# Europos Sąjungos L 386/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 386 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. spalio 29d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 386

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. spalio 29d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2021/1885 dėl valstybės pagalbos SA.43127 – 2018/C (ex 2015/NN) (ex 2015/N), kurią Lenkija suteikė įmonei Przewozy Regionalne Sp. z o.o.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 855)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2021 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1886, kuriuo dėl rescEU atsargų kaupimo pajėgumų cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių incidentų srityje iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/570
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 7570)

   (
  1
  ) | 35 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | 2021 m. spalio 8 d. Asociacijos komiteto prekybos klausimais sprendimas Nr. 2/2021 dėl Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimo XVI-B priede nustatyto 1 etapo palankaus vertinimo [2021/1887] | 40 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2021 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2021/1885 dėl valstybės pagalbos SA.43127 – 2018/C (ex 2015/NN) (ex 2015/N), kurią Lenkija suteikė įmonei Przewozy Regionalne Sp. z o.o.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 855)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 855)

1

1

*

2021 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1886, kuriuo dėl rescEU atsargų kaupimo pajėgumų cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių incidentų srityje iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/570
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 7570)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 7570)

1

35

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

2021 m. spalio 8 d. Asociacijos komiteto prekybos klausimais sprendimas Nr. 2/2021 dėl Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimo XVI-B priede nustatyto 1 etapo palankaus vertinimo [2021/1887]

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2021 10 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 386/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 386/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2021/1885

2021 m. balandžio 20 d.

dėl valstybės pagalbos SA.43127 – 2018/C (ex 2015/NN) (ex 2015/N), kurią Lenkija suteikė įmonei „Przewozy Regionalne Sp. z o.o.“

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 855)

(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (1) | 2015 m. rugsėjo 21 d. Lenkija pranešė apie 770,3 mln. PLN (apie 181 mln. EUR) (2) restruktūrizavimo pagalbą įmonei „Przewozy Regionalne Sp. z o.o.“ (toliau – PR) (toliau – restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta). Pagalba buvo suteikta 2015 m. rugsėjo 30 d. kaip 100 % valstybei priklausančios Pramonės plėtros agentūros (toliau – IDA) kapitalo investicija. Kadangi pagalba buvo suteikta be išankstinio Komisijos leidimo, ji buvo užregistruota kaip neteisėta pagalba (2015/NN). |
| --- | --- |

(1)

2015 m. rugsėjo 21 d. Lenkija pranešė apie 770,3 mln. PLN (apie 181 mln. EUR) (2) restruktūrizavimo pagalbą įmonei „Przewozy Regionalne Sp. z o.o.“ (toliau – PR) (toliau – restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta). Pagalba buvo suteikta 2015 m. rugsėjo 30 d. kaip 100 % valstybei priklausančios Pramonės plėtros agentūros (toliau – IDA) kapitalo investicija. Kadangi pagalba buvo suteikta be išankstinio Komisijos leidimo, ji buvo užregistruota kaip neteisėta pagalba (2015/NN).

2

| (2) | Komisija paprašė papildomos informacijos i) 2015 m. lapkričio 27 d., ii) 2016 m. lapkričio 23 d. ir iii) 2017 m. birželio 30 d., ir į šiuos prašymus Lenkija atsakė atitinkamai: i) 2016 m. vasario 16 d., 2016 m. kovo 4 d. ir 2016 m. birželio 3 d., ii) 2017 m. sausio 9 d. ir iii) 2017 m. liepos 28 d. Be to, Lenkija pateikė informacijos 2017 m. sausio 11 d., 2017 m. vasario 1 d. ir 2017 m. birželio 20 d.2016 m. balandžio 8 d., 2016 m. balandžio 26 d., 2016 m. rugsėjo 21 d., 2017 m. sausio 11 d., 2017 m. liepos 4 d. ir 2019 m. rugsėjo 13 d. Komisija surengė susitikimus su Lenkija. |
| --- | --- |

(2)

Komisija paprašė papildomos informacijos i) 2015 m. lapkričio 27 d., ii) 2016 m. lapkričio 23 d. ir iii) 2017 m. birželio 30 d., ir į šiuos prašymus Lenkija atsakė atitinkamai: i) 2016 m. vasario 16 d., 2016 m. kovo 4 d. ir 2016 m. birželio 3 d., ii) 2017 m. sausio 9 d. ir iii) 2017 m. liepos 28 d. Be to, Lenkija pateikė informacijos 2017 m. sausio 11 d., 2017 m. vasario 1 d. ir 2017 m. birželio 20 d.2016 m. balandžio 8 d., 2016 m. balandžio 26 d., 2016 m. rugsėjo 21 d., 2017 m. sausio 11 d., 2017 m. liepos 4 d. ir 2019 m. rugsėjo 13 d. Komisija surengė susitikimus su Lenkija.

| (3) | Atlikdama preliminarų vertinimą ir prieš pradėdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, Komisija gavo suinteresuotųjų šalių laiškus, kuriuose teigiama, kad prieš gaudama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, PR jau buvo gavusi valstybės pagalbą. Kadangi tie raštai neatitiko Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (3) 24 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų, Komisija juos užregistravo kaip bendrą rinkos informaciją ir į juos atsižvelgė atlikdama preliminarų vertinimą. |
| --- | --- |

(3)

Atlikdama preliminarų vertinimą ir prieš pradėdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, Komisija gavo suinteresuotųjų šalių laiškus, kuriuose teigiama, kad prieš gaudama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, PR jau buvo gavusi valstybės pagalbą. Kadangi tie raštai neatitiko Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (3) 24 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų, Komisija juos užregistravo kaip bendrą rinkos informaciją ir į juos atsižvelgė atlikdama preliminarų vertinimą.

3

| (4) | 2018 m. sausio 23 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Pradėjus procedūrą, Lenkija 2018 m. balandžio 25 d. pateikė savo pastabas. 2018 m. gegužės 4 d. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(4)

2018 m. sausio 23 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Pradėjus procedūrą, Lenkija 2018 m. balandžio 25 d. pateikė savo pastabas. 2018 m. gegužės 4 d. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4

| (5) | Nuo 2018 m. birželio 20 d. iki 2018 m. birželio 29 d. dvi suinteresuotosios šalys – Londone (Jungtinė Karalystė) įsteigta organizacija „European Passenger Transport Operators“ (toliau – EPTO) ir Varšuvoje (Lenkija) įsteigta organizacija „Fundacja ProKolej“ (toliau – „ProKolej“) (5) pateikė Komisijai pastabas. 2018 m. liepos 9 d. ir 2018 m. rugsėjo 4 d. Komisija šias pastabas persiuntė Lenkijai. 2018 m. spalio 2 d. Lenkija dėl minėtų pastabų pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Nuo 2018 m. birželio 20 d. iki 2018 m. birželio 29 d. dvi suinteresuotosios šalys – Londone (Jungtinė Karalystė) įsteigta organizacija „European Passenger Transport Operators“ (toliau – EPTO) ir Varšuvoje (Lenkija) įsteigta organizacija „Fundacja ProKolej“ (toliau – „ProKolej“) (5) pateikė Komisijai pastabas. 2018 m. liepos 9 d. ir 2018 m. rugsėjo 4 d. Komisija šias pastabas persiuntė Lenkijai. 2018 m. spalio 2 d. Lenkija dėl minėtų pastabų pateikė savo pastabas.

5

| (6) | 2019 m. sausio 28 d. ir 2019 m. birželio 11 d. Komisija surengė susitikimus su EPTO. |
| --- | --- |

(6)

2019 m. sausio 28 d. ir 2019 m. birželio 11 d. Komisija surengė susitikimus su EPTO.

| (7) | 2019 m. gegužės 20 d., spalio 25 ir 31 d., 2019 m. lapkričio 29 d., 2020 m. gruodžio 4 d. ir 2021 m. kovo 30 d. Lenkija pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(7)

2019 m. gegužės 20 d., spalio 25 ir 31 d., 2019 m. lapkričio 29 d., 2020 m. gruodžio 4 d. ir 2021 m. kovo 30 d. Lenkija pateikė papildomos informacijos.

2.   BENDROSIOS APLINKYBĖS IR PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

BENDROSIOS APLINKYBĖS IR PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   Pagalbos gavėjas

Pagalbos gavėjas

| (8) | PR yra didžiausias regioninis keleivių vežimo geležinkeliais operatorius Lenkijoje, užimantis maždaug 27 % Lenkijos rinkos pagal vežamų keleivių skaičių ir 50 % rinkos pagal eismo apimtį traukinio nuvažiuotais kilometrais. Varšuvoje įsikūrusi PR veikia 15 iš 16 Lenkijos regionų (vaivadijų) ir yra vienintelė viešojo keleivinio regioninio geležinkelių transporto paslaugų teikėja septyniose vaivadijose, kurių dauguma – mažiausiai ekonomiškai išsivysčiusios. |
| --- | --- |

(8)

PR yra didžiausias regioninis keleivių vežimo geležinkeliais operatorius Lenkijoje, užimantis maždaug 27 % Lenkijos rinkos pagal vežamų keleivių skaičių ir 50 % rinkos pagal eismo apimtį traukinio nuvažiuotais kilometrais. Varšuvoje įsikūrusi PR veikia 15 iš 16 Lenkijos regionų (vaivadijų) ir yra vienintelė viešojo keleivinio regioninio geležinkelių transporto paslaugų teikėja septyniose vaivadijose, kurių dauguma – mažiausiai ekonomiškai išsivysčiusios.

| (9) | Anksčiau PR valdė 16 vaivadijų (regionų) Vyriausybės. Suteikus restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, šiuo metu PR valdo IDA, kuriai priklauso 50 % ir viena PR akcija, ir 16 vaivadijų (regionų) Vyriausybės. PR dirba apie 9 000 žmonių, ji klasifikuojama kaip didelė įmonė. Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą regioninė pagalba gali būti teikiama visiems regionams, kuriuose PR vykdo veiklą. |
| --- | --- |

(9)

Anksčiau PR valdė 16 vaivadijų (regionų) Vyriausybės. Suteikus restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, šiuo metu PR valdo IDA, kuriai priklauso 50 % ir viena PR akcija, ir 16 vaivadijų (regionų) Vyriausybės. PR dirba apie 9 000 žmonių, ji klasifikuojama kaip didelė įmonė. Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą regioninė pagalba gali būti teikiama visiems regionams, kuriuose PR vykdo veiklą.

| (10) | Pagrindinė PR veikla – keleivinio geležinkelių transporto paslaugų teikimas regioniniu lygmeniu pagal viešųjų paslaugų sutartis, sudarytas su vaivadijų (regionų) valdžios institucijomis. Be to, daug mažesniu mastu PR teikia tarptautinio ir „tarpvalstybinio“ transporto paslaugas ir nuomoja bei remontuoja riedmenis. Anksčiau PR taip pat teikė komercinio tarpregioninio transporto paslaugas, tačiau 2015 m. rugsėjo mėn. jų teikimą nutraukė. |
| --- | --- |

(10)

Pagrindinė PR veikla – keleivinio geležinkelių transporto paslaugų teikimas regioniniu lygmeniu pagal viešųjų paslaugų sutartis, sudarytas su vaivadijų (regionų) valdžios institucijomis. Be to, daug mažesniu mastu PR teikia tarptautinio ir „tarpvalstybinio“ transporto paslaugas ir nuomoja bei remontuoja riedmenis. Anksčiau PR taip pat teikė komercinio tarpregioninio transporto paslaugas, tačiau 2015 m. rugsėjo mėn. jų teikimą nutraukė.

2.2.   Regioninis geležinkelių transportas Lenkijoje

Regioninis geležinkelių transportas Lenkijoje

| (11) | Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (6) viešųjų paslaugų sutartys dėl keleivinio geležinkelių transporto vidaus viešųjų paslaugų gali būti tiesiogiai sudaromos iki 2023 m. gruodžio mėn. ne ilgesniam kaip 10 metų laikotarpiui, t. y. iki 2033 m. gruodžio mėn. Kai kurios valstybės narės, remdamosi taikytina nacionaline teise, jau atvėrė savo rinkas (jų dalį) konkurencijai. Lenkijoje konkurso tvarka sudarytos sutartys apėmė apie [4–30] % viso transporto srauto, numatyto 2016–2017 m. tvarkaraštyje. Kadangi didžioji dalis sutarčių nepasibaigė iki 2020 m. pabaigos, padėtis rinkoje po 2016–2017 m. tvarkaraščio iš esmės nepasikeitė. 2019 m. lapkričio 29 d. rašte Lenkija patvirtino (remdamasi 2018 m. duomenimis), kad padėtis rinkoje iš esmės nepasikeitė. |
| --- | --- |

(11)

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (6) viešųjų paslaugų sutartys dėl keleivinio geležinkelių transporto vidaus viešųjų paslaugų gali būti tiesiogiai sudaromos iki 2023 m. gruodžio mėn. ne ilgesniam kaip 10 metų laikotarpiui, t. y. iki 2033 m. gruodžio mėn. Kai kurios valstybės narės, remdamosi taikytina nacionaline teise, jau atvėrė savo rinkas (jų dalį) konkurencijai. Lenkijoje konkurso tvarka sudarytos sutartys apėmė apie [4–30] % viso transporto srauto, numatyto 2016–2017 m. tvarkaraštyje. Kadangi didžioji dalis sutarčių nepasibaigė iki 2020 m. pabaigos, padėtis rinkoje po 2016–2017 m. tvarkaraščio iš esmės nepasikeitė. 2019 m. lapkričio 29 d. rašte Lenkija patvirtino (remdamasi 2018 m. duomenimis), kad padėtis rinkoje iš esmės nepasikeitė.

6

| (12) | Pagal Lenkijos įstatymus geležinkelių transportą regioniniu lygmeniu organizuoja vaivadijos, o paslaugos teikiamos pagal viešųjų paslaugų sutartį, sudarytą tarp tokio transporto organizatoriaus (vaivadijos Vyriausybės) ir operatoriaus. Organizatorius transporto paslaugas gali pirkti tiesiogiai sudarydamas sutartis arba skelbdamas konkursą. Praktikoje dažniausiai naudojamas pirmasis variantas. Pagal 2016–2017 m. tvarkaraštį apie [70–95] % transporto srauto vyksta pagal tiesiogiai sudarytas sutartis. |
| --- | --- |

(12)

Pagal Lenkijos įstatymus geležinkelių transportą regioniniu lygmeniu organizuoja vaivadijos, o paslaugos teikiamos pagal viešųjų paslaugų sutartį, sudarytą tarp tokio transporto organizatoriaus (vaivadijos Vyriausybės) ir operatoriaus. Organizatorius transporto paslaugas gali pirkti tiesiogiai sudarydamas sutartis arba skelbdamas konkursą. Praktikoje dažniausiai naudojamas pirmasis variantas. Pagal 2016–2017 m. tvarkaraštį apie [70–95] % transporto srauto vyksta pagal tiesiogiai sudarytas sutartis.

| (13) | 2018 m. kovo 22 d. priėmus Viešojo transporto įstatymo pakeitimo įstatymą (toliau – 2018 m. įstatymas) (7), buvo iš dalies pakeistas Lenkijos viešųjų keleivinio geležinkelių transporto paslaugų pirkimų teisinis reglamentavimas. 2018 m. įstatyme visų pirma nustatyta, kad:






  a) | 2020 m. gruodžio 12 d. yra galutinis terminas, iki kurio regionai gali sudaryti tiesiogiai (ne konkurso tvarka) sudaromas regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis; |
| --- | --- | --- |

(13)

2018 m. kovo 22 d. priėmus Viešojo transporto įstatymo pakeitimo įstatymą (toliau – 2018 m. įstatymas) (7), buvo iš dalies pakeistas Lenkijos viešųjų keleivinio geležinkelių transporto paslaugų pirkimų teisinis reglamentavimas. 2018 m. įstatyme visų pirma nustatyta, kad:

7

a)

2020 m. gruodžio 12 d. yra galutinis terminas, iki kurio regionai gali sudaryti tiesiogiai (ne konkurso tvarka) sudaromas regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis;

| b) | 2030 m. gruodžio 14 d. yra galutinis terminas, iki kurio galioja tiesiogiai (be viešojo konkurso) regionų sudaromos regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys. |
| --- | --- |

b)

2030 m. gruodžio 14 d. yra galutinis terminas, iki kurio galioja tiesiogiai (be viešojo konkurso) regionų sudaromos regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys.

| (14) | PR konkurentai yra aštuoni „vidaus“ (vadinamieji in-house) operatoriai (8), kurie iš esmės veikia vienoje vaivadijoje ir priklauso tos vaivadijos valdžios institucijoms (vaivadijų Vyriausybėms), taip pat vienas „išorės“ operatorius – „Arriva RP“, kuri „Deutsche Bahn AG“ patronuojamoji įmonė ir EPTO narė. PR konkurentai važinėja pasirinktais maršrutais, paprastai aplink didesnius miestus. Todėl net ir tuose regionuose, kur veikia daugiau nei vienas operatorius, PR dažnai užima didelę rinkos dalį. |
| --- | --- |

(14)

PR konkurentai yra aštuoni „vidaus“ (vadinamieji in-house) operatoriai (8), kurie iš esmės veikia vienoje vaivadijoje ir priklauso tos vaivadijos valdžios institucijoms (vaivadijų Vyriausybėms), taip pat vienas „išorės“ operatorius – „Arriva RP“, kuri „Deutsche Bahn AG“ patronuojamoji įmonė ir EPTO narė. PR konkurentai važinėja pasirinktais maršrutais, paprastai aplink didesnius miestus. Todėl net ir tuose regionuose, kur veikia daugiau nei vienas operatorius, PR dažnai užima didelę rinkos dalį.

in-house

8

| (15) | Lenkijos teigimu, kai anksčiau būdavo organizuojami konkursai, PR dažnai būdavo vienintelis konkurso dalyvis. Taip yra todėl, kad kiti operatoriai manė, jog konkurse nurodyti maršrutai nėra ekonomiškai patrauklūs, o in-house operatoriai nebuvo suinteresuoti dalyvauti konkurse, jei jis vykdavo ne tose vaivadijose, kuriose jie jau teikė paslaugas iki tol. Pasak Lenkijos, be įmonės „Arriva RP“ joks kitas vidaus ar užsienio išorės veiklos vykdytojas niekada nepareiškė noro patekti į Lenkijos regioninę geležinkelių rinką. |
| --- | --- |

(15)

Lenkijos teigimu, kai anksčiau būdavo organizuojami konkursai, PR dažnai būdavo vienintelis konkurso dalyvis. Taip yra todėl, kad kiti operatoriai manė, jog konkurse nurodyti maršrutai nėra ekonomiškai patrauklūs, o in-house operatoriai nebuvo suinteresuoti dalyvauti konkurse, jei jis vykdavo ne tose vaivadijose, kuriose jie jau teikė paslaugas iki tol. Pasak Lenkijos, be įmonės „Arriva RP“ joks kitas vidaus ar užsienio išorės veiklos vykdytojas niekada nepareiškė noro patekti į Lenkijos regioninę geležinkelių rinką.

in-house

3.   KOMISIJOS SPRENDIMAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

KOMISIJOS SPRENDIMAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (16) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija įvertino restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, ir išreiškė abejonių dėl jos suderinamumo su vidaus rinka. Be to, Komisija nustatė šešias papildomas priemones, kurios buvo taikytos PR prieš suteikiant jai restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta. Nustatyta, kad dvi iš šių šešių priemonių yra esama pagalba, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto i papunktyje, todėl šiame sprendime jos nebevertinamos. Nustatyta, kad likusios keturios papildomos priemonės yra nauja pagalba, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio c punkte. Komisija išreiškė abejonių dėl nurodytų keturių papildomų priemonių suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(16)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija įvertino restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, ir išreiškė abejonių dėl jos suderinamumo su vidaus rinka. Be to, Komisija nustatė šešias papildomas priemones, kurios buvo taikytos PR prieš suteikiant jai restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta. Nustatyta, kad dvi iš šių šešių priemonių yra esama pagalba, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto i papunktyje, todėl šiame sprendime jos nebevertinamos. Nustatyta, kad likusios keturios papildomos priemonės yra nauja pagalba, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio c punkte. Komisija išreiškė abejonių dėl nurodytų keturių papildomų priemonių suderinamumo su vidaus rinka.

| (17) | Todėl Komisija turėtų vertinti tik penkias priemones, aprašytas 18–22 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(17)

Todėl Komisija turėtų vertinti tik penkias priemones, aprašytas 18–22 konstatuojamosiose dalyse.

3.1.   Vertinamos priemonės

Vertinamos priemonės

| (18) | 1 priemonė (restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta).
  2015 m. rugsėjo 30 d. valstybės kontroliuojama IDA už 770,3 mln. PLN (apie 181 mln. EUR) įsigijo 50 % ir vieną PR akciją. Pranešimo dalis yra restruktūrizavimo planas, kuriame taip pat nurodyta, kad valstybės valdomas geležinkelių infrastruktūros valdytojas „PKP Polskie Linie Kolejowe“ (toliau – PKP PLK) nurašė [...] PLN (apie [...] EUR) palūkanų. |
| --- | --- |

(18)

1 priemonė (restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta).
  2015 m. rugsėjo 30 d. valstybės kontroliuojama IDA už 770,3 mln. PLN (apie 181 mln. EUR) įsigijo 50 % ir vieną PR akciją. Pranešimo dalis yra restruktūrizavimo planas, kuriame taip pat nurodyta, kad valstybės valdomas geležinkelių infrastruktūros valdytojas „PKP Polskie Linie Kolejowe“ (toliau – PKP PLK) nurašė [...] PLN (apie [...] EUR) palūkanų.

1 priemonė (restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta).

| (19) | 2 priemonė. Prieš suteikdama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, Lenkija PR skyrė: i) 2008 m. – 2 160 mln. PLN (apie 508 mln. EUR); ii) 2006 m. ir 2007 m. – 242,9 mln. PLN (apie 57 mln. EUR). 2020 m. gruodžio 4 d. Lenkija paaiškino, kad šie mokėjimai buvo atlikti atsižvelgiant į vykdomą PR restruktūrizavimą, siekiant padengti praeityje patirtus nuostolius. Be to, Lenkija nurodė, kad tokie mokėjimai yra kitokio pobūdžio nei mokėjimai pagal viešųjų paslaugų sutartis, dėl kurių vaivadijos ir PR susitarė nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2004 m. balandžio 30 d. Šiame sprendime 2 priemonė vadinama „ankstesnių nuostolių padengimu“. |
| --- | --- |

(19)

2 priemonė. Prieš suteikdama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, Lenkija PR skyrė: i) 2008 m. – 2 160 mln. PLN (apie 508 mln. EUR); ii) 2006 m. ir 2007 m. – 242,9 mln. PLN (apie 57 mln. EUR). 2020 m. gruodžio 4 d. Lenkija paaiškino, kad šie mokėjimai buvo atlikti atsižvelgiant į vykdomą PR restruktūrizavimą, siekiant padengti praeityje patirtus nuostolius. Be to, Lenkija nurodė, kad tokie mokėjimai yra kitokio pobūdžio nei mokėjimai pagal viešųjų paslaugų sutartis, dėl kurių vaivadijos ir PR susitarė nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2004 m. balandžio 30 d. Šiame sprendime 2 priemonė vadinama „ankstesnių nuostolių padengimu“.

2 priemonė

| (20) | 3 priemonė. Prieš gaudama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, 2004 m. kovo 29 d. PR sudarė skolos restruktūrizavimo sutartį su PKP PLK, kurioje numatyta restruktūrizuoti 1 902 mln. PLN (apie 448 mln. EUR) dydžio PR įsipareigojimus valstybinėms PKP grupės įmonėms (PKP PLK, „PKP S.A.“, „PKP Cargo“, „PKP Energetyka“ ir „PKP Intercity“) (9). Sutartyje buvo numatyta nurašyti 40 % skolos ir atidėti skolos likučio grąžinimą iki 2007 m. gruodžio 31 d. Tarp 2005 m. ir 2008 m. sutartis buvo pakeista ir grąžinimo laikotarpis pratęstas iki 2009 m. lapkričio 29 d. |
| --- | --- |

(20)

3 priemonė. Prieš gaudama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, 2004 m. kovo 29 d. PR sudarė skolos restruktūrizavimo sutartį su PKP PLK, kurioje numatyta restruktūrizuoti 1 902 mln. PLN (apie 448 mln. EUR) dydžio PR įsipareigojimus valstybinėms PKP grupės įmonėms (PKP PLK, „PKP S.A.“, „PKP Cargo“, „PKP Energetyka“ ir „PKP Intercity“) (9). Sutartyje buvo numatyta nurašyti 40 % skolos ir atidėti skolos likučio grąžinimą iki 2007 m. gruodžio 31 d. Tarp 2005 m. ir 2008 m. sutartis buvo pakeista ir grąžinimo laikotarpis pratęstas iki 2009 m. lapkričio 29 d.

3 priemonė.

9

| (21) | 4 priemonė. Prieš gaudama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, 2009–2014 m. PR sudarė 25 susitarimus su valstybės valdomais kreditoriais („PKP S.A.“, „PKP Energetyka“, „PKP Intercity“, PKP PLK ir Socialinio draudimo įstaiga (toliau – ZUS)), pagal kuriuos atidėtas pradelstų įsipareigojimų šiems kreditoriams, kurių bendra suma siekė [900–1 300 mln.] PLN (apie [235–282] mln. EUR), vykdymas. |
| --- | --- |

(21)

4 priemonė. Prieš gaudama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, 2009–2014 m. PR sudarė 25 susitarimus su valstybės valdomais kreditoriais („PKP S.A.“, „PKP Energetyka“, „PKP Intercity“, PKP PLK ir Socialinio draudimo įstaiga (toliau – ZUS)), pagal kuriuos atidėtas pradelstų įsipareigojimų šiems kreditoriams, kurių bendra suma siekė [900–1 300 mln.] PLN (apie [235–282] mln. EUR), vykdymas.

4 priemonė.

| (22) | 5 priemonė. Lenkija PR skyrė: i) 2006–2010 m. – 0,97 mln. PLN (apie 0,23 mln. EUR) pagalbą mokymui; ii) 2012 ir 2013 m. – 39 000 PLN (apie 0,01 mln. EUR) įdarbinimo pagalbą; iii) 2010–2015 m. – 0,7 mln. PLN (apie 0,17 mln. EUR) Lenkijos de minimis pagalbą; |
| --- | --- |

(22)

5 priemonė. Lenkija PR skyrė: i) 2006–2010 m. – 0,97 mln. PLN (apie 0,23 mln. EUR) pagalbą mokymui; ii) 2012 ir 2013 m. – 39 000 PLN (apie 0,01 mln. EUR) įdarbinimo pagalbą; iii) 2010–2015 m. – 0,7 mln. PLN (apie 0,17 mln. EUR) Lenkijos de minimis pagalbą;

5 priemonė.

de minimis

4.   LENKIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

LENKIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (23) | Dėl pirmosios priemonės, visų pirma restruktūrizavimo plano, pateikto kartu su pranešimu, Lenkija paaiškino, kad PKP PLK planuojamas palūkanų nurašymas yra numatytas 2013 m. kovo 21 d. PKP PLK ir PR susitarime, sudarytame tarpininkaujant tarp šių įmonių. Be to, Lenkija paaiškino, kad sprendimas sudaryti susitarimą buvo priimtas atsižvelgiant į rinkos sąlygas. Lenkijos teigimu, susitarimo sudarymas buvo palankesnis PKP PLK nei bandymas išieškoti skolas iš PR per teismą. Lenkija pridūrė, kad palūkanų nurašymas yra priemonė, kuri paprastai taikoma finansinių skolų restruktūrizavimo procedūrose, siekiant kuo labiau padidinti pagrindinės skolos sumos susigrąžinimo tikimybę. |
| --- | --- |

(23)

Dėl pirmosios priemonės, visų pirma restruktūrizavimo plano, pateikto kartu su pranešimu, Lenkija paaiškino, kad PKP PLK planuojamas palūkanų nurašymas yra numatytas 2013 m. kovo 21 d. PKP PLK ir PR susitarime, sudarytame tarpininkaujant tarp šių įmonių. Be to, Lenkija paaiškino, kad sprendimas sudaryti susitarimą buvo priimtas atsižvelgiant į rinkos sąlygas. Lenkijos teigimu, susitarimo sudarymas buvo palankesnis PKP PLK nei bandymas išieškoti skolas iš PR per teismą. Lenkija pridūrė, kad palūkanų nurašymas yra priemonė, kuri paprastai taikoma finansinių skolų restruktūrizavimo procedūrose, siekiant kuo labiau padidinti pagrindinės skolos sumos susigrąžinimo tikimybę.

| (24) | Dėl antrosios priemonės Lenkija iš pradžių teigė, kad išmokėta suma buvo pavėluota kompensacija, kuri anksčiau nebuvo išmokėta PR dėl biudžeto apribojimų, susijusių su Lenkijos geležinkelių sektoriaus reforma. Vėliau Lenkija papildė savo pirminį pareiškimą, paaiškindama, kad 2 priemone padengiami praeityje patirti nuostoliai ir ji taikoma vykstant atitinkamos bendrovės restruktūrizavimui. Šiuo atžvilgiu Lenkija paaiškino, kad biudžeto apribojimai, viešųjų finansų deficitas ir bendra ekonominė padėtis XXI a. pirmojo dešimtmečio pradžioje trukdė įgyvendinti struktūrines geležinkelių sektoriaus reformas Lenkijoje. Tai turėjo tiesioginį poveikį PR veiklos finansavimui (vėlavo pagrindinio turto perdavimas ir t. t.) ir dėl to laipsniškai blogėjo bendrovės finansinė padėtis ir jos deficitas. Todėl Lenkija per kelerius vėlesnius metus ėmėsi tinkamų priemonių, reaguodama į problemas ir padėtį, susidariusią įgyvendinant struktūrines reformas geležinkelių sektoriuje, ir tarp šių priemonių buvo pirmiau minėtas nuostolių padengimas. |
| --- | --- |

(24)

Dėl antrosios priemonės Lenkija iš pradžių teigė, kad išmokėta suma buvo pavėluota kompensacija, kuri anksčiau nebuvo išmokėta PR dėl biudžeto apribojimų, susijusių su Lenkijos geležinkelių sektoriaus reforma. Vėliau Lenkija papildė savo pirminį pareiškimą, paaiškindama, kad 2 priemone padengiami praeityje patirti nuostoliai ir ji taikoma vykstant atitinkamos bendrovės restruktūrizavimui. Šiuo atžvilgiu Lenkija paaiškino, kad biudžeto apribojimai, viešųjų finansų deficitas ir bendra ekonominė padėtis XXI a. pirmojo dešimtmečio pradžioje trukdė įgyvendinti struktūrines geležinkelių sektoriaus reformas Lenkijoje. Tai turėjo tiesioginį poveikį PR veiklos finansavimui (vėlavo pagrindinio turto perdavimas ir t. t.) ir dėl to laipsniškai blogėjo bendrovės finansinė padėtis ir jos deficitas. Todėl Lenkija per kelerius vėlesnius metus ėmėsi tinkamų priemonių, reaguodama į problemas ir padėtį, susidariusią įgyvendinant struktūrines reformas geležinkelių sektoriuje, ir tarp šių priemonių buvo pirmiau minėtas nuostolių padengimas.

| (25) | Dėl 3 priemonės Lenkija paaiškino, kad dėl Lenkijos geležinkelių sektoriaus reformos susidarė PR deficitas. Siekiant išspręsti PR finansines problemas, 2004 m. kovo 29 d. buvo sudarytas skolos restruktūrizavimo susitarimas. Vėliau, 2005–2008 m. laikotarpiu, susitarimas buvo pakeistas, tačiau, Lenkijos teigimu, pagrindinės susitarimo sąlygos išliko. Lenkija taip pat paaiškino, kad kreditoriams buvo naudingiau pakeisti susitarimą nei siekti žalos atlyginimo teisme. Siekdama pagrįsti savo teiginius, Lenkija pateikė kreditorių pinigų srautų dabartinės vertės palyginimą pagal du alternatyvius scenarijus (pakeisto susitarimo įgyvendinimas arba teismo procesas). Lenkija pridūrė, kad PR veikla sudarė didelę dalį atitinkamų kreditorių pajamų. Tuo metu užsienio rinkos dalyviai nebuvo išreiškę jokio susidomėjimo patekti į Lenkijos rinką, todėl jie nebūtų galėję kompensuoti už iš PR veiklos gautų pajamų praradimą. |
| --- | --- |

(25)

Dėl 3 priemonės Lenkija paaiškino, kad dėl Lenkijos geležinkelių sektoriaus reformos susidarė PR deficitas. Siekiant išspręsti PR finansines problemas, 2004 m. kovo 29 d. buvo sudarytas skolos restruktūrizavimo susitarimas. Vėliau, 2005–2008 m. laikotarpiu, susitarimas buvo pakeistas, tačiau, Lenkijos teigimu, pagrindinės susitarimo sąlygos išliko. Lenkija taip pat paaiškino, kad kreditoriams buvo naudingiau pakeisti susitarimą nei siekti žalos atlyginimo teisme. Siekdama pagrįsti savo teiginius, Lenkija pateikė kreditorių pinigų srautų dabartinės vertės palyginimą pagal du alternatyvius scenarijus (pakeisto susitarimo įgyvendinimas arba teismo procesas). Lenkija pridūrė, kad PR veikla sudarė didelę dalį atitinkamų kreditorių pajamų. Tuo metu užsienio rinkos dalyviai nebuvo išreiškę jokio susidomėjimo patekti į Lenkijos rinką, todėl jie nebūtų galėję kompensuoti už iš PR veiklos gautų pajamų praradimą.

| (26) | 4 priemonės klausimu Lenkija nesutiko su Komisijos preliminariomis išvadomis, kad 2009–2014 m. sudaryti skolos restruktūrizavimo susitarimai yra valstybės pagalba, nes jie nebuvo sudaryti rinkos sąlygomis. Lenkija paaiškino, kad kreditoriams buvo įprasta vertinti, kuris išieškojimo būdas yra veiksmingesnis ir padidina maksimalaus skolos grąžinimo tikimybę. Lenkijos teigimu, skolos grąžinimo termino pakeitimo ir palūkanų sumažinimo praktika buvo įprasta ir finansų įstaigos taikė skolos restruktūrizavimo procesus. Lenkija taip pat paaiškino, kad nepriklausomas konsultantas, remdamasis konservatyviomis prielaidomis, atliko analizę, siekdamas nustatyti geriausią skolos susigrąžinimo metodą. Analizės rezultatai parodė, kad skolos restruktūrizavimo sutartis būtų geresnis nei kiti skolos susigrąžinimo būdai. Lenkija pridūrė, kad PR sumokėjo skolas atskiriems kreditoriams pagal pasirašytas sutartis. |
| --- | --- |

(26)

4 priemonės klausimu Lenkija nesutiko su Komisijos preliminariomis išvadomis, kad 2009–2014 m. sudaryti skolos restruktūrizavimo susitarimai yra valstybės pagalba, nes jie nebuvo sudaryti rinkos sąlygomis. Lenkija paaiškino, kad kreditoriams buvo įprasta vertinti, kuris išieškojimo būdas yra veiksmingesnis ir padidina maksimalaus skolos grąžinimo tikimybę. Lenkijos teigimu, skolos grąžinimo termino pakeitimo ir palūkanų sumažinimo praktika buvo įprasta ir finansų įstaigos taikė skolos restruktūrizavimo procesus. Lenkija taip pat paaiškino, kad nepriklausomas konsultantas, remdamasis konservatyviomis prielaidomis, atliko analizę, siekdamas nustatyti geriausią skolos susigrąžinimo metodą. Analizės rezultatai parodė, kad skolos restruktūrizavimo sutartis būtų geresnis nei kiti skolos susigrąžinimo būdai. Lenkija pridūrė, kad PR sumokėjo skolas atskiriems kreditoriams pagal pasirašytas sutartis.

| (27) | Dėl 5 priemonės Lenkija paaiškino, kad 2009–2011 m. laikotarpiu PR gavo 1 177 421 PLN (apie 277 040 EUR) paramą. Lenkija teigė, kad dalis pagalbos (350 007 PLN (apie 82 350 EUR) buvo de minimis pagalba. Likusi pagalbos dalis (827 414 PLN, apie 194 690 EUR) buvo suteikta pagal pagalbos mokymui schemą Nr. X152/2009 (10), remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 800/2008 (11) (toliau – 2008 m. BBIR). Todėl de minimis pagalbos riba nebuvo viršyta. |
| --- | --- |

(27)

Dėl 5 priemonės Lenkija paaiškino, kad 2009–2011 m. laikotarpiu PR gavo 1 177 421 PLN (apie 277 040 EUR) paramą. Lenkija teigė, kad dalis pagalbos (350 007 PLN (apie 82 350 EUR) buvo de minimis pagalba. Likusi pagalbos dalis (827 414 PLN, apie 194 690 EUR) buvo suteikta pagal pagalbos mokymui schemą Nr. X152/2009 (10), remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 800/2008 (11) (toliau – 2008 m. BBIR). Todėl de minimis pagalbos riba nebuvo viršyta.

de minimis

10

11

de minimis

| (28) | Be konkrečių pastabų dėl sprendime pradėti procedūrą nurodytų priemonių, Lenkija pateikė šias pastabas. |
| --- | --- |

(28)

Be konkrečių pastabų dėl sprendime pradėti procedūrą nurodytų priemonių, Lenkija pateikė šias pastabas.

| (29) | Lenkija teigė, kad iki 2015 m. PR negalėjo būti laikoma „sunkumų patiriančia įmone“, kaip apibrėžta 2004 m. Gairių dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 2004 m. gairės) 10 punkto a papunktyje (12). Lenkija paaiškino, kad 2004–2014 m. PR atitiko ne visus minėtoje nuostatoje numatytus „sunkumų patiriančios įmonės“ kriterijus, ir konkrečiai neatitiko šio kriterijaus: netekta daugiau kaip pusės ribotos turtinės atsakomybės bendrovės įstatinio kapitalo ir daugiau nei ketvirčio to kapitalo netekta per pastaruosius 12 mėnesių. Lenkija teigė, kad 2004–2014 m. laikotarpiu PR prarado daugiau nei pusę savo įstatinio kapitalo, tačiau daugiau nei ketvirtadalį šio kapitalo ji prarado vos per 12 mėnesių 2005 m. Lenkijos teigimu, nors 2005 m. abu kriterijai buvo įvykdyti, negalima daryti prielaidos, kad visą 2004–2014 m. laikotarpį PR buvo „sunkumų patirianti įmonė“. Lenkija teigė, kad šią išvadą patvirtina PR finansinių duomenų analizė. Lenkija pridūrė, kad 2004 m. gairėse nustatyti reikalavimai, pagal kuriuos įmonė gali būti laikoma „sunkumų patiriančia įmone“, neatitinka ypatingos po 2004 m. reformuoto Lenkijos geležinkelių sektoriaus, kuriame veikė PR, padėties. Lenkija paaiškino, kad reformuotas geležinkelių sektorius buvo struktūriškai nepakankamai finansuojamas ir dėl reformos PR negavo finansinių išteklių, atitinkančių jos viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Lenkija teigė, kad atliekant vertinimą reikėtų atsižvelgti į šias aplinkybes. |
| --- | --- |

(29)

Lenkija teigė, kad iki 2015 m. PR negalėjo būti laikoma „sunkumų patiriančia įmone“, kaip apibrėžta 2004 m. Gairių dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 2004 m. gairės) 10 punkto a papunktyje (12). Lenkija paaiškino, kad 2004–2014 m. PR atitiko ne visus minėtoje nuostatoje numatytus „sunkumų patiriančios įmonės“ kriterijus, ir konkrečiai neatitiko šio kriterijaus: netekta daugiau kaip pusės ribotos turtinės atsakomybės bendrovės įstatinio kapitalo ir daugiau nei ketvirčio to kapitalo netekta per pastaruosius 12 mėnesių. Lenkija teigė, kad 2004–2014 m. laikotarpiu PR prarado daugiau nei pusę savo įstatinio kapitalo, tačiau daugiau nei ketvirtadalį šio kapitalo ji prarado vos per 12 mėnesių 2005 m. Lenkijos teigimu, nors 2005 m. abu kriterijai buvo įvykdyti, negalima daryti prielaidos, kad visą 2004–2014 m. laikotarpį PR buvo „sunkumų patirianti įmonė“. Lenkija teigė, kad šią išvadą patvirtina PR finansinių duomenų analizė. Lenkija pridūrė, kad 2004 m. gairėse nustatyti reikalavimai, pagal kuriuos įmonė gali būti laikoma „sunkumų patiriančia įmone“, neatitinka ypatingos po 2004 m. reformuoto Lenkijos geležinkelių sektoriaus, kuriame veikė PR, padėties. Lenkija paaiškino, kad reformuotas geležinkelių sektorius buvo struktūriškai nepakankamai finansuojamas ir dėl reformos PR negavo finansinių išteklių, atitinkančių jos viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Lenkija teigė, kad atliekant vertinimą reikėtų atsižvelgti į šias aplinkybes.

sunkumų patiriančia įmone

12

sunkumų patiriančios įmonės

sunkumų patirianti įmonė

sunkumų patiriančia įmone

| (30) | Kalbėdama apie darbų, susijusių su restruktūrizavimo plane numatytomis daugiametėmis paslaugų sutartimis, apimtį, Lenkija teigė, kad dabartinės eksploatacijos prielaidos atitinka restruktūrizavimo plane išdėstytas prielaidas, t. y. sumažintas darbinės veiklos apimtis 2016–2020 m. laikotarpiu. Lenkija paaiškino, kad pagal daugiametes paslaugų teikimo sutartis PR atliekamos darbinės veiklos apimtis nėra mažesnė nei nustatyta restruktūrizavimo plane. Dėl nenumatytų išorinių veiksnių, pavyzdžiui, dėl kitų operatorių nesugebėjimo teikti vaivadijų suplanuotų paslaugų, PR atliktos darbinės veiklos apimtys buvo šiek tiek didesnės, nei nustatyta pradiniame restruktūrizavimo plane. Lenkija teigė, kad PR siekia darbinės veiklos tikslų be nepageidautinų nukrypimų nuo restruktūrizavimo plane nustatytų prielaidų. Kaip prašoma sprendime pradėti procedūrą, Lenkija pateikė duomenis ir paaiškinimus apie nukrypimus nuo restruktūrizavimo plano. Lenkija paaiškino, kad nuo restruktūrizavimo plane pateiktų prielaidų šiek tiek nukrypta dėl aplinkybių, kurios nepriklausė nuo PR. Be to, kaip Komisija prašė sprendime pradėti procedūrą, Lenkija pateikė atnaujintą restruktūrizavimo planą ir išsamią finansinę prognozę pagal nepalankiausią scenarijų. |
| --- | --- |

(30)

Kalbėdama apie darbų, susijusių su restruktūrizavimo plane numatytomis daugiametėmis paslaugų sutartimis, apimtį, Lenkija teigė, kad dabartinės eksploatacijos prielaidos atitinka restruktūrizavimo plane išdėstytas prielaidas, t. y. sumažintas darbinės veiklos apimtis 2016–2020 m. laikotarpiu. Lenkija paaiškino, kad pagal daugiametes paslaugų teikimo sutartis PR atliekamos darbinės veiklos apimtis nėra mažesnė nei nustatyta restruktūrizavimo plane. Dėl nenumatytų išorinių veiksnių, pavyzdžiui, dėl kitų operatorių nesugebėjimo teikti vaivadijų suplanuotų paslaugų, PR atliktos darbinės veiklos apimtys buvo šiek tiek didesnės, nei nustatyta pradiniame restruktūrizavimo plane. Lenkija teigė, kad PR siekia darbinės veiklos tikslų be nepageidautinų nukrypimų nuo restruktūrizavimo plane nustatytų prielaidų. Kaip prašoma sprendime pradėti procedūrą, Lenkija pateikė duomenis ir paaiškinimus apie nukrypimus nuo restruktūrizavimo plano. Lenkija paaiškino, kad nuo restruktūrizavimo plane pateiktų prielaidų šiek tiek nukrypta dėl aplinkybių, kurios nepriklausė nuo PR. Be to, kaip Komisija prašė sprendime pradėti procedūrą, Lenkija pateikė atnaujintą restruktūrizavimo planą ir išsamią finansinę prognozę pagal nepalankiausią scenarijų.

| (31) | Lenkija paaiškino, kad PR nesėkmingai bandė gauti finansavimą investicijoms į riedmenis 2010–2013 m. laikotarpiu. Lenkija paaiškino, kad viešųjų paslaugų sutartys dėl keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo grindžiamos mechanizmais, kuriais siekiama užkirsti kelią per didelėms kompensacijoms. Sutartyse numatyta didžiausia panaudoto kapitalo grąža (6 %), jų įgyvendinimas nuolat stebimas, o kompensacijų mokėjimas audituojamas. Lenkija paaiškino, kad sutartyse yra nuostatų dėl kompensacijos taikymo ir mokėjimo, taip pat dėl ataskaitų teikimo ir kontrolės. Lenkija pridūrė, kad kompensacijų mokėjimą tikrina nepriklausomi subjektai ir kad jokių pažeidimų nenustatyta. |
| --- | --- |

(31)

Lenkija paaiškino, kad PR nesėkmingai bandė gauti finansavimą investicijoms į riedmenis 2010–2013 m. laikotarpiu. Lenkija paaiškino, kad viešųjų paslaugų sutartys dėl keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo grindžiamos mechanizmais, kuriais siekiama užkirsti kelią per didelėms kompensacijoms. Sutartyse numatyta didžiausia panaudoto kapitalo grąža (6 %), jų įgyvendinimas nuolat stebimas, o kompensacijų mokėjimas audituojamas. Lenkija paaiškino, kad sutartyse yra nuostatų dėl kompensacijos taikymo ir mokėjimo, taip pat dėl ataskaitų teikimo ir kontrolės. Lenkija pridūrė, kad kompensacijų mokėjimą tikrina nepriklausomi subjektai ir kad jokių pažeidimų nenustatyta.

| (32) | Lenkija teigė, kad vertinant valstybės pagalbą pagal Sutartį ir Lenkijos siūlomas kompensacines priemones, reikėtų atsižvelgti į Lenkijos geležinkelių sektoriaus ypatumus. Lenkija iš esmės paaiškino, kad Lenkijos geležinkelių sektoriui trūksta konkurencijos ir „naujų dalyvių“ iš kitų valstybių narių susidomėjimo. Vertinant pagalbą reikėtų atsižvelgti į minėtus trūkumus ir į tai, kad nėra pavojaus, kad bus iškreipta konkurencija (kurios nėra). |
| --- | --- |

(32)

Lenkija teigė, kad vertinant valstybės pagalbą pagal Sutartį ir Lenkijos siūlomas kompensacines priemones, reikėtų atsižvelgti į Lenkijos geležinkelių sektoriaus ypatumus. Lenkija iš esmės paaiškino, kad Lenkijos geležinkelių sektoriui trūksta konkurencijos ir „naujų dalyvių“ iš kitų valstybių narių susidomėjimo. Vertinant pagalbą reikėtų atsižvelgti į minėtus trūkumus ir į tai, kad nėra pavojaus, kad bus iškreipta konkurencija (kurios nėra).

naujų dalyvių

| (33) | Dėl Lenkijos pasiūlytų rinkos atvėrimo priemonių, aprašytų sprendimo pradėti procedūrą 180 ir 181 konstatuojamosiose dalyse, Lenkija paaiškino, kad jos pasiūlymas leisti tiesiogiai sudaryti sutartis iki 2020 m. gruodžio 12 d. ir apriboti šių sutarčių galiojimo trukmę iki 2030 m. gruodžio 14 d. nagrinėjamas Lenkijos parlamente (13). Lenkija nurodė, kad ji neįsipareigojo i) užtikrinti, kad iki 2030 m. pabaigos baigtų galioti tiesiogiai sudarytos sutartys dėl kai kurių maršrutų, kurie sudaro apie [4–30] % rinkos, ir ii) išlaikyti atvirus konkurencijai jau liberalizuotus maršrutus, dėl kurių anksčiau buvo organizuoti konkursai ir kurie sudaro apie [4–30] % rinkos, remiantis 2016–2017 m. tvarkaraštyje nurodyta visa eismo apimtimi traukinio nuvažiuotais kilometrais. Lenkija teigė, kad sprendimo pradėti procedūrą 181 konstatuojamosios dalies teiginys „riedmenys bus grąžinti pagalbą teikiančiai institucijai arba už juos bus atlyginta rinkos sąlygomis“ yra dviprasmiškas. Lenkijos teigimu, šis sakinys gali būti aiškinamas taip, kad jis taikomas visiems riedmenims, nesvarbu, ar juos įsigyja organizatorius, ar vežėjas. Lenkija nurodė, kad šis teiginys turi būti aiškinamas taip, kad kalbama tik apie organizatoriaus įsigytus riedmenis. |
| --- | --- |

(33)

Dėl Lenkijos pasiūlytų rinkos atvėrimo priemonių, aprašytų sprendimo pradėti procedūrą 180 ir 181 konstatuojamosiose dalyse, Lenkija paaiškino, kad jos pasiūlymas leisti tiesiogiai sudaryti sutartis iki 2020 m. gruodžio 12 d. ir apriboti šių sutarčių galiojimo trukmę iki 2030 m. gruodžio 14 d. nagrinėjamas Lenkijos parlamente (13). Lenkija nurodė, kad ji neįsipareigojo i) užtikrinti, kad iki 2030 m. pabaigos baigtų galioti tiesiogiai sudarytos sutartys dėl kai kurių maršrutų, kurie sudaro apie [4–30] % rinkos, ir ii) išlaikyti atvirus konkurencijai jau liberalizuotus maršrutus, dėl kurių anksčiau buvo organizuoti konkursai ir kurie sudaro apie [4–30] % rinkos, remiantis 2016–2017 m. tvarkaraštyje nurodyta visa eismo apimtimi traukinio nuvažiuotais kilometrais. Lenkija teigė, kad sprendimo pradėti procedūrą 181 konstatuojamosios dalies teiginys „riedmenys bus grąžinti pagalbą teikiančiai institucijai arba už juos bus atlyginta rinkos sąlygomis“ yra dviprasmiškas. Lenkijos teigimu, šis sakinys gali būti aiškinamas taip, kad jis taikomas visiems riedmenims, nesvarbu, ar juos įsigyja organizatorius, ar vežėjas. Lenkija nurodė, kad šis teiginys turi būti aiškinamas taip, kad kalbama tik apie organizatoriaus įsigytus riedmenis.

13

riedmenys bus grąžinti pagalbą teikiančiai institucijai arba už juos bus atlyginta rinkos sąlygomis

5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

5.1.   EPTO

EPTO

| (34) | EPTO teigė, kad Komisija turėtų įvertinti ne tik 1 priemonę, bet ir tam tikrų vaivadijų įpareigojimą tiesiogiai sudaryti penkerių metų keleivių vežimo sutartis su PR. EPTO teigimu, šis įpareigojimas yra valstybės pagalba, todėl Komisija turėtų jį ištirti. EPTO pridūrė, kad įpareigojimas tiesiogiai sudaryti sutartis su PR uždarytų Lenkijos regioninę keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinką. EPTO teigė, kad tariamą konkurentų nesidomėjimą Lenkijos rinka reikėtų papildomai įvertinti. EPTO teigė, kad yra potencialių konkurentų, kurie galėtų ateiti į Lenkijos rinką. EPTO taip pat teigė, kad nepakankama konkurencija sietina su „antikonkurencine rinkos aplinka“ Lenkijoje, kurią lemia tai, kad geležinkelio bendrovės neturi verslo perspektyvų. Atlikdama vertinimą, Komisija turėtų į tas aplinkybes atsižvelgti. |
| --- | --- |

(34)

EPTO teigė, kad Komisija turėtų įvertinti ne tik 1 priemonę, bet ir tam tikrų vaivadijų įpareigojimą tiesiogiai sudaryti penkerių metų keleivių vežimo sutartis su PR. EPTO teigimu, šis įpareigojimas yra valstybės pagalba, todėl Komisija turėtų jį ištirti. EPTO pridūrė, kad įpareigojimas tiesiogiai sudaryti sutartis su PR uždarytų Lenkijos regioninę keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinką. EPTO teigė, kad tariamą konkurentų nesidomėjimą Lenkijos rinka reikėtų papildomai įvertinti. EPTO teigė, kad yra potencialių konkurentų, kurie galėtų ateiti į Lenkijos rinką. EPTO taip pat teigė, kad nepakankama konkurencija sietina su „antikonkurencine rinkos aplinka“ Lenkijoje, kurią lemia tai, kad geležinkelio bendrovės neturi verslo perspektyvų. Atlikdama vertinimą, Komisija turėtų į tas aplinkybes atsižvelgti.

antikonkurencine rinkos aplinka

| (35) | EPTO teigė, kad Lenkijos pasiūlytos rinkos atvėrimo priemonės nesudarytų galimybių atverti rinkos. EPTO manė, kad rinkos atvėrimo priemonės nėra pakankamai aprašytos, kad ji galėtų pateikti pastabas. Tačiau EPTO pasiūlė, kad 2020–2028 m. Lenkijos rinka turėtų būti atveriama laipsniškai, vykdant viešųjų pirkimų procedūras, kurios turėtų atitikti tam tikrus konkrečius reikalavimus. |
| --- | --- |

(35)

EPTO teigė, kad Lenkijos pasiūlytos rinkos atvėrimo priemonės nesudarytų galimybių atverti rinkos. EPTO manė, kad rinkos atvėrimo priemonės nėra pakankamai aprašytos, kad ji galėtų pateikti pastabas. Tačiau EPTO pasiūlė, kad 2020–2028 m. Lenkijos rinka turėtų būti atveriama laipsniškai, vykdant viešųjų pirkimų procedūras, kurios turėtų atitikti tam tikrus konkrečius reikalavimus.

| (36) | Pastabose dėl restruktūrizavimo plano EPTO daugiausia dėmesio skyrė Lenkijos argumentui, kad PR negalėjo vykdyti jokios pelningos veiklos, nes jos pagrindinė veikla buvo nuostolinga, o šios veiklos sumažinimas nebūtų naudingas jokiam konkurentui dėl konkurencijos trūkumo. EPTO nesutiko su šiuo argumentu, nes: i) dėl gaunamos finansinės paramos PR veikla turėtų būti pelninga; ii) yra konkurentų, kurie būtų suinteresuoti rinkos atvėrimu. |
| --- | --- |

(36)

Pastabose dėl restruktūrizavimo plano EPTO daugiausia dėmesio skyrė Lenkijos argumentui, kad PR negalėjo vykdyti jokios pelningos veiklos, nes jos pagrindinė veikla buvo nuostolinga, o šios veiklos sumažinimas nebūtų naudingas jokiam konkurentui dėl konkurencijos trūkumo. EPTO nesutiko su šiuo argumentu, nes: i) dėl gaunamos finansinės paramos PR veikla turėtų būti pelninga; ii) yra konkurentų, kurie būtų suinteresuoti rinkos atvėrimu.

| (37) | EPTO sutiko, kad Komisija galėtų taikyti naują metodą suderinamumui įvertinti, idant būtų atsižvelgta į konkrečią šalies keleivinio geležinkelių transporto sektoriaus padėtį. Tačiau EPTO teigė, kad naujas metodas galėtų būti pagrįstas tik tuo atveju, jei jis būtų taikomas kartu su veiksmingomis ir neatidėliotinomis rinkos atvėrimo priemonėmis. |
| --- | --- |

(37)

EPTO sutiko, kad Komisija galėtų taikyti naują metodą suderinamumui įvertinti, idant būtų atsižvelgta į konkrečią šalies keleivinio geležinkelių transporto sektoriaus padėtį. Tačiau EPTO teigė, kad naujas metodas galėtų būti pagrįstas tik tuo atveju, jei jis būtų taikomas kartu su veiksmingomis ir neatidėliotinomis rinkos atvėrimo priemonėmis.

5.2.   
  „ProKolej“

„ProKolej“

| (38) | Organizacija „ProKolej“ teigė, kad Komisija turėtų įvertinti ir papildomas priemones, kuriomis suteikta valstybės pagalba, būtent: i) 550 mln. PLN (apie 129 mln. EUR) subsidiją, skirtą vaivadijoms riedmenims pirkti, remontuoti ir modernizuoti 2016–2020 m. laikotarpiu; ii) penkerių metų trukmės sutarčių sudarymą su PR. |
| --- | --- |

(38)

Organizacija „ProKolej“ teigė, kad Komisija turėtų įvertinti ir papildomas priemones, kuriomis suteikta valstybės pagalba, būtent: i) 550 mln. PLN (apie 129 mln. EUR) subsidiją, skirtą vaivadijoms riedmenims pirkti, remontuoti ir modernizuoti 2016–2020 m. laikotarpiu; ii) penkerių metų trukmės sutarčių sudarymą su PR.

| (39) | „ProKolej“ teigė, kad buvo restruktūrizavimo plano alternatyvų, kurios būtų turėjusios mažesnį neigiamą poveikį. Pirma, pagalba galėjo būti suteikta neįpareigojant sudaryti penkerių metų trukmės sutarčių su PR. Vaivadijos galėjo sudaryti sutartis konkurso tvarka. Antra, PR galėjo būti padalyta į veiklą vykdančią bendrovę ir transporto priemonių valdymo bendrovę. Trečia, pagalba galėjo būti susieta su rinkos atvėrimo priemonėmis, ir tai būtų buvęs „teisiškai priimtiniausias sprendimas“ organizacijai „ProKolej“. |
| --- | --- |

(39)

„ProKolej“ teigė, kad buvo restruktūrizavimo plano alternatyvų, kurios būtų turėjusios mažesnį neigiamą poveikį. Pirma, pagalba galėjo būti suteikta neįpareigojant sudaryti penkerių metų trukmės sutarčių su PR. Vaivadijos galėjo sudaryti sutartis konkurso tvarka. Antra, PR galėjo būti padalyta į veiklą vykdančią bendrovę ir transporto priemonių valdymo bendrovę. Trečia, pagalba galėjo būti susieta su rinkos atvėrimo priemonėmis, ir tai būtų buvęs „teisiškai priimtiniausias sprendimas“ organizacijai „ProKolej“.

teisiškai priimtiniausias sprendimas

| (40) | „ProKolej“ nurodė, kad Lenkijos siūlomos rinkos atvėrimo priemonės turi užtikrinti veiksmingą, spartų ir pastebimą rinkos atvėrimą. Kad būtų pasiektas šis tikslas, „ProKolej“ teigė, kad rinkos atvėrimo priemonės turėtų atitikti tam tikrus reikalavimus, įskaitant reikalavimus dėl vežimo apimties ir sutarčių trukmės. |
| --- | --- |

(40)

„ProKolej“ nurodė, kad Lenkijos siūlomos rinkos atvėrimo priemonės turi užtikrinti veiksmingą, spartų ir pastebimą rinkos atvėrimą. Kad būtų pasiektas šis tikslas, „ProKolej“ teigė, kad rinkos atvėrimo priemonės turėtų atitikti tam tikrus reikalavimus, įskaitant reikalavimus dėl vežimo apimties ir sutarčių trukmės.

| (41) | „ProKolej“ pridūrė, kad dėl gautos pagalbos PR jau yra pasirengusi rinkos atidarymui. „ProKolej“ teigė, kad jei rinka bus atveriama laipsniškai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, PR galės sustiprinti savo padėtį, todėl kitos bendrovės atsidurs nepalankioje padėtyje. „ProKolej“ teigė, kad dėl to PR gauta pagalba artimoje ateityje iškraipys konkurenciją. „ProKolej“ paprašė skubiai nustatyti rinkos atvėrimo priemones, kad to būtų išvengta. |
| --- | --- |

(41)

„ProKolej“ pridūrė, kad dėl gautos pagalbos PR jau yra pasirengusi rinkos atidarymui. „ProKolej“ teigė, kad jei rinka bus atveriama laipsniškai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, PR galės sustiprinti savo padėtį, todėl kitos bendrovės atsidurs nepalankioje padėtyje. „ProKolej“ teigė, kad dėl to PR gauta pagalba artimoje ateityje iškraipys konkurenciją. „ProKolej“ paprašė skubiai nustatyti rinkos atvėrimo priemones, kad to būtų išvengta.

6.   LENKIJOS PATEIKTOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

LENKIJOS PATEIKTOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (42) | Kalbant Geležinkelių fondo vaivadijoms skirtą finansavimą riedmenims pirkti, remontuoti ir modernizuoti 2016–2020 m. laikotarpiu (žr. 38 konstatuojamąją dalį), Lenkija nurodė, kad Geležinkelių fondas buvo įsteigtas 2005 m. siekiant kaupti finansinius išteklius investicijoms į geležinkelių infrastruktūrą, geležinkelio linijų atnaujinimui ir priežiūrai bei nereikalingų geležinkelio linijų panaikinimui. 2009 m. buvo priimtos teisinės priemonės, leidžiančios vaivadijų savivaldos institucijoms naudoti Geležinkelių fondo lėšas keleivių vežimui skirtų riedmenų pirkimui, modernizavimui ir remontui pagal viešųjų paslaugų sutartį. Ši finansinė parama iš pradžių buvo numatyta 2009–2015 m. laikotarpiui, o vėliau pratęsta ir 2016–2020 m. laikotarpiui. 2016 m. Lenkija paaiškino, kad kelios geležinkelių transporto įmonės gavo finansinę paramą riedmenų remontui ir priežiūrai. Todėl, palyginti su kitomis bendrovėmis, PR nebuvo taikomos privilegijos. |
| --- | --- |

(42)

Kalbant Geležinkelių fondo vaivadijoms skirtą finansavimą riedmenims pirkti, remontuoti ir modernizuoti 2016–2020 m. laikotarpiu (žr. 38 konstatuojamąją dalį), Lenkija nurodė, kad Geležinkelių fondas buvo įsteigtas 2005 m. siekiant kaupti finansinius išteklius investicijoms į geležinkelių infrastruktūrą, geležinkelio linijų atnaujinimui ir priežiūrai bei nereikalingų geležinkelio linijų panaikinimui. 2009 m. buvo priimtos teisinės priemonės, leidžiančios vaivadijų savivaldos institucijoms naudoti Geležinkelių fondo lėšas keleivių vežimui skirtų riedmenų pirkimui, modernizavimui ir remontui pagal viešųjų paslaugų sutartį. Ši finansinė parama iš pradžių buvo numatyta 2009–2015 m. laikotarpiui, o vėliau pratęsta ir 2016–2020 m. laikotarpiui. 2016 m. Lenkija paaiškino, kad kelios geležinkelių transporto įmonės gavo finansinę paramą riedmenų remontui ir priežiūrai. Todėl, palyginti su kitomis bendrovėmis, PR nebuvo taikomos privilegijos.

| (43) | Kalbant apie tiesioginį daugiamečių sutarčių dėl regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo sudarymą su PR, Lenkija paaiškino, kad tokia praktika atitinka Europos ir nacionalines taisykles. Lenkija teigė, kad daugiamečių sutarčių dėl regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo sudarymas priklauso vaivadijų valdžios institucijų kompetencijai ir nėra valstybės pagalba. Be to, Lenkija paaiškino, kad pagal PR akcininkų ir provincijos valdžios institucijų bendradarbiavimo susitarimą pastarosios įsipareigojo sudaryti daugiametes sutartis su PR. Tačiau bendradarbiavimo susitarimą įgyvendino ne visų vaivadijų, kuriose veikia PR, valdžios institucijos. Lenkijos teigimu, tai rodo, kad nebuvo įpareigojimo sudaryti daugiamečių sutarčių su PR. |
| --- | --- |

(43)

Kalbant apie tiesioginį daugiamečių sutarčių dėl regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo sudarymą su PR, Lenkija paaiškino, kad tokia praktika atitinka Europos ir nacionalines taisykles. Lenkija teigė, kad daugiamečių sutarčių dėl regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo sudarymas priklauso vaivadijų valdžios institucijų kompetencijai ir nėra valstybės pagalba. Be to, Lenkija paaiškino, kad pagal PR akcininkų ir provincijos valdžios institucijų bendradarbiavimo susitarimą pastarosios įsipareigojo sudaryti daugiametes sutartis su PR. Tačiau bendradarbiavimo susitarimą įgyvendino ne visų vaivadijų, kuriose veikia PR, valdžios institucijos. Lenkijos teigimu, tai rodo, kad nebuvo įpareigojimo sudaryti daugiamečių sutarčių su PR.

| (44) | Dėl restruktūrizavimo plano alternatyvų Lenkija paaiškino, kad restruktūrizavimas buvo pasirinktas atlikus išsamią analizę, kurios metu buvo apsvarstytos ir kitos galimybės. Lenkija nesutiko su PR padalijimu į transporto įmonę ir riedmenų įmonę kaip alternatyva restruktūrizavimui dėl kelių priežasčių. Lenkija visų pirma paaiškino, kad riedmenų įsigijimas gali padidinti regioninio geležinkelių transporto eksploatavimo išlaidas, patiriamas vietos valdžios institucijų, kai mokamos kompensacijos transporto įmonėms. Lenkija pridūrė, kad transporto įmonės jau ir taip daug investuoja į riedmenis. Lenkija taip pat pridūrė, kad geležinkelių transporto paslaugoms teikti reikalingi kvalifikuoti darbuotojai, todėl vien tik riedmenų valdymas nuosavybės teise nepanaikins visų kliūčių potencialiems konkurentams patekti į rinką. |
| --- | --- |

(44)

Dėl restruktūrizavimo plano alternatyvų Lenkija paaiškino, kad restruktūrizavimas buvo pasirinktas atlikus išsamią analizę, kurios metu buvo apsvarstytos ir kitos galimybės. Lenkija nesutiko su PR padalijimu į transporto įmonę ir riedmenų įmonę kaip alternatyva restruktūrizavimui dėl kelių priežasčių. Lenkija visų pirma paaiškino, kad riedmenų įsigijimas gali padidinti regioninio geležinkelių transporto eksploatavimo išlaidas, patiriamas vietos valdžios institucijų, kai mokamos kompensacijos transporto įmonėms. Lenkija pridūrė, kad transporto įmonės jau ir taip daug investuoja į riedmenis. Lenkija taip pat pridūrė, kad geležinkelių transporto paslaugoms teikti reikalingi kvalifikuoti darbuotojai, todėl vien tik riedmenų valdymas nuosavybės teise nepanaikins visų kliūčių potencialiems konkurentams patekti į rinką.

| (45) | Dėl rinkos atvėrimo priemonių Lenkija paaiškino, kad regioninio geležinkelių transporto rinka daugelyje valstybių narių yra iš esmės uždara. Lenkija taip pat paaiškino, kad Lenkijos regioninio keleivių vežimo geležinkeliais rinka nebuvo pakankamai patraukli naujiems rinkos dalyviams, todėl joje trūko konkurencijos. Lenkijos teigimu, atveriant rinką reikėtų atsižvelgti į Lenkijos rinkos ypatumus ir atvėrimą vykdyti apdairiai, kad būtų išvengta struktūrinių klaidų, kurios trukdytų rinkos veikimui. Lenkija tvirtino, kad siūlomos rinkos atvėrimo priemonės turėtų būti laikomos tinkamomis atsižvelgiant į Lenkijos rinkos ypatumus. |
| --- | --- |

(45)

Dėl rinkos atvėrimo priemonių Lenkija paaiškino, kad regioninio geležinkelių transporto rinka daugelyje valstybių narių yra iš esmės uždara. Lenkija taip pat paaiškino, kad Lenkijos regioninio keleivių vežimo geležinkeliais rinka nebuvo pakankamai patraukli naujiems rinkos dalyviams, todėl joje trūko konkurencijos. Lenkijos teigimu, atveriant rinką reikėtų atsižvelgti į Lenkijos rinkos ypatumus ir atvėrimą vykdyti apdairiai, kad būtų išvengta struktūrinių klaidų, kurios trukdytų rinkos veikimui. Lenkija tvirtino, kad siūlomos rinkos atvėrimo priemonės turėtų būti laikomos tinkamomis atsižvelgiant į Lenkijos rinkos ypatumus.

| (46) | Lenkija teigė, kad vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 operatorių atranka regioninio geležinkelių transporto paslaugoms teikti buvo palikta perkančiųjų organizacijų nuožiūrai. Tame pačiame reglamente numatytas tiesioginis sutarčių sudarymas, kaip vienas iš atrankos būdų (kartu su konkursais ir paslaugų koncesijomis), kurį gali pasirinkti perkančiosios organizacijos. Lenkija paaiškino, kad daugumoje ankstesnių konkursų PR buvo vienintelė konkurso dalyvė, taigi ir laimėtoja, todėl konkursų rezultatai buvo panašūs kaip ir sudarant sutartis tiesiogiai. Lenkijos teigimu, tokiomis aplinkybėmis dėl konkursų patiriama papildomų išlaidų, tačiau neužtikrinama, kad konkurso tvarka perkamų paslaugų kokybė bus geresnė arba jų kainos mažesnės. Lenkija pridūrė, kad trečiųjų šalių teiginiai dėl konkursų reikalavimų nėra reikšmingi. Kai kurie iš šių reikalavimų jau buvo įtvirtinti atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, o kitus reikalavimus reikėtų palikti perkančiųjų organizacijų nuožiūrai. Lenkija pridūrė, kad trečiosios šalys turi galimybę apskųsti konkurso specifikacijas pagal viešiesiems pirkimams taikomas taisykles. |
| --- | --- |

(46)

Lenkija teigė, kad vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 operatorių atranka regioninio geležinkelių transporto paslaugoms teikti buvo palikta perkančiųjų organizacijų nuožiūrai. Tame pačiame reglamente numatytas tiesioginis sutarčių sudarymas, kaip vienas iš atrankos būdų (kartu su konkursais ir paslaugų koncesijomis), kurį gali pasirinkti perkančiosios organizacijos. Lenkija paaiškino, kad daugumoje ankstesnių konkursų PR buvo vienintelė konkurso dalyvė, taigi ir laimėtoja, todėl konkursų rezultatai buvo panašūs kaip ir sudarant sutartis tiesiogiai. Lenkijos teigimu, tokiomis aplinkybėmis dėl konkursų patiriama papildomų išlaidų, tačiau neužtikrinama, kad konkurso tvarka perkamų paslaugų kokybė bus geresnė arba jų kainos mažesnės. Lenkija pridūrė, kad trečiųjų šalių teiginiai dėl konkursų reikalavimų nėra reikšmingi. Kai kurie iš šių reikalavimų jau buvo įtvirtinti atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, o kitus reikalavimus reikėtų palikti perkančiųjų organizacijų nuožiūrai. Lenkija pridūrė, kad trečiosios šalys turi galimybę apskųsti konkurso specifikacijas pagal viešiesiems pirkimams taikomas taisykles.

7.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

7.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (47) | Komisija turi įvertinti, ar šioje procedūroje aptariamos priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(47)

Komisija turi įvertinti, ar šioje procedūroje aptariamos priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (48) | Pagal SESV sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(48)

Pagal SESV sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (49) | Taigi priemonė laikoma valstybės pagalba pagal minėtą straipsnio dalį, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti priskirtina prie valstybės priemonių ir finansuojama iš valstybinių išteklių; ii) ja įmonei turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas; iii) šis pranašumas turi būti atrankusis; ir iv) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(49)

Taigi priemonė laikoma valstybės pagalba pagal minėtą straipsnio dalį, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti priskirtina prie valstybės priemonių ir finansuojama iš valstybinių išteklių; ii) ja įmonei turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas; iii) šis pranašumas turi būti atrankusis; ir iv) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

7.1.1.   1 priemonė. IDA investicijos į nuosavą kapitalą (restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta)

1 priemonė. IDA investicijos į nuosavą kapitalą (restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta)

7.1.1.1.   Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

| (50) | IDA yra 100 % valstybei priklausanti Vyriausybinė agentūra. Lėšas PR akcijoms įsigyti Infrastruktūros ir plėtros ministerija pervedė IDA iš valstybės biudžeto pagal subsidijos sutartį. Todėl priemonei akivaizdžiai naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina valstybei. Dėl priežasčių, išdėstytų 81–83 konstatuojamosiose dalyse, PKP PLK atliktas palūkanų nurašymas taip pat priskirtinas valstybei ir įvykdytas panaudojant valstybines lėšas. |
| --- | --- |

(50)

IDA yra 100 % valstybei priklausanti Vyriausybinė agentūra. Lėšas PR akcijoms įsigyti Infrastruktūros ir plėtros ministerija pervedė IDA iš valstybės biudžeto pagal subsidijos sutartį. Todėl priemonei akivaizdžiai naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina valstybei. Dėl priežasčių, išdėstytų 81–83 konstatuojamosiose dalyse, PKP PLK atliktas palūkanų nurašymas taip pat priskirtinas valstybei ir įvykdytas panaudojant valstybines lėšas.

7.1.1.2.   Atrankumas

Atrankumas

| (51) | Priemonė skirta tik PR, todėl ji yra atrankioji. Kaip yra nurodę Sąjungos teismai, kai kalbama apie atskirą pagalbos priemonę, nustačius ekonominį pranašumą iš principo galima preziumuoti jos atrankų pobūdį (14). Taip nepriklauso nuo to, ar atitinkamose rinkose yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje esančių veiklos vykdytojų. |
| --- | --- |

(51)

Priemonė skirta tik PR, todėl ji yra atrankioji. Kaip yra nurodę Sąjungos teismai, kai kalbama apie atskirą pagalbos priemonę, nustačius ekonominį pranašumą iš principo galima preziumuoti jos atrankų pobūdį (14). Taip nepriklauso nuo to, ar atitinkamose rinkose yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje esančių veiklos vykdytojų.

14

7.1.1.3.   Pranašumas

Pranašumas

| (52) | Prieš gaudama pagalbą, PR buvo sunkioje finansinėje padėtyje. Daugelį metų jos ataskaitose buvo nurodomi nuostoliai, neigiamas nuosavas kapitalas ir auganti skola, o nuo 2005 m. įmonė buvo laikoma sunkumų patiriančia įmone (žr. 1 lentelę). Nuo pat reorganizavimo proceso pradžios 2000 m. PR vidaus likvidumas buvo nepakankamas ir ji neturėjo galimybių gauti išorės finansavimą, reikalingą skoloms grąžinti ir veiklai finansuoti. |
| --- | --- |

(52)

Prieš gaudama pagalbą, PR buvo sunkioje finansinėje padėtyje. Daugelį metų jos ataskaitose buvo nurodomi nuostoliai, neigiamas nuosavas kapitalas ir auganti skola, o nuo 2005 m. įmonė buvo laikoma sunkumų patiriančia įmone (žr. 1 lentelę). Nuo pat reorganizavimo proceso pradžios 2000 m. PR vidaus likvidumas buvo nepakankamas ir ji neturėjo galimybių gauti išorės finansavimą, reikalingą skoloms grąžinti ir veiklai finansuoti.

| (53) | Prieš suteikdama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, Lenkija jau bandė spręsti PR finansinius sunkumus, taikydama keletą kitų priemonių (2, 3 ir 4 priemonės, aprašytos 19–21 konstatuojamosiose dalyse). Tačiau įsiskolinimo problema labiausiai paaštrėjo 2015 m. rugsėjį, kai du didžiausi PR kreditoriai – PKP PLK ir „PKP Energetyka“ – pareikalavo, kad skolininkas grąžintų skolą per savaitę. Pastaroji pagrasino nutraukti energijos tiekimą. Negrąžinusi skolos, PR būtų tapusi nemoki. |
| --- | --- |

(53)

Prieš suteikdama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, Lenkija jau bandė spręsti PR finansinius sunkumus, taikydama keletą kitų priemonių (2, 3 ir 4 priemonės, aprašytos 19–21 konstatuojamosiose dalyse). Tačiau įsiskolinimo problema labiausiai paaštrėjo 2015 m. rugsėjį, kai du didžiausi PR kreditoriai – PKP PLK ir „PKP Energetyka“ – pareikalavo, kad skolininkas grąžintų skolą per savaitę. Pastaroji pagrasino nutraukti energijos tiekimą. Negrąžinusi skolos, PR būtų tapusi nemoki.

| (54) | Lenkijos teigimu, be pagalbos PR nebūtų galėjusi grąžinti skolos, nes negalėjo gauti reikiamo finansavimo rinkoje. Tai būtų lėmę jos nemokumą ir, tikėtina, likvidavimą. Iš tiesų, kaip paaiškinta 53 konstatuojamojoje dalyje, du didžiausi kreditoriai paragino PR per trumpą laiką apmokėti įsiskolinimus jiems. |
| --- | --- |

(54)

Lenkijos teigimu, be pagalbos PR nebūtų galėjusi grąžinti skolos, nes negalėjo gauti reikiamo finansavimo rinkoje. Tai būtų lėmę jos nemokumą ir, tikėtina, likvidavimą. Iš tiesų, kaip paaiškinta 53 konstatuojamojoje dalyje, du didžiausi kreditoriai paragino PR per trumpą laiką apmokėti įsiskolinimus jiems.

| (55) | Būtent tokiomis aplinkybėmis Lenkija suteikė PR restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta. 2015 m. rugsėjo 30 d. IDA įsigijo 50 % ir vieną PR akciją už 770,3 mln. PLN. Šios investicijos į nuosavą kapitalą tikslas buvo finansuoti restruktūrizavimo procesą, daugiausia minėtos skolos grąžinimą, siekiant galutinio tikslo – atkurti ilgalaikį PR gyvybingumą. Prieš įsigydama PR akcijų, IDA nebuvo akcininkė, todėl anksčiau jai jokia rizika nekilo. Esamas akcininkas galbūt būtų priėmęs sprendimą atsižvelgdamas į savo investicijas ir tikėtiną būsimą pelną, o IDA nusprendė įsigyti bendrovę, kuri turėjo rimtų struktūrinių finansinių problemų. Atsižvelgdamas į PR finansinę praeitį, kai jai nepavyko užtikrinti ilgalaikio gyvybingumo, ir dviejų pagrindinių kreditorių reikalavimą PR per trumpą laiką grąžinti skolą, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas nebūtų investavęs tokios didelės sumos į PR. |
| --- | --- |

(55)

Būtent tokiomis aplinkybėmis Lenkija suteikė PR restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta. 2015 m. rugsėjo 30 d. IDA įsigijo 50 % ir vieną PR akciją už 770,3 mln. PLN. Šios investicijos į nuosavą kapitalą tikslas buvo finansuoti restruktūrizavimo procesą, daugiausia minėtos skolos grąžinimą, siekiant galutinio tikslo – atkurti ilgalaikį PR gyvybingumą. Prieš įsigydama PR akcijų, IDA nebuvo akcininkė, todėl anksčiau jai jokia rizika nekilo. Esamas akcininkas galbūt būtų priėmęs sprendimą atsižvelgdamas į savo investicijas ir tikėtiną būsimą pelną, o IDA nusprendė įsigyti bendrovę, kuri turėjo rimtų struktūrinių finansinių problemų. Atsižvelgdamas į PR finansinę praeitį, kai jai nepavyko užtikrinti ilgalaikio gyvybingumo, ir dviejų pagrindinių kreditorių reikalavimą PR per trumpą laiką grąžinti skolą, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas nebūtų investavęs tokios didelės sumos į PR.

| (56) | Todėl 1 priemonė suteikė PR ekonominį pranašumą, nes įprastomis rinkos sąlygomis PR nebūtų galėjusi gauti tokio finansavimo dėl savo sunkios finansinės padėties. |
| --- | --- |

(56)

Todėl 1 priemonė suteikė PR ekonominį pranašumą, nes įprastomis rinkos sąlygomis PR nebūtų galėjusi gauti tokio finansavimo dėl savo sunkios finansinės padėties.

7.1.1.4.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (57) | Ankstesniuose sprendimuose, priimtuose prieš liberalizuojant keleivių vežimą šalies viduje pagal Sąjungos teisę (15), Komisija nusprendė, kad suteikta pagalba turėjo poveikį konkurencijai ir prekybai. Priežastis buvo tai, kad tarptautinis keleivinis transportas liberalizuotas ir kad kai kurios valstybės narės vienašališkai atvėrė savo keleivinio geležinkelių transporto rinkas. Šiuo atžvilgiu verta pažymėti, kad PR taip pat teikia tarptautinio ir tarpvalstybinio transporto paslaugas. Be to, Lenkijoje regioniniai geležinkeliai ir kitos transporto rūšys konkuruoja tarpusavyje. Be to, keliose vaivadijose yra daugiau nei vienas regioninis geležinkelių operatorius, įskaitant kitos valstybės narės bendrovės patronuojamąją įmonę. Todėl priemonė akivaizdžiai gali iškraipyti konkurenciją ir daryti neigiamą poveikį valstybių narių prekybai. |
| --- | --- |

(57)

Ankstesniuose sprendimuose, priimtuose prieš liberalizuojant keleivių vežimą šalies viduje pagal Sąjungos teisę (15), Komisija nusprendė, kad suteikta pagalba turėjo poveikį konkurencijai ir prekybai. Priežastis buvo tai, kad tarptautinis keleivinis transportas liberalizuotas ir kad kai kurios valstybės narės vienašališkai atvėrė savo keleivinio geležinkelių transporto rinkas. Šiuo atžvilgiu verta pažymėti, kad PR taip pat teikia tarptautinio ir tarpvalstybinio transporto paslaugas. Be to, Lenkijoje regioniniai geležinkeliai ir kitos transporto rūšys konkuruoja tarpusavyje. Be to, keliose vaivadijose yra daugiau nei vienas regioninis geležinkelių operatorius, įskaitant kitos valstybės narės bendrovės patronuojamąją įmonę. Todėl priemonė akivaizdžiai gali iškraipyti konkurenciją ir daryti neigiamą poveikį valstybių narių prekybai.

15

7.1.1.5.   Išvada

Išvada

| (58) | Dėl nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad 1 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(58)

Dėl nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad 1 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

7.1.2.   2 priemonė. Ankstesnių nuostolių padengimas įgyvendinant PR restruktūrizavimą

2 priemonė. Ankstesnių nuostolių padengimas įgyvendinant PR restruktūrizavimą

7.1.2.1.   Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

| (59) | Ankstesni nuostoliai buvo padengti iš valstybės biudžeto, iš dalies remiantis 2008 m. balandžio 25 d. įstatymu dėl įstatymo dėl PKP pakeitimo (16), 2008 m. birželio 23 d. PR ir už transportą atsakingo ministro susitarimu ir iš dalies 2005 m. gruodžio 16 d. įstatymu dėl geležinkelių fondo (17) ir finansų ministro įsakymais. Todėl priemonei akivaizdžiai naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(59)

Ankstesni nuostoliai buvo padengti iš valstybės biudžeto, iš dalies remiantis 2008 m. balandžio 25 d. įstatymu dėl įstatymo dėl PKP pakeitimo (16), 2008 m. birželio 23 d. PR ir už transportą atsakingo ministro susitarimu ir iš dalies 2005 m. gruodžio 16 d. įstatymu dėl geležinkelių fondo (17) ir finansų ministro įsakymais. Todėl priemonei akivaizdžiai naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina valstybei.

16

17

7.1.2.2.   Pranašumas

Pranašumas

| (60) | Kalbant apie ekonominį pranašumą, priemonė buvo suteikta tiesioginių dotacijų forma. Dotacijos suteikimas nėra rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto veiksmas, todėl pagalbos gavėjui nereikia patirti išlaidų, kurios paprastai būtų dengiamos iš jo paties biudžeto. Šia priemone buvo sumažintas finansinis spaudimas PR, atsiradęs dėl nuostolių, patirtų per daugelį metų vykdant PR restruktūrizavimą. Šiuo atžvilgiu 2006 m. ir 2007 m. atlikti mokėjimai stabilizavo bendrovės veiklos pajamas, o 2008 m. ir 2009 m. atlikti mokėjimai sustiprino bendrovės nuosavo kapitalo būklę. |
| --- | --- |

(60)

Kalbant apie ekonominį pranašumą, priemonė buvo suteikta tiesioginių dotacijų forma. Dotacijos suteikimas nėra rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto veiksmas, todėl pagalbos gavėjui nereikia patirti išlaidų, kurios paprastai būtų dengiamos iš jo paties biudžeto. Šia priemone buvo sumažintas finansinis spaudimas PR, atsiradęs dėl nuostolių, patirtų per daugelį metų vykdant PR restruktūrizavimą. Šiuo atžvilgiu 2006 m. ir 2007 m. atlikti mokėjimai stabilizavo bendrovės veiklos pajamas, o 2008 m. ir 2009 m. atlikti mokėjimai sustiprino bendrovės nuosavo kapitalo būklę.

| (61) | Todėl Komisija mano, kad padengiant anksčiau patirtus nuostolius PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(61)

Todėl Komisija mano, kad padengiant anksčiau patirtus nuostolius PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas.

7.1.2.3.   Atrankumas, konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

Atrankumas, konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (62) | 51 ir 57 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, susijusios su 1 priemone, atitinkamai taikytinos ir 2 priemonei. |
| --- | --- |

(62)

51 ir 57 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, susijusios su 1 priemone, atitinkamai taikytinos ir 2 priemonei.

7.1.2.4.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (63) | Dėl nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad 2 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(63)

Dėl nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad 2 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

7.1.3.   3 priemonė – skolos restruktūrizavimas 2004–2009 m.

3 priemonė – skolos restruktūrizavimas 2004–2009 m.

7.1.3.1.   Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

| (64) | Visi PKP grupės kreditoriai, dalyvavę restruktūrizuojant PR skolą, buvo valstybinės įmonės. Iš esmės valstybinių įmonių ištekliai taip pat yra valstybiniai ištekliai, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, nes valstybė gali kontroliuoti jų naudojimą (18). |
| --- | --- |

(64)

Visi PKP grupės kreditoriai, dalyvavę restruktūrizuojant PR skolą, buvo valstybinės įmonės. Iš esmės valstybinių įmonių ištekliai taip pat yra valstybiniai ištekliai, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, nes valstybė gali kontroliuoti jų naudojimą (18).

18

| (65) | Valstybė tradiciškai vykdė griežtą PKP grupės bendrovių valdymo ir veiklos priežiūrą, be kita ko, darydama įtaką jų direktorių valdybų ir valdybų, kurių sudėtis dažnai kisdavo keičiantis politinei padėčiai, atrankai. |
| --- | --- |

(65)

Valstybė tradiciškai vykdė griežtą PKP grupės bendrovių valdymo ir veiklos priežiūrą, be kita ko, darydama įtaką jų direktorių valdybų ir valdybų, kurių sudėtis dažnai kisdavo keičiantis politinei padėčiai, atrankai.

| (66) | Be to, PKP grupės bendrovės svarbius verslo sprendimus ne visada priimdavo savarankiškai. Pavyzdžiui, valstybė tiesiogiai dalyvavo struktūriškai reorganizuojant geležinkelių sektorių, perduodant turtą tarp PKP grupės bendrovių arba restruktūrizuojant finansus. Šiuo atžvilgiu valstybė gali kontroliuoti PKP grupės išteklių naudojimą. |
| --- | --- |

(66)

Be to, PKP grupės bendrovės svarbius verslo sprendimus ne visada priimdavo savarankiškai. Pavyzdžiui, valstybė tiesiogiai dalyvavo struktūriškai reorganizuojant geležinkelių sektorių, perduodant turtą tarp PKP grupės bendrovių arba restruktūrizuojant finansus. Šiuo atžvilgiu valstybė gali kontroliuoti PKP grupės išteklių naudojimą.

| (67) | Be to, kaip numatyta pakeistame įstatyme dėl PKP, skolų restruktūrizavimas buvo inicijuotas už transportą atsakingo ministro sprendimu, gavus už viešuosius finansus atsakingo ministro sutikimą. Todėl akivaizdu, kad jis priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(67)

Be to, kaip numatyta pakeistame įstatyme dėl PKP, skolų restruktūrizavimas buvo inicijuotas už transportą atsakingo ministro sprendimu, gavus už viešuosius finansus atsakingo ministro sutikimą. Todėl akivaizdu, kad jis priskirtinas valstybei.

7.1.3.2.   Pranašumas

Pranašumas

| (68) | Pagal 2004 m. kovo 29 d. pasirašytą pirminę skolos restruktūrizavimo sutartį (toliau – 2004 m. sutartis) 40 % pagrindinės PR skolos sumos ir iki sutarties įsigaliojimo sukauptų palūkanų turėjo būti nurašyta, 19,18 % pagrindinės sumos turėjo būti grąžinta trimis lygiomis dalimis 2004 m. balandžio 30 d., 2004 m. gegužės 31 d. ir 2004 m. birželio 30 d., o likusi pagrindinė skolos suma turėjo būti grąžinta mėnesinėmis įmokomis per 24 mėnesius – nuo 2006 m. sausio mėn. iki 2007 m. gruodžio mėn. Po sutarties įsigaliojimo sukauptos palūkanos turėjo būti nurašytos paskutinę sutarties įgyvendinimo dieną, t. y. ne vėliau kaip 2007 m. gruodžio 31 d. Galiausiai PR kiekvienais kalendoriniais metais turėjo apmokėti bent 54 % savo trumpalaikių įsipareigojimų pagal sutartis, sudarytas su PKP grupės bendrovėmis, ir padengti visus neįvykdytus trumpalaikius įsipareigojimus, kurie turėjo būti įvykdyti ankstesniais laikotarpiais iki 2007 m. gruodžio 31 d. (19) |
| --- | --- |

(68)

Pagal 2004 m. kovo 29 d. pasirašytą pirminę skolos restruktūrizavimo sutartį (toliau – 2004 m. sutartis) 40 % pagrindinės PR skolos sumos ir iki sutarties įsigaliojimo sukauptų palūkanų turėjo būti nurašyta, 19,18 % pagrindinės sumos turėjo būti grąžinta trimis lygiomis dalimis 2004 m. balandžio 30 d., 2004 m. gegužės 31 d. ir 2004 m. birželio 30 d., o likusi pagrindinė skolos suma turėjo būti grąžinta mėnesinėmis įmokomis per 24 mėnesius – nuo 2006 m. sausio mėn. iki 2007 m. gruodžio mėn. Po sutarties įsigaliojimo sukauptos palūkanos turėjo būti nurašytos paskutinę sutarties įgyvendinimo dieną, t. y. ne vėliau kaip 2007 m. gruodžio 31 d. Galiausiai PR kiekvienais kalendoriniais metais turėjo apmokėti bent 54 % savo trumpalaikių įsipareigojimų pagal sutartis, sudarytas su PKP grupės bendrovėmis, ir padengti visus neįvykdytus trumpalaikius įsipareigojimus, kurie turėjo būti įvykdyti ankstesniais laikotarpiais iki 2007 m. gruodžio 31 d. (19)

19

| (69) | 2005 m. gruodžio 20 d. ir 2006 m. gruodžio 28 d. PR pasirašė susitarimus su PKP PLK, kuriais patvirtino 2005 m. ir 2006 m. sukauptų palūkanų panaikinimą (20). 2007 m. balandžio 2 d. PR su PKP grupės įmonėmis pasirašė 2004 m. sutarties priedą (žr. 68 konstatuojamąją dalį), kuriame visų pirma numatyta pratęsti grąžinimo laikotarpį nuo 2007 m. gruodžio 31 d. iki 2009 m. lapkričio 29 d. Visi nauji trumpalaikiai įsipareigojimai turėjo būti visiškai padengti nuo 2008 m. sausio 1 d., kaip numatyta 2004 m. susitarime. 2008 m. gegužės 6 d. PR pasirašė sutartį su PKP PLK, o 2008 m. liepos 29 d. PR pasirašė sutartį su „PKP Cargo“. Šiomis sutartimis buvo patvirtinta 2007 m. gruodžio 31 d. PR įsipareigojimų bendrovėms PKP PLK ir „PKP Cargo“ suma (1 908 mln. PLN) ir numatytas išsamus grąžinimo grafikas iki 2009 m. lapkričio 29 d. Taip pat susitarta, kad palūkanos už skolą, restruktūrizuotą pagal 2004 m. sutartį, nebus skaičiuojamos iki 2009 m. lapkričio 29 d. (pagal 2004 m. susitarimą palūkanos neturėjo būti skaičiuojamos iki 2007 m. gruodžio 31 d.). |
| --- | --- |

(69)

2005 m. gruodžio 20 d. ir 2006 m. gruodžio 28 d. PR pasirašė susitarimus su PKP PLK, kuriais patvirtino 2005 m. ir 2006 m. sukauptų palūkanų panaikinimą (20). 2007 m. balandžio 2 d. PR su PKP grupės įmonėmis pasirašė 2004 m. sutarties priedą (žr. 68 konstatuojamąją dalį), kuriame visų pirma numatyta pratęsti grąžinimo laikotarpį nuo 2007 m. gruodžio 31 d. iki 2009 m. lapkričio 29 d. Visi nauji trumpalaikiai įsipareigojimai turėjo būti visiškai padengti nuo 2008 m. sausio 1 d., kaip numatyta 2004 m. susitarime. 2008 m. gegužės 6 d. PR pasirašė sutartį su PKP PLK, o 2008 m. liepos 29 d. PR pasirašė sutartį su „PKP Cargo“. Šiomis sutartimis buvo patvirtinta 2007 m. gruodžio 31 d. PR įsipareigojimų bendrovėms PKP PLK ir „PKP Cargo“ suma (1 908 mln. PLN) ir numatytas išsamus grąžinimo grafikas iki 2009 m. lapkričio 29 d. Taip pat susitarta, kad palūkanos už skolą, restruktūrizuotą pagal 2004 m. sutartį, nebus skaičiuojamos iki 2009 m. lapkričio 29 d. (pagal 2004 m. susitarimą palūkanos neturėjo būti skaičiuojamos iki 2007 m. gruodžio 31 d.).

20

| (70) | Kalbant apie 2004 m. susitarimą, vertinant jį atskirai (t. y. be vėlesnių pakeitimų), nereikia vertinti, ar juo PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas, nes jis buvo pasirašytas daugiau kaip prieš 10 metų iki pranešimo apie šią restruktūrizavimo pagalbą, t. y. pasibaigus Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnio 1 dalyje nustatytam Komisijos pagalbos išieškojimo senaties terminui. Todėl ši pagalba laikoma esama pagalba pagal jos 17 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(70)

Kalbant apie 2004 m. susitarimą, vertinant jį atskirai (t. y. be vėlesnių pakeitimų), nereikia vertinti, ar juo PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas, nes jis buvo pasirašytas daugiau kaip prieš 10 metų iki pranešimo apie šią restruktūrizavimo pagalbą, t. y. pasibaigus Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnio 1 dalyje nustatytam Komisijos pagalbos išieškojimo senaties terminui. Todėl ši pagalba laikoma esama pagalba pagal jos 17 straipsnio 3 dalį.

| (71) | Kalbant apie vėlesnius pakeitimus, aprašytus 69 konstatuojamojoje dalyje, norėdama nustatyti, ar jais PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija turi nustatyti, ar PR kreditoriai, sutikdami atidėti skolos grąžinimą sutartomis sąlygomis, elgėsi panašiai kaip privatus kreditorius panašioje situacijoje (vadinamasis rinkos ekonomikos kreditoriaus principas (REKP)). Komisijos vertinime daugiausia dėmesio skiriama sandoriui, žvelgiant iš hipotetinio atsargaus privataus kreditoriaus perspektyvos (21). |
| --- | --- |

(71)

Kalbant apie vėlesnius pakeitimus, aprašytus 69 konstatuojamojoje dalyje, norėdama nustatyti, ar jais PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija turi nustatyti, ar PR kreditoriai, sutikdami atidėti skolos grąžinimą sutartomis sąlygomis, elgėsi panašiai kaip privatus kreditorius panašioje situacijoje (vadinamasis rinkos ekonomikos kreditoriaus principas (REKP)). Komisijos vertinime daugiausia dėmesio skiriama sandoriui, žvelgiant iš hipotetinio atsargaus privataus kreditoriaus perspektyvos (21).

21

| (72) | Racionalus privatus kreditorius paprastai palygintų numatytų veiksmų, t. y. i) skolos grąžinimo termino pratęsimo ir ii) 2004 m. susitarimo vykdymo užtikrinimo, finansinį rezultatą, ir pasirinktų tą, kuris leistų susigrąžinti didžiausią galimą sumą. |
| --- | --- |

(72)

Racionalus privatus kreditorius paprastai palygintų numatytų veiksmų, t. y. i) skolos grąžinimo termino pratęsimo ir ii) 2004 m. susitarimo vykdymo užtikrinimo, finansinį rezultatą, ir pasirinktų tą, kuris leistų susigrąžinti didžiausią galimą sumą.

| (73) | Šioje byloje Lenkija nepateikė jokių įrodymų, kad PR kreditoriai atliko tokią lyginamąją analizę ir kad pasirinkti veiksmai, t. y. pradinio skolos restruktūrizavimo susitarimo pakeitimas, užtikrino didžiausią numatomą susigrąžinti skolos sumą. Priešingai, Lenkija mano, kad visa priemonė (t. y. tiek 2004 m. susitarimas, tiek vėlesni jo pakeitimai) yra valstybės pagalba, ir tai reiškia, kad šia priemone PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(73)

Šioje byloje Lenkija nepateikė jokių įrodymų, kad PR kreditoriai atliko tokią lyginamąją analizę ir kad pasirinkti veiksmai, t. y. pradinio skolos restruktūrizavimo susitarimo pakeitimas, užtikrino didžiausią numatomą susigrąžinti skolos sumą. Priešingai, Lenkija mano, kad visa priemonė (t. y. tiek 2004 m. susitarimas, tiek vėlesni jo pakeitimai) yra valstybės pagalba, ir tai reiškia, kad šia priemone PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas.

| (74) | Komisija pažymi, kad 69 konstatuojamojoje dalyje aprašytais 2004 m. susitarimo pakeitimais, visų pirma padarytais 2007 m. ir 2008 m., faktiškai buvo 23 mėnesiams be palūkanų atidėtas mažiausiai 1 908 mln. PLN vertės PR įsipareigojimų PKP grupės įmonėms padengimas (palyginti su 2004 m. susitarimo sąlygomis) (22). Toks grąžinimo termino atidėjimas be palūkanų beveik dvejiems metams atleido PR nuo mokėjimo įsipareigojimų vykdymo pagal pradinį 2004 m. sutartyje nustatytą grafiką ir taip suteikė PR papildomų lėšų, kurios galėjo būti panaudotos PR veiklai finansuoti. PR nebūtų galėjusi tiek lėšų be palūkanų gauti iš privačių kreditorių, net jei jos finansinė padėtis būtų buvusi labai gera, jau nekalbant apie finansinių sunkumų patiriančią bendrovę. Savo praktikoje Komisija yra konstatavusi, kad panašus skolos grąžinimo atidėjimas be palūkanų yra pagalba (23). |
| --- | --- |

(74)

Komisija pažymi, kad 69 konstatuojamojoje dalyje aprašytais 2004 m. susitarimo pakeitimais, visų pirma padarytais 2007 m. ir 2008 m., faktiškai buvo 23 mėnesiams be palūkanų atidėtas mažiausiai 1 908 mln. PLN vertės PR įsipareigojimų PKP grupės įmonėms padengimas (palyginti su 2004 m. susitarimo sąlygomis) (22). Toks grąžinimo termino atidėjimas be palūkanų beveik dvejiems metams atleido PR nuo mokėjimo įsipareigojimų vykdymo pagal pradinį 2004 m. sutartyje nustatytą grafiką ir taip suteikė PR papildomų lėšų, kurios galėjo būti panaudotos PR veiklai finansuoti. PR nebūtų galėjusi tiek lėšų be palūkanų gauti iš privačių kreditorių, net jei jos finansinė padėtis būtų buvusi labai gera, jau nekalbant apie finansinių sunkumų patiriančią bendrovę. Savo praktikoje Komisija yra konstatavusi, kad panašus skolos grąžinimo atidėjimas be palūkanų yra pagalba (23).

22

23

| (75) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad priemonė neatitinka REKP, dėl to PR suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(75)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad priemonė neatitinka REKP, dėl to PR suteiktas ekonominis pranašumas.

7.1.3.3.   Atrankumas, konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

Atrankumas, konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (76) | 51 ir 57 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, susijusios su 1 priemone, atitinkamai taikomos ir 3 priemonei. |
| --- | --- |

(76)

51 ir 57 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, susijusios su 1 priemone, atitinkamai taikomos ir 3 priemonei.

7.1.3.4.   Išvada

Išvada

| (77) | Dėl nurodytų priežasčių Komisija mano, kad 3 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(77)

Dėl nurodytų priežasčių Komisija mano, kad 3 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

7.1.4.   4 priemonė – įsipareigojimų vykdymo atidėjimas 2009–2014 m.

4 priemonė – įsipareigojimų vykdymo atidėjimas 2009–2014 m.

7.1.4.1.   Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

| (78) | Pirmiausia Komisija pažymi, kad visi kreditoriai, kurie su PR pasirašė atidėjimo sutartis, buvo valstybės įmonės arba viešosios įstaigos (ZUS). |
| --- | --- |

(78)

Pirmiausia Komisija pažymi, kad visi kreditoriai, kurie su PR pasirašė atidėjimo sutartis, buvo valstybės įmonės arba viešosios įstaigos (ZUS).

| (79) | Kalbant apie ZUS, ji yra viešojo administravimo įstaiga, kurią visapusiškai prižiūri valstybė ir kuri yra finansuojama iš valstybės biudžeto. Todėl nekyla abejonių, kad jos sprendimai atidėti PR įsipareigojimų vykdymą priskirtini valstybei ir kad jie įgyvendinti panaudojant valstybinius išteklius. |
| --- | --- |

(79)

Kalbant apie ZUS, ji yra viešojo administravimo įstaiga, kurią visapusiškai prižiūri valstybė ir kuri yra finansuojama iš valstybės biudžeto. Todėl nekyla abejonių, kad jos sprendimai atidėti PR įsipareigojimų vykdymą priskirtini valstybei ir kad jie įgyvendinti panaudojant valstybinius išteklius.

| (80) | Likusių kreditorių atžvilgiu, kaip paaiškinta 64 konstatuojamoje dalyje, pasakytina, jog valstybinių įmonių ištekliai taip pat yra valstybiniai ištekliai, minimi SESV 107 straipsnio 1 dalyje, nes valstybė gali kontroliuoti jų naudojimą. Dėl priežasčių, paaiškintų 65 ir 66 konstatuojamosiose dalyse, valstybė gali kontroliuoti PKP grupės išteklių naudojimą. Dėl šių atidėjimų minėti kreditoriai gali netekti išteklių. Todėl laikytina, kad atidėjimai atlikti panaudojant valstybinius išteklius. |
| --- | --- |

(80)

Likusių kreditorių atžvilgiu, kaip paaiškinta 64 konstatuojamoje dalyje, pasakytina, jog valstybinių įmonių ištekliai taip pat yra valstybiniai ištekliai, minimi SESV 107 straipsnio 1 dalyje, nes valstybė gali kontroliuoti jų naudojimą. Dėl priežasčių, paaiškintų 65 ir 66 konstatuojamosiose dalyse, valstybė gali kontroliuoti PKP grupės išteklių naudojimą. Dėl šių atidėjimų minėti kreditoriai gali netekti išteklių. Todėl laikytina, kad atidėjimai atlikti panaudojant valstybinius išteklius.

| (81) | Priskiriamumo valstybei klausimu Komisija pažymi, kad 2009–2014 m. PKP S.A., „PKP Intercity“, PKP PLK ir „PKP Energetyka“ priklausė PKP grupei, kurios 100 % akcijų priklauso valstybei ir kurią prižiūri už transportą atsakingas ministras. Nors vien to, kad priemonę taiko valstybės įmonė, savaime nepakanka, kad ją būtų galima priskirti valstybei, apie tokį priskiriamumą galima spręsti iš tam tikrų požymių, kylančių iš bylos aplinkybių ir konteksto, kuriame priemonė buvo taikyta (24). Tokie požymiai yra, pavyzdžiui, valstybinės įmonės veiklos pobūdis ir tokios veiklos vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis, valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros mastas ir tai, ar įmonė galėtų savarankiškai priimti atitinkamą sprendimą, taip pat bet koks kitas požymis, rodantis, valdžios institucijų dalyvavimą taikant atitinkamą priemonę arba tikimybę, kad jos nedalyvauja, atsižvelgiant į priemonės mastą, turinį ar jos sąlygas. |
| --- | --- |

(81)

Priskiriamumo valstybei klausimu Komisija pažymi, kad 2009–2014 m. PKP S.A., „PKP Intercity“, PKP PLK ir „PKP Energetyka“ priklausė PKP grupei, kurios 100 % akcijų priklauso valstybei ir kurią prižiūri už transportą atsakingas ministras. Nors vien to, kad priemonę taiko valstybės įmonė, savaime nepakanka, kad ją būtų galima priskirti valstybei, apie tokį priskiriamumą galima spręsti iš tam tikrų požymių, kylančių iš bylos aplinkybių ir konteksto, kuriame priemonė buvo taikyta (24). Tokie požymiai yra, pavyzdžiui, valstybinės įmonės veiklos pobūdis ir tokios veiklos vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis, valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros mastas ir tai, ar įmonė galėtų savarankiškai priimti atitinkamą sprendimą, taip pat bet koks kitas požymis, rodantis, valdžios institucijų dalyvavimą taikant atitinkamą priemonę arba tikimybę, kad jos nedalyvauja, atsižvelgiant į priemonės mastą, turinį ar jos sąlygas.

24

| (82) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad PR teikia viešojo transporto paslaugas, kurios nėra teikiamos įprastomis rinkos sąlygomis, o jas iš esmės tiesiogiai perka ir finansuoja valstybė. Be to, kreditoriai, bent jau PKP PLK (infrastruktūrą valdanti monopolininkė) ir „PKP Intercity“ (tiek, kiek ji teikė viešąsias tarpregionines paslaugas), nekonkuravo su privačiais veiklos vykdytojais įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, dėl PR, vienintelės regioninio geležinkelių transporto paslaugų teikėjos beveik pusėje regionų, nemokumo galėjo labai sutrikti svarbios viešosios paslaugos teikimas. Todėl valstybė buvo ypač suinteresuota užtikrinti PR likvidumą. |
| --- | --- |

(82)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad PR teikia viešojo transporto paslaugas, kurios nėra teikiamos įprastomis rinkos sąlygomis, o jas iš esmės tiesiogiai perka ir finansuoja valstybė. Be to, kreditoriai, bent jau PKP PLK (infrastruktūrą valdanti monopolininkė) ir „PKP Intercity“ (tiek, kiek ji teikė viešąsias tarpregionines paslaugas), nekonkuravo su privačiais veiklos vykdytojais įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, dėl PR, vienintelės regioninio geležinkelių transporto paslaugų teikėjos beveik pusėje regionų, nemokumo galėjo labai sutrikti svarbios viešosios paslaugos teikimas. Todėl valstybė buvo ypač suinteresuota užtikrinti PR likvidumą.

| (83) | Valstybė tradiciškai vykdė griežtą PKP grupės bendrovių valdymo ir veiklos priežiūrą, be kita ko, darydama įtaką jų direktorių valdybų ir valdybų, kurių sudėtis dažnai kisdavo keičiantis politinei padėčiai, atrankai. Be to, praeityje PKP grupės bendrovės svarbius verslo sprendimus ne visada priimdavo savarankiškai. Pavyzdžiui, valstybė tiesiogiai dalyvavo struktūriškai reorganizuojant geležinkelių sektorių, perduodant turtą tarp PKP grupės bendrovių arba restruktūrizuojant finansus. Visų pirma valstybė inicijavo PR skolos restruktūrizavimą (3 priemonė), į kurį buvo įtraukti tie patys kreditoriai, kurie vėliau sutiko atidėti PR įsipareigojimų vykdymą. Tai nestebina, turint omenyje, kad PKP grupė yra viena didžiausių darbdavių Lenkijoje (2014 m. atitinkamų kreditorių įmonėse dirbo daugiau kaip 50 000 žmonių) ir atlieka svarbų vaidmenį formuojant valstybės transporto politiką. |
| --- | --- |

(83)

Valstybė tradiciškai vykdė griežtą PKP grupės bendrovių valdymo ir veiklos priežiūrą, be kita ko, darydama įtaką jų direktorių valdybų ir valdybų, kurių sudėtis dažnai kisdavo keičiantis politinei padėčiai, atrankai. Be to, praeityje PKP grupės bendrovės svarbius verslo sprendimus ne visada priimdavo savarankiškai. Pavyzdžiui, valstybė tiesiogiai dalyvavo struktūriškai reorganizuojant geležinkelių sektorių, perduodant turtą tarp PKP grupės bendrovių arba restruktūrizuojant finansus. Visų pirma valstybė inicijavo PR skolos restruktūrizavimą (3 priemonė), į kurį buvo įtraukti tie patys kreditoriai, kurie vėliau sutiko atidėti PR įsipareigojimų vykdymą. Tai nestebina, turint omenyje, kad PKP grupė yra viena didžiausių darbdavių Lenkijoje (2014 m. atitinkamų kreditorių įmonėse dirbo daugiau kaip 50 000 žmonių) ir atlieka svarbų vaidmenį formuojant valstybės transporto politiką.

| (84) | Galiausiai, atsižvelgiant į priemonės mastą (atidėtų įsipareigojimų suma sudarė maždaug [daugiau nei 120] % PR vidutinių metinių pajamų atitinkamu laikotarpiu), jos poveikį kreditoriams (PR buvo trečia pagal dydį PKP PLK ir „PKP Energetyka“ klientė), stiprius organizacinius ryšius tarp skolininko, kreditorių ir valstybės ir, galiausiai, į ne ką mažiau svarbią aplinkybę, kad įsipareigojimų vykdymas buvo atidėtas akivaizdžiai ne rinkos sąlygomis (žr. 86 ir 95 konstatuojamąsias dalis), mažai tikėtina, kad atitinkamų valstybės įmonių sprendimai atidėti PR įsipareigojimus galėjo būti priimti valstybei nedalyvaujant. |
| --- | --- |

(84)

Galiausiai, atsižvelgiant į priemonės mastą (atidėtų įsipareigojimų suma sudarė maždaug [daugiau nei 120] % PR vidutinių metinių pajamų atitinkamu laikotarpiu), jos poveikį kreditoriams (PR buvo trečia pagal dydį PKP PLK ir „PKP Energetyka“ klientė), stiprius organizacinius ryšius tarp skolininko, kreditorių ir valstybės ir, galiausiai, į ne ką mažiau svarbią aplinkybę, kad įsipareigojimų vykdymas buvo atidėtas akivaizdžiai ne rinkos sąlygomis (žr. 86 ir 95 konstatuojamąsias dalis), mažai tikėtina, kad atitinkamų valstybės įmonių sprendimai atidėti PR įsipareigojimus galėjo būti priimti valstybei nedalyvaujant.

| (85) | Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad valdžios institucijos gali būti laikomos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimus atidėti PR įsipareigojimų vykdymą. Pati Lenkija neginčija, kad ši priemonė priskirtina valstybei. Todėl Komisija daro išvadą, kad ši priemonė priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(85)

Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad valdžios institucijos gali būti laikomos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimus atidėti PR įsipareigojimų vykdymą. Pati Lenkija neginčija, kad ši priemonė priskirtina valstybei. Todėl Komisija daro išvadą, kad ši priemonė priskirtina valstybei.

7.1.4.2.   Pranašumas

Pranašumas

| (86) | Kad nustatytų, ar priemonė suteikė ekonominį pranašumą PR, Komisija turi įvertinti, ar sutikdami atidėti PR įsipareigojimų vykdymą kreditoriai elgėsi panašiai kaip elgtųsi privatus kreditorius panašioje situacijoje. Šiuo klausimu Komisija padarė toliau nurodytas išvadas. |
| --- | --- |

(86)

Kad nustatytų, ar priemonė suteikė ekonominį pranašumą PR, Komisija turi įvertinti, ar sutikdami atidėti PR įsipareigojimų vykdymą kreditoriai elgėsi panašiai kaip elgtųsi privatus kreditorius panašioje situacijoje. Šiuo klausimu Komisija padarė toliau nurodytas išvadas.

| (87) | Iš tiesų 2009–2014 m. keturios valstybės įmonės ir ZUS sudarė su PR, įmone, kurios finansinė padėtis sunki ir kuri taip pat priklauso valstybei, 25 susitarimus dėl pradelstų įsipareigojimų vykdymo atidėjimo, kurių bendra suma siekė [900–1 300] mln. PLN ir kurie, kaip minėta 84 konstatuojamojoje dalyje, sudarė [daugiau nei 120] % PR vidutinių metinių pajamų tuo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(87)

Iš tiesų 2009–2014 m. keturios valstybės įmonės ir ZUS sudarė su PR, įmone, kurios finansinė padėtis sunki ir kuri taip pat priklauso valstybei, 25 susitarimus dėl pradelstų įsipareigojimų vykdymo atidėjimo, kurių bendra suma siekė [900–1 300] mln. PLN ir kurie, kaip minėta 84 konstatuojamojoje dalyje, sudarė [daugiau nei 120] % PR vidutinių metinių pajamų tuo laikotarpiu.

| (88) | Lenkija nepateikė jokių su atitinkamu laikotarpiu susijusių įrodymų, kurie patvirtintų, kad sprendimas atidėti įsipareigojimų vykdymą sutartomis sąlygomis buvo palankesnis kreditoriams nei alternatyvūs veiksmai, pvz., skolos išieškojimas. Grynosios dabartinės vertės (GDV) ex post analizė negali būti laikoma pakankamai patikimu įrodymu, nes ji buvo parengta ex post, t. y. jau priėmus sprendimus atidėti įsipareigojimų vykdymą. Racionalus rinkoje veikiantis kreditorius, prieš priimdamas sprendimą atidėti įsipareigojimų vykdymą, būtų įvertinęs įvairius scenarijus ir siektų pasirinkti tą, kuris užtikrintų didžiausią numatomą susigrąžinti sumą. Be to, atliekant ex post analizę tinkamai neatsižvelgta į PR finansinius sunkumus. 2005–2010 m. laikotarpiu PR tik kartą turėjo teigiamas veiklos pajamas ir teigiamą grynąjį pelną. Vėlesniais metais jos padėtis buvo panaši. Buvo nemažai abejonių, ar PR sugebės tvarkyti ir įvykdyti įsipareigojimus. Apie tai žinojo PR kreditoriai, visų pirma PKP PLK, kuri jau dalyvavo skolos restruktūrizavime 2004–2009 m. (3 priemonė). Ši rizika turėjo turėti įtakos PR kredito reitingui ir lemti didelę palūkanų normą bei gerokai didesnį įkaitą. Tačiau 2009–2013 m. tyrime taikomas reitingas „B“ (silpna būklė), o nuo 2014 m. – reitingas „CCC“ (bloga būklė / finansiniai sunkumai). Kaip aprašyta 90 konstatuojamojoje dalyje, PR buvo sunkumų patirianti įmonė ir būtų pelniusi prastesnį reitingą nei „B“. GDV analizė atlikta ne tik ex post facto, bet ir klaidingai. |
| --- | --- |

(88)

Lenkija nepateikė jokių su atitinkamu laikotarpiu susijusių įrodymų, kurie patvirtintų, kad sprendimas atidėti įsipareigojimų vykdymą sutartomis sąlygomis buvo palankesnis kreditoriams nei alternatyvūs veiksmai, pvz., skolos išieškojimas. Grynosios dabartinės vertės (GDV) ex post analizė negali būti laikoma pakankamai patikimu įrodymu, nes ji buvo parengta ex post, t. y. jau priėmus sprendimus atidėti įsipareigojimų vykdymą. Racionalus rinkoje veikiantis kreditorius, prieš priimdamas sprendimą atidėti įsipareigojimų vykdymą, būtų įvertinęs įvairius scenarijus ir siektų pasirinkti tą, kuris užtikrintų didžiausią numatomą susigrąžinti sumą. Be to, atliekant ex post analizę tinkamai neatsižvelgta į PR finansinius sunkumus. 2005–2010 m. laikotarpiu PR tik kartą turėjo teigiamas veiklos pajamas ir teigiamą grynąjį pelną. Vėlesniais metais jos padėtis buvo panaši. Buvo nemažai abejonių, ar PR sugebės tvarkyti ir įvykdyti įsipareigojimus. Apie tai žinojo PR kreditoriai, visų pirma PKP PLK, kuri jau dalyvavo skolos restruktūrizavime 2004–2009 m. (3 priemonė). Ši rizika turėjo turėti įtakos PR kredito reitingui ir lemti didelę palūkanų normą bei gerokai didesnį įkaitą. Tačiau 2009–2013 m. tyrime taikomas reitingas „B“ (silpna būklė), o nuo 2014 m. – reitingas „CCC“ (bloga būklė / finansiniai sunkumai). Kaip aprašyta 90 konstatuojamojoje dalyje, PR buvo sunkumų patirianti įmonė ir būtų pelniusi prastesnį reitingą nei „B“. GDV analizė atlikta ne tik ex post facto, bet ir klaidingai.

ex post

ex post,

ex post

ex post facto

| (89) | Be to, atidėjimo sąlygos buvo gana palankios, atsižvelgiant į prastą skolininko finansinę būklę. Konkrečiai kalbant, atidėjimo laikotarpiai buvo ilgi – nuo 6 iki 21 mėnesio, o vienos sutarties su PKP PLK atveju šis laikotarpis siekė [...] mėnesių, t. y. buvo daug ilgesnis nei vidutinis skolos išieškojimo iš nemokaus skolininko laikotarpis, kaip teigia Lenkija. Pažymėtina, kad minėta sutartis buvo susijusi su [...]% visų susijusių atidėtų įsipareigojimų (25). Be to, kreditorių taikytos palūkanų normos buvo mažos, palyginti su tikėtinu lyginamuoju rodikliu, pavyzdžiui, orientacinėmis rinkos palūkanų normomis (toliau – orientacinės normos), nustatytomis taikant Komunikatą dėl orientacinių normų (26). Visų pirma pagal visas sutartis taikytos palūkanų normos buvo mažesnės už orientacinę normą, taikomą sunkumų patiriančiai įmonei, pavyzdžiui, PR (27). Šiuo atžvilgiu Komisija turi įvertinti Lenkijos teiginį, kad PR nebuvo sunkumų patirianti įmonė visu 2004–2014 m. laikotarpiu (žr. 29 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(89)

Be to, atidėjimo sąlygos buvo gana palankios, atsižvelgiant į prastą skolininko finansinę būklę. Konkrečiai kalbant, atidėjimo laikotarpiai buvo ilgi – nuo 6 iki 21 mėnesio, o vienos sutarties su PKP PLK atveju šis laikotarpis siekė [...] mėnesių, t. y. buvo daug ilgesnis nei vidutinis skolos išieškojimo iš nemokaus skolininko laikotarpis, kaip teigia Lenkija. Pažymėtina, kad minėta sutartis buvo susijusi su [...]% visų susijusių atidėtų įsipareigojimų (25). Be to, kreditorių taikytos palūkanų normos buvo mažos, palyginti su tikėtinu lyginamuoju rodikliu, pavyzdžiui, orientacinėmis rinkos palūkanų normomis (toliau – orientacinės normos), nustatytomis taikant Komunikatą dėl orientacinių normų (26). Visų pirma pagal visas sutartis taikytos palūkanų normos buvo mažesnės už orientacinę normą, taikomą sunkumų patiriančiai įmonei, pavyzdžiui, PR (27). Šiuo atžvilgiu Komisija turi įvertinti Lenkijos teiginį, kad PR nebuvo sunkumų patirianti įmonė visu 2004–2014 m. laikotarpiu (žr. 29 konstatuojamąją dalį).

25

26

27

| (90) | Lenkija pripažįsta, kad 2005 m. PR atitiko sunkumų patiriančios įmonės kriterijus pagal 2004 m. gaires. Iš tikrųjų iki to laiko PR buvo netekusi daugiau kaip pusės savo registruoto kapitalo, o daugiau kaip ketvirtadalis jo buvo prarasta per paskutinius 12 mėnesių. Kai pastaroji sąlyga įvykdoma tam tikrą 12 mėnesių laikotarpį, atitinkama įmonė ir toliau laikoma sunkumų patiriančia įmone, nes pirmoji sąlyga išlieka įvykdyta. Taip buvo PR atveju 2006 m. ir vėliau. Todėl nuo 2005 m. PR laikoma sunkumų patiriančia įmone. |
| --- | --- |

(90)

Lenkija pripažįsta, kad 2005 m. PR atitiko sunkumų patiriančios įmonės kriterijus pagal 2004 m. gaires. Iš tikrųjų iki to laiko PR buvo netekusi daugiau kaip pusės savo registruoto kapitalo, o daugiau kaip ketvirtadalis jo buvo prarasta per paskutinius 12 mėnesių. Kai pastaroji sąlyga įvykdoma tam tikrą 12 mėnesių laikotarpį, atitinkama įmonė ir toliau laikoma sunkumų patiriančia įmone, nes pirmoji sąlyga išlieka įvykdyta. Taip buvo PR atveju 2006 m. ir vėliau. Todėl nuo 2005 m. PR laikoma sunkumų patiriančia įmone.

| (91) | NET pripažįstant Lenkijos daromą prielaidą, kad 2009–2013 m. PR buvo taikytinas reitingas „B“ (silpna būklė), o nuo 2014 m. – „CCC“ (bloga būklė/finansiniai sunkumai), faktiškai taikytos palūkanų normos buvo mažesnės už atitinkamas orientacines normas pagal net 18 sutarčių, apimančių [...] % visų atidėtųjų įsipareigojimų. Be to, pagal šešias sutartis (apimančias [...] % visų atidėtųjų įsipareigojimų) palūkanų normos buvo net mažesnės už orientacinę normą, taikomą reitingą „AAA“ (stipri būklė) turinčiai bendrovei. Galiausiai pagal visas sutartis, išskyrus vieną, turto įkeitimas buvo nepakankamas (žr. 27 išnašą) – tai tebuvo sutikimas dėl išieškojimo (28). 18 sutarčių (apimančių [...] % visų atidėtųjų įsipareigojimų) nebuvo nustatyta jokio įkaito. |
| --- | --- |

(91)

NET pripažįstant Lenkijos daromą prielaidą, kad 2009–2013 m. PR buvo taikytinas reitingas „B“ (silpna būklė), o nuo 2014 m. – „CCC“ (bloga būklė/finansiniai sunkumai), faktiškai taikytos palūkanų normos buvo mažesnės už atitinkamas orientacines normas pagal net 18 sutarčių, apimančių [...] % visų atidėtųjų įsipareigojimų. Be to, pagal šešias sutartis (apimančias [...] % visų atidėtųjų įsipareigojimų) palūkanų normos buvo net mažesnės už orientacinę normą, taikomą reitingą „AAA“ (stipri būklė) turinčiai bendrovei. Galiausiai pagal visas sutartis, išskyrus vieną, turto įkeitimas buvo nepakankamas (žr. 27 išnašą) – tai tebuvo sutikimas dėl išieškojimo (28). 18 sutarčių (apimančių [...] % visų atidėtųjų įsipareigojimų) nebuvo nustatyta jokio įkaito.

28

| (92) | Lenkija tvirtina, kad PR buvo svarbus PKP PLK ir „PKP Energetyka“ klientas, todėl šie kreditoriai buvo ypač suinteresuoti tęsti verslo santykius su PR. Iš tikrųjų, kaip minėta pirmiau, PR buvo trečias pagal dydį PKP PLK ir „PKP Energetyka“ klientas nagrinėjamu laikotarpiu ir jam atitinkamai teko vidutiniškai [...] % ir [...] % jų pajamų. Tai gali būti vienas iš veiksnių, į kurį privatus kreditorius būtų atsižvelgęs, bet to savaime nepakanka, kad būtų galima pagrįsti, jog atidėjimai sutartomis sąlygomis atitinka rinkos reikalavimus. Bet kuriuo atveju šis argumentas netaikomas kitiems kreditoriams, kuriems PR nebuvo toks svarbus klientas. |
| --- | --- |

(92)

Lenkija tvirtina, kad PR buvo svarbus PKP PLK ir „PKP Energetyka“ klientas, todėl šie kreditoriai buvo ypač suinteresuoti tęsti verslo santykius su PR. Iš tikrųjų, kaip minėta pirmiau, PR buvo trečias pagal dydį PKP PLK ir „PKP Energetyka“ klientas nagrinėjamu laikotarpiu ir jam atitinkamai teko vidutiniškai [...] % ir [...] % jų pajamų. Tai gali būti vienas iš veiksnių, į kurį privatus kreditorius būtų atsižvelgęs, bet to savaime nepakanka, kad būtų galima pagrįsti, jog atidėjimai sutartomis sąlygomis atitinka rinkos reikalavimus. Bet kuriuo atveju šis argumentas netaikomas kitiems kreditoriams, kuriems PR nebuvo toks svarbus klientas.

| (93) | Lenkijos argumentas, kad PKP PLK ir „PKP Energetyka“ sudarė panašius atidėjimo susitarimus su kitais verslo partneriais, nėra pakankamas įrodymas, kad jų susitarimai su PR atitinka rinkos sąlygas. Nežinant tikslių šių susitarimų sąlygų ir skolininkų finansinės padėties, negalima atmesti galimybės, kad šie atidėjimai taip pat nebuvo suteikti rinkos sąlygomis. Bet kuriuo atveju akivaizdu, kad šie atidėjimai buvo susiję su mažesnėmis įsipareigojimų sumomis ir trumpesniais grąžinimo laikotarpiais. Bet kuriuo atveju Lenkija, norėdama įrodyti atitiktį rinkos sąlygoms, veikiau turėtų įrodyti, kad privatūs kreditoriai taikė arba būtų taikę atidėjimus PR panašiomis sąlygomis kaip ir atitinkami valstybiniai kreditoriai. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad PR iš tikrųjų pasirašė atidėjimo susitarimus su dviem privačiais kreditoriais. Vis dėlto neatrodo, kad šie susitarimai atitiktų rinkos reikalavimus, nes jie buvo susiję su mažesne įsipareigojimų suma ir, svarbiausia, juose buvo numatytos didesnės palūkanų normos ir trumpesni grąžinimo laikotarpiai nei PR su grupės PKP įmonėmis ir ZUS pasirašytuose atidėjimo susitarimuose. |
| --- | --- |

(93)

Lenkijos argumentas, kad PKP PLK ir „PKP Energetyka“ sudarė panašius atidėjimo susitarimus su kitais verslo partneriais, nėra pakankamas įrodymas, kad jų susitarimai su PR atitinka rinkos sąlygas. Nežinant tikslių šių susitarimų sąlygų ir skolininkų finansinės padėties, negalima atmesti galimybės, kad šie atidėjimai taip pat nebuvo suteikti rinkos sąlygomis. Bet kuriuo atveju akivaizdu, kad šie atidėjimai buvo susiję su mažesnėmis įsipareigojimų sumomis ir trumpesniais grąžinimo laikotarpiais. Bet kuriuo atveju Lenkija, norėdama įrodyti atitiktį rinkos sąlygoms, veikiau turėtų įrodyti, kad privatūs kreditoriai taikė arba būtų taikę atidėjimus PR panašiomis sąlygomis kaip ir atitinkami valstybiniai kreditoriai. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad PR iš tikrųjų pasirašė atidėjimo susitarimus su dviem privačiais kreditoriais. Vis dėlto neatrodo, kad šie susitarimai atitiktų rinkos reikalavimus, nes jie buvo susiję su mažesne įsipareigojimų suma ir, svarbiausia, juose buvo numatytos didesnės palūkanų normos ir trumpesni grąžinimo laikotarpiai nei PR su grupės PKP įmonėmis ir ZUS pasirašytuose atidėjimo susitarimuose.

| (94) | Lenkija tvirtina, kad atidėjimo susitarimuose taikytos palūkanų normos buvo panašios į Lenkijos ne finansų sektoriuje taikomas vidutines palūkanų normas (29). Tačiau to nepakanka norint pagrįsti, kad jos atitiko rinkos sąlygas, nes vidutinis skolininkas ne finansų sektoriuje galėjo būti geresnės finansinės būklės ir (arba) galėjo pasiūlyti geresnį įkaitą, todėl jo kreditingumas galėjo būti didesnis nei PR. Be to, argumentas, kad pavėluotas įsipareigojimų apmokėjimas yra tariamai įprasta praktika Lenkijos rinkoje, neįrodo, kad atidėjimo susitarimų sąlygos atitiko rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(94)

Lenkija tvirtina, kad atidėjimo susitarimuose taikytos palūkanų normos buvo panašios į Lenkijos ne finansų sektoriuje taikomas vidutines palūkanų normas (29). Tačiau to nepakanka norint pagrįsti, kad jos atitiko rinkos sąlygas, nes vidutinis skolininkas ne finansų sektoriuje galėjo būti geresnės finansinės būklės ir (arba) galėjo pasiūlyti geresnį įkaitą, todėl jo kreditingumas galėjo būti didesnis nei PR. Be to, argumentas, kad pavėluotas įsipareigojimų apmokėjimas yra tariamai įprasta praktika Lenkijos rinkoje, neįrodo, kad atidėjimo susitarimų sąlygos atitiko rinkos sąlygas.

29

| (95) | Todėl Komisija mano, kad priemone PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(95)

Todėl Komisija mano, kad priemone PR buvo suteiktas ekonominis pranašumas.

7.1.4.3.   Atrankumas, konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

Atrankumas, konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (96) | 51 ir 57 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, susijusios su 1 priemone, atitinkamai taikomos ir 4 priemonei. |
| --- | --- |

(96)

51 ir 57 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, susijusios su 1 priemone, atitinkamai taikomos ir 4 priemonei.

7.1.4.4.   Išvada

Išvada

| (97) | Dėl nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad 4 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(97)

Dėl nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad 4 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

7.1.5.   1–4 priemonės kaip viena intervencija

1–4 priemonės kaip viena intervencija

| (98) | Kelių iš eilės taikomų valstybės intervencinių priemonių atveju, taip pat jei tokios priemonės yra skirtingų formų, Komisija turi išnagrinėti, ar šios intervencijos yra taip glaudžiai susijusios, kad jų negalima atskirti viena nuo kitos, ir todėl taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį šios intervencinės priemonės turi būti laikomos viena intervencija (30). Vertinimas, ar kelios iš eilės taikomos valstybės intervencinės priemonės yra neatskiriamos ir todėl yra viena intervencija, turi būti atliekamas atsižvelgiant į teismų praktikoje nustatytus kriterijus. Šie kriterijai apima minėtų intervencijų chronologiją, jų tikslą ir pagalbą gaunančios įmonės padėtį intervencijų taikymo metu (31). |
| --- | --- |

(98)

Kelių iš eilės taikomų valstybės intervencinių priemonių atveju, taip pat jei tokios priemonės yra skirtingų formų, Komisija turi išnagrinėti, ar šios intervencijos yra taip glaudžiai susijusios, kad jų negalima atskirti viena nuo kitos, ir todėl taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį šios intervencinės priemonės turi būti laikomos viena intervencija (30). Vertinimas, ar kelios iš eilės taikomos valstybės intervencinės priemonės yra neatskiriamos ir todėl yra viena intervencija, turi būti atliekamas atsižvelgiant į teismų praktikoje nustatytus kriterijus. Šie kriterijai apima minėtų intervencijų chronologiją, jų tikslą ir pagalbą gaunančios įmonės padėtį intervencijų taikymo metu (31).

30

31

| (99) | Komisija pažymi, kad vertinamos priemonės, nors ir suteiktos skirtingu laiku ir skirtingomis formomis, yra susijusios viena su kita. Visais šiais veiksmais buvo siekiama išspręsti pasikartojančias PR likvidumo problemas, atsiradusias nesėkmingai įgyvendinus 2000 m. pradėtą geležinkelių sektoriaus struktūrinę reformą, grindžiamą įstatymu dėl PKP, taip pat atkurti ilgalaikį PR gyvybingumą. |
| --- | --- |

(99)

Komisija pažymi, kad vertinamos priemonės, nors ir suteiktos skirtingu laiku ir skirtingomis formomis, yra susijusios viena su kita. Visais šiais veiksmais buvo siekiama išspręsti pasikartojančias PR likvidumo problemas, atsiradusias nesėkmingai įgyvendinus 2000 m. pradėtą geležinkelių sektoriaus struktūrinę reformą, grindžiamą įstatymu dėl PKP, taip pat atkurti ilgalaikį PR gyvybingumą.

| (100) | 2006–2009 m. pagal vykdomą PR restruktūrizavimą sumokėtomis sumomis, skirtomis ankstesniems nuostoliams padengti (2 priemonė), buvo padengtas ankstesniais metais susidaręs PR finansinis deficitas, kai dėl biudžeto apribojimų PR gavo tik dalį lėšų, reikalingų jos išlaidoms padengti. Dėl tokio uždelsto mokėjimo pablogėjo grynųjų pinigų srautai, todėl PR negalėjo tvarkyti savo skolos. Siekiant išspręsti šią problemą, pakeistame įstatyme dėl PKP PR suteikta galimybė sudaryti skolos restruktūrizavimo sutartį su kreditoriais. 2004 m. kovo mėn. PR sudarė tokią sutartį su PKP grupės įmonėmis, tačiau paaiškėjo, kad jos nepakanka, nes bendrovė nesugebėjo grąžinti skolos net restruktūrizacijos sąlygomis. Siekiant dar labiau sumažinti skolos naštą, 2005–2008 m. sutartis buvo pakeista (3 priemonė). Nepaisant to, PR likvidumo problemos tęsėsi ir ji negalėjo laiku padengti savo įsipareigojimų. 2009–2014 m. bendrovė sudarė 25 susitarimus dėl pradelstų įsipareigojimų vykdymo atidėjimo (4 priemonė). To taip pat nepakako. PR įsipareigojimai vis didėjo ir pasiekė tokį lygį, kad du kreditoriai pareikalavo nedelsiant grąžinti gautas sumas. Siekdama užkirsti kelią PR nemokumui, Lenkija suteikė jai papildomą finansavimą kaip restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta (1 priemonė), kurios didžioji dalis buvo panaudota pradelstiems įsipareigojimams padengti. |
| --- | --- |

(100)

2006–2009 m. pagal vykdomą PR restruktūrizavimą sumokėtomis sumomis, skirtomis ankstesniems nuostoliams padengti (2 priemonė), buvo padengtas ankstesniais metais susidaręs PR finansinis deficitas, kai dėl biudžeto apribojimų PR gavo tik dalį lėšų, reikalingų jos išlaidoms padengti. Dėl tokio uždelsto mokėjimo pablogėjo grynųjų pinigų srautai, todėl PR negalėjo tvarkyti savo skolos. Siekiant išspręsti šią problemą, pakeistame įstatyme dėl PKP PR suteikta galimybė sudaryti skolos restruktūrizavimo sutartį su kreditoriais. 2004 m. kovo mėn. PR sudarė tokią sutartį su PKP grupės įmonėmis, tačiau paaiškėjo, kad jos nepakanka, nes bendrovė nesugebėjo grąžinti skolos net restruktūrizacijos sąlygomis. Siekiant dar labiau sumažinti skolos naštą, 2005–2008 m. sutartis buvo pakeista (3 priemonė). Nepaisant to, PR likvidumo problemos tęsėsi ir ji negalėjo laiku padengti savo įsipareigojimų. 2009–2014 m. bendrovė sudarė 25 susitarimus dėl pradelstų įsipareigojimų vykdymo atidėjimo (4 priemonė). To taip pat nepakako. PR įsipareigojimai vis didėjo ir pasiekė tokį lygį, kad du kreditoriai pareikalavo nedelsiant grąžinti gautas sumas. Siekdama užkirsti kelią PR nemokumui, Lenkija suteikė jai papildomą finansavimą kaip restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta (1 priemonė), kurios didžioji dalis buvo panaudota pradelstiems įsipareigojimams padengti.

| (101) | Tai rodo, kad vertinamos priemonės buvo ne atskiros, o neatsiejamos viena nuo kitos, t. y. vienos priemonės nepakako likvidumo problemai išspręsti ir ilgalaikiam gyvybingumui atkurti. Iš tikrųjų jos viena kitą papildė, ir įgyvendinus paskutinę iš jų įmonė tapo likvidi ir pelninga. Šiuo požiūriu restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, ir iki restruktūrizavimo taikytos priemonės gali būti laikomos vieno ir to paties reorganizavimo proceso dalimi. Jei reorganizacija užtruko ilgiau, nei tikėtasi, tai ne todėl, kad PR iš esmės buvo negyvybinga, o todėl, kad ji neturėjo pakankamai išteklių reorganizacijai užbaigti anksčiau. |
| --- | --- |

(101)

Tai rodo, kad vertinamos priemonės buvo ne atskiros, o neatsiejamos viena nuo kitos, t. y. vienos priemonės nepakako likvidumo problemai išspręsti ir ilgalaikiam gyvybingumui atkurti. Iš tikrųjų jos viena kitą papildė, ir įgyvendinus paskutinę iš jų įmonė tapo likvidi ir pelninga. Šiuo požiūriu restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, ir iki restruktūrizavimo taikytos priemonės gali būti laikomos vieno ir to paties reorganizavimo proceso dalimi. Jei reorganizacija užtruko ilgiau, nei tikėtasi, tai ne todėl, kad PR iš esmės buvo negyvybinga, o todėl, kad ji neturėjo pakankamai išteklių reorganizacijai užbaigti anksčiau.

| (102) | Dėl 99–101 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad vertinamos priemonės yra viena reorganizacija ar intervencija, įgyvendinama periodiškai. Todėl tikslinga atskiras priemones vertinti ne atskirai, o kartu. |
| --- | --- |

(102)

Dėl 99–101 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad vertinamos priemonės yra viena reorganizacija ar intervencija, įgyvendinama periodiškai. Todėl tikslinga atskiras priemones vertinti ne atskirai, o kartu.

| (103) | Todėl Komisija įvertins, ar 1–4 priemonės yra viena intervencija, kuria suteikiama valstybės pagalba, nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(103)

Todėl Komisija įvertins, ar 1–4 priemonės yra viena intervencija, kuria suteikiama valstybės pagalba, nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (104) | Kaip paaiškinta 49 konstatuojamoje dalyje, priemonė laikoma valstybės pagalba pagal minėtą nuostatą, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti priskirtina prie valstybės priemonių ir finansuojama iš valstybinių išteklių; ii) ja įmonei turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas; iii) šis pranašumas yra atrankusis ir iv) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(104)

Kaip paaiškinta 49 konstatuojamoje dalyje, priemonė laikoma valstybės pagalba pagal minėtą nuostatą, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti priskirtina prie valstybės priemonių ir finansuojama iš valstybinių išteklių; ii) ja įmonei turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas; iii) šis pranašumas yra atrankusis ir iv) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

7.1.5.1.   Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

| (105) | Kaip paaiškinta 50, 59, 64–67 ir 79–85 konstatuojamosiose dalyse, 1–4 priemonių atskirai ėmėsi skirtingi viešojo administravimo subjektai arba valstybės įmonės, todėl jos įgyvendintos panaudojant valstybinius išteklius. |
| --- | --- |

(105)

Kaip paaiškinta 50, 59, 64–67 ir 79–85 konstatuojamosiose dalyse, 1–4 priemonių atskirai ėmėsi skirtingi viešojo administravimo subjektai arba valstybės įmonės, todėl jos įgyvendintos panaudojant valstybinius išteklius.

| (106) | Iš byloje pateiktų įrodymų taip pat matyti, kad sprendimus dėl 1–4 priemonių taikymo valdžios institucijos priėmė tiesiogiai arba dalyvavo juos priimant, arba sprendimus galima joms priskirti atsižvelgiant į požymius, susijusius su priemonių taikymo aplinkybėmis ir kontekstu. Todėl po vieną vertinamos 1–4 priemonės priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(106)

Iš byloje pateiktų įrodymų taip pat matyti, kad sprendimus dėl 1–4 priemonių taikymo valdžios institucijos priėmė tiesiogiai arba dalyvavo juos priimant, arba sprendimus galima joms priskirti atsižvelgiant į požymius, susijusius su priemonių taikymo aplinkybėmis ir kontekstu. Todėl po vieną vertinamos 1–4 priemonės priskirtinos valstybei.

| (107) | Kiekvienai iš šių priemonių įgyvendinti panaudoti valstybiniai ištekliai, ir jos priskirtinos valstybei. Todėl Komisija daro išvadą, kad 1–4 priemonės, kaip viena intervencija, yra priskirtinos valstybei ir yra įgyvendinamos panaudojant valstybinius išteklius. |
| --- | --- |

(107)

Kiekvienai iš šių priemonių įgyvendinti panaudoti valstybiniai ištekliai, ir jos priskirtinos valstybei. Todėl Komisija daro išvadą, kad 1–4 priemonės, kaip viena intervencija, yra priskirtinos valstybei ir yra įgyvendinamos panaudojant valstybinius išteklius.

7.1.5.2.   Pranašumas

Pranašumas

| (108) | Viena intervencija apima laikotarpį nuo 2005 m., kai buvo patvirtinta 3 priemonė, iki 2015 m., kai buvo patvirtinta 1 priemonė. |
| --- | --- |

(108)

Viena intervencija apima laikotarpį nuo 2005 m., kai buvo patvirtinta 3 priemonė, iki 2015 m., kai buvo patvirtinta 1 priemonė.

| (109) | Bendra pagalbos, suteiktos PR įgyvendinus vieną priemonę, suma gerokai viršijo bendrovės buhalterinę vertę (žr. 1 lentelę). Be to, 2005–2015 m. PR nuolat pranešdavo apie nuostolius ir didėjančią skolą. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas per tokį ilgą laikotarpį nebūtų tiek daug kartų taikęs tokio didelio masto intervencinių priemonių, jei nebūtų buvę jokių požymių, kad bendrovės, kuri jau nuo 2005 m. patirdavo sunkumų, padėtis gerėja. Pagrindinis intervencijos tikslas buvo išvengti regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo sutrikimų, bandant išspręsti pasikartojančias PR likvidumo problemas. Be nuolatinės valstybės intervencijos PR nebūtų galėjusi teikti paslaugų ir kada nors būtų turėjusi paskelbti bankrotą. Todėl Komisija mano, kad 1–4 priemonės kartu, kaip viena intervencija, suteikė PR ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(109)

Bendra pagalbos, suteiktos PR įgyvendinus vieną priemonę, suma gerokai viršijo bendrovės buhalterinę vertę (žr. 1 lentelę). Be to, 2005–2015 m. PR nuolat pranešdavo apie nuostolius ir didėjančią skolą. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas per tokį ilgą laikotarpį nebūtų tiek daug kartų taikęs tokio didelio masto intervencinių priemonių, jei nebūtų buvę jokių požymių, kad bendrovės, kuri jau nuo 2005 m. patirdavo sunkumų, padėtis gerėja. Pagrindinis intervencijos tikslas buvo išvengti regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo sutrikimų, bandant išspręsti pasikartojančias PR likvidumo problemas. Be nuolatinės valstybės intervencijos PR nebūtų galėjusi teikti paslaugų ir kada nors būtų turėjusi paskelbti bankrotą. Todėl Komisija mano, kad 1–4 priemonės kartu, kaip viena intervencija, suteikė PR ekonominį pranašumą.

7.1.5.3.   Atrankumas, konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

Atrankumas, konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (110) | 51 ir 57 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, susijusios su pirmąja priemone, atitinkamai taikytinos vienai intervencijai. |
| --- | --- |

(110)

51 ir 57 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, susijusios su pirmąja priemone, atitinkamai taikytinos vienai intervencijai.

7.1.5.4.   Išvada

Išvada

| (111) | Dėl nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad 1–4 priemonės, kaip viena intervencija, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(111)

Dėl nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad 1–4 priemonės, kaip viena intervencija, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (112) | 1–4 priemonės, vertinamos po vieną arba kartu, yra valstybės pagalba. Vertinant priemones kaip vieną intervenciją arba atskirai, vertinimo rezultatas nesikeičia, nes atskirų intervencijos dalių pobūdis yra toks pat. |
| --- | --- |

(112)

1–4 priemonės, vertinamos po vieną arba kartu, yra valstybės pagalba. Vertinant priemones kaip vieną intervenciją arba atskirai, vertinimo rezultatas nesikeičia, nes atskirų intervencijos dalių pobūdis yra toks pat.

7.1.6.   5 priemonė – mokymo, įdarbinimo ir de minimis pagalba, suteikta 2006–2015 m.

5 priemonė – mokymo, įdarbinimo ir de minimis pagalba, suteikta 2006–2015 m.

7.1.6.1.   Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

| (113) | Priemones, kurios kartu sudaro 5 priemonę, patvirtino valdžios institucijos, pavyzdžiui, Lenkijos įmonių plėtros agentūra, Darbo birža ir Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas. Todėl akivaizdu, kad ji teikiama panaudojant valstybinius išteklius ir priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(113)

Priemones, kurios kartu sudaro 5 priemonę, patvirtino valdžios institucijos, pavyzdžiui, Lenkijos įmonių plėtros agentūra, Darbo birža ir Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas. Todėl akivaizdu, kad ji teikiama panaudojant valstybinius išteklius ir priskirtina valstybei.

7.1.6.2.   Pranašumas

Pranašumas

| (114) | 5 priemonė buvo patvirtinta tik PR ir ja padengtos išlaidos, kurias priešingu atveju PR būtų patyrusi įprastomis rinkos sąlygomis. Todėl šia priemone PR suteiktas nepagrįstas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(114)

5 priemonė buvo patvirtinta tik PR ir ja padengtos išlaidos, kurias priešingu atveju PR būtų patyrusi įprastomis rinkos sąlygomis. Todėl šia priemone PR suteiktas nepagrįstas ekonominis pranašumas.

7.1.6.3.   Atrankumas

Atrankumas

| (115) | 51 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada dėl atrankumo, susijusi su 1 priemone, atitinkamai taikytina ir 5 priemonei. |
| --- | --- |

(115)

51 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada dėl atrankumo, susijusi su 1 priemone, atitinkamai taikytina ir 5 priemonei.

7.1.6.4.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (116) | Komisijos reglamente (ES) Nr. 1407/2013 (32) (toliau – reglamentas dėl de minimis pagalbos) nustatyta, kad vienai įmonei suteikta pagalba laikoma neatitinkančia visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, jei bendra tokios pagalbos suma neviršija 200 000 EUR per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį. Kaip paaiškinta šio reglamento 3 konstatuojamojoje dalyje, minėtos ribos neviršijanti vienai įmonei suteikta pagalba turėtų būti laikoma nedarančia poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir neiškraipančia konkurencijos ir nekeliančia tokios grėsmės. Pagal jo 7 straipsnio 1 dalį šis reglamentas taip pat taikomas pagalbai, suteiktai iki jo įsigaliojimo (t. y. 2014 m. sausio 1 d.). |
| --- | --- |

(116)

Komisijos reglamente (ES) Nr. 1407/2013 (32) (toliau – reglamentas dėl de minimis pagalbos) nustatyta, kad vienai įmonei suteikta pagalba laikoma neatitinkančia visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, jei bendra tokios pagalbos suma neviršija 200 000 EUR per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį. Kaip paaiškinta šio reglamento 3 konstatuojamojoje dalyje, minėtos ribos neviršijanti vienai įmonei suteikta pagalba turėtų būti laikoma nedarančia poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir neiškraipančia konkurencijos ir nekeliančia tokios grėsmės. Pagal jo 7 straipsnio 1 dalį šis reglamentas taip pat taikomas pagalbai, suteiktai iki jo įsigaliojimo (t. y. 2014 m. sausio 1 d.).

32

de minimis

| (117) | Lenkijos teigimu (žr. 27 konstatuojamąją dalį), pagal 5 priemonę PR suteikta pagalba 2009–2011 m. neviršijo de minimis pagalbos ribos. Nors iš viso ji siekė 1 177 421 PLN (apie 277 040 EUR), tik 350 007 PLN (82 355 EUR) iš šios sumos buvo skirta kaip de minimis pagalba. |
| --- | --- |

(117)

Lenkijos teigimu (žr. 27 konstatuojamąją dalį), pagal 5 priemonę PR suteikta pagalba 2009–2011 m. neviršijo de minimis pagalbos ribos. Nors iš viso ji siekė 1 177 421 PLN (apie 277 040 EUR), tik 350 007 PLN (82 355 EUR) iš šios sumos buvo skirta kaip de minimis pagalba.

de minimis

de minimis

| (118) | Kaip paaiškinta (22 konstatuojamojoje dalyje, 5 priemonę sudaro: i) 0,97 mln. PLN (apie 0,23 mln. EUR) pagalba įdarbinimui; ii) 39 000 PLN (apie 0,01 mln. EUR) įdarbinimo pagalba; ir iii) 0,7 mln. PLN (apie 0,17 mln. EUR) de minimis pagalba. Šios pagalbos priemonės kartu suteikia PR galimybę mokyti ir įdarbinti darbuotojus, kurių reikia siekiant užtikrinti nuolatinį regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimą. Taigi jos visos yra viena ir ta pati priemonė. Taikant reglamentą dėl de minimis pagalbos, atitinkamos pagal šias priemones skiriamos sumos turi būti vertinamos jas sudėjus. Bendra 5 priemonės suma viršijo de minimis ribą 2009–2011 m. laikotarpiu. Todėl to laikotarpio atžvilgiu nebuvo laikomasi reglamento dėl de minimis pagalbos reikalavimų. |
| --- | --- |

(118)

Kaip paaiškinta (22 konstatuojamojoje dalyje, 5 priemonę sudaro: i) 0,97 mln. PLN (apie 0,23 mln. EUR) pagalba įdarbinimui; ii) 39 000 PLN (apie 0,01 mln. EUR) įdarbinimo pagalba; ir iii) 0,7 mln. PLN (apie 0,17 mln. EUR) de minimis pagalba. Šios pagalbos priemonės kartu suteikia PR galimybę mokyti ir įdarbinti darbuotojus, kurių reikia siekiant užtikrinti nuolatinį regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimą. Taigi jos visos yra viena ir ta pati priemonė. Taikant reglamentą dėl de minimis pagalbos, atitinkamos pagal šias priemones skiriamos sumos turi būti vertinamos jas sudėjus. Bendra 5 priemonės suma viršijo de minimis ribą 2009–2011 m. laikotarpiu. Todėl to laikotarpio atžvilgiu nebuvo laikomasi reglamento dėl de minimis pagalbos reikalavimų.

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

| (119) | Todėl 2009–2011 m. laikotarpiu 5 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir dėl tų pačių priežasčių, kurios nurodytos 57 konstatuojamojoje dalyje 1 priemonės atžvilgiu, 5 priemonė iškraipė konkurenciją arba galėjo ją iškraipyti ir darė poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(119)

Todėl 2009–2011 m. laikotarpiu 5 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir dėl tų pačių priežasčių, kurios nurodytos 57 konstatuojamojoje dalyje 1 priemonės atžvilgiu, 5 priemonė iškraipė konkurenciją arba galėjo ją iškraipyti ir darė poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

7.1.6.5.   Išvada

Išvada

| (120) | Dėl nurodytų priežasčių Komisija mano, kad 5 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(120)

Dėl nurodytų priežasčių Komisija mano, kad 5 priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

7.2.   Pagalbos teisėtumas

Pagalbos teisėtumas

7.2.1.   1–4 priemonių (sudarančių vieną intervenciją) teisėtumas

1–4 priemonių (sudarančių vieną intervenciją) teisėtumas

| (121) | Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti arba pakeisti pagalbą ir pasiūlytų priemonių negali įgyvendinti tol, kol pranešimo procedūroje nebus priimtas galutinis sprendimas. Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 3 straipsnį pagalba neskiriama tol, kol Komisija nepriima tokią pagalbą patvirtinančio sprendimo, arba kol nelaikoma, kad Komisija tokį sprendimą priėmė. |
| --- | --- |

(121)

Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti arba pakeisti pagalbą ir pasiūlytų priemonių negali įgyvendinti tol, kol pranešimo procedūroje nebus priimtas galutinis sprendimas. Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 3 straipsnį pagalba neskiriama tol, kol Komisija nepriima tokią pagalbą patvirtinančio sprendimo, arba kol nelaikoma, kad Komisija tokį sprendimą priėmė.

| (122) | Toliau vertindama pagalbos teisėtumą, Komisija turi išnagrinėti, ar jai gali būti taikoma kokia nors pareigos pranešti išimtis. |
| --- | --- |

(122)

Toliau vertindama pagalbos teisėtumą, Komisija turi išnagrinėti, ar jai gali būti taikoma kokia nors pareigos pranešti išimtis.

| (123) | Nė viena iš vertinamų priemonių (1, 2, 3 ir 4 priemonės) nepatenka į 2008 m. BBIR taikymo sritį, visų pirma dėl to, kad sunkumų patirianti įmonė, kaip antai PR, neatitinka BBIR reikalavimų dėl pagalbos skyrimo. |
| --- | --- |

(123)

Nė viena iš vertinamų priemonių (1, 2, 3 ir 4 priemonės) nepatenka į 2008 m. BBIR taikymo sritį, visų pirma dėl to, kad sunkumų patirianti įmonė, kaip antai PR, neatitinka BBIR reikalavimų dėl pagalbos skyrimo.

| (124) | Apie 2, 3 ir 4 priemones Komisijai nebuvo pranešta. Apie 1 priemonę buvo pranešta 2015 m. rugsėjo 21 d. Tačiau 2015 m. rugsėjo 30 d. Lenkija patvirtino 1 priemonę (žr. 1 konstatuojamąją dalį), nelaukdama Komisijos sprendimo dėl leidimo teikti pagalbą. Bet kuriuo atveju, net jei Lenkija būtų laukusi Komisijos sprendimo dėl leidimo taikyti 1 priemonę, kaip nurodyta 99–102 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad 1–4 priemonės yra viena ir ta pati intervencija, ir tai nebūtų turėję įtakos pagalbos teisėtumui, nes 2–4 priemonės buvo patvirtintos be jokio Komisijos sprendimo dėl leidimo teikti pagalbą. |
| --- | --- |

(124)

Apie 2, 3 ir 4 priemones Komisijai nebuvo pranešta. Apie 1 priemonę buvo pranešta 2015 m. rugsėjo 21 d. Tačiau 2015 m. rugsėjo 30 d. Lenkija patvirtino 1 priemonę (žr. 1 konstatuojamąją dalį), nelaukdama Komisijos sprendimo dėl leidimo teikti pagalbą. Bet kuriuo atveju, net jei Lenkija būtų laukusi Komisijos sprendimo dėl leidimo taikyti 1 priemonę, kaip nurodyta 99–102 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad 1–4 priemonės yra viena ir ta pati intervencija, ir tai nebūtų turėję įtakos pagalbos teisėtumui, nes 2–4 priemonės buvo patvirtintos be jokio Komisijos sprendimo dėl leidimo teikti pagalbą.

| (125) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagalbai nebuvo taikytina pareigos pranešti išimtis, ir Lenkija ją suteikė be Komisijos leidimo, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) 2015/1589 3 straipsnį. Todėl pagalba buvo suteikta neteisėtai. |
| --- | --- |

(125)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagalbai nebuvo taikytina pareigos pranešti išimtis, ir Lenkija ją suteikė be Komisijos leidimo, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) 2015/1589 3 straipsnį. Todėl pagalba buvo suteikta neteisėtai.

7.2.2.   5 priemonės teisėtumas

5 priemonės teisėtumas

| (126) | Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti arba pakeisti pagalbą ir pasiūlytų priemonių negali įgyvendinti tol, kol pranešimo procedūroje nebus priimtas galutinis sprendimas. Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 3 straipsnį pagalba neskiriama tol, kol Komisija nepriima tokią pagalbą patvirtinančio sprendimo, arba kol nelaikoma, kad Komisija tokį sprendimą priėmė. |
| --- | --- |

(126)

Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti arba pakeisti pagalbą ir pasiūlytų priemonių negali įgyvendinti tol, kol pranešimo procedūroje nebus priimtas galutinis sprendimas. Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 3 straipsnį pagalba neskiriama tol, kol Komisija nepriima tokią pagalbą patvirtinančio sprendimo, arba kol nelaikoma, kad Komisija tokį sprendimą priėmė.

| (127) | Vertindama pagalbos teisėtumą, Komisija turi išnagrinėti, ar jai gali būti taikoma kokia nors pareigos pranešti išimtis. |
| --- | --- |

(127)

Vertindama pagalbos teisėtumą, Komisija turi išnagrinėti, ar jai gali būti taikoma kokia nors pareigos pranešti išimtis.

| (128) | Komisija pažymi, kad dalis pagal 5 priemonę suteiktos pagalbos yra de minimis pagalba, atitinkanti visas svarbias reglamento dėl de minimis pagalbos sąlygas. Kitai daliai galėjo būti taikoma pareigos pranešti išimtis pagal 2008 m. BBIR, jei pagalbos suteikimo metu PR nebūtų buvusi sunkumų patirianti įmonė. |
| --- | --- |

(128)

Komisija pažymi, kad dalis pagal 5 priemonę suteiktos pagalbos yra de minimis pagalba, atitinkanti visas svarbias reglamento dėl de minimis pagalbos sąlygas. Kitai daliai galėjo būti taikoma pareigos pranešti išimtis pagal 2008 m. BBIR, jei pagalbos suteikimo metu PR nebūtų buvusi sunkumų patirianti įmonė.

de minimis

de minimis

| (129) | Kadangi nuo 2005 m. PR turi būti laikoma sunkumų patiriančia įmone (33) (žr. 90 ir 132 konstatuojamąsias dalis), Komisija daro išvadą, kad nebuvo įvykdytos visos taikytinos 2008 m. BDIR sąlygos. Todėl nagrinėjamai mokymo pagalbai ir bet kokiai pagalbai, neatitinkančiai reglamento dėl de minimis pagalbos sąlygų, nebuvo taikoma pareigos pranešti išimtis. Todėl pagalba buvo suteikta neteisėtai. |
| --- | --- |

(129)

Kadangi nuo 2005 m. PR turi būti laikoma sunkumų patiriančia įmone (33) (žr. 90 ir 132 konstatuojamąsias dalis), Komisija daro išvadą, kad nebuvo įvykdytos visos taikytinos 2008 m. BDIR sąlygos. Todėl nagrinėjamai mokymo pagalbai ir bet kokiai pagalbai, neatitinkančiai reglamento dėl de minimis pagalbos sąlygų, nebuvo taikoma pareigos pranešti išimtis. Todėl pagalba buvo suteikta neteisėtai.

33

de minimis

7.3.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

| (130) | 7.1 skirsnyje Komisija padarė išvadą, kad 1–4 priemonės tiek atskirai 58, 63, 77, 97 konstatuojamosios dalys), tiek kartu kaip viena intervencija (111 konstatuojamoji dalis), ir 5 priemonė (120 konstatuojamoji dalis) yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Todėl, nors Komisija mano, kad 1–4 priemonės yra viena ir ta pati intervencija (žr. 99–102 konstatuojamąsias dalis), kaip alternatyvų variantą Komisija vis dėlto įvertins pagalbos 1–4 priemonėmis suderinamumą ir laikant jas viena intervencija (7.3.1 skirsnis), ir vertinant jas atskirai (7.3.2 skirsnis), ir bet kuriuo atveju atskirai įvertins pagalbos 5 priemone suderinamumą (7.3.3 skirsnis). |
| --- | --- |

(130)

7.1 skirsnyje Komisija padarė išvadą, kad 1–4 priemonės tiek atskirai 58, 63, 77, 97 konstatuojamosios dalys), tiek kartu kaip viena intervencija (111 konstatuojamoji dalis), ir 5 priemonė (120 konstatuojamoji dalis) yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Todėl, nors Komisija mano, kad 1–4 priemonės yra viena ir ta pati intervencija (žr. 99–102 konstatuojamąsias dalis), kaip alternatyvų variantą Komisija vis dėlto įvertins pagalbos 1–4 priemonėmis suderinamumą ir laikant jas viena intervencija (7.3.1 skirsnis), ir vertinant jas atskirai (7.3.2 skirsnis), ir bet kuriuo atveju atskirai įvertins pagalbos 5 priemone suderinamumą (7.3.3 skirsnis).

7.3.1.   1–4 priemonės (sudarančios vieną intervenciją)

1–4 priemonės (sudarančios vieną intervenciją)

| (131) | Pirma, kaip nurodyta 99–102 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad 1–4 priemonės yra viena ir ta pati intervencija. Taigi, pagalbos suderinamumas bus vertinamas imant ne kiekvieną priemonę atskirai, o vieną intervenciją kaip visumą, kurią sudaro atskiros priemonės. |
| --- | --- |

(131)

Pirma, kaip nurodyta 99–102 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad 1–4 priemonės yra viena ir ta pati intervencija. Taigi, pagalbos suderinamumas bus vertinamas imant ne kiekvieną priemonę atskirai, o vieną intervenciją kaip visumą, kurią sudaro atskiros priemonės.

| (132) | Iš esmės sunkumų patiriančiai įmonei, pavyzdžiui, PR, teikiama pagalba turėtų atitikti Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 2014 m. gairės) (34) nustatytas sąlygas. Viena intervencija apima laikotarpį nuo 2005 m., kai buvo patvirtinta 3 priemonė, iki 2015 m., kai buvo patvirtinta 1 priemonė. Remiantis Lenkijos pateikta informacija, PR nuosavas kapitalas kiekvienais 2005–2015 m. laikotarpio metais, prieš IDA įsigyjant akcijas, buvo neigiamas (1 priemonė). Todėl Komisija mano, kad 2005–2015 m. PR buvo „sunkumų patirianti įmonė“, kaip apibrėžta 2014 m. gairių 20 punkte (tai patvirtino ir Lenkija, žr. 29 konstatuojamąją dalį). Komisija pažymi, kad dalis bendrosios intervencijos (būtent 1 priemonė) buvo patvirtinta 2015 m. rugsėjo mėn., t. y. po 2014 m. gairių paskelbimo. 2014 m. gairių 137 punkte numatyta, kad Komisija nagrinės be jos leidimo suteiktos ir restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su vidaus rinka, remdamasi 2014 m. gairėmis, „jeigu dalis pagalbos arba visa pagalba suteikta po [jų] paskelbimo“. Todėl šiuo atveju būtų taikomos 2014 m. gairės. |
| --- | --- |

(132)

Iš esmės sunkumų patiriančiai įmonei, pavyzdžiui, PR, teikiama pagalba turėtų atitikti Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 2014 m. gairės) (34) nustatytas sąlygas. Viena intervencija apima laikotarpį nuo 2005 m., kai buvo patvirtinta 3 priemonė, iki 2015 m., kai buvo patvirtinta 1 priemonė. Remiantis Lenkijos pateikta informacija, PR nuosavas kapitalas kiekvienais 2005–2015 m. laikotarpio metais, prieš IDA įsigyjant akcijas, buvo neigiamas (1 priemonė). Todėl Komisija mano, kad 2005–2015 m. PR buvo „sunkumų patirianti įmonė“, kaip apibrėžta 2014 m. gairių 20 punkte (tai patvirtino ir Lenkija, žr. 29 konstatuojamąją dalį). Komisija pažymi, kad dalis bendrosios intervencijos (būtent 1 priemonė) buvo patvirtinta 2015 m. rugsėjo mėn., t. y. po 2014 m. gairių paskelbimo. 2014 m. gairių 137 punkte numatyta, kad Komisija nagrinės be jos leidimo suteiktos ir restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su vidaus rinka, remdamasi 2014 m. gairėmis, „jeigu dalis pagalbos arba visa pagalba suteikta po [jų] paskelbimo“. Todėl šiuo atveju būtų taikomos 2014 m. gairės.

34

sunkumų patirianti įmonė

jeigu dalis pagalbos arba visa pagalba suteikta po

paskelbimo

| (133) | Tačiau Komisija mano, kad vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, rinkoje susiklostė ypatinga padėtis, todėl šiame sektoriuje veikiančioms sunkumų patiriančioms įmonėms suteikta pagalba turi būti vertinama remiantis kitokiu teisiniu pagrindu. |
| --- | --- |

(133)

Tačiau Komisija mano, kad vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, rinkoje susiklostė ypatinga padėtis, todėl šiame sektoriuje veikiančioms sunkumų patiriančioms įmonėms suteikta pagalba turi būti vertinama remiantis kitokiu teisiniu pagrindu.

| (134) | Kai kurie geležinkelių transporto segmentai (pvz., tarptautinis keleivių vežimas) jau visiškai liberalizuoti Sąjungos lygmeniu. Tačiau keleivių vežimo vidaus maršrutais rinka buvo atverta tik pagal ketvirtąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį (35), kuris oficialiai įsigaliojo nuo 2019 m. sausio mėn. (36) Kalbant apie sutarčių sudarymo tvarką pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, viešųjų paslaugų sutartys dėl keleivių vežimo geležinkeliais vidaus maršrutais paslaugų, įskaitant regionines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, vis dar gali būti sudaromos tiesiogiai pereinamuoju laikotarpiu, kuris tęsis iki 2023 m. gruodžio 24 d. ir ne ilgiau kaip 10 metų (37). Šis pereinamasis laikotarpis taikomas tik vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugoms, teikiamoms pagal viešųjų paslaugų sutartis. Keleivių vežimo geležinkeliais vidaus maršrutais paslaugoms, kurios neteikiamos pagal viešųjų paslaugų sutartis, šis pereinamasis laikotarpis netaikomas, o liberalizavimas įsigaliojo nuo 2019 m. sausio mėn. (38) Dauguma regioninių keleivių vežimo paslaugų teikiamos pagal viešųjų paslaugų sutartis. Pereinamasis laikotarpis vis dar gali šiek tiek apsaugoti rinkoje įsitvirtinusias įmones nuo naujų potencialių rinkos dalyvių. Apskritai šiame sektoriuje vis dar dominuoja rinkoje įsitvirtinusios įmonės, o konkurencija nedidelė, išskyrus tas kelias valstybes nares, kurios pagal nacionalinę teisę (iš dalies) atvėrė savo rinkas. |
| --- | --- |

(134)

Kai kurie geležinkelių transporto segmentai (pvz., tarptautinis keleivių vežimas) jau visiškai liberalizuoti Sąjungos lygmeniu. Tačiau keleivių vežimo vidaus maršrutais rinka buvo atverta tik pagal ketvirtąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį (35), kuris oficialiai įsigaliojo nuo 2019 m. sausio mėn. (36) Kalbant apie sutarčių sudarymo tvarką pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, viešųjų paslaugų sutartys dėl keleivių vežimo geležinkeliais vidaus maršrutais paslaugų, įskaitant regionines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, vis dar gali būti sudaromos tiesiogiai pereinamuoju laikotarpiu, kuris tęsis iki 2023 m. gruodžio 24 d. ir ne ilgiau kaip 10 metų (37). Šis pereinamasis laikotarpis taikomas tik vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugoms, teikiamoms pagal viešųjų paslaugų sutartis. Keleivių vežimo geležinkeliais vidaus maršrutais paslaugoms, kurios neteikiamos pagal viešųjų paslaugų sutartis, šis pereinamasis laikotarpis netaikomas, o liberalizavimas įsigaliojo nuo 2019 m. sausio mėn. (38) Dauguma regioninių keleivių vežimo paslaugų teikiamos pagal viešųjų paslaugų sutartis. Pereinamasis laikotarpis vis dar gali šiek tiek apsaugoti rinkoje įsitvirtinusias įmones nuo naujų potencialių rinkos dalyvių. Apskritai šiame sektoriuje vis dar dominuoja rinkoje įsitvirtinusios įmonės, o konkurencija nedidelė, išskyrus tas kelias valstybes nares, kurios pagal nacionalinę teisę (iš dalies) atvėrė savo rinkas.

35

36

37

38

| (135) | Be to, regioninio keleivių vežimo geležinkeliais pagal viešųjų paslaugų sutartis rinka yra susijusi su svarbia viešąja paslauga ir pasižymi specifinėmis savybėmis. Kadangi rinkoje įsitvirtinę operatoriai ne visada gali būti laiku ir pakankamai pakeisti kitais (39), jų pasitraukimas iš rinkos dažnai sutrikdytų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimą ir todėl turėtų rimtų ekonominių ir socialinių pasekmių. Tuo regioninio keleivių vežimo geležinkeliais pagal viešųjų paslaugų sutartis sektorius skiriasi nuo anksčiau Sąjungoje liberalizuotų geležinkelių ar kitų sektorių, pvz., telekomunikacijų ar oro transporto sektorių. |
| --- | --- |

(135)

Be to, regioninio keleivių vežimo geležinkeliais pagal viešųjų paslaugų sutartis rinka yra susijusi su svarbia viešąja paslauga ir pasižymi specifinėmis savybėmis. Kadangi rinkoje įsitvirtinę operatoriai ne visada gali būti laiku ir pakankamai pakeisti kitais (39), jų pasitraukimas iš rinkos dažnai sutrikdytų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimą ir todėl turėtų rimtų ekonominių ir socialinių pasekmių. Tuo regioninio keleivių vežimo geležinkeliais pagal viešųjų paslaugų sutartis sektorius skiriasi nuo anksčiau Sąjungoje liberalizuotų geležinkelių ar kitų sektorių, pvz., telekomunikacijų ar oro transporto sektorių.

39

| (136) | Atrodo, kad kai kurie rinkoje įsitvirtinę operatoriai, kaip ir PR, gali susidurti su neužbaigto restruktūrizavimo pasekmėmis dėl aplinkybių, kurių jie dažnai negalėjo kontroliuoti, pvz., dėl užsitęsusios valstybės vykdomos viso geležinkelių sektoriaus reorganizacijos. Todėl jie galėjo gauti pagalbą, kuri, nors formaliai ir laikoma restruktūrizavimo pagalba, buvo panaudota ne jų ilgalaikiam gyvybingumui atkurti, o pasikartojančioms likvidumo problemoms spręsti. Galbūt jos neturėjo galimybės atlikti tinkamo restruktūrizavimo prieš artėjantį sektoriaus liberalizavimą Sąjungoje. Paskutinė restruktūrizavimo galimybė gali būti pateisinama siekiant užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą ir geriau pasirengti konkuruoti rinkoje. |
| --- | --- |

(136)

Atrodo, kad kai kurie rinkoje įsitvirtinę operatoriai, kaip ir PR, gali susidurti su neužbaigto restruktūrizavimo pasekmėmis dėl aplinkybių, kurių jie dažnai negalėjo kontroliuoti, pvz., dėl užsitęsusios valstybės vykdomos viso geležinkelių sektoriaus reorganizacijos. Todėl jie galėjo gauti pagalbą, kuri, nors formaliai ir laikoma restruktūrizavimo pagalba, buvo panaudota ne jų ilgalaikiam gyvybingumui atkurti, o pasikartojančioms likvidumo problemoms spręsti. Galbūt jos neturėjo galimybės atlikti tinkamo restruktūrizavimo prieš artėjantį sektoriaus liberalizavimą Sąjungoje. Paskutinė restruktūrizavimo galimybė gali būti pateisinama siekiant užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą ir geriau pasirengti konkuruoti rinkoje.

| (137) | Be to, tai, kad Komisija keleivinio geležinkelių transporto bendrovėms niekada netaikė 2014 m. gairių dėl valstybės pagalbos ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, rodo, kad keleivinio transporto vidaus rinkos, visų pirma pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamų regioninių paslaugų, kurios sudaro didžiąją vidaus geležinkelių transporto paslaugų dalį, ypatumai yra žinomi. |
| --- | --- |

(137)

Be to, tai, kad Komisija keleivinio geležinkelių transporto bendrovėms niekada netaikė 2014 m. gairių dėl valstybės pagalbos ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, rodo, kad keleivinio transporto vidaus rinkos, visų pirma pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamų regioninių paslaugų, kurios sudaro didžiąją vidaus geležinkelių transporto paslaugų dalį, ypatumai yra žinomi.

| (138) | Teismų praktikoje pripažįstama (40), kad Komisija gali nukrypti nuo valstybės pagalbos gairių, visų pirma tais atvejais, kai šiose gairėse nenumatytomis išskirtinėmis aplinkybėmis tam tikras sektorius skiriasi nuo kitų ekonomikos sektorių. Tokiu atveju Komisija gali tiesiogiai taikyti Sutarties nuostatas. Atsižvelgdama į i) sektoriaus ypatumus (žr. 134–136 konstatuojamąsias dalis), ii) PR poveikį regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu (žr. 147 ir 152 konstatuojamąsias dalis), visų pirma poveikį regionams, kurie atitinka reikalavimus gauti regioninę pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, ir iii) tai, kad Komisija niekada netaikė 2014 m. gairių dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (žr. 137 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, kad vertinant PR suteiktos pagalbos suderinamumą Sutarties nuostatas galima taikyti tiesiogiai (žr. 234 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(138)

Teismų praktikoje pripažįstama (40), kad Komisija gali nukrypti nuo valstybės pagalbos gairių, visų pirma tais atvejais, kai šiose gairėse nenumatytomis išskirtinėmis aplinkybėmis tam tikras sektorius skiriasi nuo kitų ekonomikos sektorių. Tokiu atveju Komisija gali tiesiogiai taikyti Sutarties nuostatas. Atsižvelgdama į i) sektoriaus ypatumus (žr. 134–136 konstatuojamąsias dalis), ii) PR poveikį regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu (žr. 147 ir 152 konstatuojamąsias dalis), visų pirma poveikį regionams, kurie atitinka reikalavimus gauti regioninę pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, ir iii) tai, kad Komisija niekada netaikė 2014 m. gairių dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (žr. 137 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, kad vertinant PR suteiktos pagalbos suderinamumą Sutarties nuostatas galima taikyti tiesiogiai (žr. 234 konstatuojamąją dalį).

40

| (139) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Atsižvelgiant į PR veiklos pobūdį ir jos ekonominį poveikį regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu (žr. 147 ir 152 konstatuojamąsias dalis), SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas yra tinkamiausias teisinis pagrindas suderinamumui vertinti. |
| --- | --- |

(139)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Atsižvelgiant į PR veiklos pobūdį ir jos ekonominį poveikį regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu (žr. 147 ir 152 konstatuojamąsias dalis), SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas yra tinkamiausias teisinis pagrindas suderinamumui vertinti.

| (140) | Todėl Komisija nusprendė įvertinti 1–4 priemonių, laikomų viena bendra priemone, suderinamumą tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, remdamasi bendraisiais vertinimo principais. |
| --- | --- |

(140)

Todėl Komisija nusprendė įvertinti 1–4 priemonių, laikomų viena bendra priemone, suderinamumą tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, remdamasi bendraisiais vertinimo principais.

| (141) | 107 straipsnio 3 dalies c punkte nurodyta, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, gali būti suderinama su vidaus rinka, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Taigi, kad pagal šią nuostatą valstybės pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka, ji turi atitikti dvi sąlygas: pirma, ji turi būti skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, ir, antra, formuluojant neigiamai, ji neturi trikdyti prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui (41). |
| --- | --- |

(141)

107 straipsnio 3 dalies c punkte nurodyta, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, gali būti suderinama su vidaus rinka, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Taigi, kad pagal šią nuostatą valstybės pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka, ji turi atitikti dvi sąlygas: pirma, ji turi būti skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, ir, antra, formuluojant neigiamai, ji neturi trikdyti prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui (41).

41

| (142) | Pirmosios sąlygos atžvilgiu Komisija nagrinėja, ar pagalba skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti. Antrosios sąlygos atžvilgiu Komisija turi palyginti teigiamą pagalbos poveikį veiklos, kurią ketinama remti, plėtrai su neigiamu pagalbos poveikiu vidaus rinkai, t. y. konkurencijos iškraipymais ir neigiamu pagalbos poveikiu prekybos sąlygoms. |
| --- | --- |

(142)

Pirmosios sąlygos atžvilgiu Komisija nagrinėja, ar pagalba skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti. Antrosios sąlygos atžvilgiu Komisija turi palyginti teigiamą pagalbos poveikį veiklos, kurią ketinama remti, plėtrai su neigiamu pagalbos poveikiu vidaus rinkai, t. y. konkurencijos iškraipymais ir neigiamu pagalbos poveikiu prekybos sąlygoms.

7.3.1.1.   Pagalba skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšies arba tam tikros ekonomikos srities plėtrą

Pagalba skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšies arba tam tikros ekonomikos srities plėtrą

| (143) | Lenkijos teigimu, be pagalbos PR nebūtų galėjusi grąžinti skolos, nes prieš gaunant pagalbą jai nepavyko gauti reikiamo finansavimo rinkoje. Tai būtų lėmę PR nemokumą ir, tikėtina, likvidavimą. |
| --- | --- |

(143)

Lenkijos teigimu, be pagalbos PR nebūtų galėjusi grąžinti skolos, nes prieš gaunant pagalbą jai nepavyko gauti reikiamo finansavimo rinkoje. Tai būtų lėmę PR nemokumą ir, tikėtina, likvidavimą.

| (144) | Lenkija teigia, kad likvidavus PR būtų nutrauktas bendros ekonominės svarbos paslaugų (BESP) teikimo tęstinumas, nes PR yra vienintelis regioninis geležinkelio operatorius septyniose iš 16 vaivadijų ir vienintelis operatorius, teikiantis paslaugas visoje šalyje. Todėl per trumpą ar vidutinės trukmės laikotarpį jo nebūtų galima pakankamai pakeisti kitu paslaugų teikėju. |
| --- | --- |

(144)

Lenkija teigia, kad likvidavus PR būtų nutrauktas bendros ekonominės svarbos paslaugų (BESP) teikimo tęstinumas, nes PR yra vienintelis regioninis geležinkelio operatorius septyniose iš 16 vaivadijų ir vienintelis operatorius, teikiantis paslaugas visoje šalyje. Todėl per trumpą ar vidutinės trukmės laikotarpį jo nebūtų galima pakankamai pakeisti kitu paslaugų teikėju.

| (145) | Lenkija teigia, kad PR likvidavimas būtų sukėlęs didelių socialinių sunkumų, nes būtų nutrauktas BESP teikimo tęstinumas. Lenkijos nuomone, PR likvidavimas taip pat būtų padidinęs nedarbą ir turėjęs neigiamą poveikį ekonomikai. Lenkija apskaičiavo, kad likvidavus PR būtų prarasta 15 000–17 500 darbo vietų, o pridėtinė vertė Lenkijos ekonomikoje per 2–3 metus iš viso sumažėtų 1 100–1 700 mln. PLN. |
| --- | --- |

(145)

Lenkija teigia, kad PR likvidavimas būtų sukėlęs didelių socialinių sunkumų, nes būtų nutrauktas BESP teikimo tęstinumas. Lenkijos nuomone, PR likvidavimas taip pat būtų padidinęs nedarbą ir turėjęs neigiamą poveikį ekonomikai. Lenkija apskaičiavo, kad likvidavus PR būtų prarasta 15 000–17 500 darbo vietų, o pridėtinė vertė Lenkijos ekonomikoje per 2–3 metus iš viso sumažėtų 1 100–1 700 mln. PLN.

| (146) | Lenkija išnagrinėjo pagalbai alternatyvius scenarijus, pagal kuriuos daroma prielaida, kad paslaugos būtų ir toliau teikiamos, pvz., privataus kapitalo pritraukimą, turto pardavimą ir skolų restruktūrizavimą, tačiau nustatė, kad visi šie scenarijai buvo nerealistiniai. |
| --- | --- |

(146)

Lenkija išnagrinėjo pagalbai alternatyvius scenarijus, pagal kuriuos daroma prielaida, kad paslaugos būtų ir toliau teikiamos, pvz., privataus kapitalo pritraukimą, turto pardavimą ir skolų restruktūrizavimą, tačiau nustatė, kad visi šie scenarijai buvo nerealistiniai.

| (147) | Komisija visų pirma pažymi, kad PR yra vienintelis regioninis keleivinio geležinkelių transporto operatorius septyniuose regionuose ir užima didelę rinkos dalį (nuo 66 % iki 95 %) trijuose kituose regionuose. Antra, šiame sektoriuje patekti į rinką yra sudėtinga (reikalingos didelės pradinės kapitalo investicijos veiklai pradėti), ir tai riboja potencialių rinkos dalyvių skaičių. Trečia, anot Lenkijos, joks „išorinis“ vidaus ar užsienio operatorius (išskyrus „Arriva“, kuri užima apie 2 % rinkos) niekada nepareiškė noro patekti į Lenkijos regioninę keleivinio geležinkelių transporto rinką. Be to, in-house operatoriai negali teikti paslaugų už savo regionų ribų, nes taip jie prarastų „vidaus operatoriaus“ statusą (42). Ketvirta, kai anksčiau atsakingos institucijos transporto paslaugas pirkdavo konkurso būdu, PR dažnai būdavo vienintelė konkurso dalyvė. Todėl galima pagrįstai teigti, kad jei PR būtų bankrutavusi, joks kitas operatorius nebūtų galėjęs per trumpą ar vidutinį laikotarpį jos pakankamai pakeisti. |
| --- | --- |

(147)

Komisija visų pirma pažymi, kad PR yra vienintelis regioninis keleivinio geležinkelių transporto operatorius septyniuose regionuose ir užima didelę rinkos dalį (nuo 66 % iki 95 %) trijuose kituose regionuose. Antra, šiame sektoriuje patekti į rinką yra sudėtinga (reikalingos didelės pradinės kapitalo investicijos veiklai pradėti), ir tai riboja potencialių rinkos dalyvių skaičių. Trečia, anot Lenkijos, joks „išorinis“ vidaus ar užsienio operatorius (išskyrus „Arriva“, kuri užima apie 2 % rinkos) niekada nepareiškė noro patekti į Lenkijos regioninę keleivinio geležinkelių transporto rinką. Be to, in-house operatoriai negali teikti paslaugų už savo regionų ribų, nes taip jie prarastų „vidaus operatoriaus“ statusą (42). Ketvirta, kai anksčiau atsakingos institucijos transporto paslaugas pirkdavo konkurso būdu, PR dažnai būdavo vienintelė konkurso dalyvė. Todėl galima pagrįstai teigti, kad jei PR būtų bankrutavusi, joks kitas operatorius nebūtų galėjęs per trumpą ar vidutinį laikotarpį jos pakankamai pakeisti.

in-house

42

| (148) | Komisijos nuomone, Lenkijos tvirtinimas, kad be pagalbos PR būtų tapusi nemoki, atrodo tikėtinas, atsižvelgiant į didelį PR įsiskolinimą, nepakankamą vidaus likvidumą ir nesugebėjimą gauti finansavimo rinkoje. |
| --- | --- |

(148)

Komisijos nuomone, Lenkijos tvirtinimas, kad be pagalbos PR būtų tapusi nemoki, atrodo tikėtinas, atsižvelgiant į didelį PR įsiskolinimą, nepakankamą vidaus likvidumą ir nesugebėjimą gauti finansavimo rinkoje.

| (149) | Priešingos padėties analizė dėl alternatyvių scenarijų, kurią atlikusi Lenkija padarė išvadą, kad nėra jokios tikros alternatyvos pagalbai (žr. 146 konstatuojamąją dalį), taip pat atrodo tikėtina. Vargu, ar koks nors privatus investuotojas būtų pareiškęs susidomėjimą įsigyti PR, atsižvelgdamas į jos sunkią finansinę padėtį. Turto pardavimo būtų nepakakę skoloms padengti, o dar svarbiau yra tai, kad būtų pakenkta gyvybingumo atkūrimui, nes didžioji dalis turto yra būtina veiklai tęsti. Kalbant apie skolų restruktūrizavimą, kurį vykdytų esami kreditoriai, jis neišvengiamai būtų susijęs su papildoma pagalba, nes didžiausi PR kreditoriai buvo valdomi valstybės. |
| --- | --- |

(149)

Priešingos padėties analizė dėl alternatyvių scenarijų, kurią atlikusi Lenkija padarė išvadą, kad nėra jokios tikros alternatyvos pagalbai (žr. 146 konstatuojamąją dalį), taip pat atrodo tikėtina. Vargu, ar koks nors privatus investuotojas būtų pareiškęs susidomėjimą įsigyti PR, atsižvelgdamas į jos sunkią finansinę padėtį. Turto pardavimo būtų nepakakę skoloms padengti, o dar svarbiau yra tai, kad būtų pakenkta gyvybingumo atkūrimui, nes didžioji dalis turto yra būtina veiklai tęsti. Kalbant apie skolų restruktūrizavimą, kurį vykdytų esami kreditoriai, jis neišvengiamai būtų susijęs su papildoma pagalba, nes didžiausi PR kreditoriai buvo valdomi valstybės.

| (150) | Kita vertus, pagalba leido PR sumažinti savo skolą ir imtis reorganizavimo, siekiant atkurti ilgalaikį gyvybingumą. Atrodo, kad šis procesas turėjo teigiamą poveikį, nes 2016 m. bendrovė tapo pelninga, jos nuosavas kapitalas yra teigiamas ir tikimasi, kad iki 2020 m. ji gaus pelno. Be to, ši pagalba paskatino anksčiau to nenorėjusias vietos valdžios institucijas sudaryti ilgalaikes viešųjų paslaugų sutartis 2015–2021 m. laikotarpiui. Tai suteikia PR finansinį stabilumą, kad ji galėtų sėkmingai užbaigti reorganizavimo procesą. |
| --- | --- |

(150)

Kita vertus, pagalba leido PR sumažinti savo skolą ir imtis reorganizavimo, siekiant atkurti ilgalaikį gyvybingumą. Atrodo, kad šis procesas turėjo teigiamą poveikį, nes 2016 m. bendrovė tapo pelninga, jos nuosavas kapitalas yra teigiamas ir tikimasi, kad iki 2020 m. ji gaus pelno. Be to, ši pagalba paskatino anksčiau to nenorėjusias vietos valdžios institucijas sudaryti ilgalaikes viešųjų paslaugų sutartis 2015–2021 m. laikotarpiui. Tai suteikia PR finansinį stabilumą, kad ji galėtų sėkmingai užbaigti reorganizavimo procesą.

| (151) | Galiausiai, kaip pažymima 9 konstatuojamojoje dalyje, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą regioninė pagalba gali būti teikiama visiems regionams, kuriuose PR vykdo veiklą. Tokiems regionams būdingas neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas. PR tiesiogiai įdarbino apie 9 000 darbuotojų, ir jai tenka apie 50 % traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų. PR likvidavimas, be tiesioginio poveikio PR darbuotojams ir rangovams, turėtų didelį poveikį darbo jėgos judumui visuose regionuose ir keltų realią grėsmę esamoms užimtumo galimybėms. |
| --- | --- |

(151)

Galiausiai, kaip pažymima 9 konstatuojamojoje dalyje, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą regioninė pagalba gali būti teikiama visiems regionams, kuriuose PR vykdo veiklą. Tokiems regionams būdingas neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas. PR tiesiogiai įdarbino apie 9 000 darbuotojų, ir jai tenka apie 50 % traukinių per metus nuvažiuotų kilometrų. PR likvidavimas, be tiesioginio poveikio PR darbuotojams ir rangovams, turėtų didelį poveikį darbo jėgos judumui visuose regionuose ir keltų realią grėsmę esamoms užimtumo galimybėms.

| (152) | Be to, vaivadijos, kuriose PR yra vienintelis operatorius arba užima didelę rinkos dalį, yra santykinai skurdesnės, jose yra didesnis nedarbo lygis ir mažiau viešojo transporto alternatyvų nei kitose vaivadijose, kuriose veikia „vidaus“ operatoriai. Todėl PR bankrotas būtų labiau pakenkęs pirmosioms nei antrosioms ir dar labiau padidinęs regioninius skirtumus. |
| --- | --- |

(152)

Be to, vaivadijos, kuriose PR yra vienintelis operatorius arba užima didelę rinkos dalį, yra santykinai skurdesnės, jose yra didesnis nedarbo lygis ir mažiau viešojo transporto alternatyvų nei kitose vaivadijose, kuriose veikia „vidaus“ operatoriai. Todėl PR bankrotas būtų labiau pakenkęs pirmosioms nei antrosioms ir dar labiau padidinęs regioninius skirtumus.

| (153) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagalba skatina plėtoti regionines geležinkelių paslaugas Lenkijoje, nes ji užkerta kelią galimam šių paslaugų teikimo nutraukimui PR bankroto atveju. Be to, ji padeda spręsti regionų nelygybės problemą, kuri PR bankrutavus greičiausiai būtų padidėjusi. |
| --- | --- |

(153)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagalba skatina plėtoti regionines geležinkelių paslaugas Lenkijoje, nes ji užkerta kelią galimam šių paslaugų teikimo nutraukimui PR bankroto atveju. Be to, ji padeda spręsti regionų nelygybės problemą, kuri PR bankrutavus greičiausiai būtų padidėjusi.

7.3.1.2.   Pagalba netrikdo konkurencijos ir prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui

Pagalba netrikdo konkurencijos ir prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui

| (154) | Norint įvertinti, ar pagalba nepagrįstai netrikdo konkurencijos ir prekybos sąlygų, reikia išnagrinėti pagalbos būtinumą, jos tinkamumą ir proporcingumą. Be to, reikia išnagrinėti pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai, taip pat palyginti teigiamą pagalbos poveikį veiklos, kurią ketinama remti, plėtrai, su neigiamu pagalbos poveikiu vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(154)

Norint įvertinti, ar pagalba nepagrįstai netrikdo konkurencijos ir prekybos sąlygų, reikia išnagrinėti pagalbos būtinumą, jos tinkamumą ir proporcingumą. Be to, reikia išnagrinėti pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai, taip pat palyginti teigiamą pagalbos poveikį veiklos, kurią ketinama remti, plėtrai, su neigiamu pagalbos poveikiu vidaus rinkai.

7.3.1.3.   Pagalbos būtinumas, tinkamumas ir proporcingumas

Pagalbos būtinumas, tinkamumas ir proporcingumas

| (155) | Pirma, kaip pažymėta 143–146 konstatuojamosiose dalyse, Lenkijos teigimu, be pagalbos PR taptų nemoki ir būtų likviduota. PR likvidavimas būtų sukėlęs didelių socialinių sunkumų, nes būtų nutrauktas BESP teikimo tęstinumas ir išaugtų nedarbas. Be to, likvidavimas būtų turėjęs bendrą neigiamą poveikį ekonomikai. Galiausiai Lenkija padarė išvadą, kad alternatyvūs scenarijai, kuriuose daroma prielaida, kad paslauga būtų teikiama ir be pagalbos, yra nerealistiniai. |
| --- | --- |

(155)

Pirma, kaip pažymėta 143–146 konstatuojamosiose dalyse, Lenkijos teigimu, be pagalbos PR taptų nemoki ir būtų likviduota. PR likvidavimas būtų sukėlęs didelių socialinių sunkumų, nes būtų nutrauktas BESP teikimo tęstinumas ir išaugtų nedarbas. Be to, likvidavimas būtų turėjęs bendrą neigiamą poveikį ekonomikai. Galiausiai Lenkija padarė išvadą, kad alternatyvūs scenarijai, kuriuose daroma prielaida, kad paslauga būtų teikiama ir be pagalbos, yra nerealistiniai.

| (156) | Kaip nurodyta 148–153 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad Lenkijos argumentai yra tikėtini. Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalba yra būtina siekiant išvengti rimtų socialinių sunkumų, susijusių su galimu regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo nutraukimu PR bankroto atveju. |
| --- | --- |

(156)

Kaip nurodyta 148–153 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad Lenkijos argumentai yra tikėtini. Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalba yra būtina siekiant išvengti rimtų socialinių sunkumų, susijusių su galimu regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo nutraukimu PR bankroto atveju.

| (157) | Antra, kalbant apie pagalbos tinkamumą, reikia pažymėti, kad prieš gaunant pagalbą, PR finansinė padėtis buvo sunki. Daugelį metų jos ataskaitose buvo nurodomi nuostoliai, neigiamas nuosavas kapitalas ir auganti skola, o nuo 2005 m. įmonė buvo laikoma sunkumų patiriančia įmone. Nuo pat reorganizavimo proceso pradžios 2000 m. PR vidaus likvidumas buvo nepakankamas ir ji neturėjo galimybių gauti išorės finansavimą, reikalingą skoloms grąžinti ir veiklai finansuoti. Tačiau įsiskolinimo problema labiausiai paaštrėjo 2015 m. rugsėjį, kai du didžiausi PR kreditoriai – PKP PLK ir „PKP Energetyka“ – pareikalavo, kad skolininkas grąžintų skolą per savaitę. Pastaroji pagrasino nutraukti energijos tiekimą. Negrąžinusi skolos, PR būtų tapusi nemoki. Tokiomis aplinkybėmis nepanašu, kad kuri nors mažiau nei pagalba konkurenciją iškraipanti priemonė, pavyzdžiui, vien reguliavimo pakeitimai, būtų užkirtę kelią PR bankrotui ir taip užtikrinę regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo tęstinumą. |
| --- | --- |

(157)

Antra, kalbant apie pagalbos tinkamumą, reikia pažymėti, kad prieš gaunant pagalbą, PR finansinė padėtis buvo sunki. Daugelį metų jos ataskaitose buvo nurodomi nuostoliai, neigiamas nuosavas kapitalas ir auganti skola, o nuo 2005 m. įmonė buvo laikoma sunkumų patiriančia įmone. Nuo pat reorganizavimo proceso pradžios 2000 m. PR vidaus likvidumas buvo nepakankamas ir ji neturėjo galimybių gauti išorės finansavimą, reikalingą skoloms grąžinti ir veiklai finansuoti. Tačiau įsiskolinimo problema labiausiai paaštrėjo 2015 m. rugsėjį, kai du didžiausi PR kreditoriai – PKP PLK ir „PKP Energetyka“ – pareikalavo, kad skolininkas grąžintų skolą per savaitę. Pastaroji pagrasino nutraukti energijos tiekimą. Negrąžinusi skolos, PR būtų tapusi nemoki. Tokiomis aplinkybėmis nepanašu, kad kuri nors mažiau nei pagalba konkurenciją iškraipanti priemonė, pavyzdžiui, vien reguliavimo pakeitimai, būtų užkirtę kelią PR bankrotui ir taip užtikrinę regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo tęstinumą.

| (158) | PR finansinius sunkumus visų pirma lėmė per metus susikaupę nuostoliai ir pernelyg didelis įsiskolinimas. Pagalba, kuri buvo suteikta padengiant ankstesnius nuostolius ir restruktūrizuojant skolą (įskaitant įsipareigojimų vykdymo atidėjimą), leido tinkamai spręsti minėtas problemas. 2015 m. investicija į nuosavą kapitalą ne tik išspręstos opios likvidumo problemos, bet ir suteiktas ilgalaikis finansavimas PR, būtinas ilgalaikiam gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(158)

PR finansinius sunkumus visų pirma lėmė per metus susikaupę nuostoliai ir pernelyg didelis įsiskolinimas. Pagalba, kuri buvo suteikta padengiant ankstesnius nuostolius ir restruktūrizuojant skolą (įskaitant įsipareigojimų vykdymo atidėjimą), leido tinkamai spręsti minėtas problemas. 2015 m. investicija į nuosavą kapitalą ne tik išspręstos opios likvidumo problemos, bet ir suteiktas ilgalaikis finansavimas PR, būtinas ilgalaikiam gyvybingumui atkurti.

| (159) | Iš faktinių finansinių rezultatų matyti, kad kol kas pagalba pasiekiami numatyti tikslai, nes įmonė tapo pelninga ir atkūrė savo nuosavą kapitalą (žr. 1 lentelę). Dėl to įmonei pavyko gauti finansavimą rinkoje (atitinkamai padidėjo įsipareigojimai 2017 m.), kuris yra jos pačios įnašas į reorganizavimo išlaidas.

  1 lentelė

  Kai kurie 2011–2017 m. PR finansiniai duomenys ir 2018–2020 m. prognozė (mln. PLN) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajamos | 1 797,8 | 1 746,4 | 1 498,8 | 1 474,0 | 1 383,4 | 1 317,7 | 1 334,6 |
| Veiklos pajamos | 10,2 | –74,0 | –31,1 | 10,0 | –96,1 | 51,0 | 68,2 |
| Grynasis pelnas | –52,7 | –44,3 | –54,0 | –5,5 | –88,4 | 51,2 | 75,2 |
| Grynasis pelningumas | –2,9  % | –2,5  % | –3,6  % | –0,3  % | –6,4  % | 3,9  % | 5,6  % |
| Nuosavas kapitalas | – 292,4 | – 336,7 | – 390,7 | – 396,2 | 285,7 | 336,9 | 412,1 |
| Įsipareigojimai | 784,7 | 834,6 | 898 | 884,2 | 287,4 | 225,3 | 463,2 |
| | 2018 m. (P) | 2019 m. (P) | 2020 m. (P) | | | | |
| Pajamos | [1 161,1 –1 570,9 ] | [1 139,8 –1 542 ] | [1 092,7 –1 478,3 ] | | | | |
| Veiklos pajamos | [59,0 –79,8 ] | [41,0 –55,4 ] | [35,4 –48,0 ] | | | | |
| Grynasis pelnas | [41,7 –56,4 ] | [22,7 –30,7 ] | [23,5 –31,9 ] | | | | |
| Grynasis pelningumas | [3,1 –4,1 ] % | [1,7 –2,3 ] % | | | | | |
| Nuosavas kapitalas | [391,9 –530,3 ] | [414,5 –560,9 ] | [438,2 –592,8 ] | | | | |
| Įsipareigojimai | [592,5 –801,6 ] | [510,3 –690,5 ] | [311,8 –421,8 ] | | | | |
| Šaltinis: 2011–2017 m. PR finansinės ataskaitos; P – prognozė pagal 2017 m. gruodžio mėn. atnaujintą 2018–2020 m. restruktūrizavimo planą. |

(159)

Iš faktinių finansinių rezultatų matyti, kad kol kas pagalba pasiekiami numatyti tikslai, nes įmonė tapo pelninga ir atkūrė savo nuosavą kapitalą (žr. 1 lentelę). Dėl to įmonei pavyko gauti finansavimą rinkoje (atitinkamai padidėjo įsipareigojimai 2017 m.), kuris yra jos pačios įnašas į reorganizavimo išlaidas.

1 lentelė

1 lentelė

Kai kurie 2011–2017 m. PR finansiniai duomenys ir 2018–2020 m. prognozė (mln. PLN)

2011 m.

2011 m.

2012 m.

2012 m.

2013 m.

2013 m.

2014 m.

2014 m.

2015 m.

2015 m.

2016 m.

2016 m.

2017 m.

2017 m.

Pajamos

1 797,8

1 746,4

1 498,8

1 474,0

1 383,4

1 317,7

1 334,6

Veiklos pajamos

10,2

–74,0

–31,1

10,0

–96,1

51,0

68,2

Grynasis pelnas

–52,7

–44,3

–54,0

–5,5

–88,4

51,2

75,2

Grynasis pelningumas

–2,9  %

–2,5  %

–3,6  %

–0,3  %

–6,4  %

3,9  %

5,6  %

Nuosavas kapitalas

– 292,4

– 336,7

– 390,7

– 396,2

285,7

336,9

412,1

Įsipareigojimai

784,7

834,6

898

884,2

287,4

225,3

463,2

2018 m. (P)

2018 m. (P)

2019 m. (P)

2019 m. (P)

2020 m. (P)

2020 m. (P)

Pajamos

[1 161,1 –1 570,9 ]

[1 139,8 –1 542 ]

[1 092,7 –1 478,3 ]

Veiklos pajamos

[59,0 –79,8 ]

[41,0 –55,4 ]

[35,4 –48,0 ]

Grynasis pelnas

[41,7 –56,4 ]

[22,7 –30,7 ]

[23,5 –31,9 ]

Grynasis pelningumas

[3,1 –4,1 ] %

[1,7 –2,3 ] %

Nuosavas kapitalas

[391,9 –530,3 ]

[414,5 –560,9 ]

[438,2 –592,8 ]

Įsipareigojimai

[592,5 –801,6 ]

[510,3 –690,5 ]

[311,8 –421,8 ]

Šaltinis: 2011–2017 m. PR finansinės ataskaitos; P – prognozė pagal 2017 m. gruodžio mėn. atnaujintą 2018–2020 m. restruktūrizavimo planą.

Šaltinis:

| (160) | Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad pagalba yra tinkama tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(160)

Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad pagalba yra tinkama tikslui pasiekti.

| (161) | Trečia, kalbant apie pagalbos proporcingumą, Komisija pažymi, kad didelė pagalbos dalis buvo panaudota ankstesniems veiklos nuostoliams padengti arba skolos naštai sumažinti (skolos restruktūrizavimas ir įsipareigojimų atidėjimas), ir skolą PR galiausiai grąžino. Taigi dėl pagalbos PR negavo perteklinių lėšų, kurias būtų galima panaudoti ne veiklos tęstinumui užtikrinti, o kitiems tikslams. |
| --- | --- |

(161)

Trečia, kalbant apie pagalbos proporcingumą, Komisija pažymi, kad didelė pagalbos dalis buvo panaudota ankstesniems veiklos nuostoliams padengti arba skolos naštai sumažinti (skolos restruktūrizavimas ir įsipareigojimų atidėjimas), ir skolą PR galiausiai grąžino. Taigi dėl pagalbos PR negavo perteklinių lėšų, kurias būtų galima panaudoti ne veiklos tęstinumui užtikrinti, o kitiems tikslams.

| (162) | Kalbant apie investicijas į nuosavą kapitalą 2015 m., [...] % visos sumos buvo nedelsiant išleista pradelstoms skoloms PKP PLK ir „PKP Energetyka“ grąžinti. Likusi [...] PLN (apie [...] EUR) suma buvo išleista riedmenų modernizavimui ir darbo vietų restruktūrizavimui, t. y. siekiant spręsti kitas PR sunkumus lemiančias problemas (be didelio įsiskolinimo), t. y. prastos riedmenų kokybės ir nepakankamo kiekio bei mažo veiklos efektyvumo problemas, kad būtų užbaigtas reorganizavimo procesas ir atkurtas ilgalaikis gyvybingumas. |
| --- | --- |

(162)

Kalbant apie investicijas į nuosavą kapitalą 2015 m., [...] % visos sumos buvo nedelsiant išleista pradelstoms skoloms PKP PLK ir „PKP Energetyka“ grąžinti. Likusi [...] PLN (apie [...] EUR) suma buvo išleista riedmenų modernizavimui ir darbo vietų restruktūrizavimui, t. y. siekiant spręsti kitas PR sunkumus lemiančias problemas (be didelio įsiskolinimo), t. y. prastos riedmenų kokybės ir nepakankamo kiekio bei mažo veiklos efektyvumo problemas, kad būtų užbaigtas reorganizavimo procesas ir atkurtas ilgalaikis gyvybingumas.

| (163) | Kita vertus, PR prisiėmė didelę reorganizavimo sąnaudų naštą, nes daug prisidėjo savo lėšomis, gavusi išorės finansavimą (bankų paskolas rinkos sąlygomis). Šis PR nuosavas įnašas, kurį ji turės grąžinti iš savo išteklių, yra [...] PLN (apie [...] EUR) ir sudaro didelę visų reorganizavimo išlaidų dalį. |
| --- | --- |

(163)

Kita vertus, PR prisiėmė didelę reorganizavimo sąnaudų naštą, nes daug prisidėjo savo lėšomis, gavusi išorės finansavimą (bankų paskolas rinkos sąlygomis). Šis PR nuosavas įnašas, kurį ji turės grąžinti iš savo išteklių, yra [...] PLN (apie [...] EUR) ir sudaro didelę visų reorganizavimo išlaidų dalį.

| (164) | Faktiniai finansiniai rezultatai ir finansinės prognozės rodo, kad pagalba nebuvo per didelė. 2008–2015 m. laikotarpiu bendrovė devynerius metus iš eilės patyrė grynųjų nuostolių, o nuo 2004 m. iki 2014 m. jos nuosavas kapitalas kasmet buvo neigiamas. 2016 ir 2017 m. ji pranešė gavusi grynojo pelno, tačiau atitinkamai 3,9 % ir 5,6 % pelno marža neatrodo nepagrįstai didelė (43). Taip pat buvo numatoma, kad 2018–2020 m. laikotarpiu PR grynasis pelningumas bus gana nedidelis – [1,7–4,1] %. Nedidelės pelno maržos rodo, kad šiuo metu PR tinkamai atlyginama už keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimą. |
| --- | --- |

(164)

Faktiniai finansiniai rezultatai ir finansinės prognozės rodo, kad pagalba nebuvo per didelė. 2008–2015 m. laikotarpiu bendrovė devynerius metus iš eilės patyrė grynųjų nuostolių, o nuo 2004 m. iki 2014 m. jos nuosavas kapitalas kasmet buvo neigiamas. 2016 ir 2017 m. ji pranešė gavusi grynojo pelno, tačiau atitinkamai 3,9 % ir 5,6 % pelno marža neatrodo nepagrįstai didelė (43). Taip pat buvo numatoma, kad 2018–2020 m. laikotarpiu PR grynasis pelningumas bus gana nedidelis – [1,7–4,1] %. Nedidelės pelno maržos rodo, kad šiuo metu PR tinkamai atlyginama už keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimą.

43

| (165) | Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad pagalba neviršija to, kas būtina jos tikslui pasiekti, todėl ji yra proporcinga. |
| --- | --- |

(165)

Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad pagalba neviršija to, kas būtina jos tikslui pasiekti, todėl ji yra proporcinga.

7.3.1.4.   Poveikis konkurencijai ir prekybai

Poveikis konkurencijai ir prekybai

| (166) | Nors vidaus regioninio keleivių vežimo geležinkeliais rinka dar nėra visiškai liberalizuota pagal Sąjungos teisę, ankstesniuose sprendimuose Komisija nusprendė, kad keleivių vežimo geležinkeliais bendrovėms suteikta pagalba (44) turėjo poveikį konkurencijai ir prekybai, nes tarptautinis keleivių vežimas buvo liberalizuotas ir kai kurios valstybės narės vienašališkai atvėrė savo keleivių vežimo geležinkeliais rinkas. Be to, Lenkijoje tarp regioninių geležinkelių ir kitų transporto rūšių vyksta konkurencija. Taip pat pažymėtina, kad keliose vaivadijose veikia daugiau nei vienas regionininių geležinkelių operatorius, įskaitant operatorius iš kitos valstybės narės. |
| --- | --- |

(166)

Nors vidaus regioninio keleivių vežimo geležinkeliais rinka dar nėra visiškai liberalizuota pagal Sąjungos teisę, ankstesniuose sprendimuose Komisija nusprendė, kad keleivių vežimo geležinkeliais bendrovėms suteikta pagalba (44) turėjo poveikį konkurencijai ir prekybai, nes tarptautinis keleivių vežimas buvo liberalizuotas ir kai kurios valstybės narės vienašališkai atvėrė savo keleivių vežimo geležinkeliais rinkas. Be to, Lenkijoje tarp regioninių geležinkelių ir kitų transporto rūšių vyksta konkurencija. Taip pat pažymėtina, kad keliose vaivadijose veikia daugiau nei vienas regionininių geležinkelių operatorius, įskaitant operatorius iš kitos valstybės narės.

44

| (167) | PR dalis tarpregioninių geležinkelių paslaugų rinkoje laipsniškai mažėjo – nuo 50 % 2014 m. iki 42,5 % 2017 m. pirmąjį pusmetį (pagal eismo intensyvumą traukinio nuvažiuotais kilometrais). Be to, pagal restruktūrizavimo planą, kuris apima laikotarpį iki 2020 m., PR planuoja [...] % sumažinti savo eismo intensyvumą ir [...] % sumažinti elektrinių sudėtinių vienetų skaičių. Dėl to turėtų atsirasti papildomų pajėgumų konkurentams. |
| --- | --- |

(167)

PR dalis tarpregioninių geležinkelių paslaugų rinkoje laipsniškai mažėjo – nuo 50 % 2014 m. iki 42,5 % 2017 m. pirmąjį pusmetį (pagal eismo intensyvumą traukinio nuvažiuotais kilometrais). Be to, pagal restruktūrizavimo planą, kuris apima laikotarpį iki 2020 m., PR planuoja [...] % sumažinti savo eismo intensyvumą ir [...] % sumažinti elektrinių sudėtinių vienetų skaičių. Dėl to turėtų atsirasti papildomų pajėgumų konkurentams.

| (168) | Visi PR in-house konkurentai (išskyrus „PKP Szybka Kolej Miejska“) yra pasirašę ilgalaikes sutartis su vietos valdžios institucijomis, galiojančias bent iki 2023 m. lapkričio mėn. Tai reiškia, kad PR dar kelerius metus negalės perimti jų maršrutų. „Išorinis“ PR konkurentas „Arriva“ turėjo sutartį, galiojusią iki 2020 m. gruodžio mėn. |
| --- | --- |

(168)

Visi PR in-house konkurentai (išskyrus „PKP Szybka Kolej Miejska“) yra pasirašę ilgalaikes sutartis su vietos valdžios institucijomis, galiojančias bent iki 2023 m. lapkričio mėn. Tai reiškia, kad PR dar kelerius metus negalės perimti jų maršrutų. „Išorinis“ PR konkurentas „Arriva“ turėjo sutartį, galiojusią iki 2020 m. gruodžio mėn.

in-house

| (169) | Taigi priemonė turi poveikį konkurencijai valstybių narių tarpusavio prekybai (45). |
| --- | --- |

(169)

Taigi priemonė turi poveikį konkurencijai valstybių narių tarpusavio prekybai (45).

45

7.3.1.5.   Teigiamo pagalbos poveikio ir neigiamo poveikio vidaus rinkai palyginimas

Teigiamo pagalbos poveikio ir neigiamo poveikio vidaus rinkai palyginimas

| (170) | Pagalbos priemonė vertinama kaip tinkama, jei ji skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą, netrikdydama prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(170)

Pagalbos priemonė vertinama kaip tinkama, jei ji skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą, netrikdydama prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

| (171) | Remiantis pirmiau pateikta pastaba, galima daryti išvadą, kad neigiamas pagalbos poveikis Lenkijos regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų sektoriui yra nedidelis. |
| --- | --- |

(171)

Remiantis pirmiau pateikta pastaba, galima daryti išvadą, kad neigiamas pagalbos poveikis Lenkijos regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų sektoriui yra nedidelis.

| (172) | Be to, kaip nurodyta 134 konstatuojamojoje dalyje, nors nuo 2019 m. gruodžio mėn. viešųjų paslaugų sutartys sudaromos konkurso būdu, regioninio keleivių vežimo geležinkeliais pagal viešųjų paslaugų sutartis rinka vis dar yra pereinamajame laikotarpyje, per kurį viešųjų paslaugų sutartys vis dar gali būti besąlygiškai tiesiogiai sudaromos iki 2023 m. Lenkija įsipareigojo šį procesą užbaigti trejais metais anksčiau (žr. 33 ir 213 konstatuojamąsias dalis). Tai padės sparčiau atverti rinką ir prisidės prie Sąjungos tikslo sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę. Todėl derinant 1–4 priemonių poveikį atsižvelgta į Lenkijos įsipareigojimus, kurie aprašyti ir įvertinti toliau pateiktose 212–229 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(172)

Be to, kaip nurodyta 134 konstatuojamojoje dalyje, nors nuo 2019 m. gruodžio mėn. viešųjų paslaugų sutartys sudaromos konkurso būdu, regioninio keleivių vežimo geležinkeliais pagal viešųjų paslaugų sutartis rinka vis dar yra pereinamajame laikotarpyje, per kurį viešųjų paslaugų sutartys vis dar gali būti besąlygiškai tiesiogiai sudaromos iki 2023 m. Lenkija įsipareigojo šį procesą užbaigti trejais metais anksčiau (žr. 33 ir 213 konstatuojamąsias dalis). Tai padės sparčiau atverti rinką ir prisidės prie Sąjungos tikslo sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę. Todėl derinant 1–4 priemonių poveikį atsižvelgta į Lenkijos įsipareigojimus, kurie aprašyti ir įvertinti toliau pateiktose 212–229 konstatuojamosiose dalyse.

7.3.2.   1–4 priemonės kaip atskiros priemonės

1–4 priemonės kaip atskiros priemonės

| (173) | Dėl 138 ir 139 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad vertinant PR suteiktos pagalbos suderinamumą galima tiesiogiai taikyti Sutarties nuostatas ir kad 107 straipsnio 3 dalies c punktas yra tinkamiausias pagrindas suderinamumui vertinti. |
| --- | --- |

(173)

Dėl 138 ir 139 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad vertinant PR suteiktos pagalbos suderinamumą galima tiesiogiai taikyti Sutarties nuostatas ir kad 107 straipsnio 3 dalies c punktas yra tinkamiausias pagrindas suderinamumui vertinti.

7.3.2.1.   Pagalba skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšies arba tam tikros ekonomikos srities plėtrą

Pagalba skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšies arba tam tikros ekonomikos srities plėtrą

| (174) | Kaip paaiškinta 153 konstatuojamojoje dalyje, valstybės pagalba skatina veiklos plėtrą, jei ji užkerta kelią paslaugos teikimo nutraukimui, atkurdama ilgalaikį įmonės, kuri be pagalbos būtų pasitraukusi iš rinkos, gyvybingumą. Tuo metu, kai buvo tvirtinama kiekviena atskira priemonė, PR buvo sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta 2004 m. gairėse ir 2014 m. gairėse (žr. 29 ir 132 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(174)

Kaip paaiškinta 153 konstatuojamojoje dalyje, valstybės pagalba skatina veiklos plėtrą, jei ji užkerta kelią paslaugos teikimo nutraukimui, atkurdama ilgalaikį įmonės, kuri be pagalbos būtų pasitraukusi iš rinkos, gyvybingumą. Tuo metu, kai buvo tvirtinama kiekviena atskira priemonė, PR buvo sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta 2004 m. gairėse ir 2014 m. gairėse (žr. 29 ir 132 konstatuojamąsias dalis).

| (175) | PR yra pagrindinė regioninė keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėja, konkuruojanti tik su regionų in-house operatoriais, kurie teikia paslaugas savo atitinkamuose regionuose, ir šiek tiek – su „Arriva“. |
| --- | --- |

(175)

PR yra pagrindinė regioninė keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėja, konkuruojanti tik su regionų in-house operatoriais, kurie teikia paslaugas savo atitinkamuose regionuose, ir šiek tiek – su „Arriva“.

in-house

| (176) | Potencialiems rinkos dalyviams kyla didelių kliūčių. Dėl to didėja rizika, kad tuo atveju, jei PR nutrauktų savo veiklą, kitas operatorius negalėtų greitai ir pakankamai pakeisti PR (žr. 147 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(176)

Potencialiems rinkos dalyviams kyla didelių kliūčių. Dėl to didėja rizika, kad tuo atveju, jei PR nutrauktų savo veiklą, kitas operatorius negalėtų greitai ir pakankamai pakeisti PR (žr. 147 konstatuojamąją dalį).

| (177) | Be to, PR likvidavimas turėtų didelį poveikį i) PR darbuotojams ir rangovams ir ii) darbo jėgos judumui regionuose, kurie atitinka reikalavimus regioninei pagalbai gauti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą (žr. 151 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(177)

Be to, PR likvidavimas turėtų didelį poveikį i) PR darbuotojams ir rangovams ir ii) darbo jėgos judumui regionuose, kurie atitinka reikalavimus regioninei pagalbai gauti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą (žr. 151 konstatuojamąją dalį).

| (178) | Nors jas vykdė skirtingi subjektai, kiekviena atskira priemonė padėjo siekti bendro tikslo, t. y. užtikrinti PR veiklos tęstinumą. |
| --- | --- |

(178)

Nors jas vykdė skirtingi subjektai, kiekviena atskira priemonė padėjo siekti bendro tikslo, t. y. užtikrinti PR veiklos tęstinumą.

| (179) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad kiekviena iš 1–4 priemonių skatina regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų plėtrą Lenkijoje, nes jos padeda išvengti didelių socialinių sunkumų, susijusių su tikėtinu keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo nutraukimu PR bankroto atveju. |
| --- | --- |

(179)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad kiekviena iš 1–4 priemonių skatina regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų plėtrą Lenkijoje, nes jos padeda išvengti didelių socialinių sunkumų, susijusių su tikėtinu keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo nutraukimu PR bankroto atveju.

7.3.2.2.   Pagalba netrikdo konkurencijos ir prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui

Pagalba netrikdo konkurencijos ir prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui

| (180) | PR finansinius sunkumus visų pirma lėmė per metus susikaupę nuostoliai ir pernelyg didelis įsiskolinimas. Pirmoji problema buvo tinkamai išspręsta padengus ankstesnius nuostolius (2 priemonė). Antroji problema buvo sprendžiama PR kreditoriams restruktūrizuojant skolą (3 ir 4 priemonės) ir galiausiai IDA įsigijus akcijų (1 priemonė), kai du didžiausi PR kreditoriai pareikalavo grąžinti skolą. |
| --- | --- |

(180)

PR finansinius sunkumus visų pirma lėmė per metus susikaupę nuostoliai ir pernelyg didelis įsiskolinimas. Pirmoji problema buvo tinkamai išspręsta padengus ankstesnius nuostolius (2 priemonė). Antroji problema buvo sprendžiama PR kreditoriams restruktūrizuojant skolą (3 ir 4 priemonės) ir galiausiai IDA įsigijus akcijų (1 priemonė), kai du didžiausi PR kreditoriai pareikalavo grąžinti skolą.

| (181) | Taikytos priemonės buvo tinkamos finansinių sunkumų priežastims pašalinti, t. y. susikaupę nuostoliai buvo šalinami padengiant ankstesnius nuostolius, o kritinė PR mokumo problema buvo sprendžiama priemonėmis, turinčiomis įtakos įmonės mokumui (skolos restruktūrizavimas, investicijos į nuosavą kapitalą). |
| --- | --- |

(181)

Taikytos priemonės buvo tinkamos finansinių sunkumų priežastims pašalinti, t. y. susikaupę nuostoliai buvo šalinami padengiant ankstesnius nuostolius, o kritinė PR mokumo problema buvo sprendžiama priemonėmis, turinčiomis įtakos įmonės mokumui (skolos restruktūrizavimas, investicijos į nuosavą kapitalą).

| (182) | Kaip aprašyta 147–152 konstatuojamosiose dalyse, PR yra pagrindinė regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėja Lenkijoje. Tuo metu, kai buvo patvirtintos individualios priemonės ir pagal jas išmokėtos lėšos, regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinka nebuvo liberalizuota, atskiruose regionuose nebuvo daug konkurentų, ir nebuvo nei vieno konkurento visos Lenkijos mastu. Šiomis aplinkybėmis, kaip nurodyta 157 konstatuojamojoje dalyje, mažai tikėtina, kad bet kuriuo metu kokios nors mažiau konkurenciją iškraipančios priemonės, pavyzdžiui, vien tik reguliavimo pakeitimai, būtų užtikrinusios panašaus lygio regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo tęstinumą ir nebūtų neigiamai paveikusios regionų ekonomikos PR bankroto atveju. |
| --- | --- |

(182)

Kaip aprašyta 147–152 konstatuojamosiose dalyse, PR yra pagrindinė regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėja Lenkijoje. Tuo metu, kai buvo patvirtintos individualios priemonės ir pagal jas išmokėtos lėšos, regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinka nebuvo liberalizuota, atskiruose regionuose nebuvo daug konkurentų, ir nebuvo nei vieno konkurento visos Lenkijos mastu. Šiomis aplinkybėmis, kaip nurodyta 157 konstatuojamojoje dalyje, mažai tikėtina, kad bet kuriuo metu kokios nors mažiau konkurenciją iškraipančios priemonės, pavyzdžiui, vien tik reguliavimo pakeitimai, būtų užtikrinusios panašaus lygio regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo tęstinumą ir nebūtų neigiamai paveikusios regionų ekonomikos PR bankroto atveju.

| (183) | Kaip nurodyta 132 konstatuojamojoje dalyje, PR nuosavas kapitalas kiekvienais 2005–2015 m. laikotarpio metais (prieš akcijų įsigijimą) buvo neigiamas. Be to, per visą tą laikotarpį PR grynasis pelnas tik kartą buvo teigiamas. Išskyrus 2007 m., PR patyrė tik nuostolius. Padėtis ne ką geresnė vertinant veiklos rezultatą. PR veiklos pelno turėjo tik tris kartus (2007 m., 2011 m. ir 2014 m.). Tai reiškia, kad daugeliu metų iš PR veiklos nebuvo gauta pakankamai pajamų išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(183)

Kaip nurodyta 132 konstatuojamojoje dalyje, PR nuosavas kapitalas kiekvienais 2005–2015 m. laikotarpio metais (prieš akcijų įsigijimą) buvo neigiamas. Be to, per visą tą laikotarpį PR grynasis pelnas tik kartą buvo teigiamas. Išskyrus 2007 m., PR patyrė tik nuostolius. Padėtis ne ką geresnė vertinant veiklos rezultatą. PR veiklos pelno turėjo tik tris kartus (2007 m., 2011 m. ir 2014 m.). Tai reiškia, kad daugeliu metų iš PR veiklos nebuvo gauta pakankamai pajamų išlaidoms padengti.

| (184) | Kaip nurodė Lenkija (žr. 143 konstatuojamąją dalį), PR negalėjo gauti finansavimo rinkoje. Atsižvelgiant į nuolatinę sunkią bendrovės finansinę padėtį, tikėtina, kad taip buvo per visą laikotarpį. Be to, mažai tikėtina, kad privatus investuotojas būtų norėjęs investuoti į PR. Nepaisant to, kad rinka nebuvo liberalizuota ir PR buvo pagrindinis rinkos dalyvis, bendrovei nepavyko gauti grynojo pelno, todėl ji negalėjo išmokėti pelno savo akcininkams arba padidinti akcijų paketo vertės. |
| --- | --- |

(184)

Kaip nurodė Lenkija (žr. 143 konstatuojamąją dalį), PR negalėjo gauti finansavimo rinkoje. Atsižvelgiant į nuolatinę sunkią bendrovės finansinę padėtį, tikėtina, kad taip buvo per visą laikotarpį. Be to, mažai tikėtina, kad privatus investuotojas būtų norėjęs investuoti į PR. Nepaisant to, kad rinka nebuvo liberalizuota ir PR buvo pagrindinis rinkos dalyvis, bendrovei nepavyko gauti grynojo pelno, todėl ji negalėjo išmokėti pelno savo akcininkams arba padidinti akcijų paketo vertės.

| (185) | Kaip nurodyta 149 konstatuojamojoje dalyje, turto pardavimas taip pat nebuvo realus variantas, nes didžioji dalis turto buvo būtina veiklai tęsti. Taigi esami valstybiniai kreditoriai buvo galimi šaltiniai, siekiant sumažinti per didelį įsiskolinimą (3 ir 4 priemonės). Kalbant apie 2 priemonę, neigiamą nuosavą kapitalą lėmė ir praeityje susikaupę nuostoliai. Tas pats apribojimas, susijęs su galimybe 3 ir 4 priemones finansuoti ne valstybės lėšomis, o iš kitų šaltinių, galioja ir 2 priemonei. Kalbant apie 1 priemonę, kaip nurodyta 157 konstatuojamojoje dalyje, pagrindiniai PR kreditoriai jau reikalavo sumokėti skolą. Tikėtina, kad šioje situacijoje nebuvo jokio privataus investuotojo ar potencialaus kreditoriaus, kuris būtų galėjęs skirti PR lėšų nedalyvaujant valstybei. |
| --- | --- |

(185)

Kaip nurodyta 149 konstatuojamojoje dalyje, turto pardavimas taip pat nebuvo realus variantas, nes didžioji dalis turto buvo būtina veiklai tęsti. Taigi esami valstybiniai kreditoriai buvo galimi šaltiniai, siekiant sumažinti per didelį įsiskolinimą (3 ir 4 priemonės). Kalbant apie 2 priemonę, neigiamą nuosavą kapitalą lėmė ir praeityje susikaupę nuostoliai. Tas pats apribojimas, susijęs su galimybe 3 ir 4 priemones finansuoti ne valstybės lėšomis, o iš kitų šaltinių, galioja ir 2 priemonei. Kalbant apie 1 priemonę, kaip nurodyta 157 konstatuojamojoje dalyje, pagrindiniai PR kreditoriai jau reikalavo sumokėti skolą. Tikėtina, kad šioje situacijoje nebuvo jokio privataus investuotojo ar potencialaus kreditoriaus, kuris būtų galėjęs skirti PR lėšų nedalyvaujant valstybei.

| (186) | Bet kokia pagalba turi būti proporcinga, t. y. ji turi būti kuo mažesnė. 2 priemone buvo siekiama padengti ankstesnius veiklos nuostolius, susikaupusius per daugelį metų, o 3 ir 4 priemonėmis – palengvinti skolų naštą. Kaip nurodyta 161 konstatuojamojoje dalyje, dėl šių priemonių PR negavo jokių perteklinių likvidžių lėšų, kurias būtų galima panaudoti ne veiklos tęstinumo užtikrinimui, o kitiems tikslams. Kalbant apie 1 priemonę, kaip paaiškinta 162–164 konstatuojamosiose dalyse, didžioji dalis visos sumos buvo išleista pradelstoms skoloms apmokėti, o PR sukūrė nemažą nuosavą įnašą. Be to, faktiniai finansiniai rezultatai ir finansinės prognozės rodo, kad pagalba nebuvo per didelė. |
| --- | --- |

(186)

Bet kokia pagalba turi būti proporcinga, t. y. ji turi būti kuo mažesnė. 2 priemone buvo siekiama padengti ankstesnius veiklos nuostolius, susikaupusius per daugelį metų, o 3 ir 4 priemonėmis – palengvinti skolų naštą. Kaip nurodyta 161 konstatuojamojoje dalyje, dėl šių priemonių PR negavo jokių perteklinių likvidžių lėšų, kurias būtų galima panaudoti ne veiklos tęstinumo užtikrinimui, o kitiems tikslams. Kalbant apie 1 priemonę, kaip paaiškinta 162–164 konstatuojamosiose dalyse, didžioji dalis visos sumos buvo išleista pradelstoms skoloms apmokėti, o PR sukūrė nemažą nuosavą įnašą. Be to, faktiniai finansiniai rezultatai ir finansinės prognozės rodo, kad pagalba nebuvo per didelė.

| (187) | Kaip paaiškinta 178 konstatuojamojoje dalyje, atskiros priemonės turėjo bendrą tikslą, t. y. tęsti PR veiklą ir užtikrinti ilgalaikį bendrovės gyvybingumą. Kaip nurodyta 148–150 ir 182 konstatuojamosiose dalyse, galima daryti prielaidą, kad nesuteikus pagalbos PR būtų bankrutavusi ir dėl to būtų labai sutrikęs keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimas. Tokiu atveju bendras tikslas nebūtų pasiektas. |
| --- | --- |

(187)

Kaip paaiškinta 178 konstatuojamojoje dalyje, atskiros priemonės turėjo bendrą tikslą, t. y. tęsti PR veiklą ir užtikrinti ilgalaikį bendrovės gyvybingumą. Kaip nurodyta 148–150 ir 182 konstatuojamosiose dalyse, galima daryti prielaidą, kad nesuteikus pagalbos PR būtų bankrutavusi ir dėl to būtų labai sutrikęs keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimas. Tokiu atveju bendras tikslas nebūtų pasiektas.

| (188) | Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad 1–4 pagalbos priemonės, vertinant jas po vieną, yra tinkamos ir proporcingos. Be to, kiekviena pagalbos priemonė yra būtina siekiant išvengti rimtų socialinių sunkumų, susijusių su galimu regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo nutraukimu PR bankroto atveju. |
| --- | --- |

(188)

Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad 1–4 pagalbos priemonės, vertinant jas po vieną, yra tinkamos ir proporcingos. Be to, kiekviena pagalbos priemonė yra būtina siekiant išvengti rimtų socialinių sunkumų, susijusių su galimu regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo nutraukimu PR bankroto atveju.

| (189) | Kalbant apie 1–4 priemonių poveikį konkurencijai ir prekybos sąlygoms, 170–172 konstatuojamosiose dalyse pateiktos pastabos dėl šių priemonių vertinimo kartu kaip vienos intervencijos atitinkamai taikytinos kiekvienai iš šių priemonių atskirai. |
| --- | --- |

(189)

Kalbant apie 1–4 priemonių poveikį konkurencijai ir prekybos sąlygoms, 170–172 konstatuojamosiose dalyse pateiktos pastabos dėl šių priemonių vertinimo kartu kaip vienos intervencijos atitinkamai taikytinos kiekvienai iš šių priemonių atskirai.

7.3.3.   5 priemonė

5 priemonė

| (190) | Komisija pažymi, kad 5 priemonė skiriasi nuo 1–4 priemonių tuo, kad ja tiesiogiai nesprendžiamos likvidumo problemos, su kuriomis PR susiduria bent nuo 2005 m. |
| --- | --- |

(190)

Komisija pažymi, kad 5 priemonė skiriasi nuo 1–4 priemonių tuo, kad ja tiesiogiai nesprendžiamos likvidumo problemos, su kuriomis PR susiduria bent nuo 2005 m.

| (191) | 5 priemonės tikslai buvo remti PR darbuotojų mokymus, remti įdarbinimo veiklą ir teikti bendrą paramą de minimis pagalbos forma. |
| --- | --- |

(191)

5 priemonės tikslai buvo remti PR darbuotojų mokymus, remti įdarbinimo veiklą ir teikti bendrą paramą de minimis pagalbos forma.

de minimis

| (192) | Kaip paaiškinta 118 konstatuojamojoje dalyje, 2009–2011 m. laikotarpiu 5 priemonė neatitiko reglamente dėl de minimis pagalbos nustatytų sąlygų, todėl tuo laikotarpiu ši priemonė buvo pagalba. |
| --- | --- |

(192)

Kaip paaiškinta 118 konstatuojamojoje dalyje, 2009–2011 m. laikotarpiu 5 priemonė neatitiko reglamente dėl de minimis pagalbos nustatytų sąlygų, todėl tuo laikotarpiu ši priemonė buvo pagalba.

de minimis

| (193) | Kaip iš esmės paaiškinta 132 ir 133 konstatuojamosiose dalyse, sunkumų patiriančiai įmonei, tokiai kaip PR, teikiama pagalba turėtų atitikti 2014 m. gairėse nustatytas sąlygas. Tačiau Komisija mano, kad pagalba, suteikta sunkumų patiriančioms įmonėms, veikiančioms pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamų vidaus regioninių keleivių vežimo paslaugų rinkoje, turi būti vertinama pagal kitą teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

(193)

Kaip iš esmės paaiškinta 132 ir 133 konstatuojamosiose dalyse, sunkumų patiriančiai įmonei, tokiai kaip PR, teikiama pagalba turėtų atitikti 2014 m. gairėse nustatytas sąlygas. Tačiau Komisija mano, kad pagalba, suteikta sunkumų patiriančioms įmonėms, veikiančioms pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamų vidaus regioninių keleivių vežimo paslaugų rinkoje, turi būti vertinama pagal kitą teisinį pagrindą.

| (194) | Kadangi PR buvo sunkumų patirianti įmonė bent nuo 2005 m. (žr. 90 konstatuojamąją dalį), pagal 2008 m. BBIR 1 straipsnio 6 dalies c punktą ji neturėjo teisės gauti pagalbos, kuriai taikoma bendroji išimtis. Todėl ši pagalba negali būti laikoma suderinama pagal tą reglamentą. |
| --- | --- |

(194)

Kadangi PR buvo sunkumų patirianti įmonė bent nuo 2005 m. (žr. 90 konstatuojamąją dalį), pagal 2008 m. BBIR 1 straipsnio 6 dalies c punktą ji neturėjo teisės gauti pagalbos, kuriai taikoma bendroji išimtis. Todėl ši pagalba negali būti laikoma suderinama pagal tą reglamentą.

| (195) | Todėl Komisija išnagrinėjo, ar šiai pagalbai galėtų būti taikomos kokios nors kitos nuostatos dėl suderinamumo, visų pirma, ar pagalba galėtų būti tiesiogiai patvirtinta pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(195)

Todėl Komisija išnagrinėjo, ar šiai pagalbai galėtų būti taikomos kokios nors kitos nuostatos dėl suderinamumo, visų pirma, ar pagalba galėtų būti tiesiogiai patvirtinta pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (196) | Vertindama taikytas priemones kaip vieną intervenciją, Komisija pripažino, kad PR finansavimas buvo labai nepakankamas (žr. 157–159 konstatuojamąsias dalis). Komisija taip pat konstatavo, kad PR teikia regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas rinkoje, kurioje konkurencija yra ribota, nes ji yra neliberalizuota ir trūksta paskatų išorės operatoriams į ją ateiti, ir kurioje nutrauktos PR veiklos nebūtų paprasta atkurti (žr. 134–137 ir 144–152 konstatuojamąsias dalis). Nors 5 priemonė nepadėjo išspręsti PR gyvybingumo problemų, ji prisidėjo prie PR gebėjimo teikti paslaugas regioninių keleivių vežimo geležinkeliais rinkoje (žr. 197–201 konstatuojamąsias dalis). Taigi, atsižvelgiant į PR veiklos pobūdį ir jos ekonominį poveikį regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu, SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, atrodo, labiausiai tinka ir 5 priemonės suderinamumui pagrįsti. |
| --- | --- |

(196)

Vertindama taikytas priemones kaip vieną intervenciją, Komisija pripažino, kad PR finansavimas buvo labai nepakankamas (žr. 157–159 konstatuojamąsias dalis). Komisija taip pat konstatavo, kad PR teikia regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas rinkoje, kurioje konkurencija yra ribota, nes ji yra neliberalizuota ir trūksta paskatų išorės operatoriams į ją ateiti, ir kurioje nutrauktos PR veiklos nebūtų paprasta atkurti (žr. 134–137 ir 144–152 konstatuojamąsias dalis). Nors 5 priemonė nepadėjo išspręsti PR gyvybingumo problemų, ji prisidėjo prie PR gebėjimo teikti paslaugas regioninių keleivių vežimo geležinkeliais rinkoje (žr. 197–201 konstatuojamąsias dalis). Taigi, atsižvelgiant į PR veiklos pobūdį ir jos ekonominį poveikį regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu, SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, atrodo, labiausiai tinka ir 5 priemonės suderinamumui pagrįsti.

7.3.3.1.   Pagalba skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšies arba tam tikros ekonomikos srities plėtrą

Pagalba skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšies arba tam tikros ekonomikos srities plėtrą

| (197) | Kaip paaiškinta 165 konstatuojamojoje dalyje, valstybės pagalba skatina veiklos plėtrą, jei ji užkerta kelią paslaugos teikimo nutraukimui. |
| --- | --- |

(197)

Kaip paaiškinta 165 konstatuojamojoje dalyje, valstybės pagalba skatina veiklos plėtrą, jei ji užkerta kelią paslaugos teikimo nutraukimui.

| (198) | Komisija pažymi, kad nors pagal 5 priemonę suteikta pagalba tiesiogiai nesprendė PR likvidumo problemų, ji vis dėlto prisidėjo prie to, kad PR būtų lengviau teikti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas. |
| --- | --- |

(198)

Komisija pažymi, kad nors pagal 5 priemonę suteikta pagalba tiesiogiai nesprendė PR likvidumo problemų, ji vis dėlto prisidėjo prie to, kad PR būtų lengviau teikti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas.

| (199) | Keleiviniam geležinkelių transportui taikomi griežti saugos reikalavimai. Apmokyti ir kvalifikuoti darbuotojai svariai prisideda prie šių reikalavimų vykdymo, užtikrindami saugų keleivių vežimą geležinkeliais. Todėl personalas yra pagrindinis turtas keleivinio geležinkelių transporto bendrovėms, be kurio jos negali dirbti. |
| --- | --- |

(199)

Keleiviniam geležinkelių transportui taikomi griežti saugos reikalavimai. Apmokyti ir kvalifikuoti darbuotojai svariai prisideda prie šių reikalavimų vykdymo, užtikrindami saugų keleivių vežimą geležinkeliais. Todėl personalas yra pagrindinis turtas keleivinio geležinkelių transporto bendrovėms, be kurio jos negali dirbti.

| (200) | Pagal 5 priemonę suteikta pagalba buvo siekiama užtikrinti, kad PR galėtų pasikliauti apmokytais ir kvalifikuotais darbuotojais. Atsižvelgiant į PR finansinius sunkumus, tikėtina, kad be 5 priemonės PR nebūtų galėjusi tinkamai apmokyti ir įdarbinti darbuotojų, taigi ir vykdyti savo veiklos. Dėl to galėjo būti smarkiai sutrikdytos regioninio keleivinio geležinkelių transporto paslaugos, jei dėl saugos priežasčių traukiniai negalėtų būti eksploatuojami. Todėl pagal 5 priemonę suteikus pagalbą užtikrinta, kad PR ir toliau teiktų regionines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas. Panašiai kaip ir viena intervencija, 5 priemonė, suteikdama galimybę PR toliau teikti paslaugas, padeda skatinti regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų plėtrą Lenkijoje. Be to, ja sprendžiama regionų nelygybės problema, kuri greičiausiai būtų padidėjusi, jei PR nebūtų galėjusi teikti regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų (žr. 152 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(200)

Pagal 5 priemonę suteikta pagalba buvo siekiama užtikrinti, kad PR galėtų pasikliauti apmokytais ir kvalifikuotais darbuotojais. Atsižvelgiant į PR finansinius sunkumus, tikėtina, kad be 5 priemonės PR nebūtų galėjusi tinkamai apmokyti ir įdarbinti darbuotojų, taigi ir vykdyti savo veiklos. Dėl to galėjo būti smarkiai sutrikdytos regioninio keleivinio geležinkelių transporto paslaugos, jei dėl saugos priežasčių traukiniai negalėtų būti eksploatuojami. Todėl pagal 5 priemonę suteikus pagalbą užtikrinta, kad PR ir toliau teiktų regionines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas. Panašiai kaip ir viena intervencija, 5 priemonė, suteikdama galimybę PR toliau teikti paslaugas, padeda skatinti regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų plėtrą Lenkijoje. Be to, ja sprendžiama regionų nelygybės problema, kuri greičiausiai būtų padidėjusi, jei PR nebūtų galėjusi teikti regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų (žr. 152 konstatuojamąją dalį).

| (201) | Tikėtina, kad nesuteikus pagalbos pagal 5 priemonę, PR nebūtų galėjusi apmokyti ir įdarbinti darbuotojų, ir tai greičiausiai būtų lėmę viešojo transporto paslaugų teikimo nutraukimą. |
| --- | --- |

(201)

Tikėtina, kad nesuteikus pagalbos pagal 5 priemonę, PR nebūtų galėjusi apmokyti ir įdarbinti darbuotojų, ir tai greičiausiai būtų lėmę viešojo transporto paslaugų teikimo nutraukimą.

| (202) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad 5 priemonė skatina regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų plėtrą Lenkijoje, nes ji padeda išvengti didelių socialinių sunkumų, susijusių su tikėtinu geležinkelių transporto paslaugų teikimo nutraukimu. |
| --- | --- |

(202)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad 5 priemonė skatina regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų plėtrą Lenkijoje, nes ji padeda išvengti didelių socialinių sunkumų, susijusių su tikėtinu geležinkelių transporto paslaugų teikimo nutraukimu.

7.3.3.2.   Pagalba netrikdo konkurencijos ir prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui

Pagalba netrikdo konkurencijos ir prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui

| (203) | Kaip paaiškinta 154 konstatuojamojoje dalyje, reikia išnagrinėti pagalbos būtinumą, tinkamumą ir proporcingumą. Be to, reikia išnagrinėti pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai, taip pat palyginti teigiamą pagalbos poveikį veiklos, kurią ketinama remti, plėtrai, su neigiamu pagalbos poveikiu vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(203)

Kaip paaiškinta 154 konstatuojamojoje dalyje, reikia išnagrinėti pagalbos būtinumą, tinkamumą ir proporcingumą. Be to, reikia išnagrinėti pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai, taip pat palyginti teigiamą pagalbos poveikį veiklos, kurią ketinama remti, plėtrai, su neigiamu pagalbos poveikiu vidaus rinkai.

| (204) | Kalbant apie pagalbos būtinumą ir tinkamumą, kaip paaiškinta (90) ir 157 konstatuojamosiose dalyse, PR finansinė padėtis buvo sunki. Tai galėjo apsunkinti PR gebėjimą mokyti ir įdarbinti darbuotojus, kurie PR buvo būtini, kad ji galėtų toliau teikti regionines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas. Atsižvelgiant į PR finansinę padėtį, didelį PR įsiskolinimą, nepakankamą vidaus likvidumą ir nesugebėjimą gauti finansavimo rinkos sąlygomis, tikėtina, kad be pagalbos, suteiktos pagal 5 priemonę, PR nebūtų galėjusi apmokyti ir įdarbinti savo veiklai reikalingų darbuotojų. Tai būtų neigiamai paveikę PR gebėjimą teikti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas ir galiausiai pakenkę PR gyvybingumo atkūrimui. Komisija pažymi, kad 2005–2013 m. PR nebuvo nutraukusi keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų teikimo. |
| --- | --- |

(204)

Kalbant apie pagalbos būtinumą ir tinkamumą, kaip paaiškinta (90) ir 157 konstatuojamosiose dalyse, PR finansinė padėtis buvo sunki. Tai galėjo apsunkinti PR gebėjimą mokyti ir įdarbinti darbuotojus, kurie PR buvo būtini, kad ji galėtų toliau teikti regionines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas. Atsižvelgiant į PR finansinę padėtį, didelį PR įsiskolinimą, nepakankamą vidaus likvidumą ir nesugebėjimą gauti finansavimo rinkos sąlygomis, tikėtina, kad be pagalbos, suteiktos pagal 5 priemonę, PR nebūtų galėjusi apmokyti ir įdarbinti savo veiklai reikalingų darbuotojų. Tai būtų neigiamai paveikę PR gebėjimą teikti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas ir galiausiai pakenkę PR gyvybingumo atkūrimui. Komisija pažymi, kad 2005–2013 m. PR nebuvo nutraukusi keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų teikimo.

| (205) | Todėl Komisija mano, kad pagal 5 priemonę suteikta pagalba buvo būtina ir tinkama jos tikslui pasiekti, t. y. užtikrinti, kad PR galėtų mokyti ir įdarbinti darbuotojus, reikalingus viešosioms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti. |
| --- | --- |

(205)

Todėl Komisija mano, kad pagal 5 priemonę suteikta pagalba buvo būtina ir tinkama jos tikslui pasiekti, t. y. užtikrinti, kad PR galėtų mokyti ir įdarbinti darbuotojus, reikalingus viešosioms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti.

| (206) | Kalbant apie proporcingumą, Komisija pažymi, kad 2006–2013 m. pagal 5 priemonę suteikta pagalba siekė apie 1 mln. PLN (apie 240 000 EUR). Komisija pažymi, kad bendra pagal 5 priemonę suteiktos pagalbos suma yra gerokai mažesnė nei net [...] % PR metinių pajamų. |
| --- | --- |

(206)

Kalbant apie proporcingumą, Komisija pažymi, kad 2006–2013 m. pagal 5 priemonę suteikta pagalba siekė apie 1 mln. PLN (apie 240 000 EUR). Komisija pažymi, kad bendra pagal 5 priemonę suteiktos pagalbos suma yra gerokai mažesnė nei net [...] % PR metinių pajamų.

| (207) | Be to, nėra jokių duomenų, kad PR naudojo pagalbą kitiems tikslams, o ne mokymams ar darbuotojų įdarbinimui. |
| --- | --- |

(207)

Be to, nėra jokių duomenų, kad PR naudojo pagalbą kitiems tikslams, o ne mokymams ar darbuotojų įdarbinimui.

| (208) | Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad pagal 5 priemonę suteikta pagalba neviršija to, kas būtina jos tikslui pasiekti, todėl ji yra proporcinga. |
| --- | --- |

(208)

Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad pagal 5 priemonę suteikta pagalba neviršija to, kas būtina jos tikslui pasiekti, todėl ji yra proporcinga.

| (209) | Kalbant apie poveikį konkurencijai ir prekybai, dėl priežasčių, paaiškintų 166)–169 konstatuojamosiose dalyse, pagal 5 priemonę suteikta pagalba turi tam tikrą poveikį konkurencijai ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(209)

Kalbant apie poveikį konkurencijai ir prekybai, dėl priežasčių, paaiškintų 166)–169 konstatuojamosiose dalyse, pagal 5 priemonę suteikta pagalba turi tam tikrą poveikį konkurencijai ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (210) | Tačiau Komisija pažymi, kad šios pagalbos iškraipomasis poveikis, atsižvelgiant į palyginti nedidelę apie 1 mln. PLN (apie 240 000 EUR) sumą, turėtų būti mažesnis nei vienos intervencijos poveikis. |
| --- | --- |

(210)

Tačiau Komisija pažymi, kad šios pagalbos iškraipomasis poveikis, atsižvelgiant į palyginti nedidelę apie 1 mln. PLN (apie 240 000 EUR) sumą, turėtų būti mažesnis nei vienos intervencijos poveikis.

| (211) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, teigiamas 5 priemonės poveikis atitinkamos ekonominės veiklos ir regionų plėtrai yra didesnis už galimą neigiamą pagalbos poveikį konkurencijos ir prekybos sąlygoms. Todėl šios sąlygos nėra sutrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(211)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, teigiamas 5 priemonės poveikis atitinkamos ekonominės veiklos ir regionų plėtrai yra didesnis už galimą neigiamą pagalbos poveikį konkurencijos ir prekybos sąlygoms. Todėl šios sąlygos nėra sutrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

7.3.4.   Rinkos atvėrimo priemonės, kurių įsipareigojo imtis Lenkija

Rinkos atvėrimo priemonės, kurių įsipareigojo imtis Lenkija

7.3.4.1.   Rinkos atvėrimo priemonių, kurių įsipareigojo imtis Lenkija, aprašymas

Rinkos atvėrimo priemonių, kurių įsipareigojo imtis Lenkija, aprašymas

| (212) | 2017 m. liepos 7 d. Lenkija pasiūlė rinkos atvėrimo priemones, kad atsvertų iškraipomąjį pagalbos, suteiktos pagal 1–4 priemones ir 5 priemonę, poveikį. Šios rinkos atvėrimo priemonės aprašytos sprendimo pradėti procedūrą 180 ir 181 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(212)

2017 m. liepos 7 d. Lenkija pasiūlė rinkos atvėrimo priemones, kad atsvertų iškraipomąjį pagalbos, suteiktos pagal 1–4 priemones ir 5 priemonę, poveikį. Šios rinkos atvėrimo priemonės aprašytos sprendimo pradėti procedūrą 180 ir 181 konstatuojamosiose dalyse.

| (213) | Procedūros metu Lenkija peržiūrėjo siūlomas rinkos atvėrimo priemones. 2019 m. spalio 31 d. Lenkija pateikė raštą, kuriame nurodytas rinkos atvėrimo grafikas iki 2031 m. (toliau – rinkos atvėrimo grafikas) (46). 2019 m. lapkričio 29 d. Lenkija pateikė galutinę rinkos atvėrimo priemonių versiją. Lenkija įsipareigoja įgyvendinti tris toliau nurodytas rinkos atvėrimo priemones (toliau atitinkamai – 1 įsipareigojimas, 2 įsipareigojimas ir 3 įsipareigojimas):






  „1. | 2020 m. pabaiga yra galutinis terminas, iki kurio regionai gali sudaryti tiesiogiai (ne konkurso tvarka) sudaromas regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis. Lenkija patvirtina (pagal 2018 m. duomenis), kad padėtis rinkoje nuo 2016–2017 m. iš esmės nepasikeitė. |
| --- | --- | --- |

(213)

Procedūros metu Lenkija peržiūrėjo siūlomas rinkos atvėrimo priemones. 2019 m. spalio 31 d. Lenkija pateikė raštą, kuriame nurodytas rinkos atvėrimo grafikas iki 2031 m. (toliau – rinkos atvėrimo grafikas) (46). 2019 m. lapkričio 29 d. Lenkija pateikė galutinę rinkos atvėrimo priemonių versiją. Lenkija įsipareigoja įgyvendinti tris toliau nurodytas rinkos atvėrimo priemones (toliau atitinkamai – 1 įsipareigojimas, 2 įsipareigojimas ir 3 įsipareigojimas):

46

„1.

2020 m. pabaiga yra galutinis terminas, iki kurio regionai gali sudaryti tiesiogiai (ne konkurso tvarka) sudaromas regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis. Lenkija patvirtina (pagal 2018 m. duomenis), kad padėtis rinkoje nuo 2016–2017 m. iš esmės nepasikeitė.

| 2. | Laikotarpio iki 2030 m. pabaigos atžvilgiu:






  a) | Lenkija įsipareigoja iki 2020 m. pabaigos surengti konkursus dėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo maršrutais, kuriuose eksploatavimo darbų apimtis yra ne mažesnė kaip [4 000–30 000] tūkst. traukinio nuvažiuotų kilometrų (tai atitinka maždaug [4–30] % visų eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, numatytų 2016–2017 m. tvarkaraštyje). Šis rodiklis bus pasiektas įvykdžius konkursus bent dviejose iš šių vaivadijų: Kujavijos Pamario, Palenkės, Pakarpatės ir Liubušo. |
| --- | --- | --- |

2.

Laikotarpio iki 2030 m. pabaigos atžvilgiu:

a)

Lenkija įsipareigoja iki 2020 m. pabaigos surengti konkursus dėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo maršrutais, kuriuose eksploatavimo darbų apimtis yra ne mažesnė kaip [4 000–30 000] tūkst. traukinio nuvažiuotų kilometrų (tai atitinka maždaug [4–30] % visų eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, numatytų 2016–2017 m. tvarkaraštyje). Šis rodiklis bus pasiektas įvykdžius konkursus bent dviejose iš šių vaivadijų: Kujavijos Pamario, Palenkės, Pakarpatės ir Liubušo.

| b) | Lenkija įsipareigoja iki 2030 m. pabaigos surengti papildomus konkursus dėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo maršrutais, kuriuose eksploatavimo darbų apimtis yra [4 000–30 000] tūkst. traukinio nuvažiuotų kilometrų (tai atitinka maždaug [4–30] % visų eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, numatytų 2016–2017 m. tvarkaraštyje). Šis rodiklis bus pasiektas įvykdžius konkursus vienoje ar keliose iš šių vaivadijų:






  • | [...], |
| --- | --- | --- |

b)

Lenkija įsipareigoja iki 2030 m. pabaigos surengti papildomus konkursus dėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo maršrutais, kuriuose eksploatavimo darbų apimtis yra [4 000–30 000] tūkst. traukinio nuvažiuotų kilometrų (tai atitinka maždaug [4–30] % visų eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, numatytų 2016–2017 m. tvarkaraštyje). Šis rodiklis bus pasiektas įvykdžius konkursus vienoje ar keliose iš šių vaivadijų:

•

[...],

| • | [...], |
| --- | --- |

•

[...],

| • | [...], |
| --- | --- |

•

[...],

| • | [...], |
| --- | --- |

•

[...],

| • | [...]. |
| --- | --- |

•

[...].

Eksploatavimo darbai pagal sutartis, sudarytas įvykdžius minėtus konkursus, bus vykdomi laipsniškai. Konkretus įsipareigojimas dėl rinkos atvėrimo grafiko punktų išdėstytas 2019 m. spalio 31 d. rašte SP-EU-WEH-336/2019/UEEU ([RESTREINT UE / EU RESTRICTED]), kuriame patikslinta, kad pirmasis rinkos atvėrimo etapas įvyks 2021–2022 m. Kalbant apie regionų transporto organizavimo kompetenciją, šie sąrašo punktai yra 2 įsipareigojimo priedas ir lieka įslaptinti.

| 3. | Principo, kad kiekvienas riedmuo, organizatoriaus įsigytas valstybės lėšomis, turi būti pateiktas atskiriems vežėjams ir naudojamas tik viešosioms paslaugoms teikti, patvirtinimas; riedmenys turėtų būti perduoti operatoriui (vežėjui) įprastomis rinkos sąlygomis (ir, pasibaigus viešųjų paslaugų sutarčiai, grąžinti, arba už juos turėtų būti tinkamai sumokėta).“ (47) |
| --- | --- |

3.

Principo, kad kiekvienas riedmuo, organizatoriaus įsigytas valstybės lėšomis, turi būti pateiktas atskiriems vežėjams ir naudojamas tik viešosioms paslaugoms teikti, patvirtinimas; riedmenys turėtų būti perduoti operatoriui (vežėjui) įprastomis rinkos sąlygomis (ir, pasibaigus viešųjų paslaugų sutarčiai, grąžinti, arba už juos turėtų būti tinkamai sumokėta).“ (47)

47

| (214) | Komisija pažymi, kad 2 įsipareigojime aiškiai nurodytas rinkos atvėrimo grafikas, kuris yra 2 įsipareigojimo priedas. Todėl rinkos atvėrimo grafikas yra neatskiriama 2 įsipareigojimo dalis ir pateikiamas šio sprendimo priede. |
| --- | --- |

(214)

Komisija pažymi, kad 2 įsipareigojime aiškiai nurodytas rinkos atvėrimo grafikas, kuris yra 2 įsipareigojimo priedas. Todėl rinkos atvėrimo grafikas yra neatskiriama 2 įsipareigojimo dalis ir pateikiamas šio sprendimo priede.

| (215) | 2020 m. gruodžio 4 d. Lenkija nusiuntė Komisijai informaciją, susijusią su 2 įsipareigojimo a punkto vykdymu. Lenkija informavo Komisiją, kad buvo numatyta, jog konkursai vyks Pakarpatės ir Kujavijos Pamario vaivadijose. Pakarpatės vaivadija surengė konkursą dėl daugiau kaip 4 000 000 traukinio nuvažiuotų kilometrų. Tačiau dėl tebesitęsiančios precedento neturinčios COVID-19 pandemijos Kujavijos Pamario vaivadijai nepavyko surengti konkurso, per kurį iki 2020 m. pabaigos būtų atrinktas viešųjų paslaugų teikėjas. |
| --- | --- |

(215)

2020 m. gruodžio 4 d. Lenkija nusiuntė Komisijai informaciją, susijusią su 2 įsipareigojimo a punkto vykdymu. Lenkija informavo Komisiją, kad buvo numatyta, jog konkursai vyks Pakarpatės ir Kujavijos Pamario vaivadijose. Pakarpatės vaivadija surengė konkursą dėl daugiau kaip 4 000 000 traukinio nuvažiuotų kilometrų. Tačiau dėl tebesitęsiančios precedento neturinčios COVID-19 pandemijos Kujavijos Pamario vaivadijai nepavyko surengti konkurso, per kurį iki 2020 m. pabaigos būtų atrinktas viešųjų paslaugų teikėjas.

| (216) | Atsižvelgdama į šią padėtį, Kujavijos Pamario vaivadija pateikė pareiškimą, kuriame įsipareigojo konkurso būdu sudaryti viešųjų paslaugų sutartį dėl regioninio keleivių vežimo geležinkeliais įsigaliojus 2021–2022 m. tvarkaraščiui. Remiantis Kujavijos Pamario vaivadijos pozicija, numatoma, kad eksploatavimo darbų, dėl kurių bus sudarytos sutartys pagal konkursą, apimtis kiekviename tvarkaraštyje sudarys ne mažiau kaip 5,8 mln. traukinio nuvažiuotų kilometrų (t. y. apie 5,8 % eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, pagal 2016–2017 m. tvarkaraštį). Todėl pirmasis transporto veiklos liberalizavimo etapas (daugiau kaip [4 000 000–30 000 000] traukinio nuvažiuotų kilometrų) bus baigtas 2021 m. pabaigoje, o ne 2020 m., kaip planuota iš pradžių. |
| --- | --- |

(216)

Atsižvelgdama į šią padėtį, Kujavijos Pamario vaivadija pateikė pareiškimą, kuriame įsipareigojo konkurso būdu sudaryti viešųjų paslaugų sutartį dėl regioninio keleivių vežimo geležinkeliais įsigaliojus 2021–2022 m. tvarkaraščiui. Remiantis Kujavijos Pamario vaivadijos pozicija, numatoma, kad eksploatavimo darbų, dėl kurių bus sudarytos sutartys pagal konkursą, apimtis kiekviename tvarkaraštyje sudarys ne mažiau kaip 5,8 mln. traukinio nuvažiuotų kilometrų (t. y. apie 5,8 % eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, pagal 2016–2017 m. tvarkaraštį). Todėl pirmasis transporto veiklos liberalizavimo etapas (daugiau kaip [4 000 000–30 000 000] traukinio nuvažiuotų kilometrų) bus baigtas 2021 m. pabaigoje, o ne 2020 m., kaip planuota iš pradžių.

7.3.4.2.   Rinkos atvėrimo priemonių, kurių įsipareigojo imtis Lenkija, įvertinimas

Rinkos atvėrimo priemonių, kurių įsipareigojo imtis Lenkija, įvertinimas

1 įsipareigojimas

| (217) | Kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, 2018 m. kovo 22 d. buvo priimtas Viešojo transporto įstatymo pakeitimo įstatymas. 2018 m. įstatyme visų pirma nustatyta, kad:






  a) | 2020 m. gruodžio 12 d. yra galutinis terminas, iki kurio regionai gali sudaryti tiesiogiai (ne konkurso tvarka) sudaromas regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis; |
| --- | --- | --- |

(217)

Kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, 2018 m. kovo 22 d. buvo priimtas Viešojo transporto įstatymo pakeitimo įstatymas. 2018 m. įstatyme visų pirma nustatyta, kad:

a)

2020 m. gruodžio 12 d. yra galutinis terminas, iki kurio regionai gali sudaryti tiesiogiai (ne konkurso tvarka) sudaromas regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis;

| b) | 2030 m. gruodžio 14 d. yra galutinis terminas, iki kurio galioja tiesiogiai (be viešojo konkurso) regionų sudaromos regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys. |
| --- | --- |

b)

2030 m. gruodžio 14 d. yra galutinis terminas, iki kurio galioja tiesiogiai (be viešojo konkurso) regionų sudaromos regioninio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys.

| (218) | Vadinasi, visa Lenkijos regioninė keleivinio geležinkelių transporto rinka bus atverta konkurencijai iki 2030 m. gruodžio 14 d., t. y. likus trejiems metams iki ketvirtajame geležinkelių transporto teisės aktų rinkinyje nustatyto termino. |
| --- | --- |

(218)

Vadinasi, visa Lenkijos regioninė keleivinio geležinkelių transporto rinka bus atverta konkurencijai iki 2030 m. gruodžio 14 d., t. y. likus trejiems metams iki ketvirtajame geležinkelių transporto teisės aktų rinkinyje nustatyto termino.

| (219) | Be to, Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 2 dalies ii punkte numatyta, kad 5 straipsnis dėl viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo nuo 2019 m. gruodžio 3 d. taikomas viešosioms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms. Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 2 dalies iii punkte numatyta, kad 5 straipsnio 6 dalis ir 7 straipsnio 3 dalis, pagal kurias leidžiama tiesiogiai sudaryti viešųjų paslaugų sutartis, nustoja galioti nuo 2023 m. gruodžio mėn. Todėl 1 įsipareigojimu laikotarpis, per kurį gali būti tiesiogiai sudaromos viešųjų paslaugų sutartys, sutrumpinamas iki 2020 m. gruodžio 12 d. Todėl mažėja galimybė vaivadijoms tiesiogiai sudaryti sutartis, o tai gali ir apriboti rinkos atvėrimo mastą, ir atitolinti veiksmingą rinkos atvėrimą. |
| --- | --- |

(219)

Be to, Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 2 dalies ii punkte numatyta, kad 5 straipsnis dėl viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo nuo 2019 m. gruodžio 3 d. taikomas viešosioms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms. Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 2 dalies iii punkte numatyta, kad 5 straipsnio 6 dalis ir 7 straipsnio 3 dalis, pagal kurias leidžiama tiesiogiai sudaryti viešųjų paslaugų sutartis, nustoja galioti nuo 2023 m. gruodžio mėn. Todėl 1 įsipareigojimu laikotarpis, per kurį gali būti tiesiogiai sudaromos viešųjų paslaugų sutartys, sutrumpinamas iki 2020 m. gruodžio 12 d. Todėl mažėja galimybė vaivadijoms tiesiogiai sudaryti sutartis, o tai gali ir apriboti rinkos atvėrimo mastą, ir atitolinti veiksmingą rinkos atvėrimą.

| (220) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į specifines Lenkijos regioninės keleivių vežimo geležinkeliais rinkos atvėrimo aplinkybes, Komisija mano, kad 1 įsipareigojimas yra tinkamas. Taip užtikrinamas ankstesnis veiksmingas šios rinkos atvėrimas, palyginti su Lenkijos teisiniais įsipareigojimais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(220)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į specifines Lenkijos regioninės keleivių vežimo geležinkeliais rinkos atvėrimo aplinkybes, Komisija mano, kad 1 įsipareigojimas yra tinkamas. Taip užtikrinamas ankstesnis veiksmingas šios rinkos atvėrimas, palyginti su Lenkijos teisiniais įsipareigojimais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007.

2 įsipareigojimas

| (221) | 2 įsipareigojimu užtikrinama, kad iki 2030 m. gruodžio 14 d. rinkos atvėrimas bus laipsniškai plečiamas:






  a) | pirma, 2 įsipareigojimo a punkte užtikrinama, kad rinkos atvėrimo procesas bus grindžiamas tvirtu pagrindu, nes iki 2020 m. pabaigos skirtinguose regionuose konkursų būdu bus pasiekta ne mažesnė kaip [4 000–30 000] tūkstančių [4–30] %) traukinio nuvažiuotų kilometrų riba, atitinkanti maždaug [4–30] % visų 2016–2017 m. tvarkaraštyje numatytų eksploatavimo darbų. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad dėl precedento neturinčios krizės, kurią sukėlė COVID-19 protrūkis, šio įsipareigojimo vykdymas buvo atidėtas (žr. 215 ir 216 konstatuojamąsias dalis). Taip pat pažymima, kad pirmasis rinkos atvėrimo etapas Kujavijos Pamario vaivadijoje turėtų būti baigtas iki 2021 m. pabaigos; |
| --- | --- | --- |

(221)

2 įsipareigojimu užtikrinama, kad iki 2030 m. gruodžio 14 d. rinkos atvėrimas bus laipsniškai plečiamas:

a)

pirma, 2 įsipareigojimo a punkte užtikrinama, kad rinkos atvėrimo procesas bus grindžiamas tvirtu pagrindu, nes iki 2020 m. pabaigos skirtinguose regionuose konkursų būdu bus pasiekta ne mažesnė kaip [4 000–30 000] tūkstančių [4–30] %) traukinio nuvažiuotų kilometrų riba, atitinkanti maždaug [4–30] % visų 2016–2017 m. tvarkaraštyje numatytų eksploatavimo darbų. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad dėl precedento neturinčios krizės, kurią sukėlė COVID-19 protrūkis, šio įsipareigojimo vykdymas buvo atidėtas (žr. 215 ir 216 konstatuojamąsias dalis). Taip pat pažymima, kad pirmasis rinkos atvėrimo etapas Kujavijos Pamario vaivadijoje turėtų būti baigtas iki 2021 m. pabaigos;

| b) | antra, 2 įsipareigojimo b punktas bus grindžiamas jau atverta rinkos dalimi, užtikrinant, kad nuo 2020 m. pabaigos iki 2030 m. pabaigos būtų laipsniškai įgyvendintas dar vienas reikšmingas rinkos atvėrimo etapas. Šis papildomas rinkos atvėrimo etapas bus vykdomas konkurso būdu keliuose regionuose. Atvėrimo mastas sieks [4 000–30 000] tūkstančių ([4–30] %) traukinio nuvažiuotų kilometrų, t. y. maždaug [4–30] % visų 2016–2017 m. tvarkaraštyje numatytų eksploatavimo darbų. Todėl iki 2030 m. pabaigos konkurencijai atviros rinkos dalis padidės daugiau nei dvigubai – nuo maždaug [4–30] % 2020 m. pabaigoje iki maždaug [10–35] % 2030 m. pabaigoje. Todėl maždaug penktadalis visos rinkos bus atverta konkurentams ne tik iš Lenkijos (in-house operatoriams), bet ir iš kitų valstybių narių (48). |
| --- | --- |

b)

antra, 2 įsipareigojimo b punktas bus grindžiamas jau atverta rinkos dalimi, užtikrinant, kad nuo 2020 m. pabaigos iki 2030 m. pabaigos būtų laipsniškai įgyvendintas dar vienas reikšmingas rinkos atvėrimo etapas. Šis papildomas rinkos atvėrimo etapas bus vykdomas konkurso būdu keliuose regionuose. Atvėrimo mastas sieks [4 000–30 000] tūkstančių ([4–30] %) traukinio nuvažiuotų kilometrų, t. y. maždaug [4–30] % visų 2016–2017 m. tvarkaraštyje numatytų eksploatavimo darbų. Todėl iki 2030 m. pabaigos konkurencijai atviros rinkos dalis padidės daugiau nei dvigubai – nuo maždaug [4–30] % 2020 m. pabaigoje iki maždaug [10–35] % 2030 m. pabaigoje. Todėl maždaug penktadalis visos rinkos bus atverta konkurentams ne tik iš Lenkijos (in-house operatoriams), bet ir iš kitų valstybių narių (48).

in-house

48

| (222) | Be to, regis, kad rinkos atvėrimo procesas suteikia patrauklių galimybių naujiems rinkos dalyviams. Pagal rinkos atvėrimo grafiką, kuris yra 2 įsipareigojimo dalis, rinka bus laipsniškai atveriama per 10 metų laikotarpį keliose skirtingose vaivadijose. Todėl nauji dalyviai turės galimybę dalyvauti keliuose konkursuose ir galbūt juos laimėti. Be to, atrodo, kad regionai, kuriems taikomas šis tvarkaraštis, yra ekonomiškai dinamiški (remiantis perkamosios galios standartais vienam gyventojui), todėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų plėtra ten labiau tikėtina. |
| --- | --- |

(222)

Be to, regis, kad rinkos atvėrimo procesas suteikia patrauklių galimybių naujiems rinkos dalyviams. Pagal rinkos atvėrimo grafiką, kuris yra 2 įsipareigojimo dalis, rinka bus laipsniškai atveriama per 10 metų laikotarpį keliose skirtingose vaivadijose. Todėl nauji dalyviai turės galimybę dalyvauti keliuose konkursuose ir galbūt juos laimėti. Be to, atrodo, kad regionai, kuriems taikomas šis tvarkaraštis, yra ekonomiškai dinamiški (remiantis perkamosios galios standartais vienam gyventojui), todėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų plėtra ten labiau tikėtina.

| (223) | Atsižvelgdama į specifines Lenkijos regioninės keleivių vežimo geležinkeliais rinkos atvėrimo aplinkybes, Komisija mano, kad 2 įsipareigojimas taip pat yra tinkamas. Juo užtikrinama, kad iki 2030 m. gruodžio 14 d. rinkos atvėrimas bus laipsniškai plečiamas. Nors pirmasis rinkos atvėrimo proceso etapas iš dalies bus baigtas tik 2021 m., o ne 2020 m., šis vėlavimas pateisinamas atsižvelgiant į precedento neturinčią krizę. |
| --- | --- |

(223)

Atsižvelgdama į specifines Lenkijos regioninės keleivių vežimo geležinkeliais rinkos atvėrimo aplinkybes, Komisija mano, kad 2 įsipareigojimas taip pat yra tinkamas. Juo užtikrinama, kad iki 2030 m. gruodžio 14 d. rinkos atvėrimas bus laipsniškai plečiamas. Nors pirmasis rinkos atvėrimo proceso etapas iš dalies bus baigtas tik 2021 m., o ne 2020 m., šis vėlavimas pateisinamas atsižvelgiant į precedento neturinčią krizę.

3 įsipareigojimas

| (224) | 3 įsipareigojimu užtikrinama, kad vaivadijos viešosiomis lėšomis įsigytus riedmenis viešųjų paslaugų teikimo sutarčių vykdymo laikotarpiu nediskriminuodamos ir įprastomis rinkos sąlygomis teiktų viešosios paslaugos teikėjui. Šis įsipareigojimas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 5a straipsnyje nustatytus reikalavimus, kuriais įtvirtinta kompetentingų institucijų pareiga įvertinti, ar būtina imtis priemonių siekiant užtikrinti veiksmingą ir nediskriminacinę prieigą prie tinkamų riedmenų. |
| --- | --- |

(224)

3 įsipareigojimu užtikrinama, kad vaivadijos viešosiomis lėšomis įsigytus riedmenis viešųjų paslaugų teikimo sutarčių vykdymo laikotarpiu nediskriminuodamos ir įprastomis rinkos sąlygomis teiktų viešosios paslaugos teikėjui. Šis įsipareigojimas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 5a straipsnyje nustatytus reikalavimus, kuriais įtvirtinta kompetentingų institucijų pareiga įvertinti, ar būtina imtis priemonių siekiant užtikrinti veiksmingą ir nediskriminacinę prieigą prie tinkamų riedmenų.

7.3.4.3.   Išvada

Išvada

| (225) | Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad Lenkijos siūlomi įsipareigojimai užtikrins greitesnį ir reikšmingą regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkos atvėrimą. |
| --- | --- |

(225)

Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad Lenkijos siūlomi įsipareigojimai užtikrins greitesnį ir reikšmingą regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkos atvėrimą.

| (226) | Komisija pažymi, kad specifinėmis Lenkijos regioninės keleivių vežimo geležinkeliais rinkos atvėrimo aplinkybėmis Lenkijos pasiūlyti įsipareigojimai sudarys sąlygas dabartiniams ir potencialiems PR konkurentams teikti konkursinius pasiūlymus anksčiau, nei reikalaujama pagal Sąjungos teisę, ir taip bus iš dalies sumažintas iškraipomasis pagalbos poveikis. |
| --- | --- |

(226)

Komisija pažymi, kad specifinėmis Lenkijos regioninės keleivių vežimo geležinkeliais rinkos atvėrimo aplinkybėmis Lenkijos pasiūlyti įsipareigojimai sudarys sąlygas dabartiniams ir potencialiems PR konkurentams teikti konkursinius pasiūlymus anksčiau, nei reikalaujama pagal Sąjungos teisę, ir taip bus iš dalies sumažintas iškraipomasis pagalbos poveikis.

| (227) | Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad pagal 1–4 priemones ir 5 priemonę suteikta pagalba nepagrįstai neiškraipo konkurencijos ir nedaro poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(227)

Dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad pagal 1–4 priemones ir 5 priemonę suteikta pagalba nepagrįstai neiškraipo konkurencijos ir nedaro poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (228) | Lenkijos siūlomais įsipareigojimais siekiama ištaisyti neigiamą visos pagalbos, suteiktos vykdant vieną intervenciją 1–4 priemones ir 5 priemonę, poveikį konkurencijai ir prekybai. |
| --- | --- |

(228)

Lenkijos siūlomais įsipareigojimais siekiama ištaisyti neigiamą visos pagalbos, suteiktos vykdant vieną intervenciją 1–4 priemones ir 5 priemonę, poveikį konkurencijai ir prekybai.

| (229) | Kadangi kiekviena iš 1–4 priemonių turi mažesnį individualų iškraipomąjį poveikį nei visos 1–4 priemonės kaip viena intervencija, Komisija daro išvadą, kad Lenkijos siūlomų įsipareigojimų pakanka, kad būtų sušvelnintas kiekvienos iš 1–4 priemonių individualus iškreipiamasis poveikis. |
| --- | --- |

(229)

Kadangi kiekviena iš 1–4 priemonių turi mažesnį individualų iškraipomąjį poveikį nei visos 1–4 priemonės kaip viena intervencija, Komisija daro išvadą, kad Lenkijos siūlomų įsipareigojimų pakanka, kad būtų sušvelnintas kiekvienos iš 1–4 priemonių individualus iškreipiamasis poveikis.

7.3.5.   Išvada dėl pagalbos suderinamumo

Išvada dėl pagalbos suderinamumo

| (230) | Apskritai, Komisijos nuomone, teigiamas pagalbos, suteiktos 1–4 priemonėmis kaip viena intervencija ir kaip atskiromis priemonėmis, poveikis atitinkamos ekonominės veiklos ir regionų plėtrai yra didesnis už galimą neigiamą šių priemonių poveikį konkurencijai ir prekybos sąlygoms. Todėl šios sąlygos nėra sutrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. [...]. |
| --- | --- |

(230)

Apskritai, Komisijos nuomone, teigiamas pagalbos, suteiktos 1–4 priemonėmis kaip viena intervencija ir kaip atskiromis priemonėmis, poveikis atitinkamos ekonominės veiklos ir regionų plėtrai yra didesnis už galimą neigiamą šių priemonių poveikį konkurencijai ir prekybos sąlygoms. Todėl šios sąlygos nėra sutrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. [...].

| (231) | [...]. |
| --- | --- |

(231)

[...].

| (232) | Lenkija privalo kasmet iki 2030 m. gruodžio 31 d. pateikti Komisijai metines ataskaitas apie priemones, kurių imtasi siekiant laikytis Lenkijos pasiūlytų įsipareigojimų ir nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(232)

Lenkija privalo kasmet iki 2030 m. gruodžio 31 d. pateikti Komisijai metines ataskaitas apie priemones, kurių imtasi siekiant laikytis Lenkijos pasiūlytų įsipareigojimų ir nustatytų sąlygų.

| (233) | Šiuo sprendimu nedaromas poveikis jokiam būsimam vertinimui, kuris gali būti atliktas dėl vaivadijų regioninio keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarčių suderinamumo, įskaitant riedmenų finansavimą pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(233)

Šiuo sprendimu nedaromas poveikis jokiam būsimam vertinimui, kuris gali būti atliktas dėl vaivadijų regioninio keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarčių suderinamumo, įskaitant riedmenų finansavimą pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007.

| (234) | Komisija primena, kad šiame sprendime taikomas naujas valstybės pagalbos priemonių, skirtų sunkumus patiriančioms regioninio keleivių vežimo geležinkeliais sektoriaus įmonėms, suderinamumo vertinimo standartas (49). Ateityje Komisija taikys tą patį standartą panašiems atvejams, turintiems tuos pačius požymius, ir, siekdama skaidrumo ir nuspėjamumo, ketina šiuo atžvilgiu atitinkamai patikslinti susijusias gaires. |
| --- | --- |

(234)

Komisija primena, kad šiame sprendime taikomas naujas valstybės pagalbos priemonių, skirtų sunkumus patiriančioms regioninio keleivių vežimo geležinkeliais sektoriaus įmonėms, suderinamumo vertinimo standartas (49). Ateityje Komisija taikys tą patį standartą panašiems atvejams, turintiems tuos pačius požymius, ir, siekdama skaidrumo ir nuspėjamumo, ketina šiuo atžvilgiu atitinkamai patikslinti susijusias gaires.

49

8.   IŠVADA

IŠVADA

| (235) | Komisija apgailestauja, kad Lenkija suteikė pagalbą, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Komisija daro išvadą, kad pagal 1–4 ir 5 priemones suteikta pagalba yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kuri buvo suteikta neteisėtai, pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) 2015/1589 3 straipsnį, ir kuri yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, |
| --- | --- |

(235)

Komisija apgailestauja, kad Lenkija suteikė pagalbą, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Komisija daro išvadą, kad pagal 1–4 ir 5 priemones suteikta pagalba yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kuri buvo suteikta neteisėtai, pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) 2015/1589 3 straipsnį, ir kuri yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Toliau nurodytos priemonės, kurias Lenkija įgyvendino bendrovės „Przewozy Regionalne sp. z o.o.“ (toliau – PR) naudai, yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį:

| a) | 2015 m. rugsėjo 30 d. IDA atlikta investicija į nuosavą kapitalą (restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, 1 priemonė); |
| --- | --- |

a)

2015 m. rugsėjo 30 d. IDA atlikta investicija į nuosavą kapitalą (restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, 1 priemonė);

| b) | ankstesnių nuostolių padengimas 2006–2008 m. įgyvendinant PR restruktūrizavimą (2 priemonė); |
| --- | --- |

b)

ankstesnių nuostolių padengimas 2006–2008 m. įgyvendinant PR restruktūrizavimą (2 priemonė);

| c) | skolų restruktūrizavimas 2004–2009 m. (3 priemonė); |
| --- | --- |

c)

skolų restruktūrizavimas 2004–2009 m. (3 priemonė);

| d) | įsipareigojimų vykdymo atidėjimas 2009–2014 m. (4 priemonė); |
| --- | --- |

d)

įsipareigojimų vykdymo atidėjimas 2009–2014 m. (4 priemonė);

| e) | 2006–2015 m. suteikta mokymo, įdarbinimo ir de minimis pagalba, kuri viršijo de minimis pagalbai nustatytą ribą 2009–2011 m. laikotarpiu (5 priemonė). |
| --- | --- |

e)

2006–2015 m. suteikta mokymo, įdarbinimo ir de minimis pagalba, kuri viršijo de minimis pagalbai nustatytą ribą 2009–2011 m. laikotarpiu (5 priemonė).

2 straipsnis

1 straipsnyje išdėstytos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu laikomasi 3 ir 4 straipsniuose išdėstytų sąlygų.

3 straipsnis

Lenkija turi įvykdyti šias sąlygas:

| 1) | 2020 m. pabaiga yra galutinis terminas, iki kurio regioninės valdžios institucijos gali tiesiogiai sudaryti viešųjų paslaugų sutartis (be viešojo konkurso). Lenkija patvirtina, kad, remiantis 2018 m. duomenimis, padėtis rinkoje nuo 2016–2017 m. iš esmės nepasikeitė; |
| --- | --- |

1)

2020 m. pabaiga yra galutinis terminas, iki kurio regioninės valdžios institucijos gali tiesiogiai sudaryti viešųjų paslaugų sutartis (be viešojo konkurso). Lenkija patvirtina, kad, remiantis 2018 m. duomenimis, padėtis rinkoje nuo 2016–2017 m. iš esmės nepasikeitė;

| 2) | laikotarpio iki 2030 m. pabaigos atžvilgiu:






  a) | Lenkija įsipareigoja iki 2021 m. pabaigos surengti konkursus dėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo maršrutais, kuriuose eksploatavimo darbų apimtis yra ne mažesnė kaip [4 000–30 000] tūkst. traukinio nuvažiuotų kilometrų (tai atitinka maždaug [4–30] % visų eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, numatytų 2016–2017 m. tvarkaraštyje). Šis rodiklis bus pasiektas įvykdžius konkursus bent dviejose iš šių vaivadijų: Kujavijos Pamario, Palenkės, Pakarpatės ir Liubušo. |
| --- | --- | --- |

2)

laikotarpio iki 2030 m. pabaigos atžvilgiu:

a)

Lenkija įsipareigoja iki 2021 m. pabaigos surengti konkursus dėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo maršrutais, kuriuose eksploatavimo darbų apimtis yra ne mažesnė kaip [4 000–30 000] tūkst. traukinio nuvažiuotų kilometrų (tai atitinka maždaug [4–30] % visų eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, numatytų 2016–2017 m. tvarkaraštyje). Šis rodiklis bus pasiektas įvykdžius konkursus bent dviejose iš šių vaivadijų: Kujavijos Pamario, Palenkės, Pakarpatės ir Liubušo.

| b) | Lenkija įsipareigoja iki 2030 m. pabaigos surengti papildomus konkursus dėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo maršrutais, kuriuose eksploatavimo darbų apimtis yra [4 000–30 000] tūkst. traukinio nuvažiuotų kilometrų (tai atitinka maždaug [4–30] % visų eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, numatytų 2016–2017 m. tvarkaraštyje). Šis rodiklis bus pasiektas įvykdžius konkursus vienoje ar keliose iš šių vaivadijų:






  • | [...], |
| --- | --- | --- |

b)

Lenkija įsipareigoja iki 2030 m. pabaigos surengti papildomus konkursus dėl regioninių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo maršrutais, kuriuose eksploatavimo darbų apimtis yra [4 000–30 000] tūkst. traukinio nuvažiuotų kilometrų (tai atitinka maždaug [4–30] % visų eksploatavimo darbų, matuojamų traukinio nuvažiuotais kilometrais, numatytų 2016–2017 m. tvarkaraštyje). Šis rodiklis bus pasiektas įvykdžius konkursus vienoje ar keliose iš šių vaivadijų:

•

[...],

| • | [...], |
| --- | --- |

•

[...],

| • | [...], |
| --- | --- |

•

[...],

| • | [...], |
| --- | --- |

•

[...],

| • | [...].
  Eksploatavimo darbai pagal sutartis, sudarytas įvykdžius minėtus konkursus, bus vykdomi laipsniškai. Konkretus įsipareigojimas dėl rinkos atvėrimo grafiko punktų išdėstytas 2019 m. spalio 31 d. rašte SP-EU-WEH-336/2019/UEEU (RESTREINT EU / EU RESTRICTED), kuriame patikslinta, kad pirmasis rinkos atvėrimo etapas įvyks 2021–2022 m. Kalbant apie regionų transporto organizavimo kompetenciją, šie sąrašo punktai yra 2 įsipareigojimo priedas ir lieka įslaptinti; |
| --- | --- |

•

[...].

Eksploatavimo darbai pagal sutartis, sudarytas įvykdžius minėtus konkursus, bus vykdomi laipsniškai. Konkretus įsipareigojimas dėl rinkos atvėrimo grafiko punktų išdėstytas 2019 m. spalio 31 d. rašte SP-EU-WEH-336/2019/UEEU (RESTREINT EU / EU RESTRICTED), kuriame patikslinta, kad pirmasis rinkos atvėrimo etapas įvyks 2021–2022 m. Kalbant apie regionų transporto organizavimo kompetenciją, šie sąrašo punktai yra 2 įsipareigojimo priedas ir lieka įslaptinti;

| 3) | principo, kad kiekvienas riedmuo, organizatoriaus įsigytas valstybės lėšomis, turi būti pateiktas atskiriems vežėjams ir naudojamas tik viešosioms paslaugoms teikti, patvirtinimas; riedmenys turėtų būti perduoti operatoriui (vežėjui) įprastomis rinkos sąlygomis (ir, pasibaigus viešųjų paslaugų sutarčiai, grąžinti, arba už juos turėtų būti tinkamai sumokėta). |
| --- | --- |

3)

principo, kad kiekvienas riedmuo, organizatoriaus įsigytas valstybės lėšomis, turi būti pateiktas atskiriems vežėjams ir naudojamas tik viešosioms paslaugoms teikti, patvirtinimas; riedmenys turėtų būti perduoti operatoriui (vežėjui) įprastomis rinkos sąlygomis (ir, pasibaigus viešųjų paslaugų sutarčiai, grąžinti, arba už juos turėtų būti tinkamai sumokėta).

4 straipsnis

Lenkija privalo kasmet iki 2030 m. gruodžio 31 d. pateikti Komisijai metines ataskaitas apie priemones, kurių imtasi siekiant laikytis 3 straipsnyje išdėstytų įsipareigojimų.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2021 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 158, 2018 5 4, p. 10.

1

(2)  1 EUR = 4,25 PLN.

2

(3)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

3

(4)  Žr. 1 išnašą.

4

(5)  Žr. 5 skirsnį.

5

(6)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1) su pakeitimais, padarytais 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/2338, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007, kiek tai susiję su vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimu.

6

(7)  2018 m. oficialusis teisės aktų leidinys, 907 pozicija.

7

(8)  
  „Koleje Mazowieckie“, „Warszawska Kolej Dojazdowa“, „PKP Szybka Kolej Miejska“, „Koleje Śląskie“, „Koleje Wielkopolskie“, „Koleje Dolnośląskie“, „Łódzka Kolej Aglomeracyjna“, „Koleje Małopolskie“.

8

(9)  Remiantis iš dalies pakeistu įstatymu dėl PKP, PR pakako sudaryti sutartį tik su PKP PLK, nes pastaroji valdė daugiau nei 50 % PR skolos.

9

(10)  Savo pastaboje Lenkija taip pat išvardijo dar dvi schemas (XT91/04 ir X307/2009). XT91/04 buvo pagalbos mokymui schema, kuri nustojo galioti 2006 m. X307/2009 buvo blogesnėje padėtyje esančių asmenų įdarbinimo pagalbos schema, pagal kurią 2009–2011 m. PR nebuvo suteikta jokia pagalba.

10

(11)  
  2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (OL L 214, 2008 8 9, p. 3).

11

(12)  Komisijos komunikatas – Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

12

(13)  Kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, šis pasiūlymas buvo įgyvendintas Lenkijos Seimui priėmus 2018 m. įstatymą.

13

(14)  Žr. 2015 m. birželio 4 d. Sprendimo Komisija / MOL, C-15/14 P, EU:C:2015:362, 60 punktą.

14

Komisija

MOL

(15)  
  2017 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/1040 dėl valstybės pagalbos SA.32544 (2011/C), kurią Graikija suteikė Graikijos geležinkelių grupei TRAINOSE S.A. (OL L 186, 2018 7 24, p. 25); 2017 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2372 dėl valstybės pagalbos SA.31250–2011/C (ex 2011/N), kurią Bulgarija planuoja suteikti įmonėms „BDZ Holding EAD SA“, „BDZ Passenger EOOD“ bei „BDZ Cargo EOOD“, ir dėl kitų priemonių (OL L 337, 2017 12 19, p. 35).

15

(16)  
  2008 m. balandžio 25 d. įstatymas dėl įstatymo dėl PKP pakeitimo (2008 m. oficialusis teisės aktų leidinys, Nr. 97, 624 pozicija).

16

(17)  2005 m. oficialusis teisės aktų leidinys, Nr. 12, 61 pozicija.

17

(18)  
  2002 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija / Komisija (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 38 punktas. Taip pat žr. 2004 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo Graikija / Komisiją, C-278/00, ECLI:EU:C:2004:239, 53 ir 54 punktus ir 2003 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija ir SIM 2 Multimedia SpA / Komisija, C-328/99 ir C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252, 33 ir 34 punktus.

18

Prancūzija

Komisija (Stardust),

Graikija / Komisiją

Italija ir SIM 2 Multimedia SpA / Komisija

(19)  Šios skolos restruktūrizavimo sąlygos buvo taikomos PKP grupės kreditoriams, kuriems teko 99,3 % restruktūrizuotos skolos sumos. Skola kitiems kreditoriams turėjo būti restruktūrizuojama taip: 30 % pagrindinės sumos, palūkanos, sukauptos iki sutarties įsigaliojimo ir vėliau, turėjo būti nurašytos, o 70 % pagrindinės sumos turėjo būti grąžinta 28 mėnesinėmis įmokomis, pradedant praėjus metams po susitarimo įsigaliojimo. Iš Lenkijos pateiktos informacijos matyti, kad 2004 m. suderintos pradinės skolos restruktūrizavimo sąlygos tų kreditorių (nepriklausančių PKP grupei) atžvilgiu vėliau nebuvo pakeistos.

19

(20)  PR ir PKP PLK skirtingai aiškino 2004 m. susitarimo nuostatas dėl palūkanų, sukauptų po jo įsigaliojimo. Galiausiai šalys patvirtino pirminį aiškinimą, pagal kurį 2004 m. susitarime buvo numatyta nurašyti visas palūkanas, įskaitant palūkanas, sukauptas nuo 2004 m. susitarimo įsigaliojimo iki galutinio atsiskaitymo.

20

(21)  
  2017 m. rugsėjo 20 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija / EDF, C-300/16P, ECLI:EU:C:2017:706, 28 punktas.

21

Komisija / EDF

(22)  Tai yra įsipareigojimų PKP PLK ir „PKP Cargo“ suma 2007 m. gruodžio 31 d., patvirtinta atitinkamai 2008 m. gegužės 6 d. ir 2008 m. liepos 29 d. pasirašytose sutartyse. Į šią sumą neįtraukti PR įsipareigojimai likusioms PKP grupės įmonėms („PKP S.A.“, „PKP Intercity“ ir „PKP Energetyka“), pasirašiusioms pirminę skolos restruktūrizavimo sutartį, kurių grąžinimas taip pat buvo atidėtas (2007 m. balandžio 2 d. priedu), nes Lenkija nenurodė atitinkamos sumos.

22

(23)  
  2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimo byloje SA.38324 Restructuring aid for Alestis, OL C 418, 2014 11 21, p. 1, 38–39 konstatuojamosios dalys.

23

Restructuring aid for Alestis

(24)  
  2002 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija / Komisija (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 55 punktas.

24

Prancūzija / Komisija (Stardust)

(25)  Šioje konstatuojamojoje dalyje nurodytas įsipareigojimų dalis Komisija apskaičiavo remdamasi Lenkijos pateikta informacija.

25

(26)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

26

(27)  Orientacinė norma nustatoma darant prielaidą, kad turto įkeitimo lygis visų sutarčių atveju yra „žemas“ (sutikimas dėl išieškojimo arba įkaito nėra), išskyrus vieną 2013 m. sutartį su PKP PLK, pagal kurią turto įkeitimo lygis gali būti laikomas „aukštu“ (riedmenų įkeitimas, Lenkijos teigimu padengiantis 100 % užtikrinto įsipareigojimo sumos).

27

(28)  Civilinio proceso kodekso 777 straipsnyje numatytas sutikimas dėl išieškojimo yra populiari turto įkeitimo forma Lenkijoje, leidžianti kreditoriui inicijuoti vykdymą be būtinybės pradėti teismo procesą ir pagrįsti kreditoriaus teises. Teismas per tris dienas turi patvirtinti kreditoriaus užregistruotą reikalavimą, po to kreditorius gali kreiptis į antstolį dėl vykdymo.

28

(29)  Lenkijos nacionalinio banko duomenimis, 2009 m. vidutinė įmonių paskolų, kurių terminas iki vienerių metų, palūkanų norma buvo 6,5 %, 2010 ir 2011 m. – 6,2 %, 2012 m. – 6,4 %, 2013 m. – 5,0 %, 2014 m. – 4,3 %.

29

(30)  
  2015 m. sausio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimo Prancūzija / Komisija (Seafrance), T-1/12, ECLI:EU:T:2015:17, 33 punktas ir 2013 m. kovo 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo Bouygues ir Bouygues Télécom / Komisija, C-399/10 P ir C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, 103 punktas.

30

Prancūzija / Komisija (Seafrance)

Bouygues ir Bouygues Télécom / Komisija

(31)  
  2015 m. sausio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimo Prancūzija / Komisija (Seafrance), T-1/12, ECLI:EU:T:2015:17, 34 punktas, 2013 m. kovo 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo Bouygues ir Bouygues Télécom / Komisija, C-399/10 P ir C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, 104 punktas ir 1998 m. rugsėjo 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo BP Chemicals / Komisija, T-11/95, ECLI:EU:T:1998:199, 171 punktas.

31

Prancūzija / Komisija (Seafrance)

Bouygues ir Bouygues Télécom / Komisija

BP Chemicals / Komisija

(32)  
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

32

de minimis

(33)  Kaip aprašyta 22 konstatuojamojoje dalyje, 5 priemonė apima 2006–2015 m. suteiktą pagalbą. Kaip nurodyta 132 konstatuojamojoje dalyje, 2014 m. gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti taikomos sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbai, kuri iš dalies buvo suteikta po gairių paskelbimo. Tai pasakytina apie 5 priemonę, todėl vertindama, ar PR buvo sunkumų patirianti įmonė, Komisija taiko 2014 m. gaires.

33

(34)  Komisijos komunikatas „Gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (OL C 249, 2014 7 31, p. 1).

34

(35)  Ketvirtasis geležinkelių teisės aktų rinkinys – tai 2016 m. priimtas šešių teisės aktų, kuriais siekiama užbaigti kurti bendrąją geležinkelių paslaugų rinką, rinkinys, kurį sudaro 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/796 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L 138, 2016 5 26, p. 1), 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44), 2016 m. gegužės 11 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102), 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2337, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (OL L 354, 2016 12 23, p. 20), 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2338, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007, kiek tai susiję su vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimu (OL L 354, 2016 12 23, p. 22), 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2370, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/34/ES, kiek tai susiję su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir geležinkelių infrastruktūros valdymu (OL L 352, 2016 12 23, p. 1).

35

(36)  Žr. Direktyvą 2012/34/ES su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2016/2370. Pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamoms paslaugoms taikomas pereinamasis laikotarpis: nors 2019 m. gruodžio 3 d. konkurso procedūra tapo įprasta tokių sutarčių sudarymo tvarka, besąlygiškai tiesiogiai sudaryti tokias sutartis ir toliau bus galima iki 2023 m. gruodžio 24 d. Tiesiogiai sudaromų sutarčių trukmė gali būti tik 10 metų, t. y. iki 2033 m. gruodžio mėn. (žr. Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2016/2338, 8 straipsnį).

36

(37)  Sutarčių, kurios tiesiogiai sudarytos iki 2019 m. gruodžio 3 d., trukmė gali būti pratęsta 50 % pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnio 4 dalį.

37

(38)  Komercinių paslaugų sektoriuje visiškas liberalizavimas įgyvendintas, kai 2020 m. gruodžio 12 d. įsigaliojo naujas tarnybinis traukinių tvarkaraštis.

38

(39)  Tai lemia ir nevisiškas liberalizavimas, dėl kurio kiti operatoriai nesugeba pakeisti rinkoje įsitvirtinusių operatorių transporto srauto. Be to, ribota riedmenų sąveika didina rinkų susiskaidymą.

39

(40)  
  2016 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Graikijos Respublika / Komisija, C-431/14 P, ECLI:EU:C:2016:145, 70–72 punktai,

40

Graikijos Respublika / Komisija

(41)  
  2020 m. rugsėjo 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Austrija / Komisija (Hinkley Point C), C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, 18–19 punktai.

41

Austrija / Komisija (Hinkley Point C)

(42)  
  „Vidaus operatoriai“, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 2 straipsnio j punkte.

42

(43)  Pelnas neatrodo nepagrįstas, nes, pavyzdžiui, pajamos yra pastovios, o didesnį pelningumą lemia sąnaudų mažinimas. Be to, laikui bėgant pelnas mažėja. Palyginimui, kitų rinkoje įsitvirtinusių nacionalinių geležinkelių bendrovių, teikiančių regionines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, pelno marža siekia maždaug 4–6 % ir daugiau.

43

(44)  Pelnas neatrodo nepagrįstas, nes, pavyzdžiui, pajamos yra pastovios, o didesnį pelningumą lemia sąnaudų mažinimas. Be to, laikui bėgant pelnas mažėja. Palyginimui, kitų rinkoje įsitvirtinusių nacionalinių geležinkelių bendrovių, teikiančių regionines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, pelno marža siekia maždaug 4–6 % ir daugiau.

44

(45)  Kaip minėta 162 konstatuojamojoje dalyje, beveik visą pagalbos sumą PR panaudojo ankstesniems veiklos nuostoliams padengti ir skoloms grąžinti. Tai tik leido bendrovei išvengti nemokumo, o ne finansuoti veiklos plėtrą, dėl kurios nukentėtų konkurentai. Likusi palyginti nedidelė pagalbos suma ([...]) taip pat buvo panaudota ne plėtrai rinkoje, o įgyvendinant priemones, būtinas reorganizavimo procesui užbaigti (riedmenų modernizavimui ir užimtumo restruktūrizavimui) ir ilgalaikiam gyvybingumui atkurti.

45

(46)  Raštas EU-WEH-336/2019/UEEU; rinkos atvėrimo grafike nurodytos vaivadijos, kuriose atveriama rinka, traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičius pagal vaivadijas, kuriose atveriama rinka, ir rinkos atvėrimo metai. Rinkos atvėrimas prasidės 2021–2022 m., o ne 2020–2021 m., kaip iš pradžių buvo numatyta rinkos atvėrimo priemonių grafike.

46

(47)  Lenkijos laiško originalas, nusiųstas anglų kalba.

47

(48)  Šiuo metu maždaug 2 % rinkos aptarnauja vienas išorės operatorius.

48

(49)  Žr. visų pirma 131–140 konstatuojamąsias dalis ir 212–229 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus įsipareigojimus.

49

---

| 2021 10 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 386/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 386/35

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1886

2021 m. spalio 27 d.

kuriuo dėl „rescEU“ atsargų kaupimo pajėgumų cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių incidentų srityje iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/570

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 7570)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (1), ypač į jo 32 straipsnio 1 dalies g punktą,

kadangi:

| (1) | Sprendime Nr. 1313/2013/ES išdėstoma teisinė „rescEU“ sistema. „rescEU“ yra Sąjungos lygmens pajėgumų rezervas, kuriuo siekiama suteikti pagalbą itin didelio masto situacijų atveju, kai bendrais nacionaliniu lygmeniu turimais pajėgumais ir Europos civilinės saugos rezervui valstybių narių skirtais pajėgumais neįmanoma užtikrinti veiksmingo reagavimo į gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes; |
| --- | --- |

(1)

Sprendime Nr. 1313/2013/ES išdėstoma teisinė „rescEU“ sistema. „rescEU“ yra Sąjungos lygmens pajėgumų rezervas, kuriuo siekiama suteikti pagalbą itin didelio masto situacijų atveju, kai bendrais nacionaliniu lygmeniu turimais pajėgumais ir Europos civilinės saugos rezervui valstybių narių skirtais pajėgumais neįmanoma užtikrinti veiksmingo reagavimo į gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes;

| (2) | pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 12 straipsnio 2 dalį „rescEU“ pajėgumai nustatomi atsižvelgiant į nustatytą ir naujai atsirandančią riziką, bendrus pajėgumus ir trūkumus Sąjungos lygmeniu. Tame straipsnyje taip pat nustatytos keturios sritys, kurioms „rescEU“ turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys, t. y.: miškų gaisrų gesinimas iš oro, skubi medicininė pagalba ir cheminiai, biologiniai, radiologiniai ir branduoliniai (toliau – ChBRB) incidentai, taip pat transportas ir logistika; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 12 straipsnio 2 dalį „rescEU“ pajėgumai nustatomi atsižvelgiant į nustatytą ir naujai atsirandančią riziką, bendrus pajėgumus ir trūkumus Sąjungos lygmeniu. Tame straipsnyje taip pat nustatytos keturios sritys, kurioms „rescEU“ turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys, t. y.: miškų gaisrų gesinimas iš oro, skubi medicininė pagalba ir cheminiai, biologiniai, radiologiniai ir branduoliniai (toliau – ChBRB) incidentai, taip pat transportas ir logistika;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo sprendime (ES) 2019/570 (2) nustatyta pradinė „rescEU“ sudėtis – pajėgumai ir kokybės reikalavimai. Iki šiol rezervą „rescEU“ sudaro miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai, evakuacijos medicininėmis oro transporto priemonėmis pajėgumai, greitosios medicinos pagalbos komandos pajėgumai ir pajėgumas kaupti medicinines priemones ir (arba) asmenines apsaugos priemones (medicininių priemonių kaupimo pajėgumai), taip pat cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio dekontaminavimo pajėgumai; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo sprendime (ES) 2019/570 (2) nustatyta pradinė „rescEU“ sudėtis – pajėgumai ir kokybės reikalavimai. Iki šiol rezervą „rescEU“ sudaro miškų gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai, evakuacijos medicininėmis oro transporto priemonėmis pajėgumai, greitosios medicinos pagalbos komandos pajėgumai ir pajėgumas kaupti medicinines priemones ir (arba) asmenines apsaugos priemones (medicininių priemonių kaupimo pajėgumai), taip pat cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio dekontaminavimo pajėgumai;

| (4) | iš nustatytos ir kylančios rizikos, taip pat pajėgumų ir trūkumų Sąjungos lygmeniu analizės matyti, kad reikalingi „rescEU“ atsargų kaupimo pajėgumai cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių incidentų srityje (toliau – atsargų kaupimo pajėgumai ChBRB incidentų srityje); |
| --- | --- |

(4)

iš nustatytos ir kylančios rizikos, taip pat pajėgumų ir trūkumų Sąjungos lygmeniu analizės matyti, kad reikalingi „rescEU“ atsargų kaupimo pajėgumai cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių incidentų srityje (toliau – atsargų kaupimo pajėgumai ChBRB incidentų srityje);

| (5) | rezervo „rescEU“ sukurti atsargų kaupimo pajėgumai ChBRB incidentų srityje turėtų būti naudojami reaguojant į cheminius, biologinius, radiologinius ir branduolinius incidentus. Visa apimantys atsargų kaupimo pajėgumai ChBRB incidentų srityje turėtų suteikti pranašumą reaguoti į situacijas, kai panaudotos įvairios medžiagos, ir taip užtikrinti veiksmingą daugialypį reagavimą; |
| --- | --- |

(5)

rezervo „rescEU“ sukurti atsargų kaupimo pajėgumai ChBRB incidentų srityje turėtų būti naudojami reaguojant į cheminius, biologinius, radiologinius ir branduolinius incidentus. Visa apimantys atsargų kaupimo pajėgumai ChBRB incidentų srityje turėtų suteikti pranašumą reaguoti į situacijas, kai panaudotos įvairios medžiagos, ir taip užtikrinti veiksmingą daugialypį reagavimą;

| (6) | pagrindinė „rescEU“ atsargų kaupimo pajėgumų ChBRB incidentų srityje užduotis – teikti ChBRB atsako priemones, pavyzdžiui, asmenines apsaugos priemones, prietaisus, laboratorinius reikmenis ir logistikos elementus, kurie gali būti naudojami reaguojant į cheminius, biologinius, radiologinius ir branduolinius incidentus. Tokios ChBRB atsako priemonės taip pat galėtų būti naudojamos greta kitų „rescEU“ pajėgumų, pasitelkiamų bet kokių atskirų ar bendrų cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų panaudojimo atveju, kiek tai susiję su infrastruktūra, pastatais, transporto priemonėmis, įranga ir kritiniais įrodymais, ir galėtų apimti gydymo ir kitas atitinkamas priemones, būtinas pirmojo reagavimo pajėgoms ir plačiajai visuomenei. Atsargų kaupimo pajėgumus ChBRB incidentų srityje turėtų papildyti medicininių priemonių atsargų kaupimo pajėgumai; |
| --- | --- |

(6)

pagrindinė „rescEU“ atsargų kaupimo pajėgumų ChBRB incidentų srityje užduotis – teikti ChBRB atsako priemones, pavyzdžiui, asmenines apsaugos priemones, prietaisus, laboratorinius reikmenis ir logistikos elementus, kurie gali būti naudojami reaguojant į cheminius, biologinius, radiologinius ir branduolinius incidentus. Tokios ChBRB atsako priemonės taip pat galėtų būti naudojamos greta kitų „rescEU“ pajėgumų, pasitelkiamų bet kokių atskirų ar bendrų cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų panaudojimo atveju, kiek tai susiję su infrastruktūra, pastatais, transporto priemonėmis, įranga ir kritiniais įrodymais, ir galėtų apimti gydymo ir kitas atitinkamas priemones, būtinas pirmojo reagavimo pajėgoms ir plačiajai visuomenei. Atsargų kaupimo pajėgumus ChBRB incidentų srityje turėtų papildyti medicininių priemonių atsargų kaupimo pajėgumai;

| (7) | pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 12 straipsnio 4 dalį „rescEU“ sudarantiems reagavimo pajėgumams keliami kokybės reikalavimai turi būti išdėstyti pasikonsultavus su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

(7)

pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 12 straipsnio 4 dalį „rescEU“ sudarantiems reagavimo pajėgumams keliami kokybės reikalavimai turi būti išdėstyti pasikonsultavus su valstybėmis narėmis;

| (8) | atsargų kaupimo pajėgumai ChBRB incidentų srityje turėtų būti sukurti siekiant reaguoti į mažai tikėtiną didelio poveikio riziką, vadovaujantis reikalavimus atitinkančių išlaidų kategorijomis, nurodytomis Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2019/570 3e straipsnyje, ir pasikonsultavus su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

(8)

atsargų kaupimo pajėgumai ChBRB incidentų srityje turėtų būti sukurti siekiant reaguoti į mažai tikėtiną didelio poveikio riziką, vadovaujantis reikalavimus atitinkančių išlaidų kategorijomis, nurodytomis Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2019/570 3e straipsnyje, ir pasikonsultavus su valstybėmis narėmis;

| (9) | siekiant teikti Sąjungos finansinę paramą tokių atsargų kaupimo pajėgumų ChBRB incidentų srityje plėtojimui pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 21 straipsnio 3 dalį, jų reikalavimus atitinkančios išlaidos turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į to sprendimo Ia priede nustatytas kategorijas; |
| --- | --- |

(9)

siekiant teikti Sąjungos finansinę paramą tokių atsargų kaupimo pajėgumų ChBRB incidentų srityje plėtojimui pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 21 straipsnio 3 dalį, jų reikalavimus atitinkančios išlaidos turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į to sprendimo Ia priede nustatytas kategorijas;

| (10) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/570 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(10)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/570 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (11) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 33 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 33 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/570 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio (ChBRB) dekontaminavimo pajėgumai;“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

2 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

g punktas pakeičiamas taip:

„g)

cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio (ChBRB) dekontaminavimo pajėgumai;“

| b) | įrašomas šis h punktas:






  „h) | atsargų kaupimo pajėgumai cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (ChBRB) incidentų srityje.“; |
| --- | --- | --- |

b)

įrašomas šis h punktas:

„h)

atsargų kaupimo pajėgumai cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (ChBRB) incidentų srityje.“;

| 2) | 3a straipsnis pakeičiamas taip:

  „3a straipsnis
  Tinkamos finansuoti išlaidos, susijusios su „rescEU“ evakuacijos medicininėmis oro transporto priemonėmis pajėgumais, 3 rūšies greitosios medicinos pagalbos komandų pajėgumais, medicininių priemonių atsargų kaupimo, ChBRB dekontaminavimo ir atsargų kaupimo pajėgumais ChBRB incidentų srityje
  Apskaičiuojant bendras reikalavimus atitinkančias rezervo „rescEU“ pajėgumų išlaidas atsižvelgiama į Sprendimo Nr. 1313/2013/ES Ia priede nurodytas visas išlaidų kategorijas.“; |
| --- | --- |

2)

3a straipsnis pakeičiamas taip:

„3a straipsnis

Tinkamos finansuoti išlaidos, susijusios su „rescEU“ evakuacijos medicininėmis oro transporto priemonėmis pajėgumais, 3 rūšies greitosios medicinos pagalbos komandų pajėgumais, medicininių priemonių atsargų kaupimo, ChBRB dekontaminavimo ir atsargų kaupimo pajėgumais ChBRB incidentų srityje

Apskaičiuojant bendras reikalavimus atitinkančias rezervo „rescEU“ pajėgumų išlaidas atsižvelgiama į Sprendimo Nr. 1313/2013/ES Ia priede nurodytas visas išlaidų kategorijas.“;

| 3) | 3b, 3c ir 3f straipsniai panaikinami; |
| --- | --- |

3)

3b, 3c ir 3f straipsniai panaikinami;

| 4) | 3e straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

  „3.   2 straipsnio 2 dalies c–h punktuose nurodyti „rescEU“ pajėgumai sukuriami siekiant suvaldyti mažai tikėtiną didelio poveikio riziką.


  4.   Jeigu pagal Sąjungos mechanizmą dislokuojami 2 straipsnio 2 dalies c–h punktuose nurodyti „rescEU“ pajėgumai, Sąjungos finansinė parama apima 100 proc. Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 23 straipsnio 4b dalyje nurodytos veiklos išlaidų.“; |
| --- | --- |

4)

3e straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   2 straipsnio 2 dalies c–h punktuose nurodyti „rescEU“ pajėgumai sukuriami siekiant suvaldyti mažai tikėtiną didelio poveikio riziką.

4.   Jeigu pagal Sąjungos mechanizmą dislokuojami 2 straipsnio 2 dalies c–h punktuose nurodyti „rescEU“ pajėgumai, Sąjungos finansinė parama apima 100 proc. Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 23 straipsnio 4b dalyje nurodytos veiklos išlaidų.“;

| 5) | priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą. |
| --- | --- |

5)

priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2021 m. spalio 27 d.

Komisijos vardu

Janez LENARČIČ

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 924.

1

(2)  
  2019 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/570, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES įgyvendinimo taisyklės dėl „rescEU“ pajėgumų ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/762/ES (OL L 99, 2019 4 10, p. 41).

2

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2019/570 priedas papildomas šiuo 8 skirsniu:

„8.   Cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio (ChBRB) atsako priemonių ir (arba) asmeninių apsaugos priemonių, skirtų suteikti pagalbą ChBRB incidento atveju, kaupimas

| Užduotys | — | ChBRB atsako priemonių, kurias sudaro asmeninės apsaugos priemonės, prietaisai, laboratoriniai reikmenys, logistikos elementai, bet jais neapsiribojant, atsargų kaupimas, taip pat kitų „rescEU“ pajėgumų, pavyzdžiui, ChBRB dekontaminavimo ir aptikimo, stebėjimo ir kontrolės pajėgumų, skirtų pasirengti ChBRB įvykiui ir reaguoti į jį, be kita ko, reaguojant į tarpvalstybines grėsmes sveikatai, papildymas ir rėmimas  (1). |
| --- | --- | --- |

Užduotys

—

ChBRB atsako priemonių, kurias sudaro asmeninės apsaugos priemonės, prietaisai, laboratoriniai reikmenys, logistikos elementai, bet jais neapsiribojant, atsargų kaupimas, taip pat kitų „rescEU“ pajėgumų, pavyzdžiui, ChBRB dekontaminavimo ir aptikimo, stebėjimo ir kontrolės pajėgumų, skirtų pasirengti ChBRB įvykiui ir reaguoti į jį, be kita ko, reaguojant į tarpvalstybines grėsmes sveikatai, papildymas ir rėmimas  (1).

Pajėgumai

| — | Medžiagos ir sistemos  (2), skirtos asmenims, infrastruktūrai, pastatams, transporto priemonėms, jautriai įrangai ir (arba) svarbiems įrodymams dekontaminuoti, įskaitant galimą užteršimą toksinėmis pramoninėmis cheminėmis medžiagomis, kariniams tikslams pritaikytomis medžiagomis, biologinėmis infekcinėmis medžiagomis (patogenais), biologiniais toksinais ir radionuklidais, |
| --- | --- |

—

Medžiagos ir sistemos  (2), skirtos asmenims, infrastruktūrai, pastatams, transporto priemonėms, jautriai įrangai ir (arba) svarbiems įrodymams dekontaminuoti, įskaitant galimą užteršimą toksinėmis pramoninėmis cheminėmis medžiagomis, kariniams tikslams pritaikytomis medžiagomis, biologinėmis infekcinėmis medžiagomis (patogenais), biologiniais toksinais ir radionuklidais,

| — | aplinkos, į kurią gali patekti ChBRB medžiagų, saugumui užtikrinti naudojamos medžiagos ir prietaisai, skirti ChBRB medžiagoms aptikti, imti ėminius, atpažinti, stebėti ir kontroliuoti, |
| --- | --- |

—

aplinkos, į kurią gali patekti ChBRB medžiagų, saugumui užtikrinti naudojamos medžiagos ir prietaisai, skirti ChBRB medžiagoms aptikti, imti ėminius, atpažinti, stebėti ir kontroliuoti,

| — | medžiagos ir sistemos, būtinos taršai sustabdyti ir atliekoms bei kenksmingiems šalutiniams produktams tvarkyti, įskaitant užterštą vandenį ir drabužius, |
| --- | --- |

—

medžiagos ir sistemos, būtinos taršai sustabdyti ir atliekoms bei kenksmingiems šalutiniams produktams tvarkyti, įskaitant užterštą vandenį ir drabužius,

| — | medžiagos ir sistemos, būtinos gaisrui lokalizuoti ir slopinti ChBRB įvykio atveju, |
| --- | --- |

—

medžiagos ir sistemos, būtinos gaisrui lokalizuoti ir slopinti ChBRB įvykio atveju,

| — | medicininiai pirmosios eilės vaistai, vakcinos  (3), atitinkami generiniai greitosios diagnostikos rinkiniai ir ChBRB medžiagų priešnuodžiai (pvz., atropino ir jodo tabletės), |
| --- | --- |

—

medicininiai pirmosios eilės vaistai, vakcinos  (3), atitinkami generiniai greitosios diagnostikos rinkiniai ir ChBRB medžiagų priešnuodžiai (pvz., atropino ir jodo tabletės),

| — | pagalbinės ir vienkartinės medžiagos, pvz., vienkartiniai reikmenys, papildantys ChBRB atsako priemones, priežiūros ir atsargų papildymo (pvz., deguonies balionų užpildo) priemonės, įvairiais teršalais užterštų medžiagų talpyklos, |
| --- | --- |

—

pagalbinės ir vienkartinės medžiagos, pvz., vienkartiniai reikmenys, papildantys ChBRB atsako priemones, priežiūros ir atsargų papildymo (pvz., deguonies balionų užpildo) priemonės, įvairiais teršalais užterštų medžiagų talpyklos,

| — | su ChBRB incidentu susiję logistiniai paramos elementai, pvz., palapinės, logistikos konteineriai, nukentėjusiųjų vežimo įranga ir dekontaminavimo palapinės ligoninėse, bet jais neapsiribojant, |
| --- | --- |

—

su ChBRB incidentu susiję logistiniai paramos elementai, pvz., palapinės, logistikos konteineriai, nukentėjusiųjų vežimo įranga ir dekontaminavimo palapinės ligoninėse, bet jais neapsiribojant,

| — | asmeninės apsaugos priemonės  (4) ir jų regeneravimo ar papildymo sistemos, jei taikytina, skirtos asmenims, kurie laikomi rizikos grupei priklausančiais  (5) pirmosios linijos darbuotojais ir gyventojais, |
| --- | --- |

—

asmeninės apsaugos priemonės  (4) ir jų regeneravimo ar papildymo sistemos, jei taikytina, skirtos asmenims, kurie laikomi rizikos grupei priklausančiais  (5) pirmosios linijos darbuotojais ir gyventojais,

| — | laboratoriniai reikmenys, įskaitant mėginių ėmimo medžiagas, laboratorinius reagentus, įrangą ir vienkartinius reikmenis  (6), siekiant užtikrinti laboratorijų pajėgumus, susijusius su ChBRB rizika, |
| --- | --- |

—

laboratoriniai reikmenys, įskaitant mėginių ėmimo medžiagas, laboratorinius reagentus, įrangą ir vienkartinius reikmenis  (6), siekiant užtikrinti laboratorijų pajėgumus, susijusius su ChBRB rizika,

| — | maišai ChBRB medžiagomis užterštų aukų palaikams gabenti, |
| --- | --- |

—

maišai ChBRB medžiagomis užterštų aukų palaikams gabenti,

| — | visi kiti reikmenys, atsižvelgiant į nustatytą riziką. |
| --- | --- |

—

visi kiti reikmenys, atsižvelgiant į nustatytą riziką.

Pagrindinės sudedamosios dalys

| — | Deramos saugyklos Sąjungoje  (7) ir tinkama atsargų stebėsenos sistema, |
| --- | --- |

—

Deramos saugyklos Sąjungoje  (7) ir tinkama atsargų stebėsenos sistema,

| — | deramos procedūros, kuriomis užtikrinamas tinkamas pajėgumams priskiriamų produktų pakavimas, vežimas ir pristatymas, jei reikia, |
| --- | --- |

—

deramos procedūros, kuriomis užtikrinamas tinkamas pajėgumams priskiriamų produktų pakavimas, vežimas ir pristatymas, jei reikia,

| — | deramai parengtas personalas, galintis tvarkyti ir administruoti pajėgumams priskiriamus produktus, |
| --- | --- |

—

deramai parengtas personalas, galintis tvarkyti ir administruoti pajėgumams priskiriamus produktus,

| — | deramas atitikties tarptautiniams standartams ir veiklos modeliams, pavyzdžiui, ES, PSO ar NATO standartams, lygis, įskaitant, kai taikoma, atitinkamus Sąjungos teisės aktus. |
| --- | --- |

—

deramas atitikties tarptautiniams standartams ir veiklos modeliams, pavyzdžiui, ES, PSO ar NATO standartams, lygis, įskaitant, kai taikoma, atitinkamus Sąjungos teisės aktus.

Dislokavimas

| — | Parengtis išvykti ne vėliau kaip per 12 valandų nuo pasiūlymo priėmimo. |
| --- | --- |

—

Parengtis išvykti ne vėliau kaip per 12 valandų nuo pasiūlymo priėmimo.

---

(1)  Kaip nustatyta Sprendime Nr. 1082/2013/ES.

(2)  Pavyzdžiui, asmeninių apsaugos priemonių regeneravimo ir papildymo sistemos.

(3)  Vakcinų kokybės reikalavimai turėtų atitikti nurodytuosius 6 punkte.

(4)  Apima šias kategorijas: i) akių apsaugos priemonės, ii) rankų apsaugos priemonės; iii) kvėpavimo takų apsaugos priemonės; iv) kūno apsaugos priemonės ir v) pėdų apsaugos priemonės, įvairių dydžių.

(5)  Žr. 2 išnašą.

(6)  Tai gali būti atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR) reagentai, tokie kaip fermentai, RNR išskyrimo reagentai, RNR išskyrimo įrangos naudojimo laikas, PGR įrangos naudojimo laikas, pradmenų ir zondų reagentai, teigiamos kontrolės reagentai, PGR laboratoriniai vienkartiniai reikmenys (pvz., mėgintuvėliai ir lėkštelės) ir dezinfekavimo priemonės, be ne tik jie.

(7)  Saugyklų logistikos tikslais sąvoka „Sąjungoje“ apima valstybių narių ir Sąjungos civilinės saugos mechanizme dalyvaujančių valstybių teritorijas.“

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2021 10 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 386/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 386/40

---

ASOCIACIJOS KOMITETO PREKYBOS KLAUSIMAIS SPRENDIMAS Nr. 2/2021

2021 m. spalio 8 d.

dėl Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimo XVI-B priede nustatyto 1 etapo palankaus vertinimo [2021/1887]

ASOCIACIJOS KOMITETAS PREKYBOS KLAUSIMAIS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimą, ypač į jo 146 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2014 m. birželio 27 d. ir įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2014 m. birželio 27 d. ir įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.;

| (2) | Susitarimo preambulėje pripažįstamas Gruzijos įsipareigojimas laipsniškai derinti atitinkamų sektorių teisės aktus su Sąjungos teisės aktais, kaip nustatyta Susitarime, ir juos veiksmingai įgyvendinti taip padedant užtikrinti Gruzijos ir Sąjungos glaudesnę politinę asociaciją ir ekonominę integraciją, naudingą visiems Gruzijos piliečiams, įskaitant konflikto paveiktas bendruomenes; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo preambulėje pripažįstamas Gruzijos įsipareigojimas laipsniškai derinti atitinkamų sektorių teisės aktus su Sąjungos teisės aktais, kaip nustatyta Susitarime, ir juos veiksmingai įgyvendinti taip padedant užtikrinti Gruzijos ir Sąjungos glaudesnę politinę asociaciją ir ekonominę integraciją, naudingą visiems Gruzijos piliečiams, įskaitant konflikto paveiktas bendruomenes;

| (3) | kaip nustatyta Susitarimo 147 straipsnyje, Susitarimo Šalys susitaria laipsniškai ir vienu metu veiksmingai ir abipusiškai atverti savo rinkas; |
| --- | --- |

(3)

kaip nustatyta Susitarimo 147 straipsnyje, Susitarimo Šalys susitaria laipsniškai ir vienu metu veiksmingai ir abipusiškai atverti savo rinkas;

| (4) | pagal Susitarimo 146 straipsnį Gruzija užtikrina, kad jos viešųjų pirkimų teisės aktai būtų laipsniškai suderinti su Sąjungos viešųjų pirkimų acquis ir kad derinimas su Sąjungos acquis būtų vykdomas nuosekliais etapais, nustatytais Susitarimo XVI-B priedo tvarkaraštyje; |
| --- | --- |

(4)

pagal Susitarimo 146 straipsnį Gruzija užtikrina, kad jos viešųjų pirkimų teisės aktai būtų laipsniškai suderinti su Sąjungos viešųjų pirkimų acquis ir kad derinimas su Sąjungos acquis būtų vykdomas nuosekliais etapais, nustatytais Susitarimo XVI-B priedo tvarkaraštyje;

| (5) | pagal Susitarimo 146 straipsnį Asociacijos komiteto prekybos klausimais sprendimas turi būti priimamas atskirai dėl kiekvieno iš Susitarimo XVI-B priede nustatytų etapų, remiantis to komiteto palankiu vertinimu; |
| --- | --- |

(5)

pagal Susitarimo 146 straipsnį Asociacijos komiteto prekybos klausimais sprendimas turi būti priimamas atskirai dėl kiekvieno iš Susitarimo XVI-B priede nustatytų etapų, remiantis to komiteto palankiu vertinimu;

| (6) | Susitarimo XVI-B priede nustatyti reikalavimai, kuriuos Gruzija turi įvykdyti, kad baigtų 1 etapą, |
| --- | --- |

(6)

Susitarimo XVI-B priede nustatyti reikalavimai, kuriuos Gruzija turi įvykdyti, kad baigtų 1 etapą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pateikiama palanki nuomonė dėl išsamaus veiksmų plano, kurį Gruzijos Vyriausybė patvirtino 2016 m. kovo 31 d. Gruzijos Vyriausybės nutarimu Nr. 536 „Dėl planuojamų pokyčių viešųjų pirkimų srityje, numatytų laikantis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Gruzijos ir ES išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) susitarimą“ su pakeitimais, padarytais 2018 m. sausio 22 d. Gruzijos Vyriausybės nutarimu Nr. 154 ir 2020 m. birželio 12 d. Gruzijos Vyriausybės nutarimu Nr. 974.

2 straipsnis

Pateikiamas šio sprendimo priede pateiktomis priežastimis grindžiamas palankus vertinimas dėl to, kad Gruzija baigė Susitarimo XVI-B priede nustatytą 1 etapą.

3 straipsnis

Šis sprendimas parengtas anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir gruzinų kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2021 m. spalio 8 d.

Asociacijos komiteto prekybos klausimais vardu

Pirmininkas

Genadi ARVELADZE

Sekretoriai

Mariam GABUNIA

Rikke MENGEL-JØRGENSEN

---

PRIEDAS

Pagal Susitarimo 8 skyriuje „Viešieji pirkimai“ nurodytą XVI-B priedą 1 etapui baigti turi būti tenkinami šie reikalavimai:

| 1. | įgyvendintos šios Susitarimo nuostatos:






  a) | 143 straipsnio 2 dalis; |
| --- | --- | --- |

1.

įgyvendintos šios Susitarimo nuostatos:

a)

143 straipsnio 2 dalis;

| b) | 144 straipsnis; |
| --- | --- |

b)

144 straipsnis;

| 2. | Susitarimo 145 straipsnyje numatytas susitarimas dėl reformos strategijos. |
| --- | --- |

2.

Susitarimo 145 straipsnyje numatytas susitarimas dėl reformos strategijos.

Reikalavimas, numatytas 1 punkto a papunktyje:

Dėl pirmojo reikalavimo pirmos dalies Susitarimo 143 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad

„Gruzija visų pirma paskiria:

| a) | centrinės valdžios lygmens vykdomąją įstaigą, kuriai pavesta užduotis užtikrinti nuoseklią politiką visose su viešaisiais pirkimais susijusiose srityse ir jos įgyvendinimą. Ta įstaiga lengvina ir koordinuoja šio skyriaus įgyvendinimą ir vadovauja palaipsnio teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis procesui, kaip nurodyta šio susitarimo XVI-B priede; |
| --- | --- |

a)

centrinės valdžios lygmens vykdomąją įstaigą, kuriai pavesta užduotis užtikrinti nuoseklią politiką visose su viešaisiais pirkimais susijusiose srityse ir jos įgyvendinimą. Ta įstaiga lengvina ir koordinuoja šio skyriaus įgyvendinimą ir vadovauja palaipsnio teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis procesui, kaip nurodyta šio susitarimo XVI-B priede;

| b) | nešališką ir nepriklausomą įstaigą, kuriai pavesta peržiūrėti perkančiųjų organizacijų arba subjektų sprendimus sudarant sutartis. Nepriklausoma šiuo atveju reiškia, kad valdžios institucija yra atskirta nuo visų perkančiųjų subjektų ir ekonominės veiklos vykdytojų. Nustatoma galimybė šios įstaigos priimtus sprendimus peržiūrėti teisme.“ |
| --- | --- |

b)

nešališką ir nepriklausomą įstaigą, kuriai pavesta peržiūrėti perkančiųjų organizacijų arba subjektų sprendimus sudarant sutartis. Nepriklausoma šiuo atveju reiškia, kad valdžios institucija yra atskirta nuo visų perkančiųjų subjektų ir ekonominės veiklos vykdytojų. Nustatoma galimybė šios įstaigos priimtus sprendimus peržiūrėti teisme.“

Susitarimo 143 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytas reikalavimas įvykdytas 2014 m. balandžio 23 d. Gruzijos Vyriausybės nutarimu Nr. 306.

Gruzijos centrinės valdžios lygmens vykdomoji įstaiga, kuriai pavesta užduotis užtikrinti nuoseklią politiką visose su viešaisiais pirkimais susijusiose srityse ir jos įgyvendinimą, yra Gruzijos valstybinė viešųjų pirkimų agentūra (VVPA). VVPA yra nepriklausomas juridinis asmuo pagal viešąją teisę, įgaliotas užtikrinti, kad būtų laikomasi Viešųjų pirkimų įstatymo (VPĮ) nuostatų.

VVPA įsteigta 2001 m. birželio 5 d. Gruzijos Prezidento dekretu Nr. 223, priimtu remiantis 1998 m. gruodžio 9 d. Gruzijos Parlamento priimtu VPĮ. Vėliau VVPA susijungė su Gruzijos konkurencijos agentūra (GKA). Pasirašius Susitarimą, siekiant visiškai įvykdyti susitarimo reikalavimus, VVPA ir GKA padalintos į dvi atskiras institucijas. Taigi dabartinis VVPA statusas apibrėžtas 2014 m. balandžio 23 d. Gruzijos Vyriausybės nutarimu Nr. 306.

VVPA veiklą reglamentuoja Gruzijos Konstitucija, tarptautiniai susitarimai, įskaitant Susitarimą, Gruzijos teisės aktai ir VVPA įstatai. Valstybės vykdomą VVPA veiklos kontrolę įgyvendina Gruzijos Vyriausybė. Gruzijos Vyriausybė taip pat tvirtina VVPA struktūrą ir įstatus.

VVPA pirmininką skiria ir atleidžia Gruzijos Ministras Pirmininkas.

VVPA darbuotojai įdarbinami ir aukštinami pareigose pagal Gruzijos Darbo kodeksą. Šiuo metu iš viso dirba 123 nuolatiniai darbuotojai, o 22 darbuotojai įdarbinti pagal terminuotas sutartis ir tai atrodo tinkama atsižvelgiant į VVPA šiuo metu vykdomas funkcijas.

VVPA savo pareigas ir įsipareigojimus vykdo veiksmingai ir efektyviai, todėl užsitarnavo itin gerą reputaciją, vertinamą Gruzijos Vyriausybės administracijos, taip pat tarptautinių finansų įstaigų, paramos teikėjų bendruomenės ir tarptautinių suinteresuotųjų subjektų. VVPA atlieka pagrindinį vaidmenį lengvinant ir koordinuojant Susitarime nustatytų pareigų įgyvendinimą ir vadovauja Susitarimo XVI-B priede nustatyto laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis procesui. VVPA turi gebėjimų veiksmingai prisidėti prie Gruzijos viešųjų pirkimų sistemos (įskaitant teisinę aplinką ir visą ekonominę sistemą) kūrimo.

Gruzijos teisės aktuose nustatytos VVPA funkcijos apima bendruosius reikalavimus, rekomenduojamus tokioms institucijoms tarptautinėje praktikoje, siekiant padėti tobulinti teisinę sistemą ir sustiprinti pajėgumus perkančiųjų organizacijų ir ekonominės veiklos vykdytojų veiklos lygmeniu. VVPA tinkamai vykdo reguliavimo, stebėsenos, pagalbos tarnybos ir mokymo funkcijas.

Be to, VVPA vykdo šias papildomas funkcijas:

| — | stebi viešųjų pirkimų procesą; |
| --- | --- |

—

stebi viešųjų pirkimų procesą;

| — | rengia ir skelbia antrinius norminius aktus, kuriais reglamentuojamas viešųjų pirkimų procesas; |
| --- | --- |

—

rengia ir skelbia antrinius norminius aktus, kuriais reglamentuojamas viešųjų pirkimų procesas;

| — | remdamasi iš perkančiųjų organizacijų gautomis ataskaitomis nagrinėja ir analizuoja padėtį viešųjų pirkimų sistemoje ir teikia pasiūlymus Gruzijos Vyriausybei, kad ši priimtų atitinkamus sprendimus; |
| --- | --- |

—

remdamasi iš perkančiųjų organizacijų gautomis ataskaitomis nagrinėja ir analizuoja padėtį viešųjų pirkimų sistemoje ir teikia pasiūlymus Gruzijos Vyriausybei, kad ši priimtų atitinkamus sprendimus;

| — | rengia standartines bei specialias mokymo programas ir metodines priemones, bei organizuoja seminarus ir mokymus centrinėms bei vietos savivaldos institucijoms, žiniasklaidos atstovams ir kitiems suinteresuotiesiems asmenims; |
| --- | --- |

—

rengia standartines bei specialias mokymo programas ir metodines priemones, bei organizuoja seminarus ir mokymus centrinėms bei vietos savivaldos institucijoms, žiniasklaidos atstovams ir kitiems suinteresuotiesiems asmenims;

| — | kuria, atnaujina ir prižiūri bendrą viešųjų pirkimų duomenų bazę; |
| --- | --- |

—

kuria, atnaujina ir prižiūri bendrą viešųjų pirkimų duomenų bazę;

| — | teikia konsultacines paslaugas perkančiosioms organizacijoms; |
| --- | --- |

—

teikia konsultacines paslaugas perkančiosioms organizacijoms;

| — | remia modernių informacinių ir ryšių technologijų diegimą viešųjų pirkimų sistemoje; |
| --- | --- |

—

remia modernių informacinių ir ryšių technologijų diegimą viešųjų pirkimų sistemoje;

| — | remia bendros elektroninės viešųjų pirkimų sistemos veikimą ir užtikrina elektroninių dokumentų srautą viešųjų pirkimų procedūrų metu; |
| --- | --- |

—

remia bendros elektroninės viešųjų pirkimų sistemos veikimą ir užtikrina elektroninių dokumentų srautą viešųjų pirkimų procedūrų metu;

| — | nagrinėja vykdant viešuosius pirkimus kylančius ginčus; |
| --- | --- |

—

nagrinėja vykdant viešuosius pirkimus kylančius ginčus;

| — | prižiūri viešųjų pirkimų procedūrų teisėtumą ir nustato viešųjų pirkimų procedūrų reguliavimo politiką; |
| --- | --- |

—

prižiūri viešųjų pirkimų procedūrų teisėtumą ir nustato viešųjų pirkimų procedūrų reguliavimo politiką;

| — | tvarko juodąjį ir baltąjį sąrašus; |
| --- | --- |

—

tvarko juodąjį ir baltąjį sąrašus;

| — | nustato ir (arba) integruoja pirkimo objektą į klasifikavimo sistemą; |
| --- | --- |

—

nustato ir (arba) integruoja pirkimo objektą į klasifikavimo sistemą;

| — | rengia konsoliduotus pasiūlymus dėl tam tikrų viešųjų pirkimų objektų; |
| --- | --- |

—

rengia konsoliduotus pasiūlymus dėl tam tikrų viešųjų pirkimų objektų;

| — | parengia savo veiklos metinę ataskaitą, iki kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia ją Gruzijos Vyriausybei ir paskelbia savo interneto svetainėje. |
| --- | --- |

—

parengia savo veiklos metinę ataskaitą, iki kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia ją Gruzijos Vyriausybei ir paskelbia savo interneto svetainėje.

Susitarimo 143 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytas reikalavimas įvykdytas 2020 m. liepos 2 d. Gruzijos įstatymu Nr. 6730.

Gruzijos įstatymu Nr. 6730 įstatymu panaikinta buvusi skundų nagrinėjimo institucija Ginčų sprendimo taryba (angl. Dispute Resolution Council (oficialus vertimas iš gruzinų k.)) ir įsteigta nauja nepriklausoma ir nešališka viešoji įstaiga. Naujai įsteigta administracinė įstaiga veiks kaip skundų dėl viešųjų pirkimų, viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių ir koncesijų veiklos nagrinėjimo įstaiga. Pakeitimai, atlikti Gruzijos įstatymu Nr. 6730, taip pat susiję su sutarčių skyrimu supaprastintų (tiesioginių, vieno šaltinio) viešųjų pirkimų būdu, pvz., taikant procedūrą, pagal kurią reikalingas Valstybinės viešųjų pirkimų agentūros patvirtinimas, kai, esant neatidėliotinai būtinybei, viešųjų pirkimų sandoriai vykdomi supaprastinta tvarka.

Gruzijos įstatymo Nr. 6730 nuostatose nustatytos reikiamos nepriklausomumo ir nešališkumo garantijos, kaip reikalaujama Susitarimo 143 straipsnio 2 dalies b punkte.

Reikalavimas, numatytas 1 punkto b papunktyje:

Dėl pirmojo reikalavimo antros dalies, kaip nustatyta Sutarties 144 straipsnyje, sudarydamos sutartis Šalys pradeda taikyti šio straipsnio 2–15 dalyse nustatytus pagrindinius reikalavimus dėl skelbimo, sutarčių skyrimo ir teisminės apsaugos. Tie pagrindiniai reikalavimai tiesiogiai pagrįsti Sąjungos viešųjų pirkimų acquis nustatytomis viešųjų pirkimų taisyklėmis ir principais, įskaitant nediskriminavimo, vienodų sąlygų, skaidrumo ir proporcingumo principus.

Šie principai į Gruzijos viešųjų pirkimų taisykles įtraukti 2010 m. įdiegus e. viešojo pirkimo sistemą ir 2017 m. balandžio 6 d. Gruzijos įstatymu Nr. 617 iš dalies pakeitus VPĮ.

2010 m. Gruzija įdiegė e. viešojo pirkimo sistemą, sukurdama vadinamąją GE-GP – Gruzijos bendrą elektroninę viešųjų pirkimų sistemą. Įdiegus šią sistemą, visi Gruzijos viešieji pirkimai vykdoma tik per ją, taip užtikrinant skaidrumą ir skatinant konkurenciją. E. viešojo pirkimo sistemos skaidrumas visiškai atitinka Sąjungos reikalavimus dėl skelbimo principų, nes visa informacija apie konkursus ir sutarčių skyrimus yra visiškai skaidri ir be jokių apribojimų.

Siekdama įgyvendinti kai kuriuos kitus Susitarimo 144 straipsnyje nustatytus pagrindinius reikalavimus ir išspręsti VPĮ neatitikties problemą, VVPA parengė VPĮ dalinio pakeitimo projektą. Gruzijos Vyriausybė siūlomus pakeitimus patvirtino 2016 m. gruodžio mėn. ir vėliau juos perdavė Gruzijos Parlamentui. Šiuos pakeitimus Gruzijos Parlamentas priėmė 2017 m. balandžio 6 d. Gruzijos įstatymu Nr. 617. Pakeitimai daugiausia susiję su: a) pagrindiniais principais; b) techninėmis specifikacijomis ir c) terminais:

| a) | iš dalies pakeistas VPĮ 2 straipsnio c punktas ir 13 straipsnis, siekiant įtvirtinti vienodų sąlygų ir proporcingumo principus, kurie nebuvo aiškiai paminėti; |
| --- | --- |

a)

iš dalies pakeistas VPĮ 2 straipsnio c punktas ir 13 straipsnis, siekiant įtvirtinti vienodų sąlygų ir proporcingumo principus, kurie nebuvo aiškiai paminėti;

| b) | iš dalies pakeista VPĮ 12–1 straipsnio 6 dalis, siekiant įtraukti eksploatacinių savybių, techninių ir (arba) funkcinių kriterijų bendro pobūdžio aprašymus reikiamų darbų, prekių ar paslaugų charakteristikoms apibrėžti. Pagal naująją nuostatą perkančiosios organizacijos specifikacijas galės rengti remdamosi eksploatacinių savybių, techniniais ir (arba) funkciniais kriterijais, taigi ji leis teikti pasiūlymus, atspindinčius techninių sprendimų įvairovę rinkoje. Nurodyta, kad rengiant konkurso reikalavimus pirmenybė turi būti teikiama eksploatacinių savybių ir funkciniams kriterijams; |
| --- | --- |

b)

iš dalies pakeista VPĮ 12–1 straipsnio 6 dalis, siekiant įtraukti eksploatacinių savybių, techninių ir (arba) funkcinių kriterijų bendro pobūdžio aprašymus reikiamų darbų, prekių ar paslaugų charakteristikoms apibrėžti. Pagal naująją nuostatą perkančiosios organizacijos specifikacijas galės rengti remdamosi eksploatacinių savybių, techniniais ir (arba) funkciniais kriterijais, taigi ji leis teikti pasiūlymus, atspindinčius techninių sprendimų įvairovę rinkoje. Nurodyta, kad rengiant konkurso reikalavimus pirmenybė turi būti teikiama eksploatacinių savybių ir funkciniams kriterijams;

| c) | pakeitimu nustatyti pagrįsti terminai, susiję su kvietimais teikti pasiūlymus ir susipažinimu su konkurso sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

pakeitimu nustatyti pagrįsti terminai, susiję su kvietimais teikti pasiūlymus ir susipažinimu su konkurso sąlygomis;

šie VPĮ pakeitimai įsigaliojo 2017 m. liepos 19 d. Naujaisiais pakeitimais taip pat prailginti pasiūlymų, kurių vertė nesiekia Sąjungos nustatytų ribų, pateikimo terminai. Šiuo metu kiekvieno tipo procedūrai (kai pasiūlymo vertė neviršija ir kai viršija Sąjungos nustatytas ribas) taikomi tokie terminai:

| Procedūros tipas | Objektas | Piniginės vertės riba | Terminai |
| --- | --- | --- | --- |
| Elektroninis konkursas | Prekių ir paslaugų sutartys | Nuo 5 000 GEL iki 150 000 GEL | 7 dienos |
| Virš 150 000 GEL | 10 dienų |
| Darbų sutartys | Nuo 5 000 GEL iki 300 000 GEL | 10 dienų |
| Virš 300 000 GEL | 20 dienų |
| Virš Sąjungos nustatytų ribų | Prekių ir paslaugų sutartys | 135 000 EUR ir daugiau | 30 dienų |
| Darbų sutartys | 5 225 000 EUR ir daugiau |

Procedūros tipas

Objektas

Piniginės vertės riba

Terminai

Elektroninis konkursas

Prekių ir paslaugų sutartys

Nuo 5 000 GEL iki 150 000 GEL

7 dienos

Virš 150 000 GEL

10 dienų

Darbų sutartys

Nuo 5 000 GEL iki 300 000 GEL

10 dienų

Virš 300 000 GEL

20 dienų

Virš Sąjungos nustatytų ribų

Prekių ir paslaugų sutartys

135 000 EUR ir daugiau

30 dienų

Darbų sutartys

5 225 000 EUR ir daugiau

Reikalavimas, numatytas 2 punkte

Susitarimo XVI-B priede nustatyto I etapo antram reikalavimui įgyvendinti būtina patvirtinti Susitarimo 145 straipsnyje nurodytą veiksmų planą. Susitarimo 145 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad prieš pradėdama laipsniškai derinti teisės aktus, Gruzija Asociacijos komitetui prekybos klausimais pateikia išsamų Susitarimo IV antraštinės dalies 8 skyriaus įgyvendinimo veiksmų planą, į kurį įtrauks tvarkaraščius ir etapus. Tą veiksmų planą, kuris pagal Susitarimą turi atitikti XVI-B priede nustatytus etapus ir tvarkaraščius, įtraukiamos visos reformos, susijusios su teisės aktų derinimu su Sąjungos acquis ir institucinių gebėjimų stiprinimu.

2016 m. kovo 31 d. Gruzijos Vyriausybė patvirtino veiksmų planą Nutarimu Nr. 536 „Dėl planuojamų pokyčių viešųjų pirkimų srityje, numatytų laikantis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Gruzijos ir ES išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) susitarimą“. Tas nutarimas iš dalies pakeistas 2018 m. sausio 22 d. Gruzijos Vyriausybės nutarimu Nr. 154 ir 2020 m. birželio 12 d. nutarimu Nr. 974.

Veiksmų planas apima visas reformas, susijusias su teisės aktų derinimu su Sąjungos acquis bei institucinių gebėjimų stiprinimu, ir pagal Susitarimo 145 straipsnį atitinka Susitarimo XVI-B priede nustatytus etapus ir tvarkaraščius.

---