikronu PAF pieprasījumiem, pierādot, ka turpinās piegādes grūtības, ar kurām tas saskārās 2021. gadā. |
| --- | --- |

(235)

Cits lietotājs Alupol apgalvoja, ka, sākot ar 2020. gada decembri, tas novērojis, ka Savienības ražotājiem ir vāja interese par līgumiem, un viens no Savienības ražotājiem, ar kuru noslēgts pat divu gadu piegādes līgums, to izbeidzis pēc pusgada, un ka tas liecina par jaudas ierobežojumiem. Walki iesniedza papildu pierādījumus saistībā ar 6,35 mikronu PAF pieprasījumiem, pierādot, ka turpinās piegādes grūtības, ar kurām tas saskārās 2021. gadā.

Alupol

Walki

| (236) | Importētāju konsorcijs arī apgalvoja, ka kopš izmeklēšanas sākuma PAF cenas ir palielinājušās par 25 % un piegādes laiks ir palielinājies no vidēji 2 mēnešiem līdz 4 mēnešiem. Arī pašreizējā piegādes iztrūkuma dēļ integrētie uzņēmumi veic preferenciālas piegādes saviem saistītajiem subjektiem, atstājot mazāk jaudas atvērtajam tirgum. Konsorcijs sagaida, ka antidempinga maksājumi radīs traucējumus piegādes ķēdēs un izraisīs piegādes iztrūkumu visā PAF klāstā, bet jo īpaši attiecībā uz PAF, kuras biezums ir mazāks par 6 mikroniem. |
| --- | --- |

(236)

Importētāju konsorcijs arī apgalvoja, ka kopš izmeklēšanas sākuma PAF cenas ir palielinājušās par 25 % un piegādes laiks ir palielinājies no vidēji 2 mēnešiem līdz 4 mēnešiem. Arī pašreizējā piegādes iztrūkuma dēļ integrētie uzņēmumi veic preferenciālas piegādes saviem saistītajiem subjektiem, atstājot mazāk jaudas atvērtajam tirgum. Konsorcijs sagaida, ka antidempinga maksājumi radīs traucējumus piegādes ķēdēs un izraisīs piegādes iztrūkumu visā PAF klāstā, bet jo īpaši attiecībā uz PAF, kuras biezums ir mazāks par 6 mikroniem.

| (237) | Lai gan šīm izmaiņām tirgū patiešām ir ietekme uz ražotāju, lietotāju un importētāju atšķirīgajām interesēm, tās ir izraisījusi Covid-19 pandēmijas ārkārtas situācija un tai sekojošā spēcīgā ekonomikas atlabšana, kuras dēļ ir vērojams starptautiskā transporta trūkums un piegādes iztrūkums. Tādējādi līdz brīdim, kad normalizēsies ekonomikas atlabšana un izaugsme un pieprasījums un piedāvājums atkal būs līdzsvarā, tostarp PAF nozarē, var būt nepieciešams zināms laiks, lai tirgi pielāgotos. |
| --- | --- |

(237)

Lai gan šīm izmaiņām tirgū patiešām ir ietekme uz ražotāju, lietotāju un importētāju atšķirīgajām interesēm, tās ir izraisījusi Covid-19 pandēmijas ārkārtas situācija un tai sekojošā spēcīgā ekonomikas atlabšana, kuras dēļ ir vērojams starptautiskā transporta trūkums un piegādes iztrūkums. Tādējādi līdz brīdim, kad normalizēsies ekonomikas atlabšana un izaugsme un pieprasījums un piedāvājums atkal būs līdzsvarā, tostarp PAF nozarē, var būt nepieciešams zināms laiks, lai tirgi pielāgotos.

| (238) | Manreal arī apgalvoja, ka saskaņā ar LESD 11. pantu aizsardzība pret importu par dempinga cenām būtu jālīdzsvaro ar citiem Savienības mērķiem, piemēram, vides aizsardzību, un secināja, ka pasākumu noteikšanai būs ļoti negatīva ietekme uz vidi. Manreal apgalvoja, ka neatkarīgi no iespējamās negatīvās ietekmes uz nodarbinātību vai rūpniecības politiku ES videi par labu nāktu vairāk piesārņojošu Savienības ražotāju izzušana. Tādēļ Manreal lūdza Komisiju izmeklēšanā iekļaut pasākumu iespējamo ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(238)

Manreal arī apgalvoja, ka saskaņā ar LESD 11. pantu aizsardzība pret importu par dempinga cenām būtu jālīdzsvaro ar citiem Savienības mērķiem, piemēram, vides aizsardzību, un secināja, ka pasākumu noteikšanai būs ļoti negatīva ietekme uz vidi. Manreal apgalvoja, ka neatkarīgi no iespējamās negatīvās ietekmes uz nodarbinātību vai rūpniecības politiku ES videi par labu nāktu vairāk piesārņojošu Savienības ražotāju izzušana. Tādēļ Manreal lūdza Komisiju izmeklēšanā iekļaut pasākumu iespējamo ietekmi uz vidi.

Manreal

Manreal

Manreal

| (239) | Pirmkārt, Komisija norādīja, ka Manreal nav pamatojis, kādā veidā Savienības ražotāji rada lielāku piesārņojumu nekā Ķīnas ražotāji. Turklāt, lai gan Savienība nosaka augstus vides standartus saviem ražotājiem, LESD 11. panta mērķis nav kavēt saimniecisko darbību, bet gan integrēt vides aizsardzības prasības politikā, kas virza saimniecisko darbību. Manreal ierosinājums samazināt emisijas Savienībā, negodīgas konkurences apstākļos ļaujot likvidēt tās rūpniecību, ir ne tikai nesaderīgs ar ES mērķiem vides jomā, bet arī būtu pretrunā vairākām citām rīcībpolitikas jomām. Tāpēc Manreal prasība izmeklēt šāda scenārija ietekmi uz vidi tika noraidīta. |
| --- | --- |

(239)

Pirmkārt, Komisija norādīja, ka Manreal nav pamatojis, kādā veidā Savienības ražotāji rada lielāku piesārņojumu nekā Ķīnas ražotāji. Turklāt, lai gan Savienība nosaka augstus vides standartus saviem ražotājiem, LESD 11. panta mērķis nav kavēt saimniecisko darbību, bet gan integrēt vides aizsardzības prasības politikā, kas virza saimniecisko darbību. Manreal ierosinājums samazināt emisijas Savienībā, negodīgas konkurences apstākļos ļaujot likvidēt tās rūpniecību, ir ne tikai nesaderīgs ar ES mērķiem vides jomā, bet arī būtu pretrunā vairākām citām rīcībpolitikas jomām. Tāpēc Manreal prasība izmeklēt šāda scenārija ietekmi uz vidi tika noraidīta.

Manreal

Manreal

Manreal

| (240) | Manreal arī norādīja uz pagaidu regulas 355. apsvērumu, kurā Komisija, atbildot uz Manreal iepriekšējo argumentu, ka valsts atbalsts varētu būt piemērotāks pasākums nekā maksājumu noteikšana, norādīja, ka finansiālais atbalsts nav pareizais instruments, lai cīnītos pret kaitējumu radošo dempingu. Manreal apgalvoja, ka šī ir rīcībpolitikas izvēle, ko nevajadzētu pieņemt, neapspriežoties ar Konkurences ģenerāldirektorātu (turpmāk – “Konkurences ĢD”). Manreal arī apgalvoja, ka Komisijas arguments prezumē, ka Konkurences ĢD neatļaus atbalstu, kas piešķirts Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(240)

Manreal arī norādīja uz pagaidu regulas 355. apsvērumu, kurā Komisija, atbildot uz Manreal iepriekšējo argumentu, ka valsts atbalsts varētu būt piemērotāks pasākums nekā maksājumu noteikšana, norādīja, ka finansiālais atbalsts nav pareizais instruments, lai cīnītos pret kaitējumu radošo dempingu. Manreal apgalvoja, ka šī ir rīcībpolitikas izvēle, ko nevajadzētu pieņemt, neapspriežoties ar Konkurences ģenerāldirektorātu (turpmāk – “Konkurences ĢD”). Manreal arī apgalvoja, ka Komisijas arguments prezumē, ka Konkurences ĢD neatļaus atbalstu, kas piešķirts Savienības ražotājiem.

Manreal

Manreal

Manreal

Manreal

| (241) | Komisija atgādināja, ka pamatregulas 9. panta 4. punkta pirmajā daļā noteikts, ka tad, ja galīgi konstatētie fakti apliecina dempinga un tā radītā kaitējuma esību un Savienības interesēs ir nepieciešams iejaukties, Komisija nosaka galīgo antidempinga maksājumu. Patiešām, Komisija ar tās rīcībā esošajiem juridiskajiem instrumentiem nevar nevērsties pret Ķīnas eksportētāju dempingu, kas ir pierādīts un rada kaitējumu, tikai tāpēc, ka arī Savienības ražotāji var saņemt valsts atbalstu. Turklāt valsts atbalstu piešķir dalībvalstis, nevis Komisija. |
| --- | --- |

(241)

Komisija atgādināja, ka pamatregulas 9. panta 4. punkta pirmajā daļā noteikts, ka tad, ja galīgi konstatētie fakti apliecina dempinga un tā radītā kaitējuma esību un Savienības interesēs ir nepieciešams iejaukties, Komisija nosaka galīgo antidempinga maksājumu. Patiešām, Komisija ar tās rīcībā esošajiem juridiskajiem instrumentiem nevar nevērsties pret Ķīnas eksportētāju dempingu, kas ir pierādīts un rada kaitējumu, tikai tāpēc, ka arī Savienības ražotāji var saņemt valsts atbalstu. Turklāt valsts atbalstu piešķir dalībvalstis, nevis Komisija.

| (242) | Līdz ar to neviens no lietotāju un importētāju izvirzītajiem argumentiem pēc pagaidu informācijas izpaušanas un pagaidu regulas nemaina Komisijas secinājumu. |
| --- | --- |

(242)

Līdz ar to neviens no lietotāju un importētāju izvirzītajiem argumentiem pēc pagaidu informācijas izpaušanas un pagaidu regulas nemaina Komisijas secinājumu.

| (243) | Vairākas personas kopā ar piezīmēm par izpausto vispārējo noslēguma informāciju iesniedza pieprasījumu novērtēt iespēju saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu potenciāli atlikt maksājumus. Pēc šiem pieprasījumiem potenciālā maksājumu atlikšana tiks analizēta atsevišķā procedūrā. |
| --- | --- |

(243)

Vairākas personas kopā ar piezīmēm par izpausto vispārējo noslēguma informāciju iesniedza pieprasījumu novērtēt iespēju saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu potenciāli atlikt maksājumus. Pēc šiem pieprasījumiem potenciālā maksājumu atlikšana tiks analizēta atsevišķā procedūrā.

6.6.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (244) | Pamatojoties uz minēto, nav pārliecinošu iemeslu secināt, ka galīgo pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes PAF importam nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(244)

Pamatojoties uz minēto, nav pārliecinošu iemeslu secināt, ka galīgo pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes PAF importam nebūtu Savienības interesēs.

7.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

7.1.   Kaitējuma starpība

Kaitējuma starpība

| (245) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvoja, ka turpmākās atbilstības nodrošināšanas izmaksas nebūtu jāpieskaita mērķa cenai, jo paziņojums par atbilstības nodrošināšanas izmaksām tika publicēts pēc pagaidu regulas publicēšanas, tādējādi pārkāpjot Xiamen Xiashun tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(245)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Xiamen Xiashun apgalvoja, ka turpmākās atbilstības nodrošināšanas izmaksas nebūtu jāpieskaita mērķa cenai, jo paziņojums par atbilstības nodrošināšanas izmaksām tika publicēts pēc pagaidu regulas publicēšanas, tādējādi pārkāpjot Xiamen Xiashun tiesības uz aizstāvību.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

| (246) | Komisija šo apgalvojumu noraidīja. Xiamen Xiashun kopā ar visām pārējām ieinteresētajām personām tika dots papildu laiks, lai pēc paziņojuma publicēšanas izteiktu piezīmes par atbilstības nodrošināšanas izmaksām. Tādējādi novēlota publicēšana nepārkāpa tā tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(246)

Komisija šo apgalvojumu noraidīja. Xiamen Xiashun kopā ar visām pārējām ieinteresētajām personām tika dots papildu laiks, lai pēc paziņojuma publicēšanas izteiktu piezīmes par atbilstības nodrošināšanas izmaksām. Tādējādi novēlota publicēšana nepārkāpa tā tiesības uz aizstāvību.

Xiamen Xiashun

| (247) | Turklāt Xiamen Xiashun apgalvoja, ka vides apsvērumi neattiecas tikai uz Savienības ražošanas nozari, jo uz Xiamen Xiashun attieksies Ķīnas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, un tas ir saņēmis Alumīnija pārvaldības iniciatīvas sertifikātu Performance Standard, kas ietver kritērijus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, tostarp CO2 emisiju sliekšņvērtību. |
| --- | --- |

(247)

Turklāt Xiamen Xiashun apgalvoja, ka vides apsvērumi neattiecas tikai uz Savienības ražošanas nozari, jo uz Xiamen Xiashun attieksies Ķīnas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, un tas ir saņēmis Alumīnija pārvaldības iniciatīvas sertifikātu Performance Standard, kas ietver kritērijus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, tostarp CO2 emisiju sliekšņvērtību.

Xiamen Xiashun

Xiamen Xiashun

Performance Standard

2

| (248) | Komisija šo apgalvojumu noraidīja. ĶTR valsts tiesību akti nav būtiski pamatregulas 7. panta 2.d punkta piemērošanai, saskaņā ar kuru, nosakot Savienības ražošanas nozares mērķa cenu, ir jāņem vērā turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse. |
| --- | --- |

(248)

Komisija šo apgalvojumu noraidīja. ĶTR valsts tiesību akti nav būtiski pamatregulas 7. panta 2.d punkta piemērošanai, saskaņā ar kuru, nosakot Savienības ražošanas nozares mērķa cenu, ir jāņem vērā turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse.

| (249) | Donghai apgalvoja, ka mērķa peļņa 6 % apmērā būtu jāaprēķina, ņemot vērā tikai konversijas izmaksas, nevis visu PAF cenu. |
| --- | --- |

(249)

Donghai apgalvoja, ka mērķa peļņa 6 % apmērā būtu jāaprēķina, ņemot vērā tikai konversijas izmaksas, nevis visu PAF cenu.

Donghai

| (250) | Komisija noraidīja apgalvojumu, jo saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu ir jāaprēķina mērķa peļņa, pamatojoties uz visām izmaksām, nevis tikai daļu, kas atspoguļo izejvielu konversiju. |
| --- | --- |

(250)

Komisija noraidīja apgalvojumu, jo saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu ir jāaprēķina mērķa peļņa, pamatojoties uz visām izmaksām, nevis tikai daļu, kas atspoguļo izejvielu konversiju.

| (251) | Zhongji un Nanshan atkārtoja šo apgalvojumu pēc noslēguma informācijas izpaušanas. Zhongji apgalvoja, ka pretēji Komisijas viedoklim pamatregulas 7. panta 2.c punktā nav noteikts, ka mērķa peļņa jāaprēķina, pamatojoties uz visām izmaksām, bet ka 7. panta 2.c punktā ir noteikts tikai tas, ka mērķa peļņai jābūt pietiekamai, lai segtu visas izmaksas. Zhongji apgalvoja, ka PAF ražotāji gūst peļņu no konversijas cenas, nevis no izejvielu cenas. |
| --- | --- |

(251)

Zhongji un Nanshan atkārtoja šo apgalvojumu pēc noslēguma informācijas izpaušanas. Zhongji apgalvoja, ka pretēji Komisijas viedoklim pamatregulas 7. panta 2.c punktā nav noteikts, ka mērķa peļņa jāaprēķina, pamatojoties uz visām izmaksām, bet ka 7. panta 2.c punktā ir noteikts tikai tas, ka mērķa peļņai jābūt pietiekamai, lai segtu visas izmaksas. Zhongji apgalvoja, ka PAF ražotāji gūst peļņu no konversijas cenas, nevis no izejvielu cenas.

Zhongji

Nanshan

Zhongji

Zhongji

| (252) | Pamatregulas 7. panta 2.c punktā teikts, ka “izmantoto mērķa peļņu nosaka, ņemot vērā .. ienesīguma līmen[i], kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus”. Visas izmaksas ietver izejvielas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(252)

Pamatregulas 7. panta 2.c punktā teikts, ka “izmantoto mērķa peļņu nosaka, ņemot vērā .. ienesīguma līmen[i], kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus”. Visas izmaksas ietver izejvielas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

izmantoto mērķa peļņu nosaka, ņemot vērā .. ienesīguma līmen[i], kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus

| (253) | Turklāt Donghai apgalvoja, ka pārstrukturēšanas izmaksas nebūtu jāiekļauj mērķa cenā. |
| --- | --- |

(253)

Turklāt Donghai apgalvoja, ka pārstrukturēšanas izmaksas nebūtu jāiekļauj mērķa cenā.

Donghai

| (254) | Pagaidu regulas 329. apsvērumā Komisija paskaidroja, ka izmaksu pieaugums IP galvenokārt bija saistīts ar viena izlasē iekļautā ražotāja pārstrukturēšanu. Komisija arī norādīja, ka pārstrukturēšana ir regulārs process situācijās, kad notiek imports par dempinga cenām. Katrā ziņā saskaņā ar antidempinga pamatregulu, aprēķinot mērķa peļņu, jāņem vērā visas izmaksas. |
| --- | --- |

(254)

Pagaidu regulas 329. apsvērumā Komisija paskaidroja, ka izmaksu pieaugums IP galvenokārt bija saistīts ar viena izlasē iekļautā ražotāja pārstrukturēšanu. Komisija arī norādīja, ka pārstrukturēšana ir regulārs process situācijās, kad notiek imports par dempinga cenām. Katrā ziņā saskaņā ar antidempinga pamatregulu, aprēķinot mērķa peļņu, jāņem vērā visas izmaksas.

| (255) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Zhongji atkārtoja apgalvojumu, ka ārkārtas izmaksas būtu jāizslēdz no mērķa cenas. Zhongji apgalvoja, ka Komisija nav pievērsusies Zhongji argumentiem un ka Komisija ir nonākusi pretrunā sev, konsekventi dēvējot šīs izmaksas par “ārkārtas izmaksām”, bet mērķa cenas kontekstā tās uzskatot par “regulārām”. Tomēr Zhongji nesniedza jaunus pierādījumus. |
| --- | --- |

(255)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Zhongji atkārtoja apgalvojumu, ka ārkārtas izmaksas būtu jāizslēdz no mērķa cenas. Zhongji apgalvoja, ka Komisija nav pievērsusies Zhongji argumentiem un ka Komisija ir nonākusi pretrunā sev, konsekventi dēvējot šīs izmaksas par “ārkārtas izmaksām”, bet mērķa cenas kontekstā tās uzskatot par “regulārām”. Tomēr Zhongji nesniedza jaunus pierādījumus.

Zhongji

Zhongji

Zhongji

Zhongji

| (256) | Citu pierādījumu nebija, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 325. apsvērumu. Pārstrukturēšana ir regulārs process situācijās, kad notiek imports par dempinga cenām, un ar to saistītās izmaksas pieder pie uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

(256)

Citu pierādījumu nebija, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 325. apsvērumu. Pārstrukturēšana ir regulārs process situācijās, kad notiek imports par dempinga cenām, un ar to saistītās izmaksas pieder pie uzņēmuma izmaksām.

| (257) | Zhongji arī apgalvoja, ka Komisijai pēc analoģijas būtu jāpiemēro tas, ko tā ir norādījusi pagaidu regulā, kura pieņemta kālija hlorīda lietā (19) un kurā Komisija nolēma atskaitīt Kanādas ieguves uzņēmumiem radušās pagaidu un ārkārtas izmaksas, pirms to izmaksas izmantoja par atsauci Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas uzņēmumiem, jo nebūtu bijis pamatoti likt tiem segt šādas izmaksas. Zhongji apgalvoja, ka Komisija to pašu principu piemērojusi arī neapstrādāta neleģēta magnija regulā (20) un konkrētu veidu polietilēntereftalāta (PET) regulā (21). Tādējādi Zhongji apgalvoja, ka Komisijai arī šajā lietā nebūtu jāņem vērā pārstrukturēšanas izmaksas, atzīstot tās par pagaidu un ārkārtas izmaksām. |
| --- | --- |

(257)

Zhongji arī apgalvoja, ka Komisijai pēc analoģijas būtu jāpiemēro tas, ko tā ir norādījusi pagaidu regulā, kura pieņemta kālija hlorīda lietā (19) un kurā Komisija nolēma atskaitīt Kanādas ieguves uzņēmumiem radušās pagaidu un ārkārtas izmaksas, pirms to izmaksas izmantoja par atsauci Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas uzņēmumiem, jo nebūtu bijis pamatoti likt tiem segt šādas izmaksas. Zhongji apgalvoja, ka Komisija to pašu principu piemērojusi arī neapstrādāta neleģēta magnija regulā (20) un konkrētu veidu polietilēntereftalāta (PET) regulā (21). Tādējādi Zhongji apgalvoja, ka Komisijai arī šajā lietā nebūtu jāņem vērā pārstrukturēšanas izmaksas, atzīstot tās par pagaidu un ārkārtas izmaksām.

Zhongji

19

Zhongji

20

21

Zhongji

| (258) | Komisija nepiekrīt, ka situācija, kas minētā pagaidu regulā, kura pieņemta kālija hlorīda lietā, ir salīdzināma ar pašreizējo izmeklēšanu. Kālija hlorīda lietā Kanādas uzņēmumu pagaidu un ārkārtas izmaksas nebija saistītas ar importu par dempinga cenām Savienībā. Tas pats attiecas uz salīdzinājumu ar neapstrādāta neleģēta magnija regulu, kurā uzņēmuma pārstrukturēšana tika veikta pēc privatizācijas. Ārkārtas izmaksu izslēgšana PET lietā tika veikta konkrētās situācijas dēļ, un tās atšķīrās no šajā lietā aplūkotajām pārstrukturēšanas izmaksām. Šajā lietā, kā norādīts pagaidu regulas 325. apsvērumā, pārstrukturēšanas izmaksas nebija ārkārtas izmaksas, un tādējādi tās būtu jāņem vērā. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(258)

Komisija nepiekrīt, ka situācija, kas minētā pagaidu regulā, kura pieņemta kālija hlorīda lietā, ir salīdzināma ar pašreizējo izmeklēšanu. Kālija hlorīda lietā Kanādas uzņēmumu pagaidu un ārkārtas izmaksas nebija saistītas ar importu par dempinga cenām Savienībā. Tas pats attiecas uz salīdzinājumu ar neapstrādāta neleģēta magnija regulu, kurā uzņēmuma pārstrukturēšana tika veikta pēc privatizācijas. Ārkārtas izmaksu izslēgšana PET lietā tika veikta konkrētās situācijas dēļ, un tās atšķīrās no šajā lietā aplūkotajām pārstrukturēšanas izmaksām. Šajā lietā, kā norādīts pagaidu regulas 325. apsvērumā, pārstrukturēšanas izmaksas nebija ārkārtas izmaksas, un tādējādi tās būtu jāņem vērā. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

| (259) | Zhongji nāca klajā ar piezīmi, ka PAF mērķa peļņa attiecībā uz PKN, sākot no 1, nav uzticama. Trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējais ražošanas apjoms attiecībā uz PKN, kas sākas ar 1, ir mazāks par 3 000 tonnām. Pēc Zhongji domām, šis daudzums ir nenozīmīgs, un tas uzskata, ka Komisijas rīcībā nebija šādu ražojumu ražošanas izmaksu vai vismaz tās nebija reprezentatīvas ierobežotā apjoma dēļ. Tas padara mērķa cenu neuzticamu. |
| --- | --- |

(259)

Zhongji nāca klajā ar piezīmi, ka PAF mērķa peļņa attiecībā uz PKN, sākot no 1, nav uzticama. Trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējais ražošanas apjoms attiecībā uz PKN, kas sākas ar 1, ir mazāks par 3 000 tonnām. Pēc Zhongji domām, šis daudzums ir nenozīmīgs, un tas uzskata, ka Komisijas rīcībā nebija šādu ražojumu ražošanas izmaksu vai vismaz tās nebija reprezentatīvas ierobežotā apjoma dēļ. Tas padara mērķa cenu neuzticamu.

Zhongji

Zhongji

| (260) | Ja Savienībā netiek ražots konkrēts PKN, kas tiek eksportēts, tad, ja vien nav iespējams veikt samērīgas korekcijas, Komisija izslēdz šo PKN no salīdzinājuma. Tomēr, ja Savienības ražošanas nozare ražo PKN, pat ja šis daudzums ir mazāks nekā citiem PKN, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, precīzāk tomēr būtu šo PKN iekļaut salīdzinājumā. Turklāt šajā gadījumā 3 000 tonnas nevar tikt uzskatītas par nenozīmīgu ražošanas apjomu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(260)

Ja Savienībā netiek ražots konkrēts PKN, kas tiek eksportēts, tad, ja vien nav iespējams veikt samērīgas korekcijas, Komisija izslēdz šo PKN no salīdzinājuma. Tomēr, ja Savienības ražošanas nozare ražo PKN, pat ja šis daudzums ir mazāks nekā citiem PKN, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, precīzāk tomēr būtu šo PKN iekļaut salīdzinājumā. Turklāt šajā gadījumā 3 000 tonnas nevar tikt uzskatītas par nenozīmīgu ražošanas apjomu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

| (261) | Turklāt Zhongji apgalvoja, ka daži izpaustajā pagaidu informācijā sniegto datu diapazoni nav jēgpilni, jo ir pārāk plaši, lai sniegtu pamatotu izpratni par konfidenciālajiem datiem, kas attiecas uz PKN 1DA un PKN 5BA. |
| --- | --- |

(261)

Turklāt Zhongji apgalvoja, ka daži izpaustajā pagaidu informācijā sniegto datu diapazoni nav jēgpilni, jo ir pārāk plaši, lai sniegtu pamatotu izpratni par konfidenciālajiem datiem, kas attiecas uz PKN 1DA un PKN 5BA.

Zhongji

| (262) | Zhongji atsaucas uz Savienības ražošanas nozares datiem par diviem PKN, kurus ražo tikai viens Savienības ražotājs. Tāpēc Komisijas norādītajos diapazonos ir jāņem vērā ne tikai datu konfidencialitāte, bet arī tas, ka noteiktas vērtības var aprēķināt atpakaļ, ja to diapazoni ir pārāk šauri. Attiecībā uz vienības pārdošanas cenu un mērķa cenu Komisija ir norādījusi šaurus diapazonus. Tomēr attiecībā uz pārdotajiem daudzumiem, kā arī kopējo EXW vērtību Komisijai bija jānodrošina, ka vērtības nevar aprēķināt, un jāizvēlas pietiekami plašs diapazons. Alternatīva būtu sensitivitātes dēļ aizstāt vērtības. |
| --- | --- |

(262)

Zhongji atsaucas uz Savienības ražošanas nozares datiem par diviem PKN, kurus ražo tikai viens Savienības ražotājs. Tāpēc Komisijas norādītajos diapazonos ir jāņem vērā ne tikai datu konfidencialitāte, bet arī tas, ka noteiktas vērtības var aprēķināt atpakaļ, ja to diapazoni ir pārāk šauri. Attiecībā uz vienības pārdošanas cenu un mērķa cenu Komisija ir norādījusi šaurus diapazonus. Tomēr attiecībā uz pārdotajiem daudzumiem, kā arī kopējo EXW vērtību Komisijai bija jānodrošina, ka vērtības nevar aprēķināt, un jāizvēlas pietiekami plašs diapazons. Alternatīva būtu sensitivitātes dēļ aizstāt vērtības.

Zhongji

EXW

| (263) | Donghai turklāt apgalvoja, ka Komisija ir kļūdaini pamatojusies uz pamatregulas 2. panta 9. punktu, lai mērķa cenas samazinājuma starpības aprēķināšanas vajadzībām noteiktu Nanshan Europe pārdošanas cenas, un apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot Nanshan Group saistītā pārdošanas subjekta faktiskās pārdošanas cenas Eiropas Savienībā un atskaitīt tikai tiešās pārdošanas izmaksas, kas radušās, šim saistītajam ES pārdošanas subjektam pārdodot attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(263)

Donghai turklāt apgalvoja, ka Komisija ir kļūdaini pamatojusies uz pamatregulas 2. panta 9. punktu, lai mērķa cenas samazinājuma starpības aprēķināšanas vajadzībām noteiktu Nanshan Europe pārdošanas cenas, un apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot Nanshan Group saistītā pārdošanas subjekta faktiskās pārdošanas cenas Eiropas Savienībā un atskaitīt tikai tiešās pārdošanas izmaksas, kas radušās, šim saistītajam ES pārdošanas subjektam pārdodot attiecīgo ražojumu.

Donghai

Nanshan Europe

Nanshan Group

| (264) | Mērķa cena, ko izmanto kaitējuma starpības noteikšanai, ir balstīta uz ES ražošanas nozares ražošanas izmaksām un mērķa peļņu un tādējādi neietver saistītu subjektu izdevumus. Tāpēc, lai nodrošinātu simetriju un taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cenās, ko izmanto kaitējuma starpības aprēķināšanai, nedrīkst iekļaut ražotāju eksportētāju saistīto subjektu izdevumus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(264)

Mērķa cena, ko izmanto kaitējuma starpības noteikšanai, ir balstīta uz ES ražošanas nozares ražošanas izmaksām un mērķa peļņu un tādējādi neietver saistītu subjektu izdevumus. Tāpēc, lai nodrošinātu simetriju un taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cenās, ko izmanto kaitējuma starpības aprēķināšanai, nedrīkst iekļaut ražotāju eksportētāju saistīto subjektu izdevumus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (265) | Atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punkta trešajai daļai, tā kā Komisija nereģistrēja importu iepriekšējās informācijas izpaušanas periodā, Komisija analizēja importa apjomu dinamiku, lai noteiktu, vai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā notika turpmāks ievērojams izmeklējamā importa pieaugums, un konstatētu, vai tādējādi kaitējuma starpības noteikšanā būtu jāņem vērā šāda pieauguma radītais papildu kaitējums. |
| --- | --- |

(265)

Atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punkta trešajai daļai, tā kā Komisija nereģistrēja importu iepriekšējās informācijas izpaušanas periodā, Komisija analizēja importa apjomu dinamiku, lai noteiktu, vai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā notika turpmāks ievērojams izmeklējamā importa pieaugums, un konstatētu, vai tādējādi kaitējuma starpības noteikšanā būtu jāņem vērā šāda pieauguma radītais papildu kaitējums.

| (266) | Uz Eurostat COMEXT un datubāzes Surveillance 2 datu pamata tika noskaidrots, ka importa apjoms no ĶTR četru nedēļu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā bija par 47 % mazāks nekā vidējais četru nedēļu importa apjoms izmeklēšanas periodā. Uz šāda pamata Komisija secināja, ka iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā nav noticis ievērojams izmeklējamā importa pieaugums. |
| --- | --- |

(266)

Uz Eurostat COMEXT un datubāzes Surveillance 2 datu pamata tika noskaidrots, ka importa apjoms no ĶTR četru nedēļu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā bija par 47 % mazāks nekā vidējais četru nedēļu importa apjoms izmeklēšanas periodā. Uz šāda pamata Komisija secināja, ka iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā nav noticis ievērojams izmeklējamā importa pieaugums.

Eurostat COMEXT

Surveillance 2

| (267) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Zhongji apgalvoja, ka būtu jāveic korekcijas, jo Carcano sniedz atsevišķu līgumu izdales (call-off) pakalpojumu, ko Zhongji nesniedzot. |
| --- | --- |

(267)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas Zhongji apgalvoja, ka būtu jāveic korekcijas, jo Carcano sniedz atsevišķu līgumu izdales (call-off) pakalpojumu, ko Zhongji nesniedzot.

Zhongji

Carcano

call-off

Zhongji

| (268) | Komisija apstiprināja, ka Carcano sniegtais atsevišķu līgumu izdales pakalpojums attiecas tikai uz ļoti nelielu izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjomu, turklāt šā pakalpojuma izmaksas ir tik zemas, ka korekcijai nebūtu būtiskas ietekmes uz šīs izmeklēšanas rezultātiem. |
| --- | --- |

(268)

Komisija apstiprināja, ka Carcano sniegtais atsevišķu līgumu izdales pakalpojums attiecas tikai uz ļoti nelielu izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjomu, turklāt šā pakalpojuma izmaksas ir tik zemas, ka korekcijai nebūtu būtiskas ietekmes uz šīs izmeklēšanas rezultātiem.

Carcano

| (269) | Tā kā nebija citu piezīmju par kaitējuma starpību, Komisija koriģēja tikai pagaidu regulas 376.–378. apsvērumā noteiktās starpības sakarā ar koriģētajām pēcimportēšanas izmaksām, kā arī lai ņemtu vērā deklarētās CIF vērtības izmaiņas, kā tās paskaidrotas 103. apsvērumā. Galīgās kaitējuma starpības ir norādītas 197. apsvērumā. |
| --- | --- |

(269)

Tā kā nebija citu piezīmju par kaitējuma starpību, Komisija koriģēja tikai pagaidu regulas 376.–378. apsvērumā noteiktās starpības sakarā ar koriģētajām pēcimportēšanas izmaksām, kā arī lai ņemtu vērā deklarētās CIF vērtības izmaiņas, kā tās paskaidrotas 103. apsvērumā. Galīgās kaitējuma starpības ir norādītas 197. apsvērumā.

CIF

| (270) | Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Nanshan lūdza Komisiju pārbaudīt mērķa cenas, jo bija gadījumi, kad ražojumiem ar plānāku ražojumu PKN bija zemākas cenas nekā ražojumiem ar biezāku ražojumu PKN, un Nanshan uzskatīja, ka tas nav loģiski. Komisija ar pienācīgu rūpību noteica mērķa cenu un norāda, ka tā ir balstīta Savienības ražotāju informāciju, kam veikta kontrolpārbaude. Izmaksas ietekmē ne tikai biezums, bet arī citi faktori, un arī mērķa cenu pamatā ir informācija par vairākiem ražotājiem, kuriem nav pilnīgi vienāda izmaksu bāze. |
| --- | --- |

(270)

Pēc noslēguma informācijas izpaušanas Nanshan lūdza Komisiju pārbaudīt mērķa cenas, jo bija gadījumi, kad ražojumiem ar plānāku ražojumu PKN bija zemākas cenas nekā ražojumiem ar biezāku ražojumu PKN, un Nanshan uzskatīja, ka tas nav loģiski. Komisija ar pienācīgu rūpību noteica mērķa cenu un norāda, ka tā ir balstīta Savienības ražotāju informāciju, kam veikta kontrolpārbaude. Izmaksas ietekmē ne tikai biezums, bet arī citi faktori, un arī mērķa cenu pamatā ir informācija par vairākiem ražotājiem, kuriem nav pilnīgi vienāda izmaksu bāze.

Nanshan

Nanshan

7.2.   Kropļojumi izejvielu tirgū

Kropļojumi izejvielu tirgū

| (271) | Tā kā nebija nekādu piezīmju par kropļojumiem izejvielu tirgū, Komisija apstiprināja savu pagaidu regulas 381.–383. apsvērumā izklāstīto konstatējumu, ka nav izpildīti pamatregulas 7. panta 2.a punktā izklāstītie nosacījumi, un Komisija konstatēja, ka, nosakot pagaidu maksājuma summu, ir jāpiemēro 7. panta 2. punkta noteikumi. |
| --- | --- |

(271)

Tā kā nebija nekādu piezīmju par kropļojumiem izejvielu tirgū, Komisija apstiprināja savu pagaidu regulas 381.–383. apsvērumā izklāstīto konstatējumu, ka nav izpildīti pamatregulas 7. panta 2.a punktā izklāstītie nosacījumi, un Komisija konstatēja, ka, nosakot pagaidu maksājuma summu, ir jāpiemēro 7. panta 2. punkta noteikumi.

8.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (272) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, Savienības interesēm un pasākumu līmeni, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām izraisītu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(272)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, Savienības interesēm un pasākumu līmeni, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām izraisītu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (273) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas CIF cenas līmenī ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Galīgais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 81,5  % | 28,5  % | 28,5  % |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 16,1  % | 15,4  % | 15,4  % |
| Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd., | 98,5  % | 24,7  % | 24,7  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 69,6  % | 23,6  % | 23,6  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 98,5  % | 28,5  % | 28,5  % |

(273)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas CIF cenas līmenī ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:

CIF

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Galīgais antidempinga maksājums

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

81,5  %

28,5  %

28,5  %

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

16,1  %

15,4  %

15,4  %

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.,

98,5  %

24,7  %

24,7  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

69,6  %

23,6  %

23,6  %

Visi pārējie uzņēmumi

98,5  %

28,5  %

28,5  %

| (274) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz tāda attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nav minēts, tostarp subjekti, kas saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(274)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz tāda attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nav minēts, tostarp subjekti, kas saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (275) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (22). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(275)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (22). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu.

22

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (276) | Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 4. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(276)

Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 4. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (277) | Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka sekojošais pieprasījums piemērot zemāko maksājuma likmi ir pamatots. |
| --- | --- |

(277)

Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka sekojošais pieprasījums piemērot zemāko maksājuma likmi ir pamatots.

| (278) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(278)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (279) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(279)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

9.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (280) | Ieinteresētās personas 2021. gada 28. septembrī tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga kompensācijas maksājuma noteikšanu ĶTR izcelsmes konkrētas PAF importam. Pēc šīs informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(280)

Ieinteresētās personas 2021. gada 28. septembrī tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga kompensācijas maksājuma noteikšanu ĶTR izcelsmes konkrētas PAF importam. Pēc šīs informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes.

| (281) | Piezīmes par izpausto informāciju iesniedza vienpadsmit personas. Pēc pieprasījuma tika uzklausīti Walki un Zhongji. Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā, un attiecīgā gadījumā konstatējumos tika izdarītas attiecīgas izmaiņas. |
| --- | --- |

(281)

Piezīmes par izpausto informāciju iesniedza vienpadsmit personas. Pēc pieprasījuma tika uzklausīti Walki un Zhongji. Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā, un attiecīgā gadījumā konstatējumos tika izdarītas attiecīgas izmaiņas.

Walki

Zhongji

| (282) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (23) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(282)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (23) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

23

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (283) | Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, ir sniegusi pozitīvu atzinumu, |
| --- | --- |

(283)

Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, ir sniegusi pozitīvu atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādas pārveidotās alumīnija folijas importam, kuras biezums ir mazāks par 0,021 mm, bez pamatnes, pēc velmēšanas tālāk neapstrādātas, ruļļos ar svaru, kas pārsniedz 10 kg, un uz kuru pašlaik attiecas KN kods ex 7607 11 19 (TARIC kodi 7607111960 un 7607111991).

2.   Šā panta 1. punktā aprakstītais ražojums neietver šādus ražojumus:

| — | mājsaimniecības alumīnija foliju ar biezumu 0,008 mm vai lielāku, bet ne lielāku kā 0,018 mm, bez pamatnes, velmētu, bet tālāk neapstrādātu, ruļļos ar platumu, kas nepārsniedz 650 mm, un svaru virs 10 kg, |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības alumīnija foliju ar biezumu 0,008 mm vai lielāku, bet ne lielāku kā 0,018 mm, bez pamatnes, velmētu, bet tālāk neapstrādātu, ruļļos ar platumu, kas nepārsniedz 650 mm, un svaru virs 10 kg,

| — | mājsaimniecības alumīnija foliju ar biezumu 0,007 mm vai lielāku, bet mazāku nekā 0,008 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, atkvēlinātu vai neatkvēlinātu, |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības alumīnija foliju ar biezumu 0,007 mm vai lielāku, bet mazāku nekā 0,008 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, atkvēlinātu vai neatkvēlinātu,

| — | mājsaimniecības alumīnija foliju ar biezumu 0,008 mm vai lielāku, bet ne lielāku kā 0,018 mm, ruļļos ar platumu virs 650 mm, atkvēlinātu vai neatkvēlinātu, |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības alumīnija foliju ar biezumu 0,008 mm vai lielāku, bet ne lielāku kā 0,018 mm, ruļļos ar platumu virs 650 mm, atkvēlinātu vai neatkvēlinātu,

| — | mājsaimniecības alumīnija foliju ar biezumu virs 0,018 mm, bet zem 0,021 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, atkvēlinātu vai neatkvēlinātu. |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības alumīnija foliju ar biezumu virs 0,018 mm, bet zem 0,021 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, atkvēlinātu vai neatkvēlinātu.

3.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

| Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 28,5  % | C686 |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 15,4  % | C687 |
| Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd., | 24,7  % | C688 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums) | 23,6  % | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 28,5  % | C999 |

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums (%)

Taric papildu kods

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

28,5  %

C686

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

15,4  %

C687

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.,

24,7  %

C688

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums)

23,6  %

Visi pārējie uzņēmumi

28,5  %

C999

4.   Šā panta 3. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, ko datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjomu) (attiecīgā ražojuma), uz ko attiecas šis rēķins un ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods), kurš atrodas [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”
  Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šīs regulas 1. panta 3. punktu var grozīt, lai pievienotu jaunus ražotājus eksportētājus no Ķīnas Tautas Republikas un tiem piemērotu atbilstošu vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi, kas noteikta izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās. Jauns ražotājs eksportētājs sniedz pierādījumus, ka:

| a) | izmeklēšanas periodā (no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam) tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās preces; |
| --- | --- |

a)

izmeklēšanas periodā (no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam) tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās preces;

| b) | nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un |
| --- | --- |

b)

nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un

| c) | pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās preces, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu. |
| --- | --- |

c)

pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās preces, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu.

3. pants

Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) 2021/983. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma galīgās likmes, atmaksā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV C 352 I, 22.10.2020., 1. lpp.

2

(3)  Sk. pagaidu regulas 394. apsvērumu.

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/983 (2021. gada 17. jūnijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam (OV L 216, 18.6.2021., 142. lpp.).

4

(5)  Sk., piem., Tiesas 2018. gada 28. februāra spriedumu lietā C-301/16 P Komisija /Xinyi PV Products (Anhui), ECLI:EU:C:2018:132, 56. punktu.

5

/Xinyi PV Products (Anhui)

(6)  Kādā rakstā Centrālās disciplinārās un inspekcijas komisijas tīmekļa vietnē teikts: “Ķīnas vēsturiskajā tradīcijā “valdība” vienmēr ir bijusi plašs jēdziens ar neierobežotiem pienākumiem. Partijas vadībā partija un valdība darbu tikai dala, un nekāda nošķīruma starp partiju un valdību nav. Neatkarīgi no tā, vai tas ir Nacionālais tautas kongress, Ķīnas Tautas politiskā konsultatīvā konference vai “viena valdība un divas palātas”, viņiem visiem jāīsteno partijas Centrālās komitejas lēmumi un norādījumi, jābūt atbildīgiem tautas priekšā un jāatrodas tās pārraudzībā. Visi orgāni, kas īsteno valsts varu partijas vienvadībā, ietilpst vispārējās valdības kategorijā.” Pieejams vietnē https://www.ccdi.gov.cn/special/zmsjd/zm19da_zm19da/201802/t20180201_163113.html (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 16. jūnijā).

6

(7)  Sk., piemēram, ĶKP Centrālās komitejas Galvenās pārvaldes pamatnostādnes par vienotās frontes darba pastiprināšanu privātajā sektorā jaunajā laikmetā, sākot no 2020. gada 15. septembra. II.4. iedaļa: “Mums ir jāceļ partijas kopējās spējas vadīt privātā sektora darbu vienotajā frontē un šajā jomā efektīvi ir jāveic aktīvāks darbs.” III.6. iedaļa: “Mums vēl aktīvāk jāīsteno partijas attīstības pasākumi privātos uzņēmumos un jānodrošina, ka partijas pirmorganizācijas var efektīvi izpildīt savus partijas posteņa uzdevumus un partijas biedri var darboties kā avangards un pionieri.” VII.26. iedaļa: “Vadības institūciju un mehānismu uzlabošana. Partijas komitejām visos līmeņos ir jābalstās uz vadošajām vienotās frontes darba grupām, lai izveidotu un uzlabotu mehānismus vienotās frontes darba koordinēšanai privātajā sektorā, un regulāri jāpētī, jāplāno un jāvirza darbs saskaņotā veidā. Mums jānodrošina, ka vienotās frontes darba departamenti partijas komitejās pilnībā pilda savu vadošo un koordinējošo lomu un ļauj rūpniecības un tirdzniecības federācijām pildīt savu vidutāja un atbalstītāja lomu vienotās frontes darbā privātajā sektorā.” Pieejams vietnē http://www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm

7

(8)  Attiecībā uz Xiamen Xiashun Komisija konstatēja, ka titāna, bora un alumīnija sakausējuma stieņu pirkuma cena no Apvienotās Karalistes nebija izkropļota, un tāpēc tā to neaizstāja ar reprezentatīvās valsts datiem. (Pagaidu regulas 161. apsvērums.)

8

Xiamen Xiashun

(9)  Sk. rakstu “Valsts uzņēmumu loma ir neaizstājama”, kas publicēts 2018. gada 29. novembrī un pieejams vietnē http://www.gov.cn/xinwen/2018-11/29/content_5344296.htm.

9

(10)  
  Assan Aluminyum.

10

Assan Aluminyum

(11)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1428 (2020. gada 12. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija štancējumu importam (OV L 336, 13.10.2020., 8. lpp.), 171. apsvērums.

11

(12)  https://www.crugroup.com/

12

(13)  Pagaidu regulas 382. un 383. apsvērums.

13

(14)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/915 (2019. gada 4. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importam (OV L 146, 5.6.2019., 63. lpp.), 122. apsvērums.

14

(15)  Atkarībā no ražotāja patēriņa un attiecīgās patēriņa grupas.

15

(16)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1784 (2021. gada 8. oktobris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plakanu alumīnija velmējumu importam (OV L 359, 11.10.2021., 6. lpp.).

16

(17)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2384 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija foliju importam un ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz procedūru attiecībā uz konkrētu Brazīlijas izcelsmes alumīnija foliju importu (OV L 332, 18.12.2015., 63. lpp.).

17

(18)  
  Appellate Body Report, EC – Hormones, WT/DS26/AB/R, WT/DS48/AB/R, 98. punkts.

18

Appellate Body Report

EC – Hormones

(19)  Commission Regulation (EEC) No 1031/92 of 23 April 1992 imposing a provisional anti-dumping duty on imports of potassium chloride (potash) originating in Belarus, Russia or Ukraine (OV L 110, 28.4.1992., 5. lpp.).

19

(20)  Council Regulation (EC) No 2402/98 of 3 November 1998 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of unwrought unalloyed magnesium originating in the People's Republic of China and definitively collecting the provisional duty imposed (OV L 298, 7.11.1998., 1. lpp.), 21. apsvērums.

20

(21)  Commission Regulation (EC) No 1742/2000 of 4 August 2000 imposing a provisional anti-dumping duty on imports of certain polyethylene terephthalate (PET) originating in India, Indonesia, Malaysia, the Republic of Korea, Taiwan and Thailand (OV L 199, 5.8.2000., 48. lpp.), 206. apsvērums.

21

(22)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

22

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

23

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Valsts | Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Zhangjiagang Fineness Aluminum Foil Co., Ltd. | C689 |
| Ķīnas Tautas Republika | Kunshan Aluminium Co., Ltd. | C690 |
| Ķīnas Tautas Republika | Suntown Technology Group Corporation Limited | C691 |
| Ķīnas Tautas Republika | Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd. | C692 |
| Ķīnas Tautas Republika | Shanghai Sunho Aluminum Foil Co., Ltd. | C693 |
| Ķīnas Tautas Republika | Binzhou Hongbo Aluminium Foil Technology Co. Ltd. | C694 |

Valsts

Nosaukums

Taric papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Zhangjiagang Fineness Aluminum Foil Co., Ltd.

C689

Ķīnas Tautas Republika

Kunshan Aluminium Co., Ltd.

C690

Ķīnas Tautas Republika

Suntown Technology Group Corporation Limited

C691

Ķīnas Tautas Republika

Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd.

C692

Ķīnas Tautas Republika

Shanghai Sunho Aluminum Foil Co., Ltd.

C693

Ķīnas Tautas Republika

Binzhou Hongbo Aluminium Foil Technology Co. Ltd.

C694

---

DIREKTĪVAS

| 8.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 438/84 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 438/84

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA (ES) 2021/2171

(2021. gada 7. decembris),

ar ko attiecībā uz Avena nuda sēklu partijas un parauga svaru groza Padomes Direktīvu 66/402/EEK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 66/402/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par graudaugu sēklu tirdzniecību (1) un jo īpaši tās 21.a pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas direktīvu (ES) 2021/415 (2) grozot Direktīvu 66/402/EEK, no Direktīvas 66/402/EEK III pielikuma tabulas pirmās slejas trešās rindas ieraksta pārrakstīšanās kļūdas dēļ ir svītrots sugas Avena nuda nosaukums. Tā rezultātā sugas Avena nuda sēklu partijas maksimālais svars un sēklu parauga minimālais svars vairs netiek regulēts. Tāpēc izsvītrotais sugas Avena nuda nosaukums būtu jāatjauno. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas direktīvu (ES) 2021/415 (2) grozot Direktīvu 66/402/EEK, no Direktīvas 66/402/EEK III pielikuma tabulas pirmās slejas trešās rindas ieraksta pārrakstīšanās kļūdas dēļ ir svītrots sugas Avena nuda nosaukums. Tā rezultātā sugas Avena nuda sēklu partijas maksimālais svars un sēklu parauga minimālais svars vairs netiek regulēts. Tāpēc izsvītrotais sugas Avena nuda nosaukums būtu jāatjauno.

| (2) | Tāpēc Direktīva 66/402/EEK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Direktīva 66/402/EEK būtu attiecīgi jāgroza.

| (3) | Juridiskās noteiktības labad šajā direktīvā noteiktajai transponēšanas dienai vajadzētu atbilst Īstenošanas direktīvā (ES) 2021/415 noteiktajai transponēšanas dienai. |
| --- | --- |

(3)

Juridiskās noteiktības labad šajā direktīvā noteiktajai transponēšanas dienai vajadzētu atbilst Īstenošanas direktīvā (ES) 2021/415 noteiktajai transponēšanas dienai.

| (4) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījums Direktīvā 66/402/EEK

Ierakstu Direktīvas 66/402/EEK III pielikuma tabulas pirmās slejas trešajā rindā aizstāj ar šādu:

“
  Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Hordeum vulgare, Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum turgidum subsp. durum, Triticum aestivum subsp. spelta, Secale cereale, xTriticosecale
  ”.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2022. gada 31. janvārim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Minēto noteikumu tekstu dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai.

Minētos noteikumus tās piemēro no 2022. gada 1. februāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā šāda atsauce izdarāma.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2021. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV 125, 11.7.1966., 2309. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2021/415 (2021. gada 8. marts), ar ko groza Padomes Direktīvu 66/401/EEK un 66/402/EEK, lai konkrēto sēklu un nezāļu sugu taksonomiskās grupas un nosaukumus pielāgotu jaunākajām zinātnes un tehniskām atziņām (OV L 81, 9.3.2021., 65. lpp.).

2

---