# Europos Sąjungos L 462/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 462 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. gruodžio 28d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 462

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. gruodžio 28d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (
  1
  ) | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (
  1
  )

1

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/2317 dėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal Protokolą dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo | 10 |
| | * | 2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) 2021/2318, kuriuo su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams uždraudžiama žvejoti atlantines silkes Norvegijos vandenyse į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą | 12 |
| | * | 2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2319, kuriuo patvirtinami saugomos kilmės vietos nuorodos arba saugomos geografinės nuorodos specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimai (Terre Tollesi/Tullum (SKVN)) | 15 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas (ES, Euratomas) 2021/2320, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos darbo tvarkos taisyklės | 17 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2021 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/2317 dėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal Protokolą dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo

10

*

2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) 2021/2318, kuriuo su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams uždraudžiama žvejoti atlantines silkes Norvegijos vandenyse į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą

12

*

2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2319, kuriuo patvirtinami saugomos kilmės vietos nuorodos arba saugomos geografinės nuorodos specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimai (Terre Tollesi/Tullum (SKVN))

15

SPRENDIMAI

*

2021 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas (ES, Euratomas) 2021/2320, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos darbo tvarkos taisyklės

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 2021 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 462/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 462/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2021/2316

2021 m. gruodžio 22 d.

dėl Europos jaunimo metų (2022 m.)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 straipsnio 4 dalį ir 166 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 165 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Sąjungos veiksmais turi būti siekiama, inter alia, skatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 165 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Sąjungos veiksmais turi būti siekiama, inter alia, skatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime;

| (2) | 2016 m. rugsėjo 16 d. Bratislavos veiksmų gairėse 27 valstybių ir Vyriausybių vadovai įsipareigojo „suteikti geresnių galimybių jaunimui“, visų pirma pasitelkiant Sąjungos paramą valstybėms narėms kovojant su jaunimo nedarbu ir jaunimui skirtas sustiprintas Sąjungos programas; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. rugsėjo 16 d. Bratislavos veiksmų gairėse 27 valstybių ir Vyriausybių vadovai įsipareigojo „suteikti geresnių galimybių jaunimui“, visų pirma pasitelkiant Sąjungos paramą valstybėms narėms kovojant su jaunimo nedarbu ir jaunimui skirtas sustiprintas Sąjungos programas;

| (3) | 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaracijoje 27 valstybių narių ir Europos Vadovų Tarybos vadovai, Europos Parlamentas ir Komisija įsipareigojo kurti tokią „Sąjungą, kurioje jauni žmonės įgyja geriausią išsilavinimą bei gauna geriausią mokymą ir gali studijuoti bei rasti darbą visame žemyne“; |
| --- | --- |

(3)

2017 m. kovo 25 d. Romos deklaracijoje 27 valstybių narių ir Europos Vadovų Tarybos vadovai, Europos Parlamentas ir Komisija įsipareigojo kurti tokią „Sąjungą, kurioje jauni žmonės įgyja geriausią išsilavinimą bei gauna geriausią mokymą ir gali studijuoti bei rasti darbą visame žemyne“;

| (4) | 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rezoliucija (3) grindžiamoje 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategijoje pripažįstama, kad jauni žmonės yra savo gyvenimo kūrėjai, prisideda prie teigiamų pokyčių visuomenėje ir praturtina Sąjungos užmojus. Joje taip pat pripažįstama, kad jaunimo politika gali prisidėti prie erdvės, kurioje jauni žmonės gali pasinaudoti galimybėmis ir vadovautis Sąjungos vertybėmis, kūrimo. Ankstesni Europos metai (pavyzdžiui, Europos geležinkelių metai 2021 m., Europos kultūros paveldo metai 2018 m., Europos piliečių metai 2013–2014 m. ir Europos savanoriškos veiklos metai 2011 m.) suteikia vertingos patirties, kuria turėtų būti grindžiamos būsimos pastangos įtraukti jaunimą į savo ateities ir Europos ateities formavimą ir jį įgalinti; |
| --- | --- |

(4)

2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rezoliucija (3) grindžiamoje 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategijoje pripažįstama, kad jauni žmonės yra savo gyvenimo kūrėjai, prisideda prie teigiamų pokyčių visuomenėje ir praturtina Sąjungos užmojus. Joje taip pat pripažįstama, kad jaunimo politika gali prisidėti prie erdvės, kurioje jauni žmonės gali pasinaudoti galimybėmis ir vadovautis Sąjungos vertybėmis, kūrimo. Ankstesni Europos metai (pavyzdžiui, Europos geležinkelių metai 2021 m., Europos kultūros paveldo metai 2018 m., Europos piliečių metai 2013–2014 m. ir Europos savanoriškos veiklos metai 2011 m.) suteikia vertingos patirties, kuria turėtų būti grindžiamos būsimos pastangos įtraukti jaunimą į savo ateities ir Europos ateities formavimą ir jį įgalinti;

| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (4) nustatyta priemonė „NextGenerationEU“ užtikrina, kad paspartėtų žalioji ir skaitmeninė pertvarka, ir suteikia galimybę bendromis jėgomis tapti stipresniems po COVID-19 pandemijos. Priemonė „NextGenerationEU“ jaunimui vėl atveria perspektyvą, kupiną įvairių galimybių, įskaitant kokybiškas darbo vietas ir prisitaikymą prie socialinių pokyčių. Sąjunga siekia, kad jaunimas visapusiškai dalyvautų įgyvendinant priemonę „NextGenerationEU“, ir taip stiprina jo vaidmenį žaliojoje ir skaitmeninėje pertvarkoje; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (4) nustatyta priemonė „NextGenerationEU“ užtikrina, kad paspartėtų žalioji ir skaitmeninė pertvarka, ir suteikia galimybę bendromis jėgomis tapti stipresniems po COVID-19 pandemijos. Priemonė „NextGenerationEU“ jaunimui vėl atveria perspektyvą, kupiną įvairių galimybių, įskaitant kokybiškas darbo vietas ir prisitaikymą prie socialinių pokyčių. Sąjunga siekia, kad jaunimas visapusiškai dalyvautų įgyvendinant priemonę „NextGenerationEU“, ir taip stiprina jo vaidmenį žaliojoje ir skaitmeninėje pertvarkoje;

| (6) | Komisijos pirmininkė savo 2021 m. rugsėjo 15 d. pranešime apie Sąjungos padėtį paskelbė, kad Komisija siūlys 2022 m. paskelbti Europos jaunimo metais (toliau – šie Europos metai). Pabrėžusi, kad Europos jaunimas ją įkvepia tikėti Europos ateitimi, Komisijos pirmininkė pridūrė, kad „jeigu norime kurti tokią Sąjungą, kuri atitiktų jaunų žmonių lūkesčius, jiems turi būti sudarytos sąlygos formuoti Europos ateitį“. Kad sukurtume geresnę ateitį, Europai reikia vizijos, visų jaunų žmonių įsitraukimo ir dalyvavimo, todėl Europa turi suteikti jaunimui galimybių ateičiai – žalesnei, labiau skaitmeninei ir įtraukesnei. Todėl Komisijos pirmininkė pasiūlė paskelbti tokius metus, „per kuriuos būtų siekiama įgalinti tuos, kurie tiek daug atiduoda kitiems“; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos pirmininkė savo 2021 m. rugsėjo 15 d. pranešime apie Sąjungos padėtį paskelbė, kad Komisija siūlys 2022 m. paskelbti Europos jaunimo metais (toliau – šie Europos metai). Pabrėžusi, kad Europos jaunimas ją įkvepia tikėti Europos ateitimi, Komisijos pirmininkė pridūrė, kad „jeigu norime kurti tokią Sąjungą, kuri atitiktų jaunų žmonių lūkesčius, jiems turi būti sudarytos sąlygos formuoti Europos ateitį“. Kad sukurtume geresnę ateitį, Europai reikia vizijos, visų jaunų žmonių įsitraukimo ir dalyvavimo, todėl Europa turi suteikti jaunimui galimybių ateičiai – žalesnei, labiau skaitmeninei ir įtraukesnei. Todėl Komisijos pirmininkė pasiūlė paskelbti tokius metus, „per kuriuos būtų siekiama įgalinti tuos, kurie tiek daug atiduoda kitiems“;

| (7) | šie Europos metai turėtų paskatinti svarstymus apie jaunimo ateitį ir aktyvų jo dalyvavimą kuriant Europos ateitį. Dėl tos priežasties jaunimo politika turėtų būti integruota į visas atitinkamas Sąjungos politikos sritis; |
| --- | --- |

(7)

šie Europos metai turėtų paskatinti svarstymus apie jaunimo ateitį ir aktyvų jo dalyvavimą kuriant Europos ateitį. Dėl tos priežasties jaunimo politika turėtų būti integruota į visas atitinkamas Sąjungos politikos sritis;

| (8) | aktyvus jaunimo dalyvavimas demokratiniuose procesuose yra itin svarbus Europos dabarčiai bei ateičiai ir jos demokratinėms visuomenėms. Todėl, vadovaujantis 2020 m. gruodžio 1 d. Tarybos išvadomis dėl Europos jaunimo demokratinio sąmoningumo ir demokratinio aktyvumo skatinimo (5) ir 2021 m. birželio 21 d. išvadomis dėl daugiapakopio valdymo stiprinimo skatinant jaunimo dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose (6), 2020 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatu dėl Europos demokratijos veiksmų plano bei 2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (7), šiais Europos metais siekiama paskatinti aktyvų jaunimo dalyvavimą Europos demokratiniame gyvenime, be kita ko: remti įvairios kilmės ir kultūros jaunimo dalyvavimą tokiuose procesuose kaip Konferencija dėl Europos ateities, skatinti pilietinį dalyvavimą ir savanoriškos veiklos iniciatyvas, taip didinti informuotumą apie Sąjungos vertybes ir pagrindines teises, Europos istoriją bei kultūrą, telkti jaunimą ir sprendimus priimančius asmenis vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis ir prisidėti prie Europos integracijos proceso; |
| --- | --- |

(8)

aktyvus jaunimo dalyvavimas demokratiniuose procesuose yra itin svarbus Europos dabarčiai bei ateičiai ir jos demokratinėms visuomenėms. Todėl, vadovaujantis 2020 m. gruodžio 1 d. Tarybos išvadomis dėl Europos jaunimo demokratinio sąmoningumo ir demokratinio aktyvumo skatinimo (5) ir 2021 m. birželio 21 d. išvadomis dėl daugiapakopio valdymo stiprinimo skatinant jaunimo dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose (6), 2020 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatu dėl Europos demokratijos veiksmų plano bei 2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (7), šiais Europos metais siekiama paskatinti aktyvų jaunimo dalyvavimą Europos demokratiniame gyvenime, be kita ko: remti įvairios kilmės ir kultūros jaunimo dalyvavimą tokiuose procesuose kaip Konferencija dėl Europos ateities, skatinti pilietinį dalyvavimą ir savanoriškos veiklos iniciatyvas, taip didinti informuotumą apie Sąjungos vertybes ir pagrindines teises, Europos istoriją bei kultūrą, telkti jaunimą ir sprendimus priimančius asmenis vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis ir prisidėti prie Europos integracijos proceso;

| (9) | 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų rezoliucijoje „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.) taip pat pripažįstamas esminis jaunimo kaip pokyčių iniciatoriaus tarptautiniame lygmenyje vaidmuo ir teigiama, kad jaunimas turi būti remiamas, kad „būtų galima panaudoti jo neribotas galimybes aktyviai prisidėti prie geresnio pasaulio kūrimo“. Šie Europos metai yra konkretus indėlis į Darbotvarkę iki 2030 m., kurioje pabrėžiama, kad „vaikai ir jaunos moterys bei vyrai yra itin svarbūs pokyčių iniciatoriai“, taip pat šie Europos metai turėtų suteikti tolesnį postūmį įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., paskatinti darnų vystymąsi ir jaunimo gebėjimą formuoti ne tik Sąjungos, bet ir Sąjungos šalių partnerių, taip pat visos mūsų planetos dabartį ir ateitį; |
| --- | --- |

(9)

2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų rezoliucijoje „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.) taip pat pripažįstamas esminis jaunimo kaip pokyčių iniciatoriaus tarptautiniame lygmenyje vaidmuo ir teigiama, kad jaunimas turi būti remiamas, kad „būtų galima panaudoti jo neribotas galimybes aktyviai prisidėti prie geresnio pasaulio kūrimo“. Šie Europos metai yra konkretus indėlis į Darbotvarkę iki 2030 m., kurioje pabrėžiama, kad „vaikai ir jaunos moterys bei vyrai yra itin svarbūs pokyčių iniciatoriai“, taip pat šie Europos metai turėtų suteikti tolesnį postūmį įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., paskatinti darnų vystymąsi ir jaunimo gebėjimą formuoti ne tik Sąjungos, bet ir Sąjungos šalių partnerių, taip pat visos mūsų planetos dabartį ir ateitį;

| (10) | vadovaujantis 2020 m. birželio 5 d. Tarybos išvadomis dėl jaunimo išorės veiksmuose, kuriose pabrėžiamas jaunųjų kartų indėlis kuriant stipresnę, labiau teisėtą, taikią ir demokratinę visuomenę, šie Europos metai turėtų padėti stiprinti jaunimo dalyvavimą Sąjungos išorės veiksmuose visose politikos srityse, kurti naujas švietimo, mokymosi ir mainų galimybes, plėtoti Sąjungos ir šalių partnerių, įskaitant Rytų partnerystę, Vakarų Balkanus ir pietines kaimynines šalis, jaunimo partnerystes ir dialogą, pasinaudojant esamomis jaunimo dialogo ir partnerysčių platformomis, pavyzdžiui, AS ir ES jaunimo bendradarbiavimo centru bei Sąjungos jaunimo balso taryba, ir didinti jaunimo dalyvavimo vaidmenį strateginės komunikacijos ir viešosios diplomatijos veiksmuose; |
| --- | --- |

(10)

vadovaujantis 2020 m. birželio 5 d. Tarybos išvadomis dėl jaunimo išorės veiksmuose, kuriose pabrėžiamas jaunųjų kartų indėlis kuriant stipresnę, labiau teisėtą, taikią ir demokratinę visuomenę, šie Europos metai turėtų padėti stiprinti jaunimo dalyvavimą Sąjungos išorės veiksmuose visose politikos srityse, kurti naujas švietimo, mokymosi ir mainų galimybes, plėtoti Sąjungos ir šalių partnerių, įskaitant Rytų partnerystę, Vakarų Balkanus ir pietines kaimynines šalis, jaunimo partnerystes ir dialogą, pasinaudojant esamomis jaunimo dialogo ir partnerysčių platformomis, pavyzdžiui, AS ir ES jaunimo bendradarbiavimo centru bei Sąjungos jaunimo balso taryba, ir didinti jaunimo dalyvavimo vaidmenį strateginės komunikacijos ir viešosios diplomatijos veiksmuose;

| (11) | Europos jaunimo tikslai, kurie yra neatskiriama 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategijos dalis ir kuriuos jaunimas, atsižvelgdamas į jaunimo interesus, parengė per ES jaunimo dialogo procesą, liudija daugelio jaunų europiečių norą dalyvauti nustatant kryptį, kuria turėtų vystytis Sąjunga; |
| --- | --- |

(11)

Europos jaunimo tikslai, kurie yra neatskiriama 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategijos dalis ir kuriuos jaunimas, atsižvelgdamas į jaunimo interesus, parengė per ES jaunimo dialogo procesą, liudija daugelio jaunų europiečių norą dalyvauti nustatant kryptį, kuria turėtų vystytis Sąjunga;

| (12) | šie Europos metai turėtų paskatinti sėkmingai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio (8) principą Nr. 1, kuriame pabrėžiama, kad „kiekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą“. Atsižvelgiant į tai, šie Europos metai turėtų padėti padaryti pastebimą pažangą siekiant ne vėliau kaip 2025 m. suformuoti Europos švietimo erdvę, kurios tikslas – skatinti jaunų žmonių asmeninę, socialinę ir profesinę savirealizaciją ir pilietiškumo ugdymą, sukuriant tikrą Europos mokymosi erdvę ir pašalinant įgyto išsilavinimo, kvalifikacijų ir mokymosi laikotarpių automatinio abipusio pripažinimo kliūtis Sąjungoje. Šiais Europos metais turėtų būti atsižvelgiama į jaunų žmonių socialinę padėtį ir gerovę. Šiais Europos metais turėtų būti prisidedama prie to, kad būtų sėkmingai įgyvendintas Europos socialinių teisių ramsčio principas Nr. 3, kuriame pabrėžiama, kad „kiekvienas turi teisę į vienodą požiūrį ir lygias galimybes užimtumo, socialinės apsaugos, švietimo srityse ir galimybę gauti visuomenei prieinamas prekes ir paslaugas“; |
| --- | --- |

(12)

šie Europos metai turėtų paskatinti sėkmingai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio (8) principą Nr. 1, kuriame pabrėžiama, kad „kiekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą“. Atsižvelgiant į tai, šie Europos metai turėtų padėti padaryti pastebimą pažangą siekiant ne vėliau kaip 2025 m. suformuoti Europos švietimo erdvę, kurios tikslas – skatinti jaunų žmonių asmeninę, socialinę ir profesinę savirealizaciją ir pilietiškumo ugdymą, sukuriant tikrą Europos mokymosi erdvę ir pašalinant įgyto išsilavinimo, kvalifikacijų ir mokymosi laikotarpių automatinio abipusio pripažinimo kliūtis Sąjungoje. Šiais Europos metais turėtų būti atsižvelgiama į jaunų žmonių socialinę padėtį ir gerovę. Šiais Europos metais turėtų būti prisidedama prie to, kad būtų sėkmingai įgyvendintas Europos socialinių teisių ramsčio principas Nr. 3, kuriame pabrėžiama, kad „kiekvienas turi teisę į vienodą požiūrį ir lygias galimybes užimtumo, socialinės apsaugos, švietimo srityse ir galimybę gauti visuomenei prieinamas prekes ir paslaugas“;

| (13) | šiais Europos metais turėtų būti remiamos Sąjungos pastangos didinti jaunimo užimtumo galimybes pagal atsigavimo po COVID-19 pandemijos planą, kaip nurodyta 2020 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos (9), kurioje pabrėžiama, kad dėl izoliavimo priemonių buvo staiga sutrikdytas jaunų žmonių formalusis ir neformalusis švietimas, taip pat neformalusis mokymasis, stažuotės, mokomoji praktika, pameistrystės programos ir darbinė veikla, o tai turėjo įtakos jų pajamoms, galimybėms užsidirbti ir gerovei, įskaitant jų sveikatą, ir ypač jų psichikos sveikatą. Toje rezoliucijoje ir savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliucijoje dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (10) Europos Parlamentas pasmerkė nemokamų mokomųjų praktikų praktiką, nesusijusią su profesinės kvalifikacijos įgijimu, kaip vieną iš jaunų darbuotojų išnaudojimo formų ir jų teisių pažeidimą. Savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas paragino Komisiją pasiūlyti teisinę sistemą, pagal kurią būtų taikomas ir užtikrinamas veiksmingas tokios nemokamos mokomosios praktikos, stažuočių ir pameistrystės draudimas; |
| --- | --- |

(13)

šiais Europos metais turėtų būti remiamos Sąjungos pastangos didinti jaunimo užimtumo galimybes pagal atsigavimo po COVID-19 pandemijos planą, kaip nurodyta 2020 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos (9), kurioje pabrėžiama, kad dėl izoliavimo priemonių buvo staiga sutrikdytas jaunų žmonių formalusis ir neformalusis švietimas, taip pat neformalusis mokymasis, stažuotės, mokomoji praktika, pameistrystės programos ir darbinė veikla, o tai turėjo įtakos jų pajamoms, galimybėms užsidirbti ir gerovei, įskaitant jų sveikatą, ir ypač jų psichikos sveikatą. Toje rezoliucijoje ir savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliucijoje dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (10) Europos Parlamentas pasmerkė nemokamų mokomųjų praktikų praktiką, nesusijusią su profesinės kvalifikacijos įgijimu, kaip vieną iš jaunų darbuotojų išnaudojimo formų ir jų teisių pažeidimą. Savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas paragino Komisiją pasiūlyti teisinę sistemą, pagal kurią būtų taikomas ir užtikrinamas veiksmingas tokios nemokamos mokomosios praktikos, stažuočių ir pameistrystės draudimas;

| (14) | šie Europos metai turėtų suteikti papildomą postūmį kurti kokybiškas jaunimo užimtumo galimybes pagal Jaunimo užimtumo rėmimo iniciatyvą, be kita ko, pagal 2020 m. spalio 30 d. Tarybos rekomendaciją dėl sustiprintos Jaunimo garantijų iniciatyvos (11) ir naują Komisijos pasiūlytą iniciatyvą ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve (siekti, mokytis, išmokti, pasiekti)) (toliau – ALMA), kuri turi būti įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1057 (12) įsteigto „Europos socialinio fondo +“ lėšomis. ALMA iniciatyva turėtų būti tarpvalstybinė jaunimo judumo programa, skirta palankių sąlygų neturintiems asmenims, kurie nedirba, nesimoko ar nedalyvauja mokymuose; |
| --- | --- |

(14)

šie Europos metai turėtų suteikti papildomą postūmį kurti kokybiškas jaunimo užimtumo galimybes pagal Jaunimo užimtumo rėmimo iniciatyvą, be kita ko, pagal 2020 m. spalio 30 d. Tarybos rekomendaciją dėl sustiprintos Jaunimo garantijų iniciatyvos (11) ir naują Komisijos pasiūlytą iniciatyvą ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve (siekti, mokytis, išmokti, pasiekti)) (toliau – ALMA), kuri turi būti įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1057 (12) įsteigto „Europos socialinio fondo +“ lėšomis. ALMA iniciatyva turėtų būti tarpvalstybinė jaunimo judumo programa, skirta palankių sąlygų neturintiems asmenims, kurie nedirba, nesimoko ar nedalyvauja mokymuose;

| (15) | šie Europos metai turėtų padėti pripažinti darbą su jaunimu, siekti 2020 m. gruodžio 1 d. Tarybos rezoliucijos dėl Europos darbo su jaunimu darbotvarkės nustatymo sistemos (13) (toliau – Europos darbo su jaunimu darbotvarkė) ir Bonos proceso tikslų ir taip padėti stiprinti darbo su jaunimu struktūras, kad jos būtų tvarios ir atsparesnės visose Sąjungos dalyse, ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Šiais Europos metais taip pat turėtų būti skatinamas kompetencijų, įgytų neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, be kita ko, pasitelkiant darbą su jaunimu, patvirtinimas, kartu greta formaliojo švietimo pripažįstant didelę mokymosi darbo su jaunimu metu vertę ir poreikį stiprinti darbo su jaunimu ir formaliojo švietimo partnerystę; |
| --- | --- |

(15)

šie Europos metai turėtų padėti pripažinti darbą su jaunimu, siekti 2020 m. gruodžio 1 d. Tarybos rezoliucijos dėl Europos darbo su jaunimu darbotvarkės nustatymo sistemos (13) (toliau – Europos darbo su jaunimu darbotvarkė) ir Bonos proceso tikslų ir taip padėti stiprinti darbo su jaunimu struktūras, kad jos būtų tvarios ir atsparesnės visose Sąjungos dalyse, ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Šiais Europos metais taip pat turėtų būti skatinamas kompetencijų, įgytų neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, be kita ko, pasitelkiant darbą su jaunimu, patvirtinimas, kartu greta formaliojo švietimo pripažįstant didelę mokymosi darbo su jaunimu metu vertę ir poreikį stiprinti darbo su jaunimu ir formaliojo švietimo partnerystę;

| (16) | savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliucijoje dėl COVID-19 poveikio jaunimui ir sportui (14) Europos Parlamentas pabrėžė, kad COVID-19 pandemija turėjo ypač didelį poveikį nesimokantiems, nedirbantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jauniems žmonėms, ir atkreipė dėmesį į poreikį spręsti problemas, su kuriomis susiduria jauni žmonės iš pažeidžiamų grupių, įskaitant neįgaliuosius. Jis taip pat pažymėjo, kad nuo COVID-19 pandemijos protrūkio pradžios jaunimo nedarbas ir skurdas nuolat didėja, ir paragino Komisiją ir valstybes nares imtis visų būtinų priemonių siekiant kovoti su pražūtingu pandemijos poveikiu jaunimo užimtumui. Be to, rezoliucijoje primenamas savanoriškos veiklos vaidmuo plėtojant jaunų žmonių asmeninius bei profesinius įgūdžius ir teigiama, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/888 (15) nustatytas Europos solidarumo korpusas galėtų padėti jauniems žmonėms plėsti savo galimybes ne tik vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

(16)

savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliucijoje dėl COVID-19 poveikio jaunimui ir sportui (14) Europos Parlamentas pabrėžė, kad COVID-19 pandemija turėjo ypač didelį poveikį nesimokantiems, nedirbantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jauniems žmonėms, ir atkreipė dėmesį į poreikį spręsti problemas, su kuriomis susiduria jauni žmonės iš pažeidžiamų grupių, įskaitant neįgaliuosius. Jis taip pat pažymėjo, kad nuo COVID-19 pandemijos protrūkio pradžios jaunimo nedarbas ir skurdas nuolat didėja, ir paragino Komisiją ir valstybes nares imtis visų būtinų priemonių siekiant kovoti su pražūtingu pandemijos poveikiu jaunimo užimtumui. Be to, rezoliucijoje primenamas savanoriškos veiklos vaidmuo plėtojant jaunų žmonių asmeninius bei profesinius įgūdžius ir teigiama, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/888 (15) nustatytas Europos solidarumo korpusas galėtų padėti jauniems žmonėms plėsti savo galimybes ne tik vietos lygmeniu;

| (17) | COVID-19 pandemija padarė didelį socialinį ir ekonominį poveikį visai mūsų visuomenei ir lėmė precedento neturintį psichikos sveikatos problemų, ypač tarp jaunimo, augimą. Todėl šiais Europos metais turėtų būti skatinama diskusija ir tvarių sprendimų, įskaitant prevencines priemones, kūrimas siekiant padėti spręsti tas problemas; |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 pandemija padarė didelį socialinį ir ekonominį poveikį visai mūsų visuomenei ir lėmė precedento neturintį psichikos sveikatos problemų, ypač tarp jaunimo, augimą. Todėl šiais Europos metais turėtų būti skatinama diskusija ir tvarių sprendimų, įskaitant prevencines priemones, kūrimas siekiant padėti spręsti tas problemas;

| (18) | šiais Europos metais turėtų būti remiamas Europos darbo su jaunimu darbotvarkės ir 2019 m. birželio 5 d. Tarybos išvadų dėl jaunimo ir darbo ateities (16), 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadų dėl darbo su jaunimu naudojantis skaitmeninėmis technologijomis (17) ir 2017 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadų dėl pažangaus darbo su jaunimu (18) įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(18)

šiais Europos metais turėtų būti remiamas Europos darbo su jaunimu darbotvarkės ir 2019 m. birželio 5 d. Tarybos išvadų dėl jaunimo ir darbo ateities (16), 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadų dėl darbo su jaunimu naudojantis skaitmeninėmis technologijomis (17) ir 2017 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadų dėl pažangaus darbo su jaunimu (18) įgyvendinimas;

| (19) | atsižvelgiant į tai, kad svarbu kovoti su klimato ir gamtos krizėmis, laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, (19) (toliau – Paryžiaus susitarimas), ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus bei įgyvendinti Europos konsensusą dėl vystymosi, šie Europos metai turėtų padėti teisingai ir įtraukiai integruoti su klimatu ir gamta susijusius veiksmus ir įgyvendinti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate „Europos žaliasis kursas“ nustatytus tikslus, programos „Europos horizontas“ misijas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/695 (20), ir pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, nustatytą 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikate „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“, visų pirma skatinant jaunimą parengti savo iniciatyvas ir teikti kūrybiškas idėjas, kaip pasiekti atitinkamus tikslus, tokiu būdu pripažįstant jaunimo kūrybos ir inovacijų potencialą ir gebėjimus; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgiant į tai, kad svarbu kovoti su klimato ir gamtos krizėmis, laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, (19) (toliau – Paryžiaus susitarimas), ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus bei įgyvendinti Europos konsensusą dėl vystymosi, šie Europos metai turėtų padėti teisingai ir įtraukiai integruoti su klimatu ir gamta susijusius veiksmus ir įgyvendinti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate „Europos žaliasis kursas“ nustatytus tikslus, programos „Europos horizontas“ misijas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/695 (20), ir pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, nustatytą 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikate „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“, visų pirma skatinant jaunimą parengti savo iniciatyvas ir teikti kūrybiškas idėjas, kaip pasiekti atitinkamus tikslus, tokiu būdu pripažįstant jaunimo kūrybos ir inovacijų potencialą ir gebėjimus;

| (20) | šie Europos metai turėtų suteikti papildomą postūmį įgyvendinti 2020 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl veiksmingų programų „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir Europos solidarumo korpuso žalinimo priemonių (21), kurioje pabrėžiama, kad programa „Erasmus+“, pagal kurią remiamas formalusis ir neformalusis švietimas, mokymasis bei mokymas ir jaunimo dalyvavimo veikla, yra labai svarbi siekiant didinti europiečių, ypač jaunosios kartos, sąmoningumą, skatinti juos užimti aktyvią ir informacija pagrįstą poziciją tvarumo ir su juo susijusios politikos klausimais ir tapti aktyviais bei sąmoningais ateities piliečiais. Tuo atžvilgiu Europos Parlamentas toje rezoliucijoje taip pat atkreipė dėmesį į svarbų jaunimo ir pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį dalijantis gerosios patirties pavyzdžiais ir įgyvendinant projektus, kuriais didinamas jaunesnių kartų informuotumas tvarumo klausimais; |
| --- | --- |

(20)

šie Europos metai turėtų suteikti papildomą postūmį įgyvendinti 2020 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl veiksmingų programų „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir Europos solidarumo korpuso žalinimo priemonių (21), kurioje pabrėžiama, kad programa „Erasmus+“, pagal kurią remiamas formalusis ir neformalusis švietimas, mokymasis bei mokymas ir jaunimo dalyvavimo veikla, yra labai svarbi siekiant didinti europiečių, ypač jaunosios kartos, sąmoningumą, skatinti juos užimti aktyvią ir informacija pagrįstą poziciją tvarumo ir su juo susijusios politikos klausimais ir tapti aktyviais bei sąmoningais ateities piliečiais. Tuo atžvilgiu Europos Parlamentas toje rezoliucijoje taip pat atkreipė dėmesį į svarbų jaunimo ir pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį dalijantis gerosios patirties pavyzdžiais ir įgyvendinant projektus, kuriais didinamas jaunesnių kartų informuotumas tvarumo klausimais;

| (21) | šiais Europos metais turėtų būti remiamasi Europos renginiais ir iniciatyvomis, tokiais kaip Europos jaunimo renginys, Europos jaunimo savaitė, Europos jaunimo sostinė, Europos kultūros sostinė, Europos diena ir Europos paveldo dienos bei Europos Tarybos kampanija „Jaunimas už demokratiją, demokratija už jaunimą“, ir siekiama jų sinergijos; |
| --- | --- |

(21)

šiais Europos metais turėtų būti remiamasi Europos renginiais ir iniciatyvomis, tokiais kaip Europos jaunimo renginys, Europos jaunimo savaitė, Europos jaunimo sostinė, Europos kultūros sostinė, Europos diena ir Europos paveldo dienos bei Europos Tarybos kampanija „Jaunimas už demokratiją, demokratija už jaunimą“, ir siekiama jų sinergijos;

| (22) | savo pranešime apie Sąjungos padėtį Komisijos pirmininkė pabrėžė, kad „Europai reikalingas kiekvienas jaunas žmogus“. Įgyvendinant šių Europos metų tikslus, turėtų būti užtikrinta visapusiška įtrauktis ir turėtų būti aktyviai skatinamas įvairios kilmės ir kultūros jaunimo, mažiau galimybių turinčio jaunimo ir atokiausių regionų jaunimo dalyvavimas, laikantis Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2021/1877 (22); |
| --- | --- |

(22)

savo pranešime apie Sąjungos padėtį Komisijos pirmininkė pabrėžė, kad „Europai reikalingas kiekvienas jaunas žmogus“. Įgyvendinant šių Europos metų tikslus, turėtų būti užtikrinta visapusiška įtrauktis ir turėtų būti aktyviai skatinamas įvairios kilmės ir kultūros jaunimo, mažiau galimybių turinčio jaunimo ir atokiausių regionų jaunimo dalyvavimas, laikantis Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2021/1877 (22);

| (23) | svarbu, kad šie Europos metai prisidėtų prie didesnio jaunimo susidomėjimo ir aktyvesnio dalyvavimo demokratiniame gyvenime ir rinkimų procese, ypač Sąjungos lygmeniu. Kaip matyti iš „Eurobarometro“ apklausos, surengtos po 2019 m. Europos Parlamento rinkimų, per 2019 m. Europos Parlamento rinkimus jaunimo aktyvumas buvo daug didesnis (42 %), palyginti su 2014 m. Europos Parlamento rinkimais (28 %). Jaunimo aktyvumas turėtų toliau būti skatinamas; |
| --- | --- |

(23)

svarbu, kad šie Europos metai prisidėtų prie didesnio jaunimo susidomėjimo ir aktyvesnio dalyvavimo demokratiniame gyvenime ir rinkimų procese, ypač Sąjungos lygmeniu. Kaip matyti iš „Eurobarometro“ apklausos, surengtos po 2019 m. Europos Parlamento rinkimų, per 2019 m. Europos Parlamento rinkimus jaunimo aktyvumas buvo daug didesnis (42 %), palyginti su 2014 m. Europos Parlamento rinkimais (28 %). Jaunimo aktyvumas turėtų toliau būti skatinamas;

| (24) | šie Europos metai tvirtai grindžiami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) pripažintais principais. Visų pirma, šių Europos metų veiksmais ir veikla siekiama užtikrinti visapusišką lyčių lygybę, nediskriminavimą dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos ir propaguoti Chartijos taikymą. 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikate „ES vaiko teisių strategija“ nustatytoje ES vaiko teisių strategijoje ir Tarybos rekomendacijoje (ES) 2021/1004 (23) nustatytoje Europos vaiko garantijų sistemoje nustatytas naujas atstovavimo vaikams ir paaugliams standartas, o vaikai ir jaunimas pripažįstami aktyviais piliečiais ir pokyčių iniciatoriais; |
| --- | --- |

(24)

šie Europos metai tvirtai grindžiami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) pripažintais principais. Visų pirma, šių Europos metų veiksmais ir veikla siekiama užtikrinti visapusišką lyčių lygybę, nediskriminavimą dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos ir propaguoti Chartijos taikymą. 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikate „ES vaiko teisių strategija“ nustatytoje ES vaiko teisių strategijoje ir Tarybos rekomendacijoje (ES) 2021/1004 (23) nustatytoje Europos vaiko garantijų sistemoje nustatytas naujas atstovavimo vaikams ir paaugliams standartas, o vaikai ir jaunimas pripažįstami aktyviais piliečiais ir pokyčių iniciatoriais;

| (25) | siekiant užtikrinti, kad šie Europos metai būtų efektyviai ir veiksmingai įgyvendinti, šių Europos metų laikotarpiu turėtų būti kuo geriau išnaudojami jau taikomi įgyvendinimo mechanizmai. Kad būtų optimizuota šių Europos metų pridėtinė vertė ir užtikrintas papildomas teigiamas poveikis jaunimui, reikėtų siekti sinergijų bei papildomumo, visų pirma tarp šių Europos metų ir Sąjungos programų, įskaitant konkrečiai jaunimui skirtas tarptautines programas ir ne tarpvalstybinio ar tarptautinio pobūdžio programas, visų pirma programas susijusias su švietimu ir mokymu, sportu, kultūra ir žiniasklaida, jaunimu ir jo sveikata, įskaitant psichikos sveikatą, taip pat solidarumu, savanoriška veikla, užimtumu ir socialine įtrauktimi, moksliniais tyrimais ir inovacijomis, pramone ir įmonėmis, skaitmenine politika, žemės ūkiu ir kaimo plėtra (kai tomis programomis orientuojamasi į jaunuosius ūkininkus), aplinka ir klimatu, sanglaudos politika, migracija, saugumu ir tarptautiniu bendradarbiavimu bei plėtra. Taip turėtų būti siekiama šių Europos metų ir valstybių narių vykdomos veiklos sinergijų ir papildomumo. Sinergijos ir papildomumas turėtų būti grindžiami tokiomis Sąjungos programomis ir valstybių narių vykdoma veikla; |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti, kad šie Europos metai būtų efektyviai ir veiksmingai įgyvendinti, šių Europos metų laikotarpiu turėtų būti kuo geriau išnaudojami jau taikomi įgyvendinimo mechanizmai. Kad būtų optimizuota šių Europos metų pridėtinė vertė ir užtikrintas papildomas teigiamas poveikis jaunimui, reikėtų siekti sinergijų bei papildomumo, visų pirma tarp šių Europos metų ir Sąjungos programų, įskaitant konkrečiai jaunimui skirtas tarptautines programas ir ne tarpvalstybinio ar tarptautinio pobūdžio programas, visų pirma programas susijusias su švietimu ir mokymu, sportu, kultūra ir žiniasklaida, jaunimu ir jo sveikata, įskaitant psichikos sveikatą, taip pat solidarumu, savanoriška veikla, užimtumu ir socialine įtrauktimi, moksliniais tyrimais ir inovacijomis, pramone ir įmonėmis, skaitmenine politika, žemės ūkiu ir kaimo plėtra (kai tomis programomis orientuojamasi į jaunuosius ūkininkus), aplinka ir klimatu, sanglaudos politika, migracija, saugumu ir tarptautiniu bendradarbiavimu bei plėtra. Taip turėtų būti siekiama šių Europos metų ir valstybių narių vykdomos veiklos sinergijų ir papildomumo. Sinergijos ir papildomumas turėtų būti grindžiami tokiomis Sąjungos programomis ir valstybių narių vykdoma veikla;

| (26) | sukūrus aplinką, kurioje šių Europos metų tikslų tuo pačiu metu būtų siekiama Sąjungos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, galima užtikrinti didesnę sinergiją ir geriau panaudoti išteklius. Į tai atsižvelgiant, Komisija turėtų laiku teikti informaciją Europos Parlamentui, Tarybai, valstybėms narėms, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir įstaigoms bei asociacijoms, veikiančioms jaunimo reikalų srityje Sąjungos lygmeniu, ir su jais visais glaudžiai bendradarbiauti. Siekiant užtikrinti, kad per šiuos Europos metus vykdoma veikla turėtų europinę dimensiją, svarbu skatinti valstybes nares bendradarbiauti tarpusavyje; |
| --- | --- |

(26)

sukūrus aplinką, kurioje šių Europos metų tikslų tuo pačiu metu būtų siekiama Sąjungos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, galima užtikrinti didesnę sinergiją ir geriau panaudoti išteklius. Į tai atsižvelgiant, Komisija turėtų laiku teikti informaciją Europos Parlamentui, Tarybai, valstybėms narėms, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir įstaigoms bei asociacijoms, veikiančioms jaunimo reikalų srityje Sąjungos lygmeniu, ir su jais visais glaudžiai bendradarbiauti. Siekiant užtikrinti, kad per šiuos Europos metus vykdoma veikla turėtų europinę dimensiją, svarbu skatinti valstybes nares bendradarbiauti tarpusavyje;

| (27) | šių Europos metų veiklos koordinavimas Sąjungos lygmeniu turėtų sudaryti sąlygas bendrai kūrybai. Komisija turėtų surengti bendrus ar atskirus suinteresuotųjų subjektų, jaunimo srities organizacijų ar įstaigų atstovų ir nacionalinių koordinatorių susitikimus, kad padėtų bendrai rengti ir įgyvendinti šiuos Europos metus Sąjungos lygmeniu. ES jaunimo reikalų koordinatoriui turėtų tekti pagrindinis vaidmuo tuose susitikimuose ir palaikant ryšius su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais ir jaunimo reikalų srities organizacijų ar įstaigų atstovais; |
| --- | --- |

(27)

šių Europos metų veiklos koordinavimas Sąjungos lygmeniu turėtų sudaryti sąlygas bendrai kūrybai. Komisija turėtų surengti bendrus ar atskirus suinteresuotųjų subjektų, jaunimo srities organizacijų ar įstaigų atstovų ir nacionalinių koordinatorių susitikimus, kad padėtų bendrai rengti ir įgyvendinti šiuos Europos metus Sąjungos lygmeniu. ES jaunimo reikalų koordinatoriui turėtų tekti pagrindinis vaidmuo tuose susitikimuose ir palaikant ryšius su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais ir jaunimo reikalų srities organizacijų ar įstaigų atstovais;

| (28) | be to, per šiuos Europos metus turėtų būti telkiamas dėmesys į veiksmus ir veiklą, kurie turėtų Europos pridėtinės vertės. Europos pridėtinė vertė turi būti suprantama plačiai ir gali būti parodyta įvairiais būdais, pavyzdžiui, jei veiksmai ar veikla yra tarpvalstybinio pobūdžio, visų pirma, kai bendradarbiaujama siekiant užtikrinti tvarų sisteminį poveikį arba prisidėti prie jaunų žmonių europinės tapatybės, informuotumo apie Sąjungos vertybes bei pagrindines teises, įskaitant lyčių lygybę, ir atsakomybės už jas, taip pat gebėjimo dalyvauti Sąjungos atstovaujamosios ir dalyvaujamosios demokratijos procesuose; |
| --- | --- |

(28)

be to, per šiuos Europos metus turėtų būti telkiamas dėmesys į veiksmus ir veiklą, kurie turėtų Europos pridėtinės vertės. Europos pridėtinė vertė turi būti suprantama plačiai ir gali būti parodyta įvairiais būdais, pavyzdžiui, jei veiksmai ar veikla yra tarpvalstybinio pobūdžio, visų pirma, kai bendradarbiaujama siekiant užtikrinti tvarų sisteminį poveikį arba prisidėti prie jaunų žmonių europinės tapatybės, informuotumo apie Sąjungos vertybes bei pagrindines teises, įskaitant lyčių lygybę, ir atsakomybės už jas, taip pat gebėjimo dalyvauti Sąjungos atstovaujamosios ir dalyvaujamosios demokratijos procesuose;

| (29) | šiais Europos metais turėtų būti skatinama skleisti gerosios patirties pavyzdžius, atlikti tyrimus ir mokslinius darbus ir rinkti duomenis, statistiką bei kitą kokybinę ar kiekybinę informaciją apie jaunų žmonių padėtį Sąjungoje, be kita ko, apie COVID-19 pandemijos poveikį, naudojantis tokiais šaltiniais kaip jaunimo vikis, ES jaunimo ataskaita ir Jaunimo pažangos indeksas; |
| --- | --- |

(29)

šiais Europos metais turėtų būti skatinama skleisti gerosios patirties pavyzdžius, atlikti tyrimus ir mokslinius darbus ir rinkti duomenis, statistiką bei kitą kokybinę ar kiekybinę informaciją apie jaunų žmonių padėtį Sąjungoje, be kita ko, apie COVID-19 pandemijos poveikį, naudojantis tokiais šaltiniais kaip jaunimo vikis, ES jaunimo ataskaita ir Jaunimo pažangos indeksas;

| (30) | Sąjungos lygmeniu šiam sprendimui įgyvendinti reikalinga finansinių asignavimų suma turėtų būti nustatyta pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą. Minimalus veiklos biudžetas šiam sprendimui įgyvendinti turėtų būti 8 mln. EUR. Papildoma finansinė parama šiems Europos metams turėtų būti teikiama pagal atitinkamas Sąjungos programas ir priemones, atsižvelgiant į turimą finansavimą ir laikantis taikytinų taisyklių. Šių Europos metų finansavimas neturėtų daryti neigiamo poveikio pagal dabartines Sąjungos programas numatytų projektų finansavimui ir juo turėtų būti siekiama užtikrinti ilgalaikį šių Europos metų poveikį po 2022 m. Nedarant poveikio biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams ir laikantis SESV 314 straipsnio, tą ilgalaikį poveikį užtikrinančios veiklos finansavimas turėtų būti nustatytas 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje; |
| --- | --- |

(30)

Sąjungos lygmeniu šiam sprendimui įgyvendinti reikalinga finansinių asignavimų suma turėtų būti nustatyta pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą. Minimalus veiklos biudžetas šiam sprendimui įgyvendinti turėtų būti 8 mln. EUR. Papildoma finansinė parama šiems Europos metams turėtų būti teikiama pagal atitinkamas Sąjungos programas ir priemones, atsižvelgiant į turimą finansavimą ir laikantis taikytinų taisyklių. Šių Europos metų finansavimas neturėtų daryti neigiamo poveikio pagal dabartines Sąjungos programas numatytų projektų finansavimui ir juo turėtų būti siekiama užtikrinti ilgalaikį šių Europos metų poveikį po 2022 m. Nedarant poveikio biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams ir laikantis SESV 314 straipsnio, tą ilgalaikį poveikį užtikrinančios veiklos finansavimas turėtų būti nustatytas 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje;

| (31) | kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(31)

kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (32) | atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos poveikį jaunimui ir atitinkamai į didelį poreikį įgyvendinti šių Europos metų tikslą – pripažinti, paremti ir įtraukti jaunimą žvelgiant į visuomenės po COVID-19 pandemijos perspektyvą, tikslinga taikyti išimtį dėl aštuonių savaičių laikotarpio, nustatyto prie ES sutarties, SESV ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos poveikį jaunimui ir atitinkamai į didelį poreikį įgyvendinti šių Europos metų tikslą – pripažinti, paremti ir įtraukti jaunimą žvelgiant į visuomenės po COVID-19 pandemijos perspektyvą, tikslinga taikyti išimtį dėl aštuonių savaičių laikotarpio, nustatyto prie ES sutarties, SESV ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje;

| (33) | atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos padarinius šį sprendimą reikia pradėti taikyti tinkamu laiku siekiant užtikrinti, kad šių Europos metų veikla būtų sparčiai įgyvendinta. Šis sprendimas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir turėtų būti taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(33)

atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos padarinius šį sprendimą reikia pradėti taikyti tinkamu laiku siekiant užtikrinti, kad šių Europos metų veikla būtų sparčiai įgyvendinta. Šis sprendimas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir turėtų būti taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

2022-ieji skelbiami Europos jaunimo metais (toliau – šie Europos metai).

2 straipsnis

Tikslai

Atsižvelgiant į 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategijos tikslus ir Europos jaunimo tikslus, kaip apibrėžta 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategijoje ir jos 3 priede, kuriems būdingas tarpsektorinis požiūris, kuriuo siekiama užtikrinti, kad imantis politinių veiksmų visais lygmenimis būtų tinkamai atsižvelgiama į jaunimo interesus ir poreikius, bendras šių Europos metų tikslas – sustiprinti Sąjungos, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų drauge su pilietinės visuomenės subjektais dedamas pastangas įgalinti, pripažinti, remti ir įtraukti jaunimą, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunus žmones, žvelgiant į visuomenės po COVID-19 pandemijos perspektyvą ir siekiant užtikrinti ilgalaikį teigiamą poveikį jaunimui. Visų pirma, šiais Europos metais siekiama:

| a) | atgaivinti teigiamas ateities perspektyvas jaunimui, ypač atkreipiant dėmesį į COVID-19 pandemijos jaunimui padarytą neigiamą poveikį, ir sykiu akcentuoti, kaip žalioji pertvarka, skaitmeninė pertvarka ir kitų sričių Sąjungos politika suteikia galimybes jaunimui ir visai visuomenei semtis įkvėpimo iš jaunimo veiksmų, vizijos ir įžvalgų, siekiant toliau stiprinti ir skatinti bendrą Europos projektą, taip pat išklausyti jaunimą, atsižvelgti į jaunų žmonių poreikius ir jiems rūpimus klausimus, padėti jauniems žmonėms plėtoti konkrečias įtraukias galimybes ir pasiekti konkrečių rezultatų, kartu optimaliai panaudojant Sąjungos priemones; |
| --- | --- |

a)

atgaivinti teigiamas ateities perspektyvas jaunimui, ypač atkreipiant dėmesį į COVID-19 pandemijos jaunimui padarytą neigiamą poveikį, ir sykiu akcentuoti, kaip žalioji pertvarka, skaitmeninė pertvarka ir kitų sričių Sąjungos politika suteikia galimybes jaunimui ir visai visuomenei semtis įkvėpimo iš jaunimo veiksmų, vizijos ir įžvalgų, siekiant toliau stiprinti ir skatinti bendrą Europos projektą, taip pat išklausyti jaunimą, atsižvelgti į jaunų žmonių poreikius ir jiems rūpimus klausimus, padėti jauniems žmonėms plėtoti konkrečias įtraukias galimybes ir pasiekti konkrečių rezultatų, kartu optimaliai panaudojant Sąjungos priemones;

| b) | įgalinti ir remti jaunimą, be kita ko, propaguojant darbą su jaunimu, visų pirma jaunus žmones, turinčius mažiau galimybių, neturinčius palankių sąlygų, įvairios kilmės ir kultūros jaunimą arba jaunus žmones, priklausančius pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms, jaunus žmones, gyvenančius kaimo, atokiuose, periferiniuose ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose, kad jie galėtų įgyti reikiamų žinių ir kompetencijos ir atitinkamai tapti aktyviais ir dalyvaujančiais piliečiais bei pokyčių iniciatoriais, kuriuos įkvepia priklausymo Europai jausmas, be kita ko, dėti papildomas pastangas siekiant stiprinti jaunimo ir visų suinteresuotųjų subjektų, kurie atstovauja jų interesams, pajėgumą dalyvavimo ir pilietinio aktyvumo srityje, taip pat pasinaudoti įvairios kilmės ir kultūros jaunimo indėliu pagrindiniuose konsultacijų procesuose, pavyzdžiui, per Konferenciją dėl Europos ateities ir ES jaunimo dialogo procesą; |
| --- | --- |

b)

įgalinti ir remti jaunimą, be kita ko, propaguojant darbą su jaunimu, visų pirma jaunus žmones, turinčius mažiau galimybių, neturinčius palankių sąlygų, įvairios kilmės ir kultūros jaunimą arba jaunus žmones, priklausančius pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms, jaunus žmones, gyvenančius kaimo, atokiuose, periferiniuose ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose, kad jie galėtų įgyti reikiamų žinių ir kompetencijos ir atitinkamai tapti aktyviais ir dalyvaujančiais piliečiais bei pokyčių iniciatoriais, kuriuos įkvepia priklausymo Europai jausmas, be kita ko, dėti papildomas pastangas siekiant stiprinti jaunimo ir visų suinteresuotųjų subjektų, kurie atstovauja jų interesams, pajėgumą dalyvavimo ir pilietinio aktyvumo srityje, taip pat pasinaudoti įvairios kilmės ir kultūros jaunimo indėliu pagrindiniuose konsultacijų procesuose, pavyzdžiui, per Konferenciją dėl Europos ateities ir ES jaunimo dialogo procesą;

| c) | remti jaunimą, kad jis galėtų geriau suprasti ir aktyviai naudoti įvairias galimybes, kurios jauniems žmonėms yra prieinamos įgyvendinant viešąją politiką Sąjungos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, siekiant remti jų asmeninį, socialinį, ekonominį ir profesinį tobulėjimą žaliajame, skaitmeniniame ir įtraukiame pasaulyje, drauge sistemingai šalinant likusias kliūtis, trukdančias tą daryti; |
| --- | --- |

c)

remti jaunimą, kad jis galėtų geriau suprasti ir aktyviai naudoti įvairias galimybes, kurios jauniems žmonėms yra prieinamos įgyvendinant viešąją politiką Sąjungos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, siekiant remti jų asmeninį, socialinį, ekonominį ir profesinį tobulėjimą žaliajame, skaitmeniniame ir įtraukiame pasaulyje, drauge sistemingai šalinant likusias kliūtis, trukdančias tą daryti;

| d) | integruoti jaunimo politiką į visas atitinkamas Sąjungos politikos sritis pagal 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategiją, siekiant užtikrinti, kad jaunimo perspektyva būtų įtraukta į politikos formavimą visais lygmenimis. |
| --- | --- |

d)

integruoti jaunimo politiką į visas atitinkamas Sąjungos politikos sritis pagal 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategiją, siekiant užtikrinti, kad jaunimo perspektyva būtų įtraukta į politikos formavimą visais lygmenimis.

3 straipsnis

Priemonių rūšys

1.   Priemonės, kurių reikia imtis siekiant 2 straipsnyje nustatytų tikslų, apima toliau nurodytą Sąjungos, taip pat, kai jau esama galimybių, nacionalinio, regionų ar vietos lygmens ir, kai tinkama, šalių partnerių veiklą, susijusią su šių Europos metų tikslais:

| a) | konferencijas, renginius (tiek kultūros, tiek kitus) ir politikos iniciatyvas, skirtus jaunimui, siekiant skatinti įtraukias ir prieinamas diskusijas apie iššūkius (įskaitant COVID-19 pandemijos poveikį), su kuriais susiduria jaunimas, įskaitant mažiau galimybių turinčius ir pažeidžiamoms grupėms priklausančius jaunus žmones, pavyzdžiui, diskusijas apie jų socialinę padėtį, prieigą prie švietimo ir mokymo bei darbo sąlygas ir apie veiksmus, kurių suinteresuotieji subjektai gali imtis įvairiais lygmenimis; |
| --- | --- |

a)

konferencijas, renginius (tiek kultūros, tiek kitus) ir politikos iniciatyvas, skirtus jaunimui, siekiant skatinti įtraukias ir prieinamas diskusijas apie iššūkius (įskaitant COVID-19 pandemijos poveikį), su kuriais susiduria jaunimas, įskaitant mažiau galimybių turinčius ir pažeidžiamoms grupėms priklausančius jaunus žmones, pavyzdžiui, diskusijas apie jų socialinę padėtį, prieigą prie švietimo ir mokymo bei darbo sąlygas ir apie veiksmus, kurių suinteresuotieji subjektai gali imtis įvairiais lygmenimis;

| b) | jaunimo dalyvavimo skatinimą ir esamų bei naujų inovatyvių priemonių, kanalų ir programų, kurie visiems jauniems žmonėms suteikia galimybę pasiekti politikos formuotojus, naudojimo gerinimą įvardijant patirties pavyzdžius ir gerąją praktiką, kaupiant juos bei jais dalijantis ir politikos formuotojų informuotumo apie tas priemones, kanalus ir programas didinimą; |
| --- | --- |

b)

jaunimo dalyvavimo skatinimą ir esamų bei naujų inovatyvių priemonių, kanalų ir programų, kurie visiems jauniems žmonėms suteikia galimybę pasiekti politikos formuotojus, naudojimo gerinimą įvardijant patirties pavyzdžius ir gerąją praktiką, kaupiant juos bei jais dalijantis ir politikos formuotojų informuotumo apie tas priemones, kanalus ir programas didinimą;

| c) | idėjų telkimą taikant dalyvaujamuosius metodus, kad būtų galima bendromis pastangomis rengti ir įgyvendinti šiuos Europos metus; |
| --- | --- |

c)

idėjų telkimą taikant dalyvaujamuosius metodus, kad būtų galima bendromis pastangomis rengti ir įgyvendinti šiuos Europos metus;

| d) | informavimo, švietimo ir informuotumo didinimo kampanijas, kuriomis siekiama skleisti tokias vertybes kaip pagarba, lygybė, teisingumas, solidarumas, savanoriška veikla, bendrumo jausmas ir saugumas bei jausmas, kad esi išklausomas ir gerbiamas, siekiant skatinti jaunimą aktyviai prisidėti prie įtraukesnės, žalesnės ir skaitmeninės visuomenės kūrimo; |
| --- | --- |

d)

informavimo, švietimo ir informuotumo didinimo kampanijas, kuriomis siekiama skleisti tokias vertybes kaip pagarba, lygybė, teisingumas, solidarumas, savanoriška veikla, bendrumo jausmas ir saugumas bei jausmas, kad esi išklausomas ir gerbiamas, siekiant skatinti jaunimą aktyviai prisidėti prie įtraukesnės, žalesnės ir skaitmeninės visuomenės kūrimo;

| e) | erdvių ir priemonių sukūrimą, kad būtų galima keistis informacija apie tai, kaip vadovaujantis verslumo dvasia iššūkius paversti galimybėmis, o idėjas – veiksmais, skatinant kūrybiškumą, bendrystę ir bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

e)

erdvių ir priemonių sukūrimą, kad būtų galima keistis informacija apie tai, kaip vadovaujantis verslumo dvasia iššūkius paversti galimybėmis, o idėjas – veiksmais, skatinant kūrybiškumą, bendrystę ir bendradarbiavimą;

| f) | jaunų žmonių padėties Sąjungoje tyrimų ir mokslinių darbų rengimą, ypač daug dėmesio skiriant COVID-19 pandemijos padariniams, suderintos Europos statistikos ir kitų atitinkamų Sąjungos lygmens duomenų rengimą ir naudojimą bei tų rezultatų propagavimą ir sklaidą Europos, nacionaliniu ar regionų lygmenimis; |
| --- | --- |

f)

jaunų žmonių padėties Sąjungoje tyrimų ir mokslinių darbų rengimą, ypač daug dėmesio skiriant COVID-19 pandemijos padariniams, suderintos Europos statistikos ir kitų atitinkamų Sąjungos lygmens duomenų rengimą ir naudojimą bei tų rezultatų propagavimą ir sklaidą Europos, nacionaliniu ar regionų lygmenimis;

| g) | jaunimui aktualių programų, finansavimo galimybių, projektų, veiksmų ir tinklų populiarinimą, be kita ko, pasitelkiant socialinius tinklus ir interneto bendruomenes. |
| --- | --- |

g)

jaunimui aktualių programų, finansavimo galimybių, projektų, veiksmų ir tinklų populiarinimą, be kita ko, pasitelkiant socialinius tinklus ir interneto bendruomenes.

2.   Komisija ir valstybės narės gali numatyti kitą veiklą, kuri galėtų padėti siekti šių Europos metų tikslų, ir leisti naudoti nuorodas į šiuos Europos metus kaip ženklą populiarinant tą veiklą tiek, kiek ja prisidedama prie tų tikslų įgyvendinimo. Sąjungos institucijos ir įstaigos bei valstybės narės taip pat gali numatyti tokią kitą veiklą ir siūlyti ją Komisijai.

4 straipsnis

Koordinavimas nacionaliniu lygmeniu

Už dalyvavimo šių Europos metų veikloje organizavimą nacionaliniu lygmeniu yra atsakingos valstybės narės. Tuo tikslu valstybės narės paskiria nacionalinius koordinatorius. Nacionaliniai koordinatoriai užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. Jie taip pat užtikrina, kad jaunimas, jaunimo organizacijos ir pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant, jei tokių yra, nacionalines jaunimo tarybas ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, būtų aktyviai įtraukti ir aktyviai dalyvautų bendrai rengiant, įgyvendinant ir peržiūrint įgyvendinamą šių Europos metų veiklą nacionaliniu lygmeniu.

5 straipsnis

Koordinavimas Sąjungos lygmeniu

1.   Šių Europos metų veiklai koordinuoti Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių susitikimus. Tie susitikimai taip pat turi suteikti galimybę keistis informacija apie šių Europos metų veiklos įgyvendinimą Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis. Europos Parlamento atstovai susitikimuose gali dalyvauti kaip stebėtojai ir prisidėti prie tų susitikimų.

2.   Sąjungos lygmeniu turi būti vykdomas integralus šių Europos metų koordinavimas, siekiant sukurti įvairių Sąjungos programų ir jaunimui aktualių iniciatyvų sinergijas; į tokį koordinavimą turi būti tinkamai atsižvelgiama nacionaliniu lygmeniu.

3.   Komisija šaukia suinteresuotųjų subjektų ir jaunimo srities organizacijų ar įstaigų atstovų susitikimus, įskaitant Europos jaunimo forumą ir kitas jaunimo organizacijas, kad Sąjungos lygmeniu padėtų bendrai rengti ir įgyvendinti šių Europos metų veiklą.

6 straipsnis

Bendradarbiavimas tarptautiniu lygmeniu

Šių Europos metų tikslais Komisija prireikus bendradarbiauja su tarptautiniais partneriais ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, užtikrindama Sąjungos dalyvavimo matomumą. Komisija visų pirma užtikrina bendradarbiavimą su Europos Taryba, be kita ko, įgyvendinant ES ir Europos Tarybos jaunimo partnerystę ir užtikrinant tvirtas sąsajas su Europos Tarybos kampanija „Jaunimas už demokratiją, demokratija už jaunimą“ ir su tarptautiniais jaunimo tinklais bei organizacijomis.

7 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

Ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia ataskaitą dėl šiame sprendime numatytų priemonių įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo. Toje ataskaitoje pateikiama idėjų, kokios galėtų būti tolesnės pastangos jaunimo srityje siekiant užtikrinti ilgalaikį šių Europos metų poveikį.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 22 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D. M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. LOGAR

---

(1)  
  2021 m. gruodžio 8 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2021 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2021 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  OL C 456, 2018 12 18, p. 1.

3

(4)  
  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

4

(5)  
  OL C 415, 2020 12 1, p. 16.

5

(6)  
  OL C 241, 2021 6 21, p. 3.

6

(7)  
  OL C 366, 2017 10 27, p. 7.

7

(8)  
  OL C 428, 2017 12 13, p. 10.

8

(9)  
  OL C 395, 2021 9 29, p. 101.

9

(10)  
  OL C 445, 2021 10 29, p. 75.

10

(11)  
  2020 m. spalio 30 d. Tarybos rekomendacija „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“, kuria pakeičiama 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 372, 2020 11 4, p. 1).

11

(12)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (OL L 231, 2021 6 30, p. 21).

12

(13)  
  OL C 415, 2020 12 1, p. 1.

13

(14)  
  OL C 465, 2021 11 17, p. 82.

14

(15)  
  2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/888, kuriuo nustatoma Europos solidarumo korpuso programa ir panaikinami reglamentai (ES) 2018/1475 ir (ES) Nr. 375/2014 (OL L 202, 2021 6 8, p. 32).

15

(16)  
  OL C 189, 2019 6 5, p. 28.

16

(17)  
  OL C 414, 2019 12 10, p. 2.

17

(18)  
  OL C 418, 2017 12 7, p. 2.

18

(19)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

19

(20)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

20

(21)  
  OL C 385, 2021 9 22, p. 2.

21

(22)  
  2021 m. spalio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1877 dėl programos „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpuso programos įtraukties priemonių sistemos 2021–2027 m. (OL L 378, 2021 10 26, p. 15).

22

(23)  
  2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (OL L 223, 2021 6 22, p. 14).

23

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2021 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 462/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 462/10

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/2317

2021 m. lapkričio 11 d.

dėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal Protokolą dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimas (1) (toliau – Susitarimas) buvo sudarytas Tarybos sprendimu (ES) 2017/418 (2) ir įsigaliojo 2017 m. gegužės 10 d. Protokolas dėl Susitarimo įgyvendinimo (toliau – Dabartinis protokolas) buvo laikinai taikomas nuo 2016 m. spalio 14 d. (3); |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimas (1) (toliau – Susitarimas) buvo sudarytas Tarybos sprendimu (ES) 2017/418 (2) ir įsigaliojo 2017 m. gegužės 10 d. Protokolas dėl Susitarimo įgyvendinimo (toliau – Dabartinis protokolas) buvo laikinai taikomas nuo 2016 m. spalio 14 d. (3);

| (2) | Dabartinio protokolo galiojimas buvo pratęstas vieniems metams (4) ir turi baigtis 2021 m. lapkričio 13 d.; |
| --- | --- |

(2)

Dabartinio protokolo galiojimas buvo pratęstas vieniems metams (4) ir turi baigtis 2021 m. lapkričio 13 d.;

| (3) | 2020 m. liepos 7 d. Taryba Komisiją įgaliojo pradėti derybas su Kuko Salų Vyriausybe dėl naujo protokolo dėl Susitarimo įgyvendinimo (toliau – Protokolas) sudarymo; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. liepos 7 d. Taryba Komisiją įgaliojo pradėti derybas su Kuko Salų Vyriausybe dėl naujo protokolo dėl Susitarimo įgyvendinimo (toliau – Protokolas) sudarymo;

| (4) | pasibaigus toms deryboms, 2021 m. liepos 28 d. Protokolas buvo parafuotas; |
| --- | --- |

(4)

pasibaigus toms deryboms, 2021 m. liepos 28 d. Protokolas buvo parafuotas;

| (5) | 2021 m. lapkričio 11 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2021/2317 (5) dėl Protokolo pasirašymo ir laikino taikymo; |
| --- | --- |

(5)

2021 m. lapkričio 11 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2021/2317 (5) dėl Protokolo pasirašymo ir laikino taikymo;

| (6) | Protokole nustatytos žvejybos galimybės turėtų būti paskirstytos valstybėms narėms visam jo taikymo laikotarpiui; |
| --- | --- |

(6)

Protokole nustatytos žvejybos galimybės turėtų būti paskirstytos valstybėms narėms visam jo taikymo laikotarpiui;

| (7) | atsižvelgiant į ekonominę Sąjungos žvejybos veiklos svarbą Kuko Salų žvejybos rajonuose ir atsižvelgiant į poreikį išvengti tos veiklos pertrūkio nustojus galioti Dabartiniam protokolui, šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į ekonominę Sąjungos žvejybos veiklos svarbą Kuko Salų žvejybos rajonuose ir atsižvelgiant į poreikį išvengti tos veiklos pertrūkio nustojus galioti Dabartiniam protokolui, šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau;

| (8) | siekiant sudaryti sąlygas Sąjungos laivams vykdyti žvejybos veiklą Protokolas bus laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos, |
| --- | --- |

(8)

siekiant sudaryti sąlygas Sąjungos laivams vykdyti žvejybos veiklą Protokolas bus laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Protokole dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo (toliau – Protokolas) nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos taip:

tunus gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai:

| — | Ispanija: 3 laivai; |
| --- | --- |

—

Ispanija: 3 laivai;

| — | Prancūzija: 1 laivas. |
| --- | --- |

—

Prancūzija: 1 laivas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2021 m. gruodžio 17 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  
  OL L 131, 2016 5 20, p. 3.

1

(2)  
  2017 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/418 dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 64, 2017 3 10, p. 1).

2

(3)  
  OL L 289, 2016 10 25, p. 1.

3

(4)  
  OL L 395, 2020 11 25, p. 1.

4

(5)  
  2021 m. lapkričio 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/2317 dėl Protokolo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 463, 2021 12 28, p. 1).

5

---

| 2021 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 462/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 462/12

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2021/2318

2021 m. gruodžio 21 d.

kuriuo su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams uždraudžiama žvejoti atlantines silkes Norvegijos vandenyse į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2021/92 (2) nustatomos kvotos 2021 metams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2021/92 (2) nustatomos kvotos 2021 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, Norvegijos vandenyse į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą žvejodami atlantinių silkių išteklius, laivai, kurie plaukioja su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava arba yra valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2021 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, Norvegijos vandenyse į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą žvejodami atlantinių silkių išteklius, laivai, kurie plaukioja su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava arba yra valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2021 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tam tikrą tų išteklių žuvų žvejybos veiklą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tam tikrą tų išteklių žuvų žvejybos veiklą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytoms Europos Sąjungos valstybėms narėms 2021 metams skirta tame priede nurodytų atlantinių silkių išteklių Norvegijos vandenyse į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava arba yra valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama 1 straipsnyje nurodytų išteklių žuvų žvejybos veikla. Visų pirma draudžiama laivuose laikyti, perkelti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2009 12 22, p. 1

1

(2)  
  2021 m. sausio 28 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/92, kuriuo 2021 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 31, 2021 1 29, p. 31);

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 20/TQ92 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Europos Sąjunga (visos valstybės narės) |
| Ištekliai | HER/*2AJMN |
| Rūšis | Atlantinės silkės (Clupea harengus) |
| Zona | Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zona aplink Jano Majeno salą |
| Draudimo data | 2021 m. lapkričio 30 d. 00:00 val. UTC |

Nr.

20/TQ92

Valstybė narė

Europos Sąjunga (visos valstybės narės)

Ištekliai

HER/*2AJMN

Rūšis

Atlantinės silkės (Clupea harengus)

Zona

Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zona aplink Jano Majeno salą

Draudimo data

2021 m. lapkričio 30 d. 00:00 val. UTC

---

| 2021 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 462/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 462/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/2319

2021 m. gruodžio 21 d.

kuriuo patvirtinami saugomos kilmės vietos nuorodos arba saugomos geografinės nuorodos specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimai („Terre Tollesi“/„Tullum“ (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo (1), ypač į jo 15 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisija išnagrinėjo Italijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (2) 105 straipsnį kartu su Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 15 straipsniu pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Terre Tollesi“/„Tullum“ produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimo patvirtinimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

Komisija išnagrinėjo Italijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (2) 105 straipsnį kartu su Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 15 straipsniu pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Terre Tollesi“/„Tullum“ produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimo patvirtinimo paraišką;

| (2) | produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimų patvirtinimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 97 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

(2)

produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimų patvirtinimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 97 straipsnio 3 dalyje;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 98 straipsnį Komisija negavo; |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 98 straipsnį Komisija negavo;

| (4) | todėl produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimai turėtų būti patvirtinti pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 99 straipsnį kartu su Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 15 straipsnio 2 dalimi, |
| --- | --- |

(4)

todėl produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimai turėtų būti patvirtinti pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 99 straipsnį kartu su Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 15 straipsnio 2 dalimi,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Patvirtinami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbti produkto, žymimo SKVN „Terre Tollesi“/„Tullum“, specifikacijos pakeitimai.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).

2

(3)  
  OL C 396, 2021 9 30, p. 15.

3

---

SPRENDIMAI

| 2021 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 462/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 462/17

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES, Euratomas) 2021/2320

2021 m. gruodžio 22 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos darbo tvarkos taisyklės

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 240 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | kai Taryba aktą turi priimti spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, turi būti patikrinama, ar kvalifikuotą balsų daugumą sudarančios valstybės narės atstovauja ne mažiau kaip 65 % Sąjungos gyventojų skaičiaus; |
| --- | --- |

(1)

kai Taryba aktą turi priimti spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, turi būti patikrinama, ar kvalifikuotą balsų daugumą sudarančios valstybės narės atstovauja ne mažiau kaip 65 % Sąjungos gyventojų skaičiaus;

| (2) | ta procentinė dalis apskaičiuojama remiantis Tarybos darbo tvarkos taisyklių (toliau – Darbo tvarkos taisyklės) (1) III priede nurodytais gyventojų skaičiaus duomenimis; |
| --- | --- |

(2)

ta procentinė dalis apskaičiuojama remiantis Tarybos darbo tvarkos taisyklių (toliau – Darbo tvarkos taisyklės) (1) III priede nurodytais gyventojų skaičiaus duomenimis;

| (3) | Darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad nuo kiekvienų metų sausio 1 d. Taryba, remdamasi praėjusių metų rugsėjo 30 d. Europos Sąjungos statistikos tarnybos turimais duomenimis, turi pakeisti tame priede nurodytus skaičius; |
| --- | --- |

(3)

Darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad nuo kiekvienų metų sausio 1 d. Taryba, remdamasi praėjusių metų rugsėjo 30 d. Europos Sąjungos statistikos tarnybos turimais duomenimis, turi pakeisti tame priede nurodytus skaičius;

| (4) | todėl Darbo tvarkos taisyklės turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos 2022 m. laikotarpiui; |
| --- | --- |

(4)

todėl Darbo tvarkos taisyklės turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos 2022 m. laikotarpiui;

| (5) | pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 240 straipsnis taikomas Europos atominės energijos bendrijai, |
| --- | --- |

(5)

pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 240 straipsnis taikomas Europos atominės energijos bendrijai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių III priedas pakeičiamas taip:

„III PRIEDAS

Duomenys apie Sąjungos gyventojų skaičių ir kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičių, skirti nuostatoms dėl kvalifikuotos balsų daugumos Taryboje įgyvendinti

| Valstybė narė | Gyventojų skaičius | Sąjungos gyventojų skaičiaus procentinė dalis (%) |
| --- | --- | --- |
| Vokietija | 83 120 520 | 18,57 |
| Prancūzija | 67 439 614 | 15,07 |
| Italija | 59 862 348 | 13,38 |
| Ispanija | 47 394 223 | 10,59 |
| Lenkija | 37 840 001 | 8,45 |
| Rumunija | 19 186 201 | 4,29 |
| Nyderlandai | 17 617 840 | 3,94 |
| Belgija | 11 566 041 | 2,58 |
| Graikija | 10 682 547 | 2,39 |
| Čekija | 10 574 153 | 2,36 |
| Švedija | 10 370 000 | 2,32 |
| Portugalija | 10 298 252 | 2,30 |
| Vengrija | 9 730 772 | 2,17 |
| Austrija | 8 926 000 | 1,99 |
| Bulgarija | 6 916 548 | 1,55 |
| Danija | 5 833 883 | 1,30 |
| Suomija | 5 527 493 | 1,24 |
| Slovakija | 5 459 781 | 1,22 |
| Airija | 5 006 324 | 1,12 |
| Kroatija | 4 036 355 | 0,90 |
| Lietuva | 2 795 680 | 0,62 |
| Slovėnija | 2 108 977 | 0,47 |
| Latvija | 1 893 223 | 0,42 |
| Estija | 1 330 068 | 0,30 |
| Kipras | 896 000 | 0,20 |
| Liuksemburgas | 633 347 | 0,14 |
| Malta | 516 100 | 0,12 |
| ES 27 | 447 562 291 | |
| Mažiausias skaičius (65 %) | 290 915 489 | |

Valstybė narė

Gyventojų skaičius

Sąjungos gyventojų skaičiaus procentinė dalis (%)

Vokietija

83 120 520

18,57

Prancūzija

67 439 614

15,07

Italija

59 862 348

13,38

Ispanija

47 394 223

10,59

Lenkija

37 840 001

8,45

Rumunija

19 186 201

4,29

Nyderlandai

17 617 840

3,94

Belgija

11 566 041

2,58

Graikija

10 682 547

2,39

Čekija

10 574 153

2,36

Švedija

10 370 000

2,32

Portugalija

10 298 252

2,30

Vengrija

9 730 772

2,17

Austrija

8 926 000

1,99

Bulgarija

6 916 548

1,55

Danija

5 833 883

1,30

Suomija

5 527 493

1,24

Slovakija

5 459 781

1,22

Airija

5 006 324

1,12

Kroatija

4 036 355

0,90

Lietuva

2 795 680

0,62

Slovėnija

2 108 977

0,47

Latvija

1 893 223

0,42

Estija

1 330 068

0,30

Kipras

896 000

0,20

Liuksemburgas

633 347

0,14

Malta

516 100

0,12

ES 27

447 562 291

Mažiausias skaičius (65 %)

290 915 489

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. DOVŽAN

---

(1)  
  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).

1

---