# Eiropas Savienības L 469/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 469 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 30. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 469

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 30. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Istenošanas lemums (ES) 2021/2326 (2021. gada 30. novembris), ar ko saskana ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktivu 2010/75/ES pienem secinajumus par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem (LPTP) attieciba uz lielam sadedzinašanas stacijam
  (izzinots ar dokumenta numuru C(2021) 8580)

   (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Istenošanas lemums (ES) 2021/2326 (2021. gada 30. novembris), ar ko saskana ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktivu 2010/75/ES pienem secinajumus par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem (LPTP) attieciba uz lielam sadedzinašanas stacijam
  (izzinots ar dokumenta numuru C(2021) 8580)

   (
  1
  )

(izzinots ar dokumenta numuru C(2021) 8580)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 30.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 469/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 469/1

---

KOMISIJAS ISTENOŠANAS LEMUMS (ES) 2021/2326

(2021. gada 30. novembris),

ar ko saskana ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktivu 2010/75/ES pienem secinajumus par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem (LPTP) attieciba uz lielam sadedzinašanas stacijam

(izzinots ar dokumenta numuru C(2021) 8580)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

nemot vera Ligumu par Eiropas Savienibas darbibu,

nemot vera Eiropas Parlamenta un Padomes Direktivu 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rupnieciskajam emisijam (piesarnojuma integreta noveršana un kontrole) (1) un jo ipaši tas 13. panta 5. punktu,

ta ka:

| (1) | Secinajumus par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem (LPTP) izmanto par atsauces materialu Direktivas 2010/75/ES II nodalas aptverto iekartu atlaujas nosacijumu noteikšana, un kompetentajam iestadem ir janosaka emisijas robežvertibas, kas nodrošina, ka normalos ekspluatacijas apstaklos emisijas neparsniedz ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitos emisiju limenus, kuri noteikti lemumos, ar ko pienem secinajumus par LPTP. |
| --- | --- |

(1)

Secinajumus par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem (LPTP) izmanto par atsauces materialu Direktivas 2010/75/ES II nodalas aptverto iekartu atlaujas nosacijumu noteikšana, un kompetentajam iestadem ir janosaka emisijas robežvertibas, kas nodrošina, ka normalos ekspluatacijas apstaklos emisijas neparsniedz ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitos emisiju limenus, kuri noteikti lemumos, ar ko pienem secinajumus par LPTP.

| (2) | Forums, kurš izveidots ar Komisijas Lemumu (2011. gada 16. maijs), ar ko izveido forumu informacijas apmainai saskana ar 13. pantu Direktiva 2010/75/ES par rupnieciskajam emisijam (2), un kura dalibnieki ir dalibvalstu, attiecigo nozaru un vides aizsardzibu veicinošo nevalstisko organizaciju parstavji, 2016. gada 20. oktobri Komisijai sniedza savu atzinumu par ierosinato lielam sadedzinašanas stacijam piemerojama LPTP atsauces dokumenta saturu. Minetais atzinums ir publiski pieejams. |
| --- | --- |

(2)

Forums, kurš izveidots ar Komisijas Lemumu (2011. gada 16. maijs), ar ko izveido forumu informacijas apmainai saskana ar 13. pantu Direktiva 2010/75/ES par rupnieciskajam emisijam (2), un kura dalibnieki ir dalibvalstu, attiecigo nozaru un vides aizsardzibu veicinošo nevalstisko organizaciju parstavji, 2016. gada 20. oktobri Komisijai sniedza savu atzinumu par ierosinato lielam sadedzinašanas stacijam piemerojama LPTP atsauces dokumenta saturu. Minetais atzinums ir publiski pieejams.

| (3) | LPTP atsauces dokumenta galvenie elementi ka secinajumi par LPTP tika apstiprinati ar Komisijas Istenošanas lemumu (ES) 2017/1442 (3). |
| --- | --- |

(3)

LPTP atsauces dokumenta galvenie elementi ka secinajumi par LPTP tika apstiprinati ar Komisijas Istenošanas lemumu (ES) 2017/1442 (3).

| (4) | Vispareja tiesa ar 2021. gada 27. janvara spriedumu lieta T-699/17 (4) (“spriedums lieta T-699/17”) Istenošanas lemumu (ES) 2017/1442 atcela. |
| --- | --- |

(4)

Vispareja tiesa ar 2021. gada 27. janvara spriedumu lieta T-699/17 (4) (“spriedums lieta T-699/17”) Istenošanas lemumu (ES) 2017/1442 atcela.

| (5) | Ar spriedumu lieta T-699/17 Vispareja tiesa ari nolema, ka Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 tuliteja atcelšana butu pretruna merkiem nodrošinat augstu vides aizsardzibas limeni un uzlabot vides kvalitati, ka noteikts Liguma par Eiropas Savienibas darbibu 191. panta 2. punkta, Eiropas Savienibas Pamattiesibu hartas 37. panta un Direktivas 2010/75/ES 2. un 44. apsveruma, ka ari 1. panta, jo minetais istenošanas lemums dod ieguldijumu šo merku sasniegšana. |
| --- | --- |

(5)

Ar spriedumu lieta T-699/17 Vispareja tiesa ari nolema, ka Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 tuliteja atcelšana butu pretruna merkiem nodrošinat augstu vides aizsardzibas limeni un uzlabot vides kvalitati, ka noteikts Liguma par Eiropas Savienibas darbibu 191. panta 2. punkta, Eiropas Savienibas Pamattiesibu hartas 37. panta un Direktivas 2010/75/ES 2. un 44. apsveruma, ka ari 1. panta, jo minetais istenošanas lemums dod ieguldijumu šo merku sasniegšana.

| (6) | Tapec Vispareja tiesa lika Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 sekas atstat speka lidz bridim, kad sapratiga termina, kas nevar parsniegt divpadsmit menešus no dienas, kad pasludinats spriedums lieta T-699/17, stasies speka jauns tiesibu akts, ar kuru paredzets to aizstat un kurš pienemts saskana ar Ligumu Protokola Nr. 36 3. panta 3. punkta paredzetajiem noteikumiem par kvalificetu balsu vairakumu. |
| --- | --- |

(6)

Tapec Vispareja tiesa lika Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 sekas atstat speka lidz bridim, kad sapratiga termina, kas nevar parsniegt divpadsmit menešus no dienas, kad pasludinats spriedums lieta T-699/17, stasies speka jauns tiesibu akts, ar kuru paredzets to aizstat un kurš pienemts saskana ar Ligumu Protokola Nr. 36 3. panta 3. punkta paredzetajiem noteikumiem par kvalificetu balsu vairakumu.

| (7) | Komisija 2021. gada 2. aprili spriedumu lieta T-699/17 parsudzeja (lieta C-207/21P). Ta ka apelacijai nav apturoša efekta, tad, lai izpilditu spriedumu lieta T-699/17 un nodrošinatu rezultativu un pilnigu Direktivas 2010/75/ES istenošanu pirms Tiesas sprieduma pasludinašanas lieta C-207/21P, ir japienem jauns istenošanas lemums. Jaunais lemums ir japienem, nemot vera atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktivas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, un kas sniegts saskana ar noteikumiem par kvalificetu balsu vairakumu, kuri noteikti Ligumiem pievienota Protokola Nr. 36 3. panta 3. punkta. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2021. gada 2. aprili spriedumu lieta T-699/17 parsudzeja (lieta C-207/21P). Ta ka apelacijai nav apturoša efekta, tad, lai izpilditu spriedumu lieta T-699/17 un nodrošinatu rezultativu un pilnigu Direktivas 2010/75/ES istenošanu pirms Tiesas sprieduma pasludinašanas lieta C-207/21P, ir japienem jauns istenošanas lemums. Jaunais lemums ir japienem, nemot vera atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktivas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, un kas sniegts saskana ar noteikumiem par kvalificetu balsu vairakumu, kuri noteikti Ligumiem pievienota Protokola Nr. 36 3. panta 3. punkta.

| (8) | Ta ka spriedums lieta T-699/17 patur speka Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 sekas, ir janodrošina juridiska nepartrauktiba starp Istenošanas lemumu (ES) 2017/1442 un šo lemumu. Konkretak, Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 pielikuma izklastitie secinajumi par LPTP, kas ir LPTP atsauces dokumenta galvenais elements, butu japienem bez izmainam. Lai paturetu speka Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 sekas, atsauce uz “šo LPTP secinajumu publicešanu” secinajumos par LPTP ieklautaja jedziena “jauna stacija” definicija jasaprot ka atsauce uz Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 publicešanas dienu, proti, 2017. gada 17. augustu. |
| --- | --- |

(8)

Ta ka spriedums lieta T-699/17 patur speka Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 sekas, ir janodrošina juridiska nepartrauktiba starp Istenošanas lemumu (ES) 2017/1442 un šo lemumu. Konkretak, Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 pielikuma izklastitie secinajumi par LPTP, kas ir LPTP atsauces dokumenta galvenais elements, butu japienem bez izmainam. Lai paturetu speka Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 sekas, atsauce uz “šo LPTP secinajumu publicešanu” secinajumos par LPTP ieklautaja jedziena “jauna stacija” definicija jasaprot ka atsauce uz Istenošanas lemuma (ES) 2017/1442 publicešanas dienu, proti, 2017. gada 17. augustu.

| (9) | Juridiskas noteiktibas labad ir japaredz noteikumi par ša lemuma piemerojamibu gadijuma, ja Tiesa nolemtu spriedumu lieta T-699/17 atcelt. |
| --- | --- |

(9)

Juridiskas noteiktibas labad ir japaredz noteikumi par ša lemuma piemerojamibu gadijuma, ja Tiesa nolemtu spriedumu lieta T-699/17 atcelt.

| (10) | Šaja lemuma paredzetie pasakumi ir saskana ar tas komitejas atzinumu, kas izveidota saskana ar Direktivas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(10)

Šaja lemuma paredzetie pasakumi ir saskana ar tas komitejas atzinumu, kas izveidota saskana ar Direktivas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu,

IR PIENEMUSI ŠO LEMUMU.

1. pants

Tiek pienemti pielikuma izklastitie secinajumi par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem (LPTP) attieciba uz lielam sadedzinašanas stacijam.

2. pants

Ja Tiesa spriedumu lieta T-699/17 atcel ta, ka Istenošanas lemums (ES) 2017/1442 paliek speka, šo lemumu beidz piemerot diena, kad tiek pasludinats spriedums lieta C-207/21P.

3. pants

Šis lemums ir adresets dalibvalstim.

Brisele, 2021. gada 30. novembri

Komisijas varda –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVICIUS

---

(1)  
  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  
  OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.

2

(3)  Komisijas Istenošanas lemums (ES) 2017/1442 (2017. gada 31. julijs), ar ko saskana ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktivu 2010/75/ES pienem secinajumus par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem (LPTP) attieciba uz lielam sadedzinašanas stacijam (OV L 212, 17.8.2017., 1. lpp.).

3

(4)  Visparejas tiesas 2021. gada 27. janvara spriedums lieta Polija/Komisija, T-699/17, ECLI:EU:T:2021:44.

4

---

PIELIKUMS

SECINAJUMI PAR LABAKAJIEM PIEEJAMAJIEM TEHNISKAJIEM PANEMIENIEM (LPTP)

TVERUMS

Šie LPTP secinajumi attiecas uz šadam Direktivas 2010/75/ES I pielikuma uzskaititajam darbibam:

| — | 1.1. kurinama sadedzinašana iekartas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu 50 MW un vairak, ja tas notiek sadedzinašanas stacijas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu 50 MW un vairak, |
| --- | --- |

—

1.1. kurinama sadedzinašana iekartas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu 50 MW un vairak, ja tas notiek sadedzinašanas stacijas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu 50 MW un vairak,

| — | 1.4. oglu vai cita kurinama gazifikacija iekartas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu 20 MW un vairak, ja ši darbiba ir tieši saistita ar sadedzinašanas stacijas darbibu, |
| --- | --- |

—

1.4. oglu vai cita kurinama gazifikacija iekartas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu 20 MW un vairak, ja ši darbiba ir tieši saistita ar sadedzinašanas stacijas darbibu,

| — | 5.2. atkritumu sadedzinašana vai to resursu atgušana atkritumu lidzincineracijas stacijas, kuru jauda parsniedz 3 tonnas diena nebistamo atkritumu gadijuma vai 10 tonnas diena bistamo atkritumu gadijuma, ja ši darbiba notiek iepriekš mineta 1.1. punkta aptvertajas sadedzinašanas stacijas. |
| --- | --- |

—

5.2. atkritumu sadedzinašana vai to resursu atgušana atkritumu lidzincineracijas stacijas, kuru jauda parsniedz 3 tonnas diena nebistamo atkritumu gadijuma vai 10 tonnas diena bistamo atkritumu gadijuma, ja ši darbiba notiek iepriekš mineta 1.1. punkta aptvertajas sadedzinašanas stacijas.

Konkretak, šie LPTP secinajumi aptver ar iepriekš minetajam darbibam tieši saistitas augšposma un lejasposma darbibas, ari emisiju noveršanas un kontroles panemienus.

Šie LPTP secinajumi aptver visus cietos, škidros un/vai gazveida degmaterialus, tostarp:

| — | cietos kurinamos (piem., ogles, lignitu, kudru), |
| --- | --- |

—

cietos kurinamos (piem., ogles, lignitu, kudru),

| — | biomasu (atbilstoši Direktivas 2010/75/ES 3. panta 31. punkta ieklautajai definicijai), |
| --- | --- |

—

biomasu (atbilstoši Direktivas 2010/75/ES 3. panta 31. punkta ieklautajai definicijai),

| — | škidros kurinamos (piem., smago degvielellu un gazellu), |
| --- | --- |

—

škidros kurinamos (piem., smago degvielellu un gazellu),

| — | gazveida kurinamos (piem., dabasgazi, udenradi saturošu gazi un singazi), |
| --- | --- |

—

gazveida kurinamos (piem., dabasgazi, udenradi saturošu gazi un singazi),

| — | nozarspecifiskus kurinamos (piem., kimiskas rupniecibas un dzelzs un terauda rupniecibas blakusproduktus), |
| --- | --- |

—

nozarspecifiskus kurinamos (piem., kimiskas rupniecibas un dzelzs un terauda rupniecibas blakusproduktus),

| — | atkritumus, iznemot Direktivas 2010/75/ES 3. panta 39. punkta definetos dažados sadzives atkritumus un citus atkritumus, kas uzskaititi minetas direktivas 42. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punkta. |
| --- | --- |

—

atkritumus, iznemot Direktivas 2010/75/ES 3. panta 39. punkta definetos dažados sadzives atkritumus un citus atkritumus, kas uzskaititi minetas direktivas 42. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punkta.

Šie LPTP secinajumi neaptver šadus procesus, darbibas un elementus:

| — | kurinamo sadedzinašana blokos, kuru nominala ievadita siltumjauda ir mazaka par 15 MW, |
| --- | --- |

—

kurinamo sadedzinašana blokos, kuru nominala ievadita siltumjauda ir mazaka par 15 MW,

| — | sadedzinašanas stacijas, uz kuram attiecas Direktivas 2010/75/ES 33. un 35. panta noteikta ierobežota lietošanas laika atkape vai centralizetajai siltumapgadei piemerojama atkape, lidz to atlaujas noteikto atkapju termina apritešanai, attieciba uz atkapes aptverto piesarnotaju LPTP SEL, ka ari citiem tadiem piesarnotajiem, kuru emisijas samazinatu ar atkapi atceltie tehniskie pasakumi, |
| --- | --- |

—

sadedzinašanas stacijas, uz kuram attiecas Direktivas 2010/75/ES 33. un 35. panta noteikta ierobežota lietošanas laika atkape vai centralizetajai siltumapgadei piemerojama atkape, lidz to atlaujas noteikto atkapju termina apritešanai, attieciba uz atkapes aptverto piesarnotaju LPTP SEL, ka ari citiem tadiem piesarnotajiem, kuru emisijas samazinatu ar atkapi atceltie tehniskie pasakumi,

| — | kurinamo gazifikacija, ja ta nav tieši saistita ar iegutas singazes sadedzinašanu, |
| --- | --- |

—

kurinamo gazifikacija, ja ta nav tieši saistita ar iegutas singazes sadedzinašanu,

| — | kurinamo gazifikacija un velaka singazes sadedzinašana, ja ta tieši saistita ar mineralellas un gazes rafinešanu, |
| --- | --- |

—

kurinamo gazifikacija un velaka singazes sadedzinašana, ja ta tieši saistita ar mineralellas un gazes rafinešanu,

| — | augšposma un lejasposma darbibas, kas nav tieši saistitas ar sadedzinašanu vai gazifikaciju, |
| --- | --- |

—

augšposma un lejasposma darbibas, kas nav tieši saistitas ar sadedzinašanu vai gazifikaciju,

| — | sadedzinašana rupnieciskajas krasnis vai karsetajos, |
| --- | --- |

—

sadedzinašana rupnieciskajas krasnis vai karsetajos,

| — | sadedzinašana pecdedzinašanas stacijas, |
| --- | --- |

—

sadedzinašana pecdedzinašanas stacijas,

| — | sadedzinašana lapa, |
| --- | --- |

—

sadedzinašana lapa,

| — | sadedzinašana regeneracijas katlos un kopeja reduceta sera deglos pulpas un papira ražošanas iekartas, jo uz to attiecas secinajumi par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem attieciba uz pulpas, papira un kartona ražošanu, |
| --- | --- |

—

sadedzinašana regeneracijas katlos un kopeja reduceta sera deglos pulpas un papira ražošanas iekartas, jo uz to attiecas secinajumi par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem attieciba uz pulpas, papira un kartona ražošanu,

| — | rafinetavas kurinamo sadedzinašana rafinetava, jo uz to attiecas secinajumi par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem attieciba uz mineralellas un gazes rafinešanu, |
| --- | --- |

—

rafinetavas kurinamo sadedzinašana rafinetava, jo uz to attiecas secinajumi par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem attieciba uz mineralellas un gazes rafinešanu,

| — | atkritumu likvidešana vai to resursu atgušana:






  — | atkritumu incineracijas stacijas (kas Direktivas 2010/75/ES 3. panta 40. punkta definetas ka “atkritumu sadedzinašanas iekartas”), |
| --- | --- | --- |

—

atkritumu likvidešana vai to resursu atgušana:

—

atkritumu incineracijas stacijas (kas Direktivas 2010/75/ES 3. panta 40. punkta definetas ka “atkritumu sadedzinašanas iekartas”),

| — | atkritumu lidzincineracijas stacijas, ja vairak neka 40 % no izdalitas siltumenergijas nak no bistamajiem atkritumiem, |
| --- | --- |

—

atkritumu lidzincineracijas stacijas, ja vairak neka 40 % no izdalitas siltumenergijas nak no bistamajiem atkritumiem,

| — | atkritumu lidzincineracijas stacijas, kuras sadedzina tikai atkritumus, ja vien šie atkritumi vismaz daleji nesastav no biomasas atbilstoši Direktivas 2010/75/ES 3. panta 31. punkta b) apakšpunkta ieklautajai definicijai, |
| --- | --- |

—

atkritumu lidzincineracijas stacijas, kuras sadedzina tikai atkritumus, ja vien šie atkritumi vismaz daleji nesastav no biomasas atbilstoši Direktivas 2010/75/ES 3. panta 31. punkta b) apakšpunkta ieklautajai definicijai,

jo uz tam attiecas LPTP secinajumi par atkritumu incineraciju.

Citi LPTP secinajumi un atsauces dokumenti, kuri varetu but relevanti attieciba uz šajos LPTP secinajumos aplukotajam darbibam:

| — | Visparizmantojamas notekudenu un atlikumgazu attirišanas/apsaimniekošanas sistemas kimiskas rupniecibas nozare (CWW) |
| --- | --- |

—

Visparizmantojamas notekudenu un atlikumgazu attirišanas/apsaimniekošanas sistemas kimiskas rupniecibas nozare (CWW)

| — | Kimikalijam veltito LPTP atsauces dokumentu serija (LVOC utt.) |
| --- | --- |

—

Kimikalijam veltito LPTP atsauces dokumentu serija (LVOC utt.)

| — | Ekonomika un škersvidiska ietekme (ECM) |
| --- | --- |

—

Ekonomika un škersvidiska ietekme (ECM)

| — | Ar glabašanu saistitas emisijas (EFS) |
| --- | --- |

—

Ar glabašanu saistitas emisijas (EFS)

| — | Energoefektivitate (ENE) |
| --- | --- |

—

Energoefektivitate (ENE)

| — | Rupnieciskas dzesešanas sistemas (ICS) |
| --- | --- |

—

Rupnieciskas dzesešanas sistemas (ICS)

| — | Dzelzs un terauda ražošana (IS) |
| --- | --- |

—

Dzelzs un terauda ražošana (IS)

| — | No RED iekartam gaisa un udeni emiteto vielu monitorings (ROM) |
| --- | --- |

—

No RED iekartam gaisa un udeni emiteto vielu monitorings (ROM)

| — | Pulpas, papira un kartona ražošana (PP) |
| --- | --- |

—

Pulpas, papira un kartona ražošana (PP)

| — | Mineralellas un gazes rafinešana (REF) |
| --- | --- |

—

Mineralellas un gazes rafinešana (REF)

| — | Atkritumu incineracija (WI) |
| --- | --- |

—

Atkritumu incineracija (WI)

| — | Atkritumu apstrade (WT) |
| --- | --- |

—

Atkritumu apstrade (WT)

DEFINICIJAS

Šajos LPTP secinajumos izmanto šadas definicijas:

| Termins | Definicija |
| --- | --- |
| Visparigie termini |
| Katls | Jebkura sadedzinašanas stacija, iznemot dzinejus, gazturbinas un rupnieciskas krasnis vai karsetajus. |
| Kombineta cikla gazturbina (KCGT) | KCGT ir sadedzinašanas stacija, kura izmanto divus termodinamiskos ciklus (piem., Breitona ciklu un Renkina ciklu). Kombineta cikla gazturbina tadas gazturbinas dumgazu siltumenergiju, kura ražo elektroenergiju pec Breitona cikla, parveido par lietderigu energiju siltumenergijas atgušanas tvaika generatora (SATG), kura ar to ražo tvaiku, kas pec tam izplešas tvaika turbina (kura pec Renkina cikla ražo papildu elektroenergiju).
  Šajos LPTP secinajumos KCGT ietver gan konfiguracijas ar piekurinašanu siltumenergijas atgušanas tvaika generatora, gan bez tas. |
| Sadedzinašanas stacija | Jebkura tehniska ierice, kura okside kurinamo, lai izmantotu ta ieguto siltumenergiju. Šajos LPTP secinajumos kombinaciju, ko veido






  — | divas vai vairakas atseviškas sadedzinašanas stacijas, kuras dumgazes novada pa kopigu dumeni, vai |

Termins

Definicija

Visparigie termini

Katls

Jebkura sadedzinašanas stacija, iznemot dzinejus, gazturbinas un rupnieciskas krasnis vai karsetajus.

Kombineta cikla gazturbina (KCGT)

KCGT ir sadedzinašanas stacija, kura izmanto divus termodinamiskos ciklus (piem., Breitona ciklu un Renkina ciklu). Kombineta cikla gazturbina tadas gazturbinas dumgazu siltumenergiju, kura ražo elektroenergiju pec Breitona cikla, parveido par lietderigu energiju siltumenergijas atgušanas tvaika generatora (SATG), kura ar to ražo tvaiku, kas pec tam izplešas tvaika turbina (kura pec Renkina cikla ražo papildu elektroenergiju).

Šajos LPTP secinajumos KCGT ietver gan konfiguracijas ar piekurinašanu siltumenergijas atgušanas tvaika generatora, gan bez tas.

Sadedzinašanas stacija

Jebkura tehniska ierice, kura okside kurinamo, lai izmantotu ta ieguto siltumenergiju. Šajos LPTP secinajumos kombinaciju, ko veido

—

divas vai vairakas atseviškas sadedzinašanas stacijas, kuras dumgazes novada pa kopigu dumeni, vai

| — | atseviškas sadedzinašanas stacijas, attieciba uz kuram atlauja pirmoreiz pieškirta 1987. gada 1. julija vai velak vai attieciba uz kuram operatori minetaja diena vai pec tas iesnieguši pilnigu pieteikumu un kuras uzstaditas ta, ka, nemot vera tehniskos un ekonomiskos faktorus, to dumgazes pec kompetentas iestades atzinuma varetu novadit pa kopigu dumeni, |
| --- | --- |

—

atseviškas sadedzinašanas stacijas, attieciba uz kuram atlauja pirmoreiz pieškirta 1987. gada 1. julija vai velak vai attieciba uz kuram operatori minetaja diena vai pec tas iesnieguši pilnigu pieteikumu un kuras uzstaditas ta, ka, nemot vera tehniskos un ekonomiskos faktorus, to dumgazes pec kompetentas iestades atzinuma varetu novadit pa kopigu dumeni,

uzskata par vienu sadedzinašanas staciju.

Aprekinot šadas kombinacijas kopejo nominalo ievadito siltumjaudu, saskaita visu to attiecigo atseviško sadedzinašanas staciju jaudu, kuru nominala ievadita siltumjauda ir vismaz 15 MW.

Sadedzinašanas bloks

Individuala sadedzinašanas stacija

Nepartraukta merišana

Merišana ar automatisku merišanas sistemu (AMS), kas pastavigi uzstadita objekta.

Tieša novadišana

Novadišana (uz sanemeju udensobjektu) vieta, kur notiek emisija no iekartas, bez papildu apstrades lejasposma.

Dumgazu atserošanas (DGA) sistema

Sistema, kura ar vienu atserošanas panemienu vai šadu panemienu kombinaciju mazina sadedzinašanas stacijas raditas SOx emisijas.

Esoša dumgazu atserošanas (DGA) sistema

Dumgazu atserošanas (DGA) sistema, kas nav jauna DGA sistema.

Jauna dumgazu atserošanas (DGA) sistema

Vai nu dumgazu atserošanas sistema jauna stacija, vai esošas stacijas DGA sistema, kura vismaz viens atserošanas panemiens ieviests vai pilnigi aizstats pec šo LPTP secinajumu publicešanas.

Gazella

Jebkurš no naftas ieguts škidrais kurinamais, uz kuru attiecas KN kods 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 vai 2710 20 19 ,

vai jebkurš no naftas ieguts škidrais kurinamais, kas, izmantojot ASTM D86 metodi, 250 °C temperatura destilejas mazak neka par 65 tilp. % (ieskaitot zudumus), bet 350 °C temperatura – vismaz par 85 tilp. % (ieskaitot zudumus).

Smaga degvielella (SDE)

Jebkurš no naftas ieguts škidrais kurinamais, uz kuru attiecas KN kods 2710 19 51 lidz 2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 vai 2710 20 39 ,

vai jebkurš no naftas ieguts škidrais kurinamais, iznemot gazellu, kurš pec destilacijas raditajiem ietilpst tadu smago ellu grupa, ko izmanto par kurinamo, un kurš, izmantojot ASTM D86 metodi, 250 °C temperatura destilejas mazak neka par 65 tilp. % (ieskaitot zudumus). Naftas produktu pieskata smagajam degvielellam ari tad, ja destilacijas raditajus ar ASTM D86 metodi noteikt nevar.

Neto elektriskais lietderibas koeficients (sadedzinašanas bloks un integretas gazifikacijas kombinetais cikls jeb IGKC)

Neto saražota elektroenergija (galvena transformatora augstsprieguma puse saražota elektroenergija, no ka atnemta pievadita energija –, piem., paligsistemu energoapgadei) attieciba pret kurinama/ievadmateriala forma pievadito energiju (ko izsaka ka kurinama/ievadmateriala zemako siltumspeju) sadedzinašanas bloka robežpunkta noteikta laika perioda.

Neto mehaniskais lietderibas koeficients

Mehaniska jauda slodzes piesleguma vieta attieciba pret termisko jaudu, kas pievadita ar kurinamo.

Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (sadedzinašanas bloks un IGKC)

Neto saražota energija (saražota elektroenergija, karstais udens, tvaiks, mehaniska energija, no ka atnemta pievadita elektroenergija un/vai siltumenergija –, piem., paligsistemu energoapgadei) attieciba pret kurinama forma pievadito energiju (ko izsaka ka kurinama zemako siltumspeju) sadedzinašanas bloka robežpunkta noteikta laika perioda.

Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (gazifikacijas bloks)

Neto saražota energija (saražota elektroenergija, karstais udens, tvaiks, mehaniska energija un singaze (ko izsaka ka singazes zemako siltumspeju), no ka atnemta pievadita elektroenergija un/vai siltumenergija –, piem., paligsistemu energoapgadei) attieciba pret kurinama/ievadmateriala forma pievadito energiju (ko izsaka ka kurinama/ievadmateriala zemako siltumspeju) gazifikacijas bloka robežpunkta noteikta laika perioda.

Ekspluatacijas stundas

Stundas izteikts laiks, kura sadedzinašanas stacija vai tas dala tiek ekspluateta un novada emisijas gaisa, iznemot palaišanas un apturešanas periodus.

Periodiska merišana

Merlieluma (konkreta merama lieluma) noteikšana konkretos laika intervalos.

Esoša stacija

Sadedzinašanas stacija, kas nav jauna stacija.

Jauna stacija

Sadedzinašanas stacija, kuras ekspluatacijai iekarta pirma atlauja izsniegta pec šo LPTP secinajumu publicešanas, vai stacija, kura, saglabajot esošos pamatus, pec šo LPTP secinajumu publicešanas pilnigi nomainita.

Pecdedzinašanas stacija

Tada sistema dumgazu attirišanai sadedzinašanas cela, kas netiek ekspluateta ka neatkariga sadedzinašanas stacija, piem., termiskais oksidizators (t. i., atliekgazu incinerators), ar ko no dumgazem atdala vienu vai vairakus piesarnotajus (piem., GOS), atgustot vai neatgustot procesa radušos siltumu. Pakapeniskas sadedzinašanas panemienus, kuros katrs degšanas posms norit atseviška kamera, kur var but ipaši degšanas apstakli (piem., kurinama un gaisa attieciba, temperaturas profils), uzskata par viena sadedzinašanas procesa dalu, nevis par sadedzinašanu pecdedzinašanas stacija. Tapat ari tad, kad rupnieciskaja karsetaja/krasni vai cita sadedzinašanas procesa radušas gazes pec tam okside atseviška sadedzinašanas stacija, lai atgutu to energetisko vertibu (ar paligkurinamo vai bez ta) elektroenergijas, tvaika, karsta udens/ellas vai mehaniskas energijas ražošanai, šo staciju neuzskata par pecdedzinašanas staciju.

Prognostiska emisiju monitoringa sistema (PEMS)

Sistema, ar kuru pec vairakiem raksturigiem nepartraukti monitoretiem procesa parametriem (piem., deggazu paterinš, gaisa un kurinama attieciba) un datiem par kurinama vai ievadmateriala kvalitati (piem., sera saturu) nepartraukti nosaka kada avota emiteta piesarnotaja emisiju koncentraciju.

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie

Gazveida un/vai škidri (petro)kimiskas rupniecibas blakusprodukti, ko sadedzinašanas stacijas izmanto par nekomercialiem kurinamajiem.

Rupnieciskas krasnis vai karsetaji

Rupnieciskas krasnis vai karsetaji ir:

| — | sadedzinašanas stacijas, kuru dumgazes izmanto objektu vai ievadmateriala termiskai apstradei tieškontakta karsetajmehanisma (piem., cementa krasni/kalku cepli, stikla krasni, asfalta krasni, žavešanas procesa, (petro)kimiskas rupniecibas reaktora, melno metalu apstrades krasnis), vai |
| --- | --- |

—

sadedzinašanas stacijas, kuru dumgazes izmanto objektu vai ievadmateriala termiskai apstradei tieškontakta karsetajmehanisma (piem., cementa krasni/kalku cepli, stikla krasni, asfalta krasni, žavešanas procesa, (petro)kimiskas rupniecibas reaktora, melno metalu apstrades krasnis), vai

| — | sadedzinašanas stacijas, kuru izstarotais un/vai vaditais siltums uz objektiem vai ievadmaterialiem tiek novadits caur cietu sienu, neizmantojot siltumparneses fluidu (piem., koksa baterijkrasns, kaupers, krasns vai reaktors procesplusmas uzkarsešanai (petro)kimiskaja rupnieciba, piem., tvaika krekinga krasns, rupnieciskais karsetajs, ko izmanto saškidrinatas dabasgazes (LNG) regazificešanai LNG terminalos). |
| --- | --- |

—

sadedzinašanas stacijas, kuru izstarotais un/vai vaditais siltums uz objektiem vai ievadmaterialiem tiek novadits caur cietu sienu, neizmantojot siltumparneses fluidu (piem., koksa baterijkrasns, kaupers, krasns vai reaktors procesplusmas uzkarsešanai (petro)kimiskaja rupnieciba, piem., tvaika krekinga krasns, rupnieciskais karsetajs, ko izmanto saškidrinatas dabasgazes (LNG) regazificešanai LNG terminalos).

Ja izmanto labu energijas atgušanas praksi, rupnieciskajiem karsetajiem/krasnim var but piesaistita tvaika/elektroenergijas ražošanas sistema. To uzskata par neatnemamu rupnieciska karsetaja/krasns konstrukcijas dalu, ko nevar vertet atseviški.

Rafinetavas kurinamais

Ciets, škidrs vai gazveida degmaterials, kas radies jelnaftas destilacijas un konversijas procesos, piem., rafinetavas deggaze (RDG), singaze, rafinetavas ellas un naftas kokss.

Atlikumi

Vielas vai objekti, kas ša dokumenta aptvertajas darbibas radušies ka atkritumi vai blakusprodukti.

Palaišanas un apturešanas periods

Stacijas ekspluatacijas laiks, kas noteikts saskana ar Komisijas Istenošanas lemumu 2012/249/ES (1).

Esošs bloks

Sadedzinašanas bloks, kas nav jauns bloks.

Jauns bloks

Sadedzinašanas bloks, kura ekspluatacijai sadedzinašanas stacija pirma atlauja izsniegta pec šo LPTP secinajumu publicešanas, vai sadedzinašanas bloks, kurš, saglabajot esošos sadedzinašanas stacijas pamatus, pec šo LPTP secinajumu publicešanas pilnigi nomainits.

Derigs (stundas videjais raditajs)

Stundas videjo raditaju uzskata par derigu, ja automatiskajai merijumu sistemai attiecigaja laika nav veikta apkope un tas darbiba nav bijusi trauceta.

| Termins | Definicija |
| --- | --- |
| Piesarnotaji/parametri |
| As | Arsens un ta savienojumi kopa, izteikti ka As |
| C3 | Ogludenraži, kuru oglekla atomu skaits molekula ir tris |
| C4+ | Ogludenraži, kuru oglekla atomu skaits molekula ir vismaz cetri |
| Cd | Kadmijs un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cd |
| Cd+Tl | Kadmijs, tallijs un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cd+Tl |
| CH4 | Metans |
| CO | Oglekla monoksids |
| KSP | Kimiskais skabekla paterinš. Skabekla daudzums, kas vajadzigs organiska materiala pilnigai oksidacijai par oglekla dioksidu |
| COS | Karbonilsulfids |
| Cr | Hroms un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cr |
| Cu | Varš un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cu |
| Putekli | Visas dalinas (gaisa) |
| Fluorids | Izškidis fluorids, izteikts ka F- |
| H2S | Serudenradis |
| HCl | Visi neorganiskie gazveida hlora savienojumi, izteikti ka HCl |
| HCN | Cianudenradis |
| HF | Visi neorganiskie gazveida fluora savienojumi, izteikti ka HF |
| Hg | Dzivsudrabs un ta savienojumi kopa, izteikti ka Hg |
| N2O | Dislapekla monoksids (slapekla(I) oksids) |
| NH3 | Amonjaks |
| Ni | Nikelis un ta savienojumi kopa, izteikti ka Ni |
| NOX | Slapekla monoksids (NO) un slapekla dioksids (NO2) kopa, izteikti ka NO2 |
| Pb | Svins un ta savienojumi kopa, izteikti ka Pb |
| PCDD/F | Polihloretie dibenz-p-dioksini un polihloretie dibenzfurani |
| KND | Koncentracija neattiritajas dumgazes. Gada videja SO2 koncentracija neattiritajas dumgazes SOX mazinašanas sistemas ievadpunkta (sadala “Visparigie apsverumi” noraditajos standartapstaklos), izteikta pie skabekla references satura, kas ir 6 tilp. % O2 |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V | Antimons, arsens, svins, hroms, kobalts, varš, mangans, nikelis, vanadijs un to savienojumi kopa, izteikti ka Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V |
| SO2 | Sera dioksids |
| SO3 | Sera trioksids |
| SOX | Sera dioksids (SO2) un sera trioksids (SO3) kopa, izteikti ka SO2 |
| Sulfati | Izškiduši sulfati, izteikti ka SO4
  2- |
| Vieglizdaligie sulfidi | Izškidušie sulfidi un tie neizškidušie sulfidi, kas viegli izdalas paskabinašanas gadijuma, kopa, izteikti ka S2- |
| Sulfiti | Izškiduši sulfiti, izteikti ka SO3
  2- |
| KOO | Kopejais organiskais ogleklis, izteikts ka C (udeni) |
| KSC | Kopejas suspendetas cietvielas. Visu suspendeto cietvielu masas koncentracija (udeni), kas merita ar gravimetriju pec filtrešanas caur stiklškiedras filtriem |
| KGOO | Kopejais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts ka C (gaisa) |
| Zn | Cinks un ta savienojumi kopa, izteikti ka Zn |

Termins

Definicija

Piesarnotaji/parametri

As

Arsens un ta savienojumi kopa, izteikti ka As

C3

Ogludenraži, kuru oglekla atomu skaits molekula ir tris

C4+

Ogludenraži, kuru oglekla atomu skaits molekula ir vismaz cetri

Cd

Kadmijs un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cd

Cd+Tl

Kadmijs, tallijs un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cd+Tl

CH4

Metans

CO

Oglekla monoksids

KSP

Kimiskais skabekla paterinš. Skabekla daudzums, kas vajadzigs organiska materiala pilnigai oksidacijai par oglekla dioksidu

COS

Karbonilsulfids

Cr

Hroms un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cr

Cu

Varš un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cu

Putekli

Visas dalinas (gaisa)

Fluorids

Izškidis fluorids, izteikts ka F-

H2S

Serudenradis

HCl

Visi neorganiskie gazveida hlora savienojumi, izteikti ka HCl

HCN

Cianudenradis

HF

Visi neorganiskie gazveida fluora savienojumi, izteikti ka HF

Hg

Dzivsudrabs un ta savienojumi kopa, izteikti ka Hg

N2O

Dislapekla monoksids (slapekla(I) oksids)

NH3

Amonjaks

Ni

Nikelis un ta savienojumi kopa, izteikti ka Ni

NOX

Slapekla monoksids (NO) un slapekla dioksids (NO2) kopa, izteikti ka NO2

Pb

Svins un ta savienojumi kopa, izteikti ka Pb

PCDD/F

Polihloretie dibenz-p-dioksini un polihloretie dibenzfurani

KND

Koncentracija neattiritajas dumgazes. Gada videja SO2 koncentracija neattiritajas dumgazes SOX mazinašanas sistemas ievadpunkta (sadala “Visparigie apsverumi” noraditajos standartapstaklos), izteikta pie skabekla references satura, kas ir 6 tilp. % O2

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V

Antimons, arsens, svins, hroms, kobalts, varš, mangans, nikelis, vanadijs un to savienojumi kopa, izteikti ka Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V

SO2

Sera dioksids

SO3

Sera trioksids

SOX

Sera dioksids (SO2) un sera trioksids (SO3) kopa, izteikti ka SO2

Sulfati

Izškiduši sulfati, izteikti ka SO4
  2-

Vieglizdaligie sulfidi

Izškidušie sulfidi un tie neizškidušie sulfidi, kas viegli izdalas paskabinašanas gadijuma, kopa, izteikti ka S2-

Sulfiti

Izškiduši sulfiti, izteikti ka SO3
  2-

KOO

Kopejais organiskais ogleklis, izteikts ka C (udeni)

KSC

Kopejas suspendetas cietvielas. Visu suspendeto cietvielu masas koncentracija (udeni), kas merita ar gravimetriju pec filtrešanas caur stiklškiedras filtriem

KGOO

Kopejais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts ka C (gaisa)

Zn

Cinks un ta savienojumi kopa, izteikti ka Zn

AKRONIMI

Šajos LPTP secinajumos izmantoti šadi akronimi:

| Akronims | Definicija |
| --- | --- |
| GPB | Gaisa padeves bloks |
| KCGT | Kombineta cikla gazturbina, ar piekurinašanu vai bez tas |
| CVS | Cirkulejošs verdošais slanis |
| CHP | Kogeneracija |
| KKG | Koksa gaze |
| COS | Karbonilsulfids |
| DLN | Sausie mazu NOX emisiju degli |
| SIC | Sorbenta inžekcija caurulvada |
| ESP | Elektrostatiskais precipitators |
| SVS | Sadedzinašana verdošaja slani |
| DGA | Dumgazu atserošana |
| SDE | Smaga degvielella |
| SATV | Siltuma atgušanas tvaika generators |
| IGKC | Integretas gazifikacijas kombinetais cikls |
| ZSS | Zemaka siltumspeja |
| LNB | Mazu NOX emisiju degli |
| LNG | Saškidrinata dabasgaze |
| ACGT | Atverta cikla gazturbina |
| AEA | Arpusnormali ekspluatacijas apstakli |
| PKS | Pulverizeta kurinama sadedzinašana |
| PEMS | Prognostiska emisiju monitoringa sistema |
| SKR | Selektiva katalitiska reducešana |
| ISA | Izsmidzinams sausais absorbetajs |
| SNKR | Selektiva nekatalitiska reducešana |

Akronims

Definicija

GPB

Gaisa padeves bloks

KCGT

Kombineta cikla gazturbina, ar piekurinašanu vai bez tas

CVS

Cirkulejošs verdošais slanis

CHP

Kogeneracija

KKG

Koksa gaze

COS

Karbonilsulfids

DLN

Sausie mazu NOX emisiju degli

SIC

Sorbenta inžekcija caurulvada

ESP

Elektrostatiskais precipitators

SVS

Sadedzinašana verdošaja slani

DGA

Dumgazu atserošana

SDE

Smaga degvielella

SATV

Siltuma atgušanas tvaika generators

IGKC

Integretas gazifikacijas kombinetais cikls

ZSS

Zemaka siltumspeja

LNB

Mazu NOX emisiju degli

LNG

Saškidrinata dabasgaze

ACGT

Atverta cikla gazturbina

AEA

Arpusnormali ekspluatacijas apstakli

PKS

Pulverizeta kurinama sadedzinašana

PEMS

Prognostiska emisiju monitoringa sistema

SKR

Selektiva katalitiska reducešana

ISA

Izsmidzinams sausais absorbetajs

SNKR

Selektiva nekatalitiska reducešana

VISPARIGI APSVERUMI

Labakie pieejamie tehniskie panemieni

Šajos LPTP secinajumos uzskaititie un aprakstitie tehniskie panemieni nav ne obligati ieverojami, ne izsmeloši. Drikst izmantot citus tehniskos panemienus, kas nodrošina vismaz lidzvertigu vides aizsardzibas limeni.

Ja vien nav noradits citadi, LPTP secinajumi ir visparizmantojami.

Ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie emisiju limeni (LPTP SEL)

Ja ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) ir noraditi atškirigiem videjošanas periodiem, jaievero visi šie LPTP SEL.

Šajos LPTP secinajumos izklastitie LPTP SEL var neattiekties uz turbinam, ko darbina ar škidro kurinamo vai gazi, un arkartas situacijas izmantojamiem dzinejiem, ko ekspluate mazak neka 500 h gada, ja šads arkartas izmantojums nav savienojams ar LPTP SEL ieverošanu.

Emisijas gaisa: LPTP SEL

Šajos LPTP secinajumos noraditie ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie emisiju limeni (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijam gaisa, ir noraditi ka koncentracijas, kuras izsaka ka emitetas vielas masu dumgazu tilpuma vieniba šados standartapstaklos: sausa gaze 273,15 K temperatura un pie 101,3 kPa spiediena; tos izsaka, lietojot mervienibas g/Nm3, μg/Nm3 vai ng I-TEQ/Nm3.

Emisijam gaisa piemerojamo LPTP SEL monitoringa biežums ir noradits 4. LPTP.

Šaja dokumenta LPTP SEL izteikšanai izmantotais references skabekla limenis ir noradits nakamaja tabula.

| Darbiba | Skabekla references limenis (OR) |
| --- | --- |
| Cieto kurinamo sadedzinašana | 6 tilp. % |
| Cieto kurinamo sadedzinašana kombinacija ar škidrajiem un/vai gazveida kurinamajiem |
| Atkritumu lidzincineracija |
| Škidro un/vai gazveida kurinamo sadedzinašana, kas nenotiek gazturbina vai dzineja | 3 tilp. % |
| Škidro un/vai gazveida kurinamo sadedzinašana gazturbina vai dzineja | 15 tilp. % |
| Sadedzinašana IGKC stacijas |

Darbiba

Skabekla references limenis (OR)

Cieto kurinamo sadedzinašana

6 tilp. %

Cieto kurinamo sadedzinašana kombinacija ar škidrajiem un/vai gazveida kurinamajiem

Atkritumu lidzincineracija

Škidro un/vai gazveida kurinamo sadedzinašana, kas nenotiek gazturbina vai dzineja

3 tilp. %

Škidro un/vai gazveida kurinamo sadedzinašana gazturbina vai dzineja

15 tilp. %

Sadedzinašana IGKC stacijas

Formula emisiju koncentracijas aprekinašanai pie skabekla references limena ir šada:

Image 1

kur:

| ER | : | emisiju koncentracija pie skabekla references limena OR; |
| --- | --- | --- |
| OR | : | skabekla references limenis tilp. %; |
| EM | : | izmerita emisiju koncentracija; |
| OM | : | izmeritais skabekla limenis tilp. %. |

ER

:

emisiju koncentracija pie skabekla references limena OR;

OR

:

skabekla references limenis tilp. %;

EM

:

izmerita emisiju koncentracija;

OM

:

izmeritais skabekla limenis tilp. %.

Videjošanas periodiem piemero šadas definicijas:

| Videjošanas periods | Definicija |
| --- | --- |
| Dienas videja vertiba | Attieciba uz 24 stundu periodu videjota vertiba, kas aprekinata no derigam nepartraukta merišana iegutam stundas videjam vertibam |
| Gada videja vertiba | Attieciba uz gadu videjota vertiba, kas aprekinata no derigam nepartraukta merišana iegutam stundas videjam vertibam |
| Paraugošanas perioda videja vertiba | Videja vertiba no trim secigiem merijumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minutes  (2) |
| Gada laika nemto paraugu videja vertiba | To gada laika ieguto vertibu videja vertiba, kuras noskaidrotas katra parametra periodiskos merijumos, kas veikti tada monitoringa biežuma, kads noteikts attiecigajam parametram |

Videjošanas periods

Definicija

Dienas videja vertiba

Attieciba uz 24 stundu periodu videjota vertiba, kas aprekinata no derigam nepartraukta merišana iegutam stundas videjam vertibam

Gada videja vertiba

Attieciba uz gadu videjota vertiba, kas aprekinata no derigam nepartraukta merišana iegutam stundas videjam vertibam

Paraugošanas perioda videja vertiba

Videja vertiba no trim secigiem merijumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minutes  (2)

Gada laika nemto paraugu videja vertiba

To gada laika ieguto vertibu videja vertiba, kuras noskaidrotas katra parametra periodiskos merijumos, kas veikti tada monitoringa biežuma, kads noteikts attiecigajam parametram

Emisijas udeni: LPTP SEL

Šajos LPTP secinajumos noraditie ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie emisiju limeni (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijam udeni, ir noraditi ka koncentracijas, ko izsaka ka emitetas vielas masu udens tilpuma vieniba, lietojot mervienibas μg/l, mg/l vai g/l. LPTP SEL attiecas uz dienas videjam vertibam, t. i., 24 stundu plusmproporcionalajiem apvienotajiem paraugiem. Ja var demonstret, ka plusma ir pietiekami nemainiga, var izmantot ari laikproporcionalus apvienotos paraugus.

Emisijam udeni piemerojamo LPTP SEL monitoringa biežums ir noradits 5. LPTP.

Ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL)

Ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) ir konkreta bloka konstrukcijas noteikta attieciba starp sadedzinašanas bloka neto saražoto energiju un sadedzinašanas blokam ar kurinamo/ievadmaterialiem pievadito energiju. Neto saražoto energiju nosaka sadedzinašanas, gazifikacijas vai IGKC bloka robežpunktos (paligsistemam, piem., dumgazu attirišanas sistemam, esot bloka puse), blokam darbojoties ar pilnu noslodzi.

Kogeneracijas staciju gadijuma

| — | neto kopeja kurinama izmantojuma lietderibas koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzinašanas bloku, kas darbojas ar pilnu noslodzi un noregulets ta, lai iegutu maksimalu siltumenergijas daudzumu, elektroenergijas ieguvi atstajot otraja plana, |
| --- | --- |

—

neto kopeja kurinama izmantojuma lietderibas koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzinašanas bloku, kas darbojas ar pilnu noslodzi un noregulets ta, lai iegutu maksimalu siltumenergijas daudzumu, elektroenergijas ieguvi atstajot otraja plana,

| — | neto elektriska lietderibas koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzinašanas bloku, kas ar pilnu noslodzi ražo tikai elektroenergiju. |
| --- | --- |

—

neto elektriska lietderibas koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzinašanas bloku, kas ar pilnu noslodzi ražo tikai elektroenergiju.

LPTP SEEL izsaka procentos. Kurinama/ievadmateriala forma pievadito energiju izsaka ka zemako siltumspeju.

LPTP SEEL monitoringa biežums ir noradits 2. LPTP.

Sadedzinašanas staciju/bloku kategorizešana pec kopejas nominalas ievaditas siltumjaudas

Ja šajos LPTP secinajumos kopeja nominala ievadita siltumjauda ir noradita ka vertibu diapazons, ta ir vienada ar vai lielaka par diapazona apakšejo robežu un mazaka par diapazona augšejo robežu. Piemeram, 100–300 MWth staciju kategorija apzime sadedzinašanas stacijas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu, kas ir vienada ar vai lielaka par 100 MW un mazaka par 300 MW.

Ja tada sadedzinašanas stacijas dala, kas dumgazes novada pa vienu vai vairakiem atseviškiem dumvadiem kopiga dumeni, darbojas mazak neka 1 500 h gada, attiecigo stacijas dalu šo LPTP secinajumu konteksta var uzskatit par atsevišku vienibu. Uz visam stacijas dalam attiecas stacijas kopejas nominalas ievaditas siltumjaudas LPTP SEL. Šados gadijumos emisijas caur katru dumvadu monitore atseviški.

1.   VISPARIGIE LPTP SECINAJUMI

Lidztekus šaja sadala izklastitajiem visparigajiem LPTP secinajumiem ir izmantojami ari 2. lidz 7. sadala izklastitie konkretiem kurinamajiem veltitie LPTP secinajumi.

1.1.   Vidiskas parvaldibas sistemas

1. LPTP.   LPTP, ka uzlabot visparejos vidiskos raditajus, ir ieviest un konsekventi istenot tadu vidiskas parvaldibas sistemu (EMS), kas ietver visus šos aspektus:

| i) | vadibas, tostarp augstaka limena vaditaju, atbalsts; |
| --- | --- |

i)

vadibas, tostarp augstaka limena vaditaju, atbalsts;

| ii) | vadibas noteikta vidiska politika, kas paredz pastavigi uzlabot iekartas vidiskos raditajus; |
| --- | --- |

ii)

vadibas noteikta vidiska politika, kas paredz pastavigi uzlabot iekartas vidiskos raditajus;

| iii) | nepieciešamo proceduru, merku un merkraditaju planošana un noteikšana apvienojuma ar finanšu planošanu un ieguldijumiem; |
| --- | --- |

iii)

nepieciešamo proceduru, merku un merkraditaju planošana un noteikšana apvienojuma ar finanšu planošanu un ieguldijumiem;

| iv) | tadu proceduru istenošana, kuras ipaša uzmaniba pieversta šadiem aspektiem:






  a) | struktura un atbildibas sadalijums; |
| --- | --- | --- |

iv)

tadu proceduru istenošana, kuras ipaša uzmaniba pieversta šadiem aspektiem:

a)

struktura un atbildibas sadalijums;

| b) | darba pienemšana, apmaciba, izpratnes un kompetences palielinašana; |
| --- | --- |

b)

darba pienemšana, apmaciba, izpratnes un kompetences palielinašana;

| c) | sazina; |
| --- | --- |

c)

sazina;

| d) | darbinieku iesaistišana; |
| --- | --- |

d)

darbinieku iesaistišana;

| e) | dokumentacija; |
| --- | --- |

e)

dokumentacija;

| f) | efektiva procesu kontrole; |
| --- | --- |

f)

efektiva procesu kontrole;

| g) | planotas regularas tehniskas apkopes programmas; |
| --- | --- |

g)

planotas regularas tehniskas apkopes programmas;

| h) | gataviba arkartas situacijam un reagešana uz tam; |
| --- | --- |

h)

gataviba arkartas situacijam un reagešana uz tam;

| i) | garanteta vides jomas tiesibu aktu prasibu ieverošana; |
| --- | --- |

i)

garanteta vides jomas tiesibu aktu prasibu ieverošana;

| v) | darbibas rezultatu parbaude un korigejoši pasakumi, kuros ipaša uzmaniba pieversta šadiem aspektiem:






  a) | monitorings un merijumi (sk. ari JRC atsauces zinojumu “No RED iekartam gaisa un udeni emiteto vielu monitorings” – ROM); |
| --- | --- | --- |

v)

darbibas rezultatu parbaude un korigejoši pasakumi, kuros ipaša uzmaniba pieversta šadiem aspektiem:

a)

monitorings un merijumi (sk. ari JRC atsauces zinojumu “No RED iekartam gaisa un udeni emiteto vielu monitorings” – ROM);

| b) | korigejoši un profilaktiski pasakumi; |
| --- | --- |

b)

korigejoši un profilaktiski pasakumi;

| c) | uzskaitvediba; |
| --- | --- |

c)

uzskaitvediba;

| d) | neatkarigas (ja praktiski iespejams) iekšejas un arejas revizijas, lai konstatetu, vai EMS atbilst planam un vai ta ir pienacigi ieviesta un tiek ieverota; |
| --- | --- |

d)

neatkarigas (ja praktiski iespejams) iekšejas un arejas revizijas, lai konstatetu, vai EMS atbilst planam un vai ta ir pienacigi ieviesta un tiek ieverota;

| vi) | EMS un tas pastavigas piemerotibas, atbilstibas un efektivitates parbaudišana, kuru veic augstaka limena vaditaji; |
| --- | --- |

vi)

EMS un tas pastavigas piemerotibas, atbilstibas un efektivitates parbaudišana, kuru veic augstaka limena vaditaji;

| vii) | sekošana mazakpiesarnojošu tehnologiju izstradei; |
| --- | --- |

vii)

sekošana mazakpiesarnojošu tehnologiju izstradei;

| viii) | jaunas stacijas projektešanas posma un visa tas darbmuža laika – tas vidiskas ietekmes izvertešana, ko radis eventuala iekartas iznemšana no ekspluatacijas (dezekspluatešana), ari:






  a) | izvairišanas no pazemes strukturu izveidošanas; |
| --- | --- | --- |

viii)

jaunas stacijas projektešanas posma un visa tas darbmuža laika – tas vidiskas ietekmes izvertešana, ko radis eventuala iekartas iznemšana no ekspluatacijas (dezekspluatešana), ari:

a)

izvairišanas no pazemes strukturu izveidošanas;

| b) | demontažu atvieglojošu elementu iestradašana; |
| --- | --- |

b)

demontažu atvieglojošu elementu iestradašana;

| c) | viegli dekontaminejamu virsmas parklajumu izvele; |
| --- | --- |

c)

viegli dekontaminejamu virsmas parklajumu izvele;

| d) | tadas aprikojuma konfiguracijas izvele, kas samazina kimikaliju aiztures risku un atvieglo drenažu vai tirišanu; |
| --- | --- |

d)

tadas aprikojuma konfiguracijas izvele, kas samazina kimikaliju aiztures risku un atvieglo drenažu vai tirišanu;

| e) | tadu elastigu, noslegtu aprikojuma elementu izveidošana, kas rada iespeju staciju slegt pakapeniski, pa dalam; |
| --- | --- |

e)

tadu elastigu, noslegtu aprikojuma elementu izveidošana, kas rada iespeju staciju slegt pakapeniski, pa dalam;

| f) | maksimala bionoardamu un reciklejamu materialu izmantošana; |
| --- | --- |

f)

maksimala bionoardamu un reciklejamu materialu izmantošana;

| ix) | regulara nozares procesu salidzinoša novertešana.
  Konkreti šaja nozare ir svarigi apsvert ari šadus EMS elementus, kas vajadzibas gadijuma aprakstiti attiecigaja LPTP: |
| --- | --- |

ix)

regulara nozares procesu salidzinoša novertešana.

Konkreti šaja nozare ir svarigi apsvert ari šadus EMS elementus, kas vajadzibas gadijuma aprakstiti attiecigaja LPTP:

| x) | kvalitates nodrošinašanas/kvalitates kontroles programmas, ar kuram nodrošinatu, ka tiek pilnigi noteikti un kontroleti visu kurinamo raksturlielumi (sk. 9. LPTP); |
| --- | --- |

x)

kvalitates nodrošinašanas/kvalitates kontroles programmas, ar kuram nodrošinatu, ka tiek pilnigi noteikti un kontroleti visu kurinamo raksturlielumi (sk. 9. LPTP);

| xi) | parvaldibas plans, ar kuru samazinatu emisijas gaisa un/vai udeni arpusnormalos ekspluatacijas apstaklos, ari palaišanas un apturešanas periodos (sk. 10. LPTP un 11. LPTP); |
| --- | --- |

xi)

parvaldibas plans, ar kuru samazinatu emisijas gaisa un/vai udeni arpusnormalos ekspluatacijas apstaklos, ari palaišanas un apturešanas periodos (sk. 10. LPTP un 11. LPTP);

| xii) | atkritumu apsaimniekošanas plans, ar kuru nodrošinatu, ka tiek ierobežota atkritumu rašanas, tie tiek sagatavoti atkalizmantošanai, recikleti vai no tiem ka citadi tiek atguti resursi, ari ar 16. LPTP aprakstitajiem panemieniem; |
| --- | --- |

xii)

atkritumu apsaimniekošanas plans, ar kuru nodrošinatu, ka tiek ierobežota atkritumu rašanas, tie tiek sagatavoti atkalizmantošanai, recikleti vai no tiem ka citadi tiek atguti resursi, ari ar 16. LPTP aprakstitajiem panemieniem;

| xiii) | sistematiska metode, ka apzinat nekontroletas un/vai neplanotas emisijas vide un tas noverst, it seviški






  a) | emisijas augsne un pazemes udenos no manipulacijam ar kurinamajiem, piedevam, blakusproduktiem un atkritumiem, ka ari to glabašanas; |
| --- | --- | --- |

xiii)

sistematiska metode, ka apzinat nekontroletas un/vai neplanotas emisijas vide un tas noverst, it seviški

a)

emisijas augsne un pazemes udenos no manipulacijam ar kurinamajiem, piedevam, blakusproduktiem un atkritumiem, ka ari to glabašanas;

| b) | emisijas, kas saistitas ar kurinama pašuzkaršanu un/vai pašaizdegšanos glabašanas un manipulaciju laika; |
| --- | --- |

b)

emisijas, kas saistitas ar kurinama pašuzkaršanu un/vai pašaizdegšanos glabašanas un manipulaciju laika;

| xiv) | puteklu parvaldibas plans, ar kuru noverstu vai, ja tas nav iespejams, samazinatu difuzas emisijas no kurinamo, atlikumu un piedevu iekraušanas, izkraušanas, glabašanas un/vai manipulacijam ar tiem; |
| --- | --- |

xiv)

puteklu parvaldibas plans, ar kuru noverstu vai, ja tas nav iespejams, samazinatu difuzas emisijas no kurinamo, atlikumu un piedevu iekraušanas, izkraušanas, glabašanas un/vai manipulacijam ar tiem;

| xv) | trokšnu parvaldibas plans, ja ir paredzams, ka troksnis apgrutinas sensitivus objektus vai ta jau notiek, ari:






  a) | protokols trokšna monitorešanai uz stacijas robežas; |
| --- | --- | --- |

xv)

trokšnu parvaldibas plans, ja ir paredzams, ka troksnis apgrutinas sensitivus objektus vai ta jau notiek, ari:

a)

protokols trokšna monitorešanai uz stacijas robežas;

| b) | trokšna mazinašanas programma; |
| --- | --- |

b)

trokšna mazinašanas programma;

| c) | protokols reagešanai uz trokšna incidentiem ar pienacigam darbibam un laika grafikiem; |
| --- | --- |

c)

protokols reagešanai uz trokšna incidentiem ar pienacigam darbibam un laika grafikiem;

| d) | parskats par agrakiem trokšna incidentiem, noveršanas pasakumiem un to, ka ar informaciju par trokšna incidentiem iepazistinatas iesaistitas personas; |
| --- | --- |

d)

parskats par agrakiem trokšna incidentiem, noveršanas pasakumiem un to, ka ar informaciju par trokšna incidentiem iepazistinatas iesaistitas personas;

| xvi) | attieciba uz smakojošu vielu sadedzinašanu, gazifikaciju vai lidzincineraciju – smaku parvaldibas plans, kura ietilpst:






  a) | smaku monitoringa protokols; |
| --- | --- | --- |

xvi)

attieciba uz smakojošu vielu sadedzinašanu, gazifikaciju vai lidzincineraciju – smaku parvaldibas plans, kura ietilpst:

a)

smaku monitoringa protokols;

| b) | vajadzibas gadijuma – smaku noveršanas programma smaku emisiju konstatešanai un noveršanai vai mazinašanai; |
| --- | --- |

b)

vajadzibas gadijuma – smaku noveršanas programma smaku emisiju konstatešanai un noveršanai vai mazinašanai;

| c) | smaku incidentu registrešanas protokols un attiecigas darbibas un laika grafiki; |
| --- | --- |

c)

smaku incidentu registrešanas protokols un attiecigas darbibas un laika grafiki;

| d) | parskats par agrakiem smaku incidentiem, noveršanas pasakumiem un ar smaku incidentu saistito zinašanu izplatišanu iesaistitajam personam. |
| --- | --- |

d)

parskats par agrakiem smaku incidentiem, noveršanas pasakumiem un ar smaku incidentu saistito zinašanu izplatišanu iesaistitajam personam.

Ja novertejums liecina, ka kads no x)–xvi) punkta minetajiem elementiem nav vajadzigs, lemumu to neizmantot, ari lemuma iemeslus, registre.

Izmantojamiba

EMS (piem., standarta vai nestandarta) tverums (piem., detalizacijas limenis) un veids parasti ir saistits ar iekartas veidu, lielumu un sarežgitibu un tas iespejamo vidisko ietekmi.

1.2.   Monitorings

2. LPTP.   LPTP ir noskaidrot gazifikacijas, IGKC un/vai sadedzinašanas bloku neto elektrisko lietderibas koeficientu un/vai neto kopejo kurinama izmantojuma lietderibas koeficientu, un/vai neto mehanisko lietderibas koeficientu, izdarot veiktspejas testu pilnas slodzes apstaklos (1) saskana ar EN standartiem pec bloka nodošanas ekspluatacija un pec katras parveides, kas varetu butiski ietekmet bloka neto elektrisko lietderibas koeficientu un/vai neto kopejo kurinama izmantojuma lietderibas koeficientu, un/vai neto mehanisko lietderibas koeficientu. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegutajiem datiem ir lidzvertiga zinatniska kvalitate.

| (1) | Ja tehnisku iemeslu del kogeneracijas bloka veiktspeju nav iespejams testet, blokam darbojoties ar pilnu siltumenergijas ražošanas noslodzi, testu var papildinat vai aizstat, aprekinot raditajus pec pilnas slodzes parametriem. |
| --- | --- |

(1)

3. LPTP.   LPTP ir monitoret galvenos procesa parametrus, kas relevanti attieciba uz emisijam gaisa un udeni, tostarp šeit noraditos parametrus.

| Plusma | Parametrs(-i) | Monitorings |
| --- | --- | --- |
| Dumgazes | Caurpludums | Periodiska vai nepartraukta noteikšana |
| Skabekla saturs, temperatura un spiediens | Periodiska vai nepartraukta merišana |
| Udens tvaika saturs  (3) |
| Dumgazu attirišanas notekudeni | Caurpludums, pH un temperatura | Nepartraukta merišana |

Plusma

Parametrs(-i)

Monitorings

Dumgazes

Caurpludums

Periodiska vai nepartraukta noteikšana

Skabekla saturs, temperatura un spiediens

Periodiska vai nepartraukta merišana

Udens tvaika saturs  (3)

Dumgazu attirišanas notekudeni

Caurpludums, pH un temperatura

Nepartraukta merišana

4. LPTP.   LPTP ir monitoret emisijas gaisa vismaz talak noraditaja biežuma un saskana ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegutajiem datiem ir lidzvertiga zinatniska kvalitate.

| Viela/ parametrs | Kurinamais, process vai sadedzinašanas stacijas tips | Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda | Standarts(-i)
   (4) | Minimalais monitoringa biežums
   (5) | Monitorings saistits ar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NH3 | — | SKR un/vai SNKR izmantojums |

Viela/ parametrs

Kurinamais, process vai sadedzinašanas stacijas tips

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

Standarts(-i)
   (4)

Minimalais monitoringa biežums
   (5)

Monitorings saistits ar

NH3

—

SKR un/vai SNKR izmantojums

Jebkada

Parastie EN standarti

Nepartraukts  (6)
   (7)

7. LPTP

NOX

| — | Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija

| — | Cieta biomasa un/vai kudra, ari atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Cieta biomasa un/vai kudra, ari atkritumu lidzincineracija

| — | Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli un dzineji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli un dzineji

| — | Ar gazellu darbinamas gazturbinas |
| --- | --- |

—

Ar gazellu darbinamas gazturbinas

| — | Ar dabasgazi darbinami katli, dzineji un turbinas |
| --- | --- |

—

Ar dabasgazi darbinami katli, dzineji un turbinas

| — | Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes |
| --- | --- |

—

Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes

| — | Kimiskas rupniecibas proceskurinamie |
| --- | --- |

—

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

Jebkada

Parastie EN standarti

Nepartraukts  (6)
   (8)

20. LPTP

24. LPTP

28. LPTP

32. LPTP

37. LPTP

41. LPTP

42. LPTP

43. LPTP

47. LPTP

48. LPTP

56. LPTP

64. LPTP

65. LPTP

73. LPTP

| — | Sadedzinašanas stacijas uz atkrastes platformam |
| --- | --- |

—

Sadedzinašanas stacijas uz atkrastes platformam

Jebkada

EN 14792

Reizi gada  (9)

53. LPTP

N2O

| — | Ogles un/vai lignits cirkulejoša verdoša slana katlos |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignits cirkulejoša verdoša slana katlos

| — | Cieta biomasa un/vai kudra cirkulejoša verdoša slana katlos |
| --- | --- |

—

Cieta biomasa un/vai kudra cirkulejoša verdoša slana katlos

Jebkada

EN 21258

Reizi gada  (10)

20. LPTP

24. LPTP

CO

| — | Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija

| — | Cieta biomasa un/vai kudra, ari atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Cieta biomasa un/vai kudra, ari atkritumu lidzincineracija

| — | Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli un dzineji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli un dzineji

| — | Ar gazellu darbinamas gazturbinas |
| --- | --- |

—

Ar gazellu darbinamas gazturbinas

| — | Ar dabasgazi darbinami katli, dzineji un turbinas |
| --- | --- |

—

Ar dabasgazi darbinami katli, dzineji un turbinas

| — | Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes |
| --- | --- |

—

Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes

| — | Kimiskas rupniecibas proceskurinamie |
| --- | --- |

—

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

Jebkada

Parastie EN standarti

Nepartraukts  (6)
   (8)

20. LPTP

24. LPTP

28. LPTP

33. LPTP

38. LPTP

44. LPTP

49. LPTP

56. LPTP

64. LPTP

65. LPTP

73. LPTP

| — | Sadedzinašanas stacijas uz atkrastes platformam |
| --- | --- |

—

Sadedzinašanas stacijas uz atkrastes platformam

Jebkada

EN 15058

Reizi gada  (9)

54. LPTP

SO2

| — | Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija

| — | Cieta biomasa un/vai kudra, ari atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Cieta biomasa un/vai kudra, ari atkritumu lidzincineracija

| — | Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli |
| --- | --- |

—

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli

| — | Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji

| — | Ar gazellu darbinamas gazturbinas |
| --- | --- |

—

Ar gazellu darbinamas gazturbinas

| — | Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes |
| --- | --- |

—

Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes

| — | Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos |
| --- | --- |

—

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

Jebkada

Parastie EN standarti un EN 14791

Nepartraukts  (6)
   (11)
   (12)

21. LPTP

25. LPTP

29. LPTP

34. LPTP

39. LPTP

50. LPTP

57. LPTP

66. LPTP

67. LPTP

74. LPTP

SO3

| — | SKR izmantojums |
| --- | --- |

—

SKR izmantojums

Jebkada

EN standarta nav

Reizi gada

–

Gazveida hloridi, izteikti ka HCl

| — | Ogles un/vai lignits |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignits

| — | Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos |
| --- | --- |

—

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos

Jebkada

EN 1911

Reizi trijos menešos  (6)
   (13)
   (14)

21. LPTP

57. LPTP

| — | Cieta biomasa un/vai kudra |
| --- | --- |

—

Cieta biomasa un/vai kudra

Jebkada

Parastie EN standarti

Nepartraukts  (15)
   (16)

25. LPTP

| — | Atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Atkritumu lidzincineracija

Jebkada

Parastie EN standarti

Nepartraukts  (6)
   (16)

66. LPTP

67. LPTP

HF

| — | Ogles un/vai lignits |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignits

| — | Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos |
| --- | --- |

—

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos

Jebkada

EN standarta nav

Reizi trijos menešos  (6)
   (13)
   (14)

21. LPTP

57. LPTP

| — | Cieta biomasa un/vai kudra |
| --- | --- |

—

Cieta biomasa un/vai kudra

Jebkada

EN standarta nav

Reizi gada

25. LPTP

| — | Atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Atkritumu lidzincineracija

Jebkada

Parastie EN standarti

Nepartraukts  (6)
   (16)

66. LPTP

67. LPTP

Putekli

| — | Ogles un/vai lignits |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignits

| — | Cieta biomasa un/vai kudra |
| --- | --- |

—

Cieta biomasa un/vai kudra

| — | Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli |
| --- | --- |

—

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli

| — | Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes |
| --- | --- |

—

Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes

| — | Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos |
| --- | --- |

—

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

| — | Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji

| — | Ar gazellu darbinamas gazturbinas |
| --- | --- |

—

Ar gazellu darbinamas gazturbinas

Jebkada

Parastie EN standarti un EN 13284-1 un EN 13284-2

Nepartraukts  (6)
   (17)

22. LPTP

26. LPTP

30. LPTP

35. LPTP

39. LPTP

51. LPTP

58. LPTP

75. LPTP

Atkritumu lidzincineracija

Jebkada

Parastie EN standarti un EN 13284-2

Nepartraukts

68. LPTP

69. LPTP

Metali un pusmetali, iznemot dzivsudrabu (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V, Zn)

| — | Ogles un/vai lignits |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignits

| — | Cieta biomasa un/vai kudra |
| --- | --- |

—

Cieta biomasa un/vai kudra

| — | Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli un dzineji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli un dzineji

Jebkada

EN 14385

Reizi gada  (18)

22. LPTP

26. LPTP

30. LPTP

| — | Atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Atkritumu lidzincineracija

< 300 MWth

EN 14385

Reizi sešos menešos  (13)

68. LPTP

69. LPTP

= 300 MWth

EN 14385

Reizi trijos menešos  (19)
   (13)

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

= 100 MWth

EN 14385

Reizi gada  (18)

75. LPTP

Hg

| — | Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija

< 300 MWth

EN 13211

Reizi trijos menešos  (13)
   (20)

23. LPTP

= 300 MWth

Parastie EN standarti un EN 14884

Nepartraukts  (16)
   (21)

| — | Cieta biomasa un/vai kudra |
| --- | --- |

—

Cieta biomasa un/vai kudra

Jebkada

EN 13211

Reizi gada  (22)

27. LPTP

| — | Atkritumu lidzincineracija ar cieto biomasu un/vai kudru |
| --- | --- |

—

Atkritumu lidzincineracija ar cieto biomasu un/vai kudru

Jebkada

EN 13211

Reizi trijos menešos  (13)

70. LPTP

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

= 100 MWth

EN 13211

Reizi gada  (23)

75. LPTP

KGOO

| — | Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji

| — | Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos |
| --- | --- |

—

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos

Jebkada

EN 12619

Reizi sešos menešos  (13)

33. LPTP

59. LPTP

| — | Atkritumu lidzincineracija ar oglem, lignitu, cieto biomasu un/vai kudru |
| --- | --- |

—

Atkritumu lidzincineracija ar oglem, lignitu, cieto biomasu un/vai kudru

Jebkada

Parastie EN standarti

Nepartraukts

71. LPTP

Formaldehids

| — | Dabasgaze gazes un divu kurinamo liesdedzes dzinejos ar dzirkstelaizdedzi |
| --- | --- |

—

Dabasgaze gazes un divu kurinamo liesdedzes dzinejos ar dzirkstelaizdedzi

Jebkada

EN standarta nav

Reizi gada

45. LPTP

CH4

| — | Ar dabasgazi darbinami dzineji |
| --- | --- |

—

Ar dabasgazi darbinami dzineji

Jebkada

EN ISO 25139

Reizi gada  (24)

45. LPTP

PCDD/F

| — | Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos |
| --- | --- |

—

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos

| — | Atkritumu lidzincineracija |
| --- | --- |

—

Atkritumu lidzincineracija

Jebkada

EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3

Reizi sešos menešos  (13)
   (25)

59. LPTP

71. LPTP

5. LPTP.   LPTP ir monitoret dumgazu attirišana radušas emisijas udeni vismaz talak noraditaja biežuma un saskana ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegutajiem datiem ir lidzvertiga zinatniska kvalitate.

| Viela/parametrs | Standarts(-i) | Minimalais monitoringa biežums | Monitorings saistits ar |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopejais organiskais ogleklis (KOO)  (26) | EN 1484 | Reize menesi | 15. LPTP |
| Kimiskais skabekla paterinš (KSP)  (26) | EN standarta nav |
| Kopejas suspendetas cietvielas (KSC) | EN 872 |
| Fluorids (F-) | EN ISO 10304-1 |
| Sulfati (SO4
  2-) | EN ISO 10304-1 |
| Vieglizdaligie sulfidi (S2-) | EN standarta nav |
| Sulfiti (SO3
  2-) | EN ISO 10304-3 |
| Metali un pusmetali | As | Pieejami dažadi EN standarti (piem., EN ISO 11885 vai EN ISO 17294-2) |
| Cd |
| Cr |
| Cu |
| Ni |
| Pb |
| Zn |
| Hg | Pieejami dažadi EN standarti (piem., EN ISO 12846 vai EN ISO 17852) |
| Hloridi (Cl-) | Pieejami dažadi EN standarti (piem., EN ISO 10304-1 vai EN ISO 15682) | – |
| Kopejais slapeklis | EN 12260 | – |

Viela/parametrs

Standarts(-i)

Minimalais monitoringa biežums

Monitorings saistits ar

Kopejais organiskais ogleklis (KOO)  (26)

EN 1484

Reize menesi

15. LPTP

Kimiskais skabekla paterinš (KSP)  (26)

EN standarta nav

Kopejas suspendetas cietvielas (KSC)

EN 872

Fluorids (F-)

EN ISO 10304-1

Sulfati (SO4
  2-)

EN ISO 10304-1

Vieglizdaligie sulfidi (S2-)

EN standarta nav

Sulfiti (SO3
  2-)

EN ISO 10304-3

Metali un pusmetali

As

Pieejami dažadi EN standarti (piem., EN ISO 11885 vai EN ISO 17294-2)

Cd

Cr

Cu

Ni

Pb

Zn

Hg

Pieejami dažadi EN standarti (piem., EN ISO 12846 vai EN ISO 17852)

Hloridi (Cl-)

Pieejami dažadi EN standarti (piem., EN ISO 10304-1 vai EN ISO 15682)

–

Kopejais slapeklis

EN 12260

–

1.3.   Visparigie vidiskie un sadegšanas raditaji

6. LPTP.   LPTP, ka uzlabot sadedzinašanas staciju visparigos vidiskos raditajus un mazinat CO un nesadegušu vielu emisijas gaisa, ir nodrošinat optimalu sadegšanu un izmantot piemerotu talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kurinamo maisijumi un sajaukšana | Nodrošinat stabilus degšanas apstaklus un/vai mazinat piesarnotaju emisiju, sajaucot dažadas kvalitates viena veida kurinamo. | Visparizmantojams. |
| b. | Sadedzes sistemas apkope | Regulara planota apkope saskana ar piegadataja ieteikumiem. |
| c. | Moderna kontroles sistema | Sk. aprakstu 8.1. punkta. | Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| d. | Laba sadedzes aprikojuma konstrukcija | Laba krasns, degkameru, deglu un saistito ietaišu konstrukcija. | Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams. |
| e. | Kurinama izvele | Izveleties vai pilnigi vai daleji sakt izmantot citu pieejamu kurinamo ar labaku vidisko profilu (piem., ar zemu sera un/vai dzivsudraba saturu), ari palaišana vai par rezerves kurinamo. | Izmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar to, vai pieejami piemerotu veidu kurinamie ar kopuma labaku vidisko profilu (to var ietekmet dalibvalsts energetikas politika) vai integreta objekta kurinamo bilanci, ja izmanto rupniecibas proceskurinamos.
  Esošu sadedzinašanas staciju gadijuma kurinama izveli var ietekmet stacijas konfiguracija un konstrukcija. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kurinamo maisijumi un sajaukšana

Nodrošinat stabilus degšanas apstaklus un/vai mazinat piesarnotaju emisiju, sajaucot dažadas kvalitates viena veida kurinamo.

Visparizmantojams.

b.

Sadedzes sistemas apkope

Regulara planota apkope saskana ar piegadataja ieteikumiem.

c.

Moderna kontroles sistema

Sk. aprakstu 8.1. punkta.

Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

d.

Laba sadedzes aprikojuma konstrukcija

Laba krasns, degkameru, deglu un saistito ietaišu konstrukcija.

Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams.

e.

Kurinama izvele

Izveleties vai pilnigi vai daleji sakt izmantot citu pieejamu kurinamo ar labaku vidisko profilu (piem., ar zemu sera un/vai dzivsudraba saturu), ari palaišana vai par rezerves kurinamo.

Izmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar to, vai pieejami piemerotu veidu kurinamie ar kopuma labaku vidisko profilu (to var ietekmet dalibvalsts energetikas politika) vai integreta objekta kurinamo bilanci, ja izmanto rupniecibas proceskurinamos.

Esošu sadedzinašanas staciju gadijuma kurinama izveli var ietekmet stacijas konfiguracija un konstrukcija.

7. LPTP.   LPTP, ka mazinat amonjaka emisijas gaisa no selektivas katalitiskas reducešanas (SKR) un/vai selektivas nekatalitiskas reducešanas (SNKR), lai panaktu mazakas NOX emisijas, ir optimizet SKR un/vai SNKR teoretisko un praktisko norisi (piem., optimizeta reagenta un NOX attieciba, homogena reagenta izkliede un optimals reagenta pilienu lielums).

Ar LPTP saistitie emisiju limeni

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NH3 emisijam gaisa no SKR un/vai SNKR ir < 3–10 mg/Nm3, kas ir gada videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba. Diapazona apakšgala vertibas var sasniegt, izmantojot SNR, bet diapazona augšgala vertibas var sasniegt, izmantojot SNKR bez slapjas attirišanas. Ja stacija dedzina biomasu un to darbina ar mainigu noslodzi vai ja dzineja dedzina smago degvielellu un/vai gazellu, LPTP SEL diapazona augšeja vertiba ir 15 mg/Nm3.

8. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat emisijas gaisa normalos ekspluatacijas apstaklos, ir ar pienacigu konstrukciju, ekspluataciju un apkopi nodrošinat, ka tiek optimali izmantota emisiju mazinašanas sistemu jauda un darbgataviba.

9. LPTP.   LPTP, ka uzlabot sadedzinašanas un/vai gazifikacijas staciju visparejos vidiskos raditajus un mazinat emisijas gaisa, ir vidiskas parvaldibas sistemas ietvaros (sk. 1. LPTP) kvalitates nodrošinašanas/kvalitates kontroles programmas attieciba uz visiem izmantotajiem kurinamajiem ieklaut šadus elementus:

| i) | izmantota kurinama pilniga sakotneja raksturlielumu noteikšana, kura noskaidro vismaz talak noraditos parametrus un ko veic atbilstoši EN standartiem. Var izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskus standartus, ja vien tie nodrošina datus ar lidzvertigu zinatnisko kvalitati; |
| --- | --- |

i)

izmantota kurinama pilniga sakotneja raksturlielumu noteikšana, kura noskaidro vismaz talak noraditos parametrus un ko veic atbilstoši EN standartiem. Var izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskus standartus, ja vien tie nodrošina datus ar lidzvertigu zinatnisko kvalitati;

| ii) | regulara kurinama kvalitates testešana noluka parliecinaties, ka ta raksturlielumi joprojam ir tadi, kadi konstateti sakotneja noteikšana, un ka tie atbilst stacijas projekta specifikacijam. Testešanas biežumu un parametrus no nakamas tabulas izvelas atkariba no ta, cik loti kurinamais medz atškirties, un piesarnotaju izmetes relevances (piem., koncentracija kurinamaja, izmantota dumgazu attirišana); |
| --- | --- |

ii)

regulara kurinama kvalitates testešana noluka parliecinaties, ka ta raksturlielumi joprojam ir tadi, kadi konstateti sakotneja noteikšana, un ka tie atbilst stacijas projekta specifikacijam. Testešanas biežumu un parametrus no nakamas tabulas izvelas atkariba no ta, cik loti kurinamais medz atškirties, un piesarnotaju izmetes relevances (piem., koncentracija kurinamaja, izmantota dumgazu attirišana);

| iii) | velaka stacijas iestatijumu korigešana, ja un kad tas ir vajadzigs un praktiski iespejams (piem., kurinama raksturlielumu integrešana un kontrole modernaja kontroles sistema (sk. aprakstu 8.1. punkta)). |
| --- | --- |

iii)

velaka stacijas iestatijumu korigešana, ja un kad tas ir vajadzigs un praktiski iespejams (piem., kurinama raksturlielumu integrešana un kontrole modernaja kontroles sistema (sk. aprakstu 8.1. punkta)).

Apraksts

Kurinama raksturlielumus sakotneji noteikt un regulari testet var operators un/vai kurinama piegadatajs. Ja to dara piegadatajs, operatoram produkta (kurinama) piegadataja specifikacijas un/vai garantijas forma nodod visus rezultatus.

| Kurinamais | Nosakamas vielas/parametri |
| --- | --- |
| Biomasa/kudra | — | ZSS |

Kurinamais

Nosakamas vielas/parametri

Biomasa/kudra

—

ZSS

| — | Mitrums |
| --- | --- |

—

Mitrums

| — | Pelni |
| --- | --- |

—

Pelni

| — | C, Cl, F, N, S, K, Na |
| --- | --- |

—

C, Cl, F, N, S, K, Na

| — | Metali un pusmetali (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) |
| --- | --- |

—

Metali un pusmetali (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn)

Ogles/lignits

| — | ZSS |
| --- | --- |

—

ZSS

| — | Mitrums |
| --- | --- |

—

Mitrums

| — | Gaistošie savienojumi, pelni, saistitais ogleklis, C, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Gaistošie savienojumi, pelni, saistitais ogleklis, C, H, N, O, S

| — | Br, Cl, F |
| --- | --- |

—

Br, Cl, F

| — | Metali un pusmetali (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metali un pusmetali (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

Smaga degvielella

| — | Pelni |
| --- | --- |

—

Pelni

| — | C, S, N, Ni, V |
| --- | --- |

—

C, S, N, Ni, V

Gazella

| — | Pelni |
| --- | --- |

—

Pelni

| — | N, C, S |
| --- | --- |

—

N, C, S

Dabasgaze

| — | ZSS |
| --- | --- |

—

ZSS

| — | CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Vobes skaitlis |
| --- | --- |

—

CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Vobes skaitlis

Kimiskas rupniecibas proceskurinamie  (27)

| — | Br, C, Cl, F, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Br, C, Cl, F, H, N, O, S

| — | Metali un pusmetali (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metali un pusmetali (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes

| — | ZSS, CH4 (koksa gazei), CXHY (koksa gazei), CO2, H2, N2, kopejais sers, putekli, Vobes skaitlis |
| --- | --- |

—

ZSS, CH4 (koksa gazei), CXHY (koksa gazei), CO2, H2, N2, kopejais sers, putekli, Vobes skaitlis

Atkritumi  (28)

| — | ZSS |
| --- | --- |

—

ZSS

| — | Mitrums |
| --- | --- |

—

Mitrums

| — | Gaistošie savienojumi, pelni, Br, C, Cl, F, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Gaistošie savienojumi, pelni, Br, C, Cl, F, H, N, O, S

| — | Metali un pusmetali (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metali un pusmetali (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

10. LPTP.   LPTP, ka mazinat emisijas gaisa un/vai udeni arpusnormalos ekspluatacijas apstaklos (AEA), ir vidiskas parvaldibas sistemas ietvaros (sk. 1. LPTP) izveidot un istenot parvaldibas planu, kas atbilst potencialo piesarnotaju izmetes relevancei un ietver šadus elementus:

| — | pienacigi projektetas sistemas, ko uzskata par relevantam AEA izraisišana un kas var ietekmet emisijas gaisa, udeni un/vai augsne (piem., pazeminatas slodzes projekti, kas samazina minimalas stabilai generešanai gazturbinas vajadzigas palaišanas un apturešanas slodzes), |
| --- | --- |

—

pienacigi projektetas sistemas, ko uzskata par relevantam AEA izraisišana un kas var ietekmet emisijas gaisa, udeni un/vai augsne (piem., pazeminatas slodzes projekti, kas samazina minimalas stabilai generešanai gazturbinas vajadzigas palaišanas un apturešanas slodzes),

| — | konkreta šo relevanto sistemu profilaktiskas apkopes plana izstrade un ieviešana, |
| --- | --- |

—

konkreta šo relevanto sistemu profilaktiskas apkopes plana izstrade un ieviešana,

| — | AEA radito emisiju un ar to saistito apstaklu uzskaite un registrešana un – vajadzibas gadijuma – noveršanas pasakumu istenošana, |
| --- | --- |

—

AEA radito emisiju un ar to saistito apstaklu uzskaite un registrešana un – vajadzibas gadijuma – noveršanas pasakumu istenošana,

| — | periodiska visu AEA radušos emisiju periodiska novertešana (piem., gadijumu biežums, ilgums, emisiju kvantificešana/aplešana) un – vajadzibas gadijuma – noveršanas pasakumu istenošana. |
| --- | --- |

—

periodiska visu AEA radušos emisiju periodiska novertešana (piem., gadijumu biežums, ilgums, emisiju kvantificešana/aplešana) un – vajadzibas gadijuma – noveršanas pasakumu istenošana.

11. LPTP.   LPTP ir pienacigi monitoret emisijas gaisa un/vai udeni arpusnormalos ekspluatacijas apstaklos.

Apraksts

Monitoret emisijas var vai nu ar tiešiem merijumiem, vai monitorejot aizstajparametrus, ja izradas, ka ta var iegut zinatniski tikpat kvalitativus vai pat kvalitativakus rezultatus neka ar tiešiem emisiju merijumiem. Palaišanas un apturešanas (P/A) perioda emisijas var novertet, reizi gada detalizeti izmerot tipiskas P/A proceduras emisijas un, balstoties uz šo merijumu rezultatiem, aplešot katras P/A emisijas visa gada laika.

1.4.   Energoefektivitate

12. LPTP.   LPTP, ka uzlabot tadu sadedzinašanas, gazifikacijas un/vai IGKC bloku energoefektivitati, kurus ekspluate = 1 500 h gada, ir izmantot piemerotu talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizacija | Sk. aprakstu 8.2. punkta.
  Sadegšanas optimizešana lidz minimumam samazina nesadegušo vielu saturu dumgazes un cietajos degšanas atlikumos. | Visparizmantojams. |
| b. | Darba vielas izmantošanas apstaklu optimizacija | Augstaka iespejama darba gazes vai tvaika spiediena un temperaturas izmantošana, nemot vera ierobežojumus, kas saistiti ar, piem., NOX emisiju kontroli vai enegopieprasijuma specifiku. |
| c. | Tvaika cikla optimizacija | Mazaka turbinas attvaika spiediena panakšana, izmantojot zemako iespejamo specifikacija paredzeto kondensatora dzesešanas udens temperaturu. |
| d. | Energopaterina samazinašana lidz minimumam | Iekšeja energopaterina samazinašana lidz minimumam (piem., lielaka barošanas udens sukna efektivitate). |
| e. | Degšanas gaisa priekškarsešana | No sadedzinašanas dumgazem atguta siltuma daleja atkalizmantošana sadedzinašanai izmantota gaisa priekškarsešanai. | Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar vajadzibu kontrolet NOX emisijas. |
| f. | Kurinama priekškarsešana | Kurinama priekškarsešana ar atguto siltumu. | Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar katla konstrukciju un vajadzibu kontrolet NOX emisijas. |
| g. | Moderna kontroles sistema | Sk. aprakstu 8.2. punkta.
  Datorizeta galveno degšanas parametru kontrole lauj uzlabot degšanas efektivitati. | Jaunos blokos visparizmantojams. Izmantojamibu vecos blokos var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| h. | Barošanas udens priekškarsešana ar atguto siltumu | No tvaika kondensatora izvadita udens priekškarsešana ar atguto siltumu pirms ta atkalizmantošanas katla. | Izmantojams tikai tvaika konturos, nevis sildkatlos.
  Izmantojamiba esošos blokos var but ierobežota stacijas konfiguracijas ierobežojumu vai atgustama siltuma nepietiekamibas del. |
| i. | Siltuma atgušana ar kogeneraciju | Siltuma atgušana (galvenokart no tvaika sistemas) udens uzkarsešanai/tvaika ieguvei, kura ieguto karsto udeni vai tvaiku izmanto rupnieciskos procesos/darbibas vai publiska tikla centralizetai siltumapgadei. Papildus siltumu var atgut no:






  — | dumgazem, |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sadegšanas optimizacija

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Sadegšanas optimizešana lidz minimumam samazina nesadegušo vielu saturu dumgazes un cietajos degšanas atlikumos.

Visparizmantojams.

b.

Darba vielas izmantošanas apstaklu optimizacija

Augstaka iespejama darba gazes vai tvaika spiediena un temperaturas izmantošana, nemot vera ierobežojumus, kas saistiti ar, piem., NOX emisiju kontroli vai enegopieprasijuma specifiku.

c.

Tvaika cikla optimizacija

Mazaka turbinas attvaika spiediena panakšana, izmantojot zemako iespejamo specifikacija paredzeto kondensatora dzesešanas udens temperaturu.

d.

Energopaterina samazinašana lidz minimumam

Iekšeja energopaterina samazinašana lidz minimumam (piem., lielaka barošanas udens sukna efektivitate).

e.

Degšanas gaisa priekškarsešana

No sadedzinašanas dumgazem atguta siltuma daleja atkalizmantošana sadedzinašanai izmantota gaisa priekškarsešanai.

Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar vajadzibu kontrolet NOX emisijas.

f.

Kurinama priekškarsešana

Kurinama priekškarsešana ar atguto siltumu.

Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar katla konstrukciju un vajadzibu kontrolet NOX emisijas.

g.

Moderna kontroles sistema

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Datorizeta galveno degšanas parametru kontrole lauj uzlabot degšanas efektivitati.

Jaunos blokos visparizmantojams. Izmantojamibu vecos blokos var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

h.

Barošanas udens priekškarsešana ar atguto siltumu

No tvaika kondensatora izvadita udens priekškarsešana ar atguto siltumu pirms ta atkalizmantošanas katla.

Izmantojams tikai tvaika konturos, nevis sildkatlos.

Izmantojamiba esošos blokos var but ierobežota stacijas konfiguracijas ierobežojumu vai atgustama siltuma nepietiekamibas del.

i.

Siltuma atgušana ar kogeneraciju

Siltuma atgušana (galvenokart no tvaika sistemas) udens uzkarsešanai/tvaika ieguvei, kura ieguto karsto udeni vai tvaiku izmanto rupnieciskos procesos/darbibas vai publiska tikla centralizetai siltumapgadei. Papildus siltumu var atgut no:

—

dumgazem,

| — | ardu dzesešanas, |
| --- | --- |

—

ardu dzesešanas,

| — | cirkulejoša verdoša slana. |
| --- | --- |

—

cirkulejoša verdoša slana.

Izmantojams, ciktal to lauj ar vietejo siltumenergijas un elektroenergijas pieprasijumu saistitie ierobežojumi.

Izmantojamiba var but ierobežota, ja izmanto gazes kompresorus ar neparedzamu ekspluatacijas siltuma profilu.

j.

Gataviba kogeneracijai

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Izmantojams tikai jaunos blokos un tad, ja ir realistisks potencials siltumu nakotne izmantot bloka tuvuma.

k.

Dumgazu kondensators

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Kogeneracijas blokos visparizmantojams, ja vien ir pietiekams pieprasijums pec zema potenciala siltuma.

l.

Siltuma akumulacija

Siltuma akumulacija kogeneracijas režima.

Izmantojams tikai kogeneracijas stacijas.

Izmantojamiba var but ierobežota, ja ir mazs pieprasijums pec siltumslodzes.

m.

Slapjais dumenis

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Jaunos un esošos blokos ar slapjas dumgazu atserošanas aprikojumu visparizmantojams.

n.

Izvade pa dzeses torni

Emisiju izvade gaisa pa dzeses torni, nevis atsevišku dumeni.

Izmantojams tikai blokos, kuri aprikoti ar slapjas dumgazu atserošanas aprikojumu, kuros dumgazes pirms izvades velreiz jauzkarse un kuros dzeses sistema ir dzeses tornis.

o.

Kurinama priekšžavešana

Kurinama mitruma satura samazinašana pirms dedzinašanas, lai uzlabotu sadegšanu.

Izmantojams biomasas un/vai kudras dedzinašana, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar pašaizdegšanas risku (piem., kudras mitruma saturu visa piegades kede uztur virs 40 %).

Esošu staciju modernizaciju var ierobežot tas, kadu papildu siltumspeju dotu žavešana un ierobežotas iespejas modernizet dažu veidu katlus un staciju konfiguracijas.

p.

Siltuma zudumu samazinašana lidz minimumam

Atlikumsiltuma zudumu (piem., ar izdedžiem saistito siltuma zudumu vai ar starojuma avotu izolešanu samazinamo siltuma zudumu) samazinašana lidz minimumam.

Izmantojams tikai ar cieto kurinamo kurinamos sadedzinašanas blokos un gazifikacijas/IGKC blokos.

q.

Moderni materiali

Tadu modernu materialu izmantošana, kas, ka pieradits, var izturet lielu ekspluatacijas temperaturu un spiedienu un tadejadi lauj panakt lielaku tvaika/sadedzinašanas procesu efektivitati.

Izmantojams tikai jaunas stacijas.

r.

Tvaika turbinu uzlabojumi

Te ietilpst tadi tehniskie panemieni ka videja spiediena tvaika temperaturas un spiediena palielinašana, zema spiediena turbinas pievienošana un turbinas rotora lapstinu konstrukcijas izmainas.

Izmantojamibu var ierobežot pieprasijums, tvaika parametri un/vai ierobežots stacijas darbmužs.

s.

Superkritiski un ultrasuperkritiski tvaika parametri

Tada tvaika kontura (tostarp tvaika atkaluzkarsešanas sistemu) izmantošana, kura tvaika spiediens var parsniegt 220,6 barus un tvaika temperatura – 374 °C superkritisko parametru gadijuma un attiecigi 250–300 barus un 580–600 °C ultrasuperkritisko parametru gadijuma.

Izmantojams tikai jaunos blokos ar = 600 MWth, ko ekspluate > 4 000  h gada.

Nav izmantojams, ja bloka merkis (parstrades nozares) ir ražot zemas temperaturas un/vai spiediena tvaiku.

Nav izmantojams gazturbinas un dzinejos, kas ražo tvaiku kogeneracijas režima.

Ja bloka dedzina biomasu, dažu biomasu gadijuma izmantojamibu var ierobežot augsttemperaturas korozija.

1.5.   Udens paterinš un emisijas udeni

13. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat udens paterinu un novadito kontamineto notekudenu daudzumu, ir izmantot vienu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai tos abus.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Udens reciklešana | Stacijas atudenu plusmas, tostarp noteces udenus, izmanto citiem merkiem. Reciklešanas apmeru ierobežo sanemejplusmas udens kvalitates prasibas un stacijas udens bilance. | Nav izmantojams attieciba uz dzeses sistemu notekudeniem, kuros ir udens attirišanas kimikalijas un/vai liela salu koncentracija no juras udens. |
| b. | Sauso smago pelnu apstrade | Sausie, karstie smagie pelni no krasns nokrit uz mehaniska konveijera, kur tos atdzese apkartejais gaiss. Procesa netiek izmantots udens. | Izmantojams tikai stacijas, kuras dedzina cietos kurinamos.
  Var but tehniski ierobežojumi, kas liedz šadi modernizet esošas sadedzinašanas stacijas. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Udens reciklešana

Stacijas atudenu plusmas, tostarp noteces udenus, izmanto citiem merkiem. Reciklešanas apmeru ierobežo sanemejplusmas udens kvalitates prasibas un stacijas udens bilance.

Nav izmantojams attieciba uz dzeses sistemu notekudeniem, kuros ir udens attirišanas kimikalijas un/vai liela salu koncentracija no juras udens.

b.

Sauso smago pelnu apstrade

Sausie, karstie smagie pelni no krasns nokrit uz mehaniska konveijera, kur tos atdzese apkartejais gaiss. Procesa netiek izmantots udens.

Izmantojams tikai stacijas, kuras dedzina cietos kurinamos.

Var but tehniski ierobežojumi, kas liedz šadi modernizet esošas sadedzinašanas stacijas.

14. LPTP.   LPTP, ka noverst nekontaminetu notekudenu kontaminaciju un samazinat emisijas udeni, ir notekudenu plusmas noškirt un attirit atseviški atkariba no piesarnotaju satura.

Apraksts

Notekudenu plusmas, ko parasti noškir un attira, ir, piem., virszemes noteces udeni, dzesešanas udens un dumgazu attirišanas notekudeni.

Izmantojamiba

Esošo drenažas sistemu konfiguracijas del izmantojamiba esošas stacijas var but ierobežota.

15. LPTP.   LPTP, ka mazinat emisijas udeni no dumgazu attirišanas, ir izmantot piemerotu talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju un sekundaros panemienus izmantot pec iespejas tuvak avotam (lai izvairitos no atškaidišanas).

| Tehniskais panemiens | Tipiski piesarnotaji, kuru emisijas tiek noverstas vai samazinatas | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| | Primarie tehniskie panemieni |
| a. | Optimizeta sadedzinašana (sk. 6. LPTP) un dumgazu attirišanas sistemas (piem., SKR/SNKR, sk. 7. LPTP) | Organiskie savienojumi, amonjaks (NH3) | Visparizmantojams. |
| | Sekundarie tehniskie panemieni
   (29) |
| b. | Adsorbcija uz aktivetas ogles | Organiskie savienojumi, dzivsudrabs (Hg) | Visparizmantojams. |
| c. | Aeroba biologiska attirišana | Bionoardami organiskie savienojumi, amonijs (NH4
  +) | Organisko savienojumu apstrade visparizmantojami. Amonija (NH4
  +) aeroba biologiska apstrade var nebut izmantojama, ja ir augsta hloridu koncentracija (t. i., apm. 10 g/l). |
| d. | Anoksiska/anaeroba biologiska attirišana | Dzivsudrabs (Hg), nitrati (NO3
  -), nitriti (NO2
  -) | Visparizmantojams. |
| e. | Koagulacija un flokulacija | Suspendetas cietvielas | Visparizmantojams. |
| f. | Kristalizacija | Metali un pusmetali, sulfati (SO4
  2-), fluorids (F-) | Visparizmantojams. |
| g. | Filtracija (piem., filtracija caur smiltim, mikrofiltracija, ultrafiltracija) | Suspendetas cietvielas, metali | Visparizmantojams. |
| h. | Flotacija | Suspendetas cietvielas, brivas ellas | Visparizmantojams. |
| i. | Jonu apmaina | Metali | Visparizmantojams. |
| j. | Neitralizacija | Skabes, sarmi | Visparizmantojams. |
| k. | Oksidacija | Sulfidi (S2-), sulfiti (SO3
  2-) | Visparizmantojams. |
| l. | Izgulsnešana | Metali un pusmetali, sulfati (SO4
  2-), fluorids (F-) | Visparizmantojams. |
| m. | Nostadinašana | Suspendetas cietvielas | Visparizmantojams. |
| n. | Atdestilešana | Amonjaks (NH3) | Visparizmantojams. |

Tehniskais panemiens

Tipiski piesarnotaji, kuru emisijas tiek noverstas vai samazinatas

Izmantojamiba

Primarie tehniskie panemieni

a.

Optimizeta sadedzinašana (sk. 6. LPTP) un dumgazu attirišanas sistemas (piem., SKR/SNKR, sk. 7. LPTP)

Organiskie savienojumi, amonjaks (NH3)

Visparizmantojams.

Sekundarie tehniskie panemieni
   (29)

b.

Adsorbcija uz aktivetas ogles

Organiskie savienojumi, dzivsudrabs (Hg)

Visparizmantojams.

c.

Aeroba biologiska attirišana

Bionoardami organiskie savienojumi, amonijs (NH4
  +)

Organisko savienojumu apstrade visparizmantojami. Amonija (NH4
  +) aeroba biologiska apstrade var nebut izmantojama, ja ir augsta hloridu koncentracija (t. i., apm. 10 g/l).

d.

Anoksiska/anaeroba biologiska attirišana

Dzivsudrabs (Hg), nitrati (NO3
  -), nitriti (NO2
  -)

Visparizmantojams.

e.

Koagulacija un flokulacija

Suspendetas cietvielas

Visparizmantojams.

f.

Kristalizacija

Metali un pusmetali, sulfati (SO4
  2-), fluorids (F-)

Visparizmantojams.

g.

Filtracija (piem., filtracija caur smiltim, mikrofiltracija, ultrafiltracija)

Suspendetas cietvielas, metali

Visparizmantojams.

h.

Flotacija

Suspendetas cietvielas, brivas ellas

Visparizmantojams.

i.

Jonu apmaina

Metali

Visparizmantojams.

j.

Neitralizacija

Skabes, sarmi

Visparizmantojams.

k.

Oksidacija

Sulfidi (S2-), sulfiti (SO3
  2-)

Visparizmantojams.

l.

Izgulsnešana

Metali un pusmetali, sulfati (SO4
  2-), fluorids (F-)

Visparizmantojams.

m.

Nostadinašana

Suspendetas cietvielas

Visparizmantojams.

n.

Atdestilešana

Amonjaks (NH3)

Visparizmantojams.

LPTP SEL attiecas uz tiešu novadišanu sanemeja udensobjekta punkta, kura notiek emisija no iekartas.

1. tabula

LPTP SEL tiešai novadišanai sanemeja udensobjekta pec dumgazu attirišanas

| Viela/parametrs | LPTP SEL |
| --- | --- |
| Dienas videja vertiba |
| Kopejais organiskais ogleklis (KOO) | 20 –50  mg/l  (30)
   (31)
   (32) |
| Kimiskais skabekla paterinš (KSP) | 60 –150  mg/l  (30)
   (31)
   (32) |
| Kopejas suspendetas cietvielas (KSC) | 10 –30  mg/l |
| Fluorids (F-) | 10 –25  mg/l  (32) |
| Sulfati (SO4
  2-) | 1,3 –2,0  g/l  (32)
   (33)
   (34)
   (35) |
| Vieglizdaligie sulfidi (S2-) | 0,1 –0,2  mg/l  (32) |
| Sulfiti (SO3
  2-) | 1 –20  mg/l  (32) |
| Metali un pusmetali | As | 10 –50 μg/l |
| Cd | 2 –5 μg/l |
| Cr | 10 –50 μg/l |
| Cu | 10 –50 μg/l |
| Hg | 0,2 –3 μg/l |
| Ni | 10 –50 μg/l |
| Pb | 10 –20 μg/l |
| Zn | 50 –200 μg/l |

Viela/parametrs

LPTP SEL

Dienas videja vertiba

Kopejais organiskais ogleklis (KOO)

20 –50  mg/l  (30)
   (31)
   (32)

Kimiskais skabekla paterinš (KSP)

60 –150  mg/l  (30)
   (31)
   (32)

Kopejas suspendetas cietvielas (KSC)

10 –30  mg/l

Fluorids (F-)

10 –25  mg/l  (32)

Sulfati (SO4
  2-)

1,3 –2,0  g/l  (32)
   (33)
   (34)
   (35)

Vieglizdaligie sulfidi (S2-)

0,1 –0,2  mg/l  (32)

Sulfiti (SO3
  2-)

1 –20  mg/l  (32)

Metali un pusmetali

As

10 –50 μg/l

Cd

2 –5 μg/l

Cr

10 –50 μg/l

Cu

10 –50 μg/l

Hg

0,2 –3 μg/l

Ni

10 –50 μg/l

Pb

10 –20 μg/l

Zn

50 –200 μg/l

1.6.   Atkritumu apsaimniekošana

16. LPTP.   LPTP, ka samazinat likvidejamo atkritumu daudzumu no sadedzinašanas un/vai gazifikacijas procesa un piesarnojuma mazinašanas panemienu izmantošanas, ir organizet darbibu ta, lai prioritates kartiba pec iespejas istenotu un nemtu vera aprites cikla pieeju:

| a) | nepielaut atkritumu rašanos, piem., panakt, ka pec iespejas lielaka atlikumu dala ir blakusprodukti; |
| --- | --- |

a)

nepielaut atkritumu rašanos, piem., panakt, ka pec iespejas lielaka atlikumu dala ir blakusprodukti;

| b) | sagatavot atkritumus atkalizmantošanai, piem., saskana ar konkretajiem prasitajiem kvalitates kriterijiem; |
| --- | --- |

b)

sagatavot atkritumus atkalizmantošanai, piem., saskana ar konkretajiem prasitajiem kvalitates kriterijiem;

| c) | atkritumus reciklet; |
| --- | --- |

c)

atkritumus reciklet;

| d) | no atkritumiem atgut resursus citos veidos (piem., atgut energiju), |
| --- | --- |

d)

no atkritumiem atgut resursus citos veidos (piem., atgut energiju),

izmantojot piemerotu talak aprakstito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Gipša ka blakusprodukta ražošana | Slapjas DGA kalcija reakciju atlikumu kvalitates optimizacija, lai ar tiem varetu aizstat izrakto gipsi (piem., to izmantot par jelmaterialu gipškartona ražošana). Saražota gipša tiribu ietekme slapjaja DGA izmantota kalkakmens kvalitate. | Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar vajadzigo gipša kvalitati, ar katru konkreto lietojumu saistitajam prasibam attieciba uz veselibu un tirgus apstakliem. |
| b. | Atlikumu reciklešana vai atgušana buvniecibas nozare | Atlikumu reciklešana vai atgušana (piem., no pussausas atserošanas procesiem, vieglajiem pelniem, smagajiem pelniem) izmantošanai par buvmaterialiem (piem., celu buvnieciba, smilšu aizstašanai betona ražošana vai cementa ražošana). | Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar katram konkretajam lietojumam vajadzigo materiala kvalitati (piem., fizikalajam ipašibam, kaitigu vielu saturu) un tirgus apstakliem. |
| c. | Energijas atgušana, kurinamo kombinacija izmantojot atkritumus | Ja oglu, lignita, smagas degvielellas, kudras vai biomasas sadedzinašana rodas ar oglekli bagati pelni un dunas, tajos atlikušo energiju var atgut, piem., tos sajaucot ar kurinamo. | Visparizmantojams gadijumos, kad staciju kurinamo kombinacija var izmantot atkritumus un ir tehniski iespejams kurinamos padot degkamera. |
| d. | Izlietota katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai | Katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai (piem., SKR gadijuma to var atkalizmantot pat cetras reizes) daleji vai pilnigi atjauno ta sakotnejo iedarbigumu, katalizatora darbmužu pagarinot lidz vairakam desmitgadem. Izlietota katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai ir ieklauta katalizatora parvaldibas shema. | Izmantojamibu var ierobežot katalizatora mehaniskais stavoklis un vajadzigais iedarbigums NOX un NH3 emisiju kontrolei. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Gipša ka blakusprodukta ražošana

Slapjas DGA kalcija reakciju atlikumu kvalitates optimizacija, lai ar tiem varetu aizstat izrakto gipsi (piem., to izmantot par jelmaterialu gipškartona ražošana). Saražota gipša tiribu ietekme slapjaja DGA izmantota kalkakmens kvalitate.

Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar vajadzigo gipša kvalitati, ar katru konkreto lietojumu saistitajam prasibam attieciba uz veselibu un tirgus apstakliem.

b.

Atlikumu reciklešana vai atgušana buvniecibas nozare

Atlikumu reciklešana vai atgušana (piem., no pussausas atserošanas procesiem, vieglajiem pelniem, smagajiem pelniem) izmantošanai par buvmaterialiem (piem., celu buvnieciba, smilšu aizstašanai betona ražošana vai cementa ražošana).

Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar katram konkretajam lietojumam vajadzigo materiala kvalitati (piem., fizikalajam ipašibam, kaitigu vielu saturu) un tirgus apstakliem.

c.

Energijas atgušana, kurinamo kombinacija izmantojot atkritumus

Ja oglu, lignita, smagas degvielellas, kudras vai biomasas sadedzinašana rodas ar oglekli bagati pelni un dunas, tajos atlikušo energiju var atgut, piem., tos sajaucot ar kurinamo.

Visparizmantojams gadijumos, kad staciju kurinamo kombinacija var izmantot atkritumus un ir tehniski iespejams kurinamos padot degkamera.

d.

Izlietota katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai

Katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai (piem., SKR gadijuma to var atkalizmantot pat cetras reizes) daleji vai pilnigi atjauno ta sakotnejo iedarbigumu, katalizatora darbmužu pagarinot lidz vairakam desmitgadem. Izlietota katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai ir ieklauta katalizatora parvaldibas shema.

Izmantojamibu var ierobežot katalizatora mehaniskais stavoklis un vajadzigais iedarbigums NOX un NH3 emisiju kontrolei.

1.7.   Trokšna emisijas

17. LPTP.   LPTP, ka samazinat trokšna emisijas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Operacionali pasakumi | To ietvaros:






  — | aprikojumu rupigi inspice un veic ta tehnisko apkopi, |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Operacionali pasakumi

To ietvaros:

—

aprikojumu rupigi inspice un veic ta tehnisko apkopi,

| — | ja iespejams, aizver slegtu telpu logus un durvis, |
| --- | --- |

—

ja iespejams, aizver slegtu telpu logus un durvis,

| — | ar aprikojumu strada pieredzejis personals, |
| --- | --- |

—

ar aprikojumu strada pieredzejis personals,

| — | ja iespejams, izvairas no trokšnainam darbibam naktis, |
| --- | --- |

—

ja iespejams, izvairas no trokšnainam darbibam naktis,

| — | paredz apkopes darbu laika istenojamus trokšna kontroles pasakumus. |
| --- | --- |

—

paredz apkopes darbu laika istenojamus trokšna kontroles pasakumus.

Visparizmantojams.

b.

Kluss aprikojums

Tostarp, ja vajadzigs, kompresori, sukni un diski.

Jauna aprikojuma uzstadišanas vai aprikojuma nomainas gadijuma visparizmantojams.

c.

Trokšna vajinašana

Trokšna izplatišanos var mazinat, izvietojot barjeras starp trokšna avotu un uztvereju. Piemerotas barjeras ir aizsargsienas, valni un ekas.

Jaunas stacijas visparizmantojams. Esošu staciju gadijuma barjeru izvietošanas iespejas var ierobežot vietas trukums.

d.

Trokšna kontroles aprikojums

Tas ietver:

| — | trokšna mazinatajus, |
| --- | --- |

—

trokšna mazinatajus,

| — | aprikojuma izolešanu, |
| --- | --- |

—

aprikojuma izolešanu,

| — | trokšnaina aprikojuma apvalkošanu, |
| --- | --- |

—

trokšnaina aprikojuma apvalkošanu,

| — | eku skanizolešanu. |
| --- | --- |

—

eku skanizolešanu.

Izmantojamibu var ierobežot vietas trukums.

e.

Piemerots aprikojuma un eku izvietojums

Trokšna limeni var samazinat, palielinot atstatumu starp trokšna avotu un trokšna uztvereju un izmantojot ekas par trokšna bloketajiem.

Jaunas stacijas visparizmantojams. Esošas stacijas iespejas parvietot aprikojumu un ražošanas blokus var ierobežot vietas trukums vai parmerigas izmaksas.

2.   LPTP SECINAJUMI PAR CIETO KURINAMO SADEDZINAŠANU

2.1.   LPTP secinajumi par oglu un/vai lignita sadedzinašanu

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi oglu un/vai lignita sadedzinašana ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

2.1.1.   Visparigie vidiskie raditaji

18. LPTP.   LPTP, ka uzlabot oglu un/vai lignita sadedzinašanas visparigos vidiskos raditajus, ir lidztekus 6. LPTP izmantot talak noradito panemienu.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Integrets sadedzinašanas process, kurš nodrošina augstu katla efektivitati un kura ietverti primarie NOX mazinašanas panemieni (piem., pakapeniska gaisa padeve, pakapeniska kurinama padeve, mazu NOX emisiju degli un/vai dumgazu recirkulacija) | Šadi integret var sadedzinašanas procesus, piem., pulverizeta kurinama sadedzinašanu, sadedzinašanu verdoša slani vai uz kustigiem ardiem. | Visparizmantojams. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Integrets sadedzinašanas process, kurš nodrošina augstu katla efektivitati un kura ietverti primarie NOX mazinašanas panemieni (piem., pakapeniska gaisa padeve, pakapeniska kurinama padeve, mazu NOX emisiju degli un/vai dumgazu recirkulacija)

Šadi integret var sadedzinašanas procesus, piem., pulverizeta kurinama sadedzinašanu, sadedzinašanu verdoša slani vai uz kustigiem ardiem.

Visparizmantojams.

2.1.2.   Energoefektivitate

19. LPTP.   LPTP, ka uzlabot oglu un/vai lignita sadedzinašanas energoefektivitati, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sauso smago pelnu apstrade | Sausie, karstie smagie pelni no krasns nokrit uz mehaniska konveijera, kur pec novadišanas uz krasni atkartotai dedzinašanai tos atdzese apkartejais gaiss. Gan no pelnu atkartotas dedzinašanas, gan no to atdzesešanas atgust lietderigu energiju. | Var but tehniski ierobežojumi, kas liedz šadi modernizet esošus sadedzinašanas blokus. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sauso smago pelnu apstrade

Sausie, karstie smagie pelni no krasns nokrit uz mehaniska konveijera, kur pec novadišanas uz krasni atkartotai dedzinašanai tos atdzese apkartejais gaiss. Gan no pelnu atkartotas dedzinašanas, gan no to atdzesešanas atgust lietderigu energiju.

Var but tehniski ierobežojumi, kas liedz šadi modernizet esošus sadedzinašanas blokus.

2. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) oglu un/vai lignita sadedzinašanai

| Sadedzinašanas bloka veids | LPTP SEEL
   (36)
   (37) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)
   (38) | Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (38)
   (39)
   (40) |
| Jauns bloks
   (41)
   (42) | Esošs bloks
   (41)
   (43) | Jauns vai esošs bloks |
| Oglu, = 1 000 MWth | 45 –46 | 33,5 –44 | 75 –97 |
| Lignita, = 1 000 MWth | 42 –44  (44) | 33,5 –42,5 | 75 –97 |
| Oglu, < 1 000 MWth | 36,5 –41,5  (45) | 32,5 –41,5 | 75 –97 |
| Lignita, < 1 000 MWth | 36,5 –40  (46) | 31,5 –39,5 | 75 –97 |

Sadedzinašanas bloka veids

LPTP SEEL
   (36)
   (37)

Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)
   (38)

Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (38)
   (39)
   (40)

Jauns bloks
   (41)
   (42)

Esošs bloks
   (41)
   (43)

Jauns vai esošs bloks

Oglu, = 1 000 MWth

45 –46

33,5 –44

75 –97

Lignita, = 1 000 MWth

42 –44  (44)

33,5 –42,5

75 –97

Oglu, < 1 000 MWth

36,5 –41,5  (45)

32,5 –41,5

75 –97

Lignita, < 1 000 MWth

36,5 –40  (46)

31,5 –39,5

75 –97

2.1.3.   NOX, N2O un CO emisijas gaisa

20. LPTP.   LPTP, ka noverst vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO un N2O emisijas gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizacija | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Parasti to izmanto kombinacija ar citiem panemieniem. | Visparizmantojams. |
| b. | Citu primaro NOX mazinašanas panemienu (piem., pakapeniska gaisa padeve, pakapeniska kurinama padeve, dumgazu recirkulacija, mazu NOX emisiju deglu izmantošana) kombinacija | Katra atseviška panemiena aprakstu sk. 8.3. punkta.
  Piemerota primara panemiena (vai to kombinacijas) izveli un efektivitati var ietekmet katla konstrukcija. |
| c. | Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Var izmantot kopa ar caurslides SKR. | Izmantojamiba var but ierobežota, ja katli ar lielu škersgriezuma laukumu nelauj NH3 un NOX homogeni sajaukties.
  Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 1 500  h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. |
| d. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Nav izmantojams < 300 MWth sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada, un tadu esošu = 300 MWth sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate < 500 h gada. |
| e. | Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Izmantojamiba janoverte katra gadijuma atseviški atkariba no kurinama raksturlielumiem un sadedzinašanas procesa. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sadegšanas optimizacija

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Parasti to izmanto kombinacija ar citiem panemieniem.

Visparizmantojams.

b.

Citu primaro NOX mazinašanas panemienu (piem., pakapeniska gaisa padeve, pakapeniska kurinama padeve, dumgazu recirkulacija, mazu NOX emisiju deglu izmantošana) kombinacija

Katra atseviška panemiena aprakstu sk. 8.3. punkta.

Piemerota primara panemiena (vai to kombinacijas) izveli un efektivitati var ietekmet katla konstrukcija.

c.

Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Var izmantot kopa ar caurslides SKR.

Izmantojamiba var but ierobežota, ja katli ar lielu škersgriezuma laukumu nelauj NH3 un NOX homogeni sajaukties.

Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 1 500  h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.

d.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Nav izmantojams < 300 MWth sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada, un tadu esošu = 300 MWth sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate < 500 h gada.

e.

Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Izmantojamiba janoverte katra gadijuma atseviški atkariba no kurinama raksturlielumiem un sadedzinašanas procesa.

3. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (47) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (48)
   (49) |
| < 100 | 100 –150 | 100 –270 | 155 –200 | 165 –330 |
| 100 –300 | 50 –100 | 100 –180 | 80 –130 | 155 –210 |
| = 300, SVS katli, kurus kurina ar oglem un/vai lignitu, un ar lignitu kurinati pulverizeto oglu katli | 50 –85 | < 85 –150  (50)
   (51) | 80 –125 | 140 –165  (52) |
| = 300, ar oglem kurinati pulverizeto oglu katli | 65 –85 | 65 –150 | 80 –125 | < 85 –165  (53) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (47)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (48)
   (49)

< 100

100 –150

100 –270

155 –200

165 –330

100 –300

50 –100

100 –180

80 –130

155 –210

= 300, SVS katli, kurus kurina ar oglem un/vai lignitu, un ar lignitu kurinati pulverizeto oglu katli

50 –85

< 85 –150  (50)
   (51)

80 –125

140 –165  (52)

= 300, ar oglem kurinati pulverizeto oglu katli

65 –85

65 –150

80 –125

< 85 –165  (53)

Tadu esošu sadedzinašanas staciju, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunu sadedzinašanas staciju orientejošie gada videjie CO emisiju limeni parasti ir tadi, ka noradits nakamaja tabula.

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) | Orientejošs CO emisiju limenis (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| < 300 | < 30 –140 |
| = 300, SVS katli, kurus kurina ar oglem un/vai lignitu, un ar lignitu kurinati pulverizeto oglu katli | < 30 –100  (54) |
| = 300, ar oglem kurinati pulverizeto oglu katli | < 5 –100  (54) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth)

Orientejošs CO emisiju limenis (mg/Nm3)

< 300

< 30 –140

= 300, SVS katli, kurus kurina ar oglem un/vai lignitu, un ar lignitu kurinati pulverizeto oglu katli

< 30 –100  (54)

= 300, ar oglem kurinati pulverizeto oglu katli

< 5 –100  (54)

2.1.4.   SOX, HCl un HF emisijas gaisa

21. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani) | Sk. aprakstu 8.4. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) | Sk. aprakstu 8.4. punkta.
  Ar šo tehnisko panemienu var atdalit HCl/HF, ja netiek veikta dumgazu atserošana tehnologiska cikla beigas. |
| c. | Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA) | Sk. aprakstu 8.4. punkta. |
| d. | Cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis |
| e. | Slapja gazu attirišana | Sk. aprakstu 8.4. punkta.
  Ar šo tehnisko panemienu var atdalit HCl/HF, ja netiek veikta dumgazu atserošana tehnologiska cikla beigas. |
| f. | Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Sk. aprakstu 8.4. punkta. | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 300 MWth un tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada. |
| g. | Dumgazu atserošana ar juras udeni |
| h. | Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni | Izmantojamiba janoverte katra gadijuma atseviški atkariba no kurinama raksturlielumiem un sadedzinašanas procesa. |
| i. | Aiz slapjas DGA aprikojuma uzstadita gazes–gazes silditaja nomaina vai nonemšana | Aiz slapjas DGA aprikojuma uzstadita gazes–gazes silditaja nomaina ar vairakcaurulu siltuma ekstraktoru vai dumgazu atdališana un novadišana pa dzeses torni vai slapjo dumeni. | Izmantojams tikai tad, ja sadedzinašanas stacija, kura uzstadits slapjas DGA aprikojums un gazes–gazes silditajs, jamaina vai jaaizstaj siltummainis. |
| j. | Kurinama izvele | Sk. aprakstu 8.4. punkta.
  Mazsera (piem., lidz 0,1 % pec sausnas masas), mazhlora vai mazfluora kurinama izmantojums. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. Ja sadedzinašanas stacija dedzina loti specifiskus vietejos kurinamos, izmantojamibu var ierobežot ar stacijas konstrukciju saistiti ierobežojumi. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani)

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC)

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Ar šo tehnisko panemienu var atdalit HCl/HF, ja netiek veikta dumgazu atserošana tehnologiska cikla beigas.

c.

Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA)

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

d.

Cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis

e.

Slapja gazu attirišana

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Ar šo tehnisko panemienu var atdalit HCl/HF, ja netiek veikta dumgazu atserošana tehnologiska cikla beigas.

f.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 300 MWth un tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

g.

Dumgazu atserošana ar juras udeni

h.

Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni

Izmantojamiba janoverte katra gadijuma atseviški atkariba no kurinama raksturlielumiem un sadedzinašanas procesa.

i.

Aiz slapjas DGA aprikojuma uzstadita gazes–gazes silditaja nomaina vai nonemšana

Aiz slapjas DGA aprikojuma uzstadita gazes–gazes silditaja nomaina ar vairakcaurulu siltuma ekstraktoru vai dumgazu atdališana un novadišana pa dzeses torni vai slapjo dumeni.

Izmantojams tikai tad, ja sadedzinašanas stacija, kura uzstadits slapjas DGA aprikojums un gazes–gazes silditajs, jamaina vai jaaizstaj siltummainis.

j.

Kurinama izvele

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Mazsera (piem., lidz 0,1 % pec sausnas masas), mazhlora vai mazfluora kurinama izmantojums.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. Ja sadedzinašanas stacija dedzina loti specifiskus vietejos kurinamos, izmantojamibu var ierobežot ar stacijas konstrukciju saistiti ierobežojumi.

4. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (55) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (56) |
| < 100 | 150 –200 | 150 –360 | 170 –220 | 170 –400 |
| 100 –300 | 80 –150 | 95 –200 | 135 –200 | 135 –220  (57) |
| = 300 , pulverizetu oglu katli | 10 –75 | 10 –130  (58) | 25 –110 | 25 –165  (59) |
| = 300 , katli ar verdošo slani  (60) | 20 –75 | 20 –180 | 25 –110 | 50 –220 |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (55)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (56)

< 100

150 –200

150 –360

170 –220

170 –400

100 –300

80 –150

95 –200

135 –200

135 –220  (57)

= 300 , pulverizetu oglu katli

10 –75

10 –130  (58)

25 –110

25 –165  (59)

= 300 , katli ar verdošo slani  (60)

20 –75

20 –180

25 –110

50 –220

Ja sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda parsniedz 300 MW, ta ir ipaši paredzeta vieteja lignita dedzinašanai un ir iespejams pieradit, ka ta tehniski ekonomisku iemeslu del nespej sasniegt 4. tabula noraditos LPTP SEL, 4. tabula noraditie dienas videjas vertibas LPTP SEL nav piemerojami un gada videjo vertibu LPTP SEL diapazons ir šads:

| i) | jaunai DGA sistemai: KND x 0,01, maksimali 200 mg/Nm3; |
| --- | --- |

i)

jaunai DGA sistemai: KND x 0,01, maksimali 200 mg/Nm3;

| ii) | esošai DGA sistemai: KND x 0,03, maksimali 320 mg/Nm3,
  kur KND (koncentracija neattiritajas dumgazes) ir gada videja SO2 koncentracija neattiritajas dumgazes SOX mazinašanas sistemas ievadpunkta (sadala “Visparigie apsverumi” noraditajos standartapstaklos), izteikta pie skabekla references satura, kas ir 6 tilp. % O2; |
| --- | --- |

ii)

esošai DGA sistemai: KND x 0,03, maksimali 320 mg/Nm3,

kur KND (koncentracija neattiritajas dumgazes) ir gada videja SO2 koncentracija neattiritajas dumgazes SOX mazinašanas sistemas ievadpunkta (sadala “Visparigie apsverumi” noraditajos standartapstaklos), izteikta pie skabekla references satura, kas ir 6 tilp. % O2;

| iii) | ja DGA sistema ietver sorbenta inžekciju katla, KND var pielagot, nemot vera ša panemiena SO2 mazinašanas speju (??SI), šadi: KND (pielagota) = KND (izmerita)/(1-??SI). |
| --- | --- |

iii)

ja DGA sistema ietver sorbenta inžekciju katla, KND var pielagot, nemot vera ša panemiena SO2 mazinašanas speju (??SI), šadi: KND (pielagota) = KND (izmerita)/(1-??SI).

5. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) HCl un HF emisijam gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas

| Piesarnotajs | Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Gada videja vertiba vai gada laika nemto paraugu videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (61) |
| HCl | < 100 | 1 –6 | 2 –10  (62) |
| = 100 | 1 –3 | 1 –5  (62)
   (63) |
| HF | < 100 | < 1 –3 | < 1 –6  (64) |
| = 100 | < 1 –2 | < 1 –3  (64) |

Piesarnotajs

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba vai gada laika nemto paraugu videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (61)

HCl

< 100

1 –6

2 –10  (62)

= 100

1 –3

1 –5  (62)
   (63)

HF

< 100

< 1 –3

< 1 –6  (64)

= 100

< 1 –2

< 1 –3  (64)

2.1.5.   Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

22. LPTP.   LPTP, ka mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs |
| c. | Sorbenta inžekcija katla
  (krasni vai verdošaja slani) | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| d. | Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema |
| e. | Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Informaciju par izmantojamibu sk. 21. LPTP. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Maisa filtrs

c.

Sorbenta inžekcija katla

(krasni vai verdošaja slani)

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

d.

Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema

e.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Informaciju par izmantojamibu sk. 21. LPTP.

6. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (65) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (66) |
| < 100 | 2 –5 | 2 –18 | 4 –16 | 4 –22  (67) |
| 100 –300 | 2 –5 | 2 –14 | 3 –15 | 4 –22  (68) |
| 300 –1 000 | 2 –5 | 2 –10  (69) | 3 –10 | 3 –11  (70) |
| = 1 000 | 2 –5 | 2 –8 | 3 –10 | 3 –11  (71) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (65)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (66)

< 100

2 –5

2 –18

4 –16

4 –22  (67)

100 –300

2 –5

2 –14

3 –15

4 –22  (68)

300 –1 000

2 –5

2 –10  (69)

3 –10

3 –11  (70)

= 1 000

2 –5

2 –8

3 –10

3 –11  (71)

2.1.6.   Dzivsudraba emisijas gaisa

23. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat dzivsudraba emisijas gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| Lidzieguvumi no tehniskajiem panemieniem, ko galvenokart izmanto citu piesarnotaju emisiju mazinašanai |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Dzivsudraba atdališanas efektivitate ir lielaka, ja dumgazu temperatura ir zem 130 °C.
  Šo tehnisko panemienu galvenokart izmanto puteklu kontrolei. | Visparizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Šo tehnisko panemienu galvenokart izmanto puteklu kontrolei. |
| c. | Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| d. | Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Informaciju par izmantojamibu sk. 21. LPTP. |
| e. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Šis panemiens izmantojams tikai kombinacija ar citiem panemieniem, ar kuriem pastiprina vai mazina dzivsudraba oksidaciju pirms uztveršanas talaka DGA vai atputeklošanas sistema.
  Šo tehnisko panemienu galvenokart izmanto NOX kontrolei. | Informaciju par izmantojamibu sk. 20. LPTP. |
| Ipaši panemieni dzivsudraba emisiju mazinašanai |
| f. | Ogles sorbenta (piem., aktivetas ogles vai halogenetas aktivetas ogles) inžekcija dumgazes | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  To galvenokart izmanto kopa ar ESP/maisa filtru. Ša panemiena izmantošana var prasit papildu apstradi, lai pirms vieglo pelnu atkalizmantošanas varetu vel nodalit ogles frakciju, kas satur dzivsudrabu. | Visparizmantojams. |
| g. | Halogenetu piedevu pievienošana kurinamajam vai inžekcija krasni | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Ja kurinamais satur maz halogenu, visparizmantojams. |
| h. | Kurinama priekšapstrade | Kurinama skalošana, samaisišana un sajaukšana ta, lai ierobežotu/mazinatu dzivsudraba saturu vai uzlabotu dzivsudraba uztveršanu piesarnojuma kontroles aprikojuma. | Izmantojamiba janoverte, vispirms nosakot kurinama raksturlielumus un aplešot panemiena potencialo iedarbigumu. |
| i. | Kurinama izvele | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

Lidzieguvumi no tehniskajiem panemieniem, ko galvenokart izmanto citu piesarnotaju emisiju mazinašanai

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Dzivsudraba atdališanas efektivitate ir lielaka, ja dumgazu temperatura ir zem 130 °C.

Šo tehnisko panemienu galvenokart izmanto puteklu kontrolei.

Visparizmantojams.

b.

Maisa filtrs

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Šo tehnisko panemienu galvenokart izmanto puteklu kontrolei.

c.

Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

d.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Informaciju par izmantojamibu sk. 21. LPTP.

e.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Šis panemiens izmantojams tikai kombinacija ar citiem panemieniem, ar kuriem pastiprina vai mazina dzivsudraba oksidaciju pirms uztveršanas talaka DGA vai atputeklošanas sistema.

Šo tehnisko panemienu galvenokart izmanto NOX kontrolei.

Informaciju par izmantojamibu sk. 20. LPTP.

Ipaši panemieni dzivsudraba emisiju mazinašanai

f.

Ogles sorbenta (piem., aktivetas ogles vai halogenetas aktivetas ogles) inžekcija dumgazes

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

To galvenokart izmanto kopa ar ESP/maisa filtru. Ša panemiena izmantošana var prasit papildu apstradi, lai pirms vieglo pelnu atkalizmantošanas varetu vel nodalit ogles frakciju, kas satur dzivsudrabu.

Visparizmantojams.

g.

Halogenetu piedevu pievienošana kurinamajam vai inžekcija krasni

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Ja kurinamais satur maz halogenu, visparizmantojams.

h.

Kurinama priekšapstrade

Kurinama skalošana, samaisišana un sajaukšana ta, lai ierobežotu/mazinatu dzivsudraba saturu vai uzlabotu dzivsudraba uztveršanu piesarnojuma kontroles aprikojuma.

Izmantojamiba janoverte, vispirms nosakot kurinama raksturlielumus un aplešot panemiena potencialo iedarbigumu.

i.

Kurinama izvele

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

7. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) dzivsudraba emisijam gaisa no oglu un lignita sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) | LPTP SEL (μg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba vai gada laika nemto paraugu videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (72) |
| ogles | lignits | ogles | lignits |
| < 300 | < 1 –3 | < 1 –5 | < 1 –9 | < 1 –10 |
| = 300 | < 1 –2 | < 1 –4 | < 1 –4 | < 1 –7 |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth)

LPTP SEL (μg/Nm3)

Gada videja vertiba vai gada laika nemto paraugu videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (72)

ogles

lignits

ogles

lignits

< 300

< 1 –3

< 1 –5

< 1 –9

< 1 –10

= 300

< 1 –2

< 1 –4

< 1 –4

< 1 –7

2.2.   LPTP secinajumi par cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanu

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašana ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

2.2.1.   Energoefektivitate

8. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanai

| Sadedzinašanas bloka veids | LPTP SEEL
   (73)
   (74) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)
   (75) | Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (76)
   (77) |
| Jauns bloks
   (78) | Esošs bloks | Jauns bloks | Esošs bloks |
| Cietas biomasas un/vai kudras katls | 33,5 – > 38 | 28 –38 | 73 –99 | 73 –99 |

Sadedzinašanas bloka veids

LPTP SEEL
   (73)
   (74)

Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)
   (75)

Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (76)
   (77)

Jauns bloks
   (78)

Esošs bloks

Jauns bloks

Esošs bloks

Cietas biomasas un/vai kudras katls

33,5 – > 38

28 –38

73 –99

73 –99

2.2.2.   NOX, N2O un CO emisijas gaisa

24. LPTP.   LPTP, ka noverst vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO un N2O emisijas gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizacija | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Mazu NOX emisiju degli |
| c. | Pakapeniska gaisa padeve |
| d. | Pakapeniska kurinama padeve |
| e. | Dumgazu recirkulacija |
| f. | Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Var izmantot kopa ar caurslides SKR. | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.
  Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate 500–1 500  h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.
  Esošu sadedzinašanas staciju gadijuma izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar vajadzigo temperaturas diapazonu un ievadito reaktantu rezidences laiku. |
| g. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Loti sarmainu kurinamo (piem., salmu) gadijuma SKR aprikojums var but jauzstada aiz atputeklošanas sistemas. | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 300 MWth var liegt ekonomiski ierobežojumi.
  Nav visparizmantojams esošas sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sadegšanas optimizacija

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Mazu NOX emisiju degli

c.

Pakapeniska gaisa padeve

d.

Pakapeniska kurinama padeve

e.

Dumgazu recirkulacija

f.

Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Var izmantot kopa ar caurslides SKR.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.

Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate 500–1 500  h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.

Esošu sadedzinašanas staciju gadijuma izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar vajadzigo temperaturas diapazonu un ievadito reaktantu rezidences laiku.

g.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Loti sarmainu kurinamo (piem., salmu) gadijuma SKR aprikojums var but jauzstada aiz atputeklošanas sistemas.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 300 MWth var liegt ekonomiski ierobežojumi.

Nav visparizmantojams esošas sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.

9. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (79) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (80) |
| 50 –100 | 70 –150  (81) | 70 –225  (82) | 120 –200  (83) | 120 –275  (84) |
| 100 –300 | 50 –140 | 50 –180 | 100 –200 | 100 –220 |
| = 300 | 40 –140 | 40 –150  (85) | 65 –150 | 95 –165  (86) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (79)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (80)

50 –100

70 –150  (81)

70 –225  (82)

120 –200  (83)

120 –275  (84)

100 –300

50 –140

50 –180

100 –200

100 –220

= 300

40 –140

40 –150  (85)

65 –150

95 –165  (86)

Gada videjie CO emisiju limeni ir orientejoši šadi:

| — | esošam 50–100 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam 50–100 MWth sadedzinašanas stacijam: < 30–250 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošam 50–100 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam 50–100 MWth sadedzinašanas stacijam: < 30–250 mg/Nm3,

| — | esošam 100–300 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam 100–300 MWth sadedzinašanas stacijam: < 30–160 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošam 100–300 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam 100–300 MWth sadedzinašanas stacijam: < 30–160 mg/Nm3,

| — | esošam = 300 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam = 300 MWth sadedzinašanas stacijam: < 30–80 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

esošam = 300 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam = 300 MWth sadedzinašanas stacijam: < 30–80 mg/Nm3.

2.2.3.   SOX, HCl un HF emisijas gaisa

25. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani) | Sk. aprakstu 8.4. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) |
| c. | Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA) |
| d. | Cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis |
| e. | Slapja gazu attirišana |
| f. | Dumgazu kondensators |
| g. | Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada. |
| h. | Kurinama izvele | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani)

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC)

c.

Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA)

d.

Cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis

e.

Slapja gazu attirišana

f.

Dumgazu kondensators

g.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

h.

Kurinama izvele

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

10. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (87) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (88) |
| < 100 | 15 –70 | 15 –100 | 30 –175 | 30 –215 |
| 100 –300 | < 10 –50 | < 10 –70  (89) | < 20 –85 | < 20 –175  (90) |
| = 300 | < 10 –35 | < 10 –50  (89) | < 20 –70 | < 20 –85  (91) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

SO2 LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (87)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (88)

< 100

15 –70

15 –100

30 –175

30 –215

100 –300

< 10 –50

< 10 –70  (89)

< 20 –85

< 20 –175  (90)

= 300

< 10 –35

< 10 –50  (89)

< 20 –70

< 20 –85  (91)

11. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) HCl un HF emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) | HCl LPTP SEL (mg/Nm3)
   (92)
   (93) | HF LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Gada videja vertiba vai gada laika nemto paraugu videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba | Paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija


   (94)
   (95) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (96) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (96) |
| < 100 | 1 –7 | 1 –15 | 1 –12 | 1 –35 | < 1 | < 1,5 |
| 100 –300 | 1 –5 | 1 –9 | 1 –12 | 1 –12 | < 1 | < 1 |
| = 300 | 1 –5 | 1 –5 | 1 –12 | 1 –12 | < 1 | < 1 |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth)

HCl LPTP SEL (mg/Nm3)
   (92)
   (93)

HF LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba vai gada laika nemto paraugu videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija

(94)
   (95)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (96)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (96)

< 100

1 –7

1 –15

1 –12

1 –35

< 1

< 1,5

100 –300

1 –5

1 –9

1 –12

1 –12

< 1

< 1

= 300

1 –5

1 –5

1 –12

1 –12

< 1

< 1

2.2.4.   Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

26. LPTP.   LPTP, ka mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs |
| c. | Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| d. | Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Informaciju par izmantojamibu sk. 25. LPTP. |
| e. | Kurinama izvele | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Maisa filtrs

c.

Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

d.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Informaciju par izmantojamibu sk. 25. LPTP.

e.

Kurinama izvele

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

12. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (97) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (98) |
| < 100 | 2 –5 | 2 –15 | 2 –10 | 2 –22 |
| 100 –300 | 2 –5 | 2 –12 | 2 –10 | 2 –18 |
| = 300 | 2 –5 | 2 –10 | 2 –10 | 2 –16 |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (97)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (98)

< 100

2 –5

2 –15

2 –10

2 –22

100 –300

2 –5

2 –12

2 –10

2 –18

= 300

2 –5

2 –10

2 –10

2 –16

2.2.5.   Dzivsudraba emisijas gaisa

27. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat dzivsudraba emisijas gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| Ipaši panemieni dzivsudraba emisiju mazinašanai |
| a. | Ogles sorbenta (piem., aktivetas ogles vai halogenetas aktivetas ogles) inžekcija dumgazes | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Halogenetu piedevu pievienošana kurinamajam vai inžekcija krasni | Ja kurinamais satur maz halogenu, visparizmantojams. |
| c. | Kurinama izvele | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |
| Lidzieguvumi no tehniskajiem panemieniem, ko galvenokart izmanto citu piesarnotaju emisiju mazinašanai |
| d. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Šos tehniskos panemienus galvenokart izmanto puteklu kontrolei. | Visparizmantojams. |
| e. | Maisa filtrs |
| f. | Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| g. | Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Informaciju par izmantojamibu sk. 25. LPTP. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

Ipaši panemieni dzivsudraba emisiju mazinašanai

a.

Ogles sorbenta (piem., aktivetas ogles vai halogenetas aktivetas ogles) inžekcija dumgazes

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Halogenetu piedevu pievienošana kurinamajam vai inžekcija krasni

Ja kurinamais satur maz halogenu, visparizmantojams.

c.

Kurinama izvele

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

Lidzieguvumi no tehniskajiem panemieniem, ko galvenokart izmanto citu piesarnotaju emisiju mazinašanai

d.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Šos tehniskos panemienus galvenokart izmanto puteklu kontrolei.

Visparizmantojams.

e.

Maisa filtrs

f.

Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

g.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Informaciju par izmantojamibu sk. 25. LPTP.

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) dzivsudraba emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas ir < 1–5 μg/Nm3, kas ir paraugošanas perioda videja vertiba.

3.   LPTP SECINAJUMI PAR ŠKIDRO KURINAMO SADEDZINAŠANU

Šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi neattiecas uz sadedzinašanas stacijam, kas atrodas uz atkrastes platformam; tas ir aplukotas 4.3. punkta.

3.1.   Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašana ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

3.1.1.   Energoefektivitate

13. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanai katlos

| Sadedzinašanas bloka veids | LPTP SEEL
   (99)
   (100) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) | Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (101) |
| Jauns bloks | Esošs bloks | Jauns bloks | Esošs bloks |
| Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli | > 36,4 | 35,6 –37,4 | 80 –96 | 80 –96 |

Sadedzinašanas bloka veids

LPTP SEEL
   (99)
   (100)

Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)

Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (101)

Jauns bloks

Esošs bloks

Jauns bloks

Esošs bloks

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli

> 36,4

35,6 –37,4

80 –96

80 –96

3.1.2.   NOX un CO emisijas gaisa

28. LPTP.   LPTP, ka noverst vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Pakapeniska gaisa padeve | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Pakapeniska kurinama padeve |
| c. | Dumgazu recirkulacija |
| d. | Mazu NOX emisiju degli |
| e. | Udens/tvaika pievienošana | Izmantojams, ja vien ir pieejams udens. |
| f. | Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.
  Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate 500–1 500  h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. |
| g. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.
  Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth. |
| h. | Moderna kontroles sistema | Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams. Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| i. | Kurinama izvele | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Pakapeniska gaisa padeve

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Pakapeniska kurinama padeve

c.

Dumgazu recirkulacija

d.

Mazu NOX emisiju degli

e.

Udens/tvaika pievienošana

Izmantojams, ja vien ir pieejams udens.

f.

Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR)

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.

Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate 500–1 500  h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.

g.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.

h.

Moderna kontroles sistema

Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams. Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

i.

Kurinama izvele

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

14. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (102) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (103) |
| < 100 | 75 –200 | 150 –270 | 100 –215 | 210 –330  (104) |
| = 100 | 45 –75 | 45 –100  (105) | 85 –100 | 85 –110  (106)
   (107) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (102)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (103)

< 100

75 –200

150 –270

100 –215

210 –330  (104)

= 100

45 –75

45 –100  (105)

85 –100

85 –110  (106)
   (107)

Gada videjie CO emisiju limeni ir orientejoši šadi:

| — | esošam < 100 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam < 100 MWth sadedzinašanas stacijam: 10–30 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošam < 100 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam < 100 MWth sadedzinašanas stacijam: 10–30 mg/Nm3,

| — | esošam = 100 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam = 100 MWth sadedzinašanas stacijam: 10–20 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

esošam = 100 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam = 100 MWth sadedzinašanas stacijam: 10–20 mg/Nm3.

3.1.3.   SOX, HCl un HF emisijas gaisa

29. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) | Sk. aprakstu 8.4. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA) |
| c. | Dumgazu kondensators |
| d. | Slapja dumgazu atserošana
  (slapja DGA) | Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar < 300 MWth jaudu.
  Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada. |
| e. | Dumgazu atserošana ar juras udeni | Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar < 300 MWth jaudu.
  Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada. |
| f. | Kurinama izvele | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC)

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA)

c.

Dumgazu kondensators

d.

Slapja dumgazu atserošana

(slapja DGA)

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar < 300 MWth jaudu.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

e.

Dumgazu atserošana ar juras udeni

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar < 300 MWth jaudu.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

f.

Kurinama izvele

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

15. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (108) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (109) |
| < 300 | 50 –175 | 50 –175 | 150 –200 | 150 –200  (110) |
| = 300 | 35 –50 | 50 –110 | 50 –120 | 150 –165  (111)
   (112) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

SO2 LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (108)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (109)

< 300

50 –175

50 –175

150 –200

150 –200  (110)

= 300

35 –50

50 –110

50 –120

150 –165  (111)
   (112)

3.1.4.   Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

30. LPTP.   LPTP, ka mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs |
| c. | Multicikloni | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Multiciklonus var izmantot kombinacija ar citiem atputeklošanas panemieniem. |
| d. | Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Šo panemienu galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| e. | Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Šo panemienu galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. | Informaciju par izmantojamibu sk. 29. LPTP. |
| f. | Kurinama izvele | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Maisa filtrs

c.

Multicikloni

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Multiciklonus var izmantot kombinacija ar citiem atputeklošanas panemieniem.

d.

Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Šo panemienu galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

e.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Šo panemienu galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

Informaciju par izmantojamibu sk. 29. LPTP.

f.

Kurinama izvele

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

16. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (113) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (114) |
| < 300 | 2 –10 | 2 –20 | 7 –18 | 7 –22  (115) |
| = 300 | 2 –5 | 2 –10 | 7 –10 | 7 –11  (116) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (113)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (114)

< 300

2 –10

2 –20

7 –18

7 –22  (115)

= 300

2 –5

2 –10

7 –10

7 –11  (116)

3.2.   Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašana virzuldzinejos ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

Kas attiecas uz dzinejiem, kuros dedzina smago degvielellu un/vai gazellu, tehnisku, ekonomisku un ar logistiku/infrastrukturu saistitu ierobežojumu del sekundarie NOX, SO2 un puteklu emisiju mazinašanas panemieni var nebut izmantojami tados dzinejos uz salam, kas ir mazu izoletu sistemu (1) vai izoletu mikrosistemu (2) dala, ja vien nav starpsavienojuma starp šiem dzinejiem un kontinentalo elektrotiklu vai nav piekluves dabasgazei. Tapec jauniem šadu mazu izoletu sistemu un izoletu mikrosistemu dzinejiem attiecigie LPTP SEL bus piemerojami no 2025. gada 1. janvara, bet šadiem esošiem dzinejiem – no 2030. gada 1. janvara.

| (1) | Definetas Direktivas 2009/72/EK 2. panta 26. punkta. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Definetas Direktivas 2009/72/EK 2. panta 27. punkta. |
| --- | --- |

(2)

3.2.1.   Energoefektivitate

31. LPTP.   LPTP, ka padarit energoefektivaku smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanu virzuldzinejos, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kombinetais cikls | Sk. aprakstu 8.2. punkta. | Jaunos blokos, ko ekspluate = 1 500  h gada, visparizmantojams.
  Izmantojams esošos blokos, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.
  Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluate < 1 500  h gada. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kombinetais cikls

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Jaunos blokos, ko ekspluate = 1 500  h gada, visparizmantojams.

Izmantojams esošos blokos, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.

Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluate < 1 500  h gada.

17. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanai virzuldzinejos

| Sadedzinašanas bloka veids | LPTP SEEL
   (117) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)
   (118) |
| Jauns bloks | Esošs bloks |
| Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami virzuldzineji, viencikla | 41,5 –44,5  (119) | 38,3 –44,5  (119) |
| Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami virzuldzineji, kombineta cikla | > 48  (120) | LPTP SEEL nav |

Sadedzinašanas bloka veids

LPTP SEEL
   (117)

Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)
   (118)

Jauns bloks

Esošs bloks

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami virzuldzineji, viencikla

41,5 –44,5  (119)

38,3 –44,5  (119)

Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami virzuldzineji, kombineta cikla

> 48  (120)

LPTP SEEL nav

3.2.2.   NOX, CO un gaistošo organisko savienojumu emisijas gaisa

32. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Dizeldzineji ar mazam NOX emisijam | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Izpludes gazu recirkulacija | Neattiecas uz cetrtaktu dzinejiem. |
| c. | Udens/tvaika pievienošana | Izmantojams, ja vien ir pieejams udens.
  Izmantojamibu var ierobežot tas, ka nav pieejama modernizacijas pakete. |
| d. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.
  Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Dizeldzineji ar mazam NOX emisijam

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Izpludes gazu recirkulacija

Neattiecas uz cetrtaktu dzinejiem.

c.

Udens/tvaika pievienošana

Izmantojams, ja vien ir pieejams udens.

Izmantojamibu var ierobežot tas, ka nav pieejama modernizacijas pakete.

d.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

33. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat CO un gaistošo organisko savienojumu emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos, ir izmantot vienu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai tos abus.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizacija | | Visparizmantojams |
| b. | Oksidacijas katalizatori | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Izmantojamibu var ierobežot kurinama sera saturs. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sadegšanas optimizacija

Visparizmantojams

b.

Oksidacijas katalizatori

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Izmantojamibu var ierobežot kurinama sera saturs.

18. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (121) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (122)
   (123) |
| = 50 | 115 –190  (124) | 125 –625 | 145 –300 | 150 –750 |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (121)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (122)
   (123)

= 50

115 –190  (124)

125 –625

145 –300

150 –750

Tadu esošu sadedzinašanas staciju, kuras dedzina tikai smago degvielellu un kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunu sadedzinašanas staciju, kuras dedzina tikai smago degvielellu,

| — | gada videjie CO emisiju limeni ir orientejoši 50–175 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

gada videjie CO emisiju limeni ir orientejoši 50–175 mg/Nm3,

| — | paraugošanas perioda videjie KGOO emisiju limeni ir orientejoši 10–40 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

paraugošanas perioda videjie KGOO emisiju limeni ir orientejoši 10–40 mg/Nm3.

3.2.3.   SOX, HCl un HF emisijas gaisa

34. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kurinama izvele | Sk. aprakstu 8.4. punkta. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |
| b. | Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) | Var but tehniski ierobežojumi, kas liedz šo panemienu izmantot esošas sadedzinašanas stacijas.
  Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. |
| c. | Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar < 300 MWth jaudu.
  Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kurinama izvele

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

b.

Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC)

Var but tehniski ierobežojumi, kas liedz šo panemienu izmantot esošas sadedzinašanas stacijas.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

c.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar < 300 MWth jaudu.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

19. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (125) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (126) |
| Jebkada | 45 –100 | 100 –200  (127) | 60 –110 | 105 –235  (127) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

SO2 LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (125)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (126)

Jebkada

45 –100

100 –200  (127)

60 –110

105 –235  (127)

3.2.4.   Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

35. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kurinama izvele | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |
| b. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. |
| c. | Maisa filtrs |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kurinama izvele

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

b.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

c.

Maisa filtrs

20. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (128) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (129) |
| = 50 | 5 –10 | 5 –35 | 10 –20 | 10 –45 |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (128)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (129)

= 50

5 –10

5 –35

10 –20

10 –45

3.3.   Ar gazellu darbinamas gazturbinas

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi gazellas sadedzinašana gazturbinas ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

3.3.1.   Energoefektivitate

36. LPTP.   LPTP, ka padarit energoefektivaku gazellas sadedzinašanu gazturbinas, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kombinetais cikls | Sk. aprakstu 8.2. punkta. | Jaunos blokos, ko ekspluate = 1 500  h gada, visparizmantojams.
  Izmantojams esošos blokos, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.
  Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluate < 1 500  h gada. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kombinetais cikls

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Jaunos blokos, ko ekspluate = 1 500  h gada, visparizmantojams.

Izmantojams esošos blokos, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.

Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluate < 1 500  h gada.

21. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) ar gazellu darbinamam gazturbinam

| Sadedzinašanas bloka veids | LPTP SEEL
   (130) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)
   (131) |
| Jauns bloks | Esošs bloks |
| Ar gazellu darbinamas atverta cikla gazturbinas | > 33 | 25 –35,7 |
| Ar gazellu darbinamas kombineta cikla gazturbinas | > 40 | 33 –44 |

Sadedzinašanas bloka veids

LPTP SEEL
   (130)

Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)
   (131)

Jauns bloks

Esošs bloks

Ar gazellu darbinamas atverta cikla gazturbinas

> 33

25 –35,7

Ar gazellu darbinamas kombineta cikla gazturbinas

> 40

33 –44

3.3.2.   NOX un CO emisijas gaisa

37. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no gazellas sadedzinašanas gazturbinas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Udens/tvaika pievienošana | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens. |
| b. | Mazu NOX emisiju degli | Izmantojams tikai tadu modelu turbinas, kuram tirgu pieejami mazu NOX emisiju degli. |
| c. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.
  Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Udens/tvaika pievienošana

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens.

b.

Mazu NOX emisiju degli

Izmantojams tikai tadu modelu turbinas, kuram tirgu pieejami mazu NOX emisiju degli.

c.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

38. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat CO emisijas gaisa no gazellas sadedzinašanas gazturbinas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizacija | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams |
| b. | Oksidacijas katalizatori | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sadegšanas optimizacija

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams

b.

Oksidacijas katalizatori

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

Dienas videjas vai paraugošanas perioda videjas NOX emisijas gaisa no gazellas sadedzinašanas arkartas situacijas izmantojamas divu kurinamo gazturbinas, ko ekspluate < 500 h gada, varetu but orientejoši 145–250 mg/Nm3.

3.3.3.   SOX un puteklu emisijas gaisa

39. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat SOX un puteklu emisijas gaisa no gazellas sadedzinašanas gazturbinas, ir izmantot talak noradito tehnisko panemienu.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kurinama izvele | Sk. aprakstu 8.4. punkta. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kurinama izvele

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.

22. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni SO2 un puteklu emisijam gaisa no gazellas sadedzinašanas gazturbinas, ari divu kurinamo gazturbinas

| Sadedzinašanas stacijas veids | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| SO2 | Putekli |
| Gada videja vertiba
   (132) | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (133) | Gada videja vertiba
   (132) | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (133) |
| Jaunas un esošas stacijas | 35 –60 | 50 –66 | 2 –5 | 2 –10 |

Sadedzinašanas stacijas veids

LPTP SEL (mg/Nm3)

SO2

Putekli

Gada videja vertiba
   (132)

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (133)

Gada videja vertiba
   (132)

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (133)

Jaunas un esošas stacijas

35 –60

50 –66

2 –5

2 –10

4.   LPTP SECINAJUMI PAR GAZVEIDA KURINAMO SADEDZINAŠANU

4.1.   LPTP secinajumi par dabasgazes sadedzinašanu

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi dabasgazes sadedzinašana ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta. Tos neattiecina uz sadedzinašanas stacijam, kas atrodas uz atkrastes platformam; tas ir aplukotas 4.3. punkta.

4.1.1.   Energoefektivitate

40. LPTP.   LPTP, ka padarit energoefektivaku dabasgazes sadedzinašanu, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kombinetais cikls | Sk. aprakstu 8.2. punkta. | Visparizmantojams jaunas gazturbinas un dzinejos, iznemot gadijumus, kad tos ekspluate < 1 500  h gada.
  Esošas gazturbinas un dzinejos izmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.
  Nav izmantojams esošas gazturbinas un dzinejos, ko ekspluate < 1 500  h gada.
  Nav izmantojams nepastaviga režima darbinatas mehaniska pievada gazturbinas, ko ekspluate ar loti mainigu slodzi un biežu palaišanu un apturešanu.
  Nav izmantojams katlos. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kombinetais cikls

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Visparizmantojams jaunas gazturbinas un dzinejos, iznemot gadijumus, kad tos ekspluate < 1 500  h gada.

Esošas gazturbinas un dzinejos izmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.

Nav izmantojams esošas gazturbinas un dzinejos, ko ekspluate < 1 500  h gada.

Nav izmantojams nepastaviga režima darbinatas mehaniska pievada gazturbinas, ko ekspluate ar loti mainigu slodzi un biežu palaišanu un apturešanu.

Nav izmantojams katlos.

23. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) dabasgazes sadedzinašanai

| Sadedzinašanas bloka veids | LPTP SEEL
   (134)
   (135) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) | Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (136)
   (137) | Neto mehaniskais lietderibas koeficients (%)
   (137)
   (138) |
| Jauns bloks | Esošs bloks | Jauns bloks | Esošs bloks |
| Gazes dzineji | 39,5 –44  (139) | 35 –44  (139) | 56 –85  (139) | LPTP SEEL nav |
| Ar gazi darbinami katli | 39 –42,5 | 38 –40 | 78 –95 | LPTP SEEL nav |
| Atverta cikla gazturbinas,


  = 50 MWth | 36 –41,5 | 33 –41,5 | LPTP SEEL nav | 36,5 –41 | 33,5 –41 |
| Kombineta cikla gazturbinas (KCGT) |
| KCGT, 50–600 MWth | 53 –58,5 | 46 –54 | LPTP SEEL nav | LPTP SEEL nav |
| KCGT, = 600 MWth | 57 –60,5 | 50 –60 | LPTP SEEL nav | LPTP SEEL nav |
| Kogeneracijas KCGT, 50–600 MWth | 53 –58,5 | 46 –54 | 65 –95 | LPTP SEEL nav |
| Kogeneracijas KCGT, = 600 MWth | 57 –60,5 | 50 –60 | 65 –95 | LPTP SEEL nav |

Sadedzinašanas bloka veids

LPTP SEEL
   (134)
   (135)

Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)

Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (136)
   (137)

Neto mehaniskais lietderibas koeficients (%)
   (137)
   (138)

Jauns bloks

Esošs bloks

Jauns bloks

Esošs bloks

Gazes dzineji

39,5 –44  (139)

35 –44  (139)

56 –85  (139)

LPTP SEEL nav

Ar gazi darbinami katli

39 –42,5

38 –40

78 –95

LPTP SEEL nav

Atverta cikla gazturbinas,

= 50 MWth

36 –41,5

33 –41,5

LPTP SEEL nav

36,5 –41

33,5 –41

Kombineta cikla gazturbinas (KCGT)

KCGT, 50–600 MWth

53 –58,5

46 –54

LPTP SEEL nav

LPTP SEEL nav

KCGT, = 600 MWth

57 –60,5

50 –60

LPTP SEEL nav

LPTP SEEL nav

Kogeneracijas KCGT, 50–600 MWth

53 –58,5

46 –54

65 –95

LPTP SEEL nav

Kogeneracijas KCGT, = 600 MWth

57 –60,5

50 –60

65 –95

LPTP SEEL nav

4.1.2.   NOX, CO, NMGOS UN CH4 emisijas gaisa

41. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no dabasgazes sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Pakapeniska gaisa un/vai kurinama padeve | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Pakapeniska gaisa padeve bieži vien ir saistita ar mazu NOx emisiju deglu izmantošanu. | Visparizmantojams. |
| b. | Dumgazu recirkulacija | Sk. aprakstu 8.3. punkta. |
| c. | Mazu NOX emisiju degli |
| d. | Moderna kontroles sistema | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Šo panemienu bieži vien izmanto kombinacija ar citiem panemieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate < 500 h gada | Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| e. | Degšanas gaisa temperaturas pazeminašana | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar procesu vajadzibam. |
| f. | Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.
  Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate 500–1 500  h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. |
| g. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Pakapeniska gaisa un/vai kurinama padeve

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Pakapeniska gaisa padeve bieži vien ir saistita ar mazu NOx emisiju deglu izmantošanu.

Visparizmantojams.

b.

Dumgazu recirkulacija

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

c.

Mazu NOX emisiju degli

d.

Moderna kontroles sistema

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Šo panemienu bieži vien izmanto kombinacija ar citiem panemieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate < 500 h gada

Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

e.

Degšanas gaisa temperaturas pazeminašana

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar procesu vajadzibam.

f.

Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR)

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.

Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate 500–1 500  h gada ar loti mainigu katlu noslodzi.

g.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

42. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no dabasgazes sadedzinašanas gazturbinas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Moderna kontroles sistema | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Šo panemienu bieži vien izmanto kombinacija ar citiem panemieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate < 500 h gada. | Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| b. | Udens/tvaika pievienošana | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens. |
| c. | Sausie mazu NOX emisiju degli | Izmantojamiba var but ierobežota, ja turbinam nav pieejama modernizacijas pakete vai ja ir uzstaditas udens/tvaika pievienošanas sistemas. |
| d. | Pazeminatas noslodzes projekts | Procesu kontroles un saistita aprikojuma pielagošana ta, lai uzturetu efektivu degšanu brižos, kad pieprasijums pec energijas ir mainigs, piem., uzlabojot gaisa plusmas kontroli ievadpunktos vai degšanas procesu sadalot atseviškos degšanas posmos. | Izmantojamibu var ierobežot gazturbinu konstrukcija. |
| e. | Mazu NOX emisiju degli | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams siltuma atgušanas tvaika generatoru (SATV) piekurinašanai sadedzinašanas stacijas ar kombineta cikla gazturbinu (KCGT) |
| f. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Nav visparizmantojams esošas sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.
  Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Moderna kontroles sistema

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Šo panemienu bieži vien izmanto kombinacija ar citiem panemieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate < 500 h gada.

Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

b.

Udens/tvaika pievienošana

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens.

c.

Sausie mazu NOX emisiju degli

Izmantojamiba var but ierobežota, ja turbinam nav pieejama modernizacijas pakete vai ja ir uzstaditas udens/tvaika pievienošanas sistemas.

d.

Pazeminatas noslodzes projekts

Procesu kontroles un saistita aprikojuma pielagošana ta, lai uzturetu efektivu degšanu brižos, kad pieprasijums pec energijas ir mainigs, piem., uzlabojot gaisa plusmas kontroli ievadpunktos vai degšanas procesu sadalot atseviškos degšanas posmos.

Izmantojamibu var ierobežot gazturbinu konstrukcija.

e.

Mazu NOX emisiju degli

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams siltuma atgušanas tvaika generatoru (SATV) piekurinašanai sadedzinašanas stacijas ar kombineta cikla gazturbinu (KCGT)

f.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Nav visparizmantojams esošas sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.

Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

43. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no dabasgazes sadedzinašanas dzinejos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Moderna kontroles sistema | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Šo panemienu bieži vien izmanto kombinacija ar citiem panemieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate < 500 h gada | Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| b. | Liesdedze | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Parasti to izmanto kombinacija ar SKR | Izmantojams jaunos ar gazi darbinamos dzinejos |
| c. | Modernizeta liesdedze | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Izmantojams tikai jaunos dzirkstelaizdedzes dzinejos |
| d. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.
  Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Moderna kontroles sistema

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Šo panemienu bieži vien izmanto kombinacija ar citiem panemieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate < 500 h gada

Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

b.

Liesdedze

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Parasti to izmanto kombinacija ar SKR

Izmantojams jaunos ar gazi darbinamos dzinejos

c.

Modernizeta liesdedze

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Izmantojams tikai jaunos dzirkstelaizdedzes dzinejos

d.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

44. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat CO emisijas gaisa no dabasgazes sadedzinašanas, ir nodrošinat optimizetu degšanu un/vai izmantot oksidacijas katalizatorus.

Apraksts

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

24. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no dabasgazes dedzinašanas gazturbinas

| Sadedzinašanas stacijas veids | Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3)
   (140)
   (141) |
| --- | --- | --- |
| Gada videja vertiba


   (142)
   (143) | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Atverta cikla gazturbinas (ACGT)
   (144)
   (145) |
| Jaunas ACGT | = 50 | 15 –35 | 25 –50 |
| Esošas ACGT (iznemot turbinas, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem) – visas, iznemot stacijas, ko ekspluate < 500 h gada. | = 50 | 15 –50 | 25 –55  (146) |
| Kombineta cikla gazturbinas (KCGT)
   (144)
   (147) |
| Jaunas KCGT | = 50 | 10 –30 | 15 –40 |
| Esošas KCGT, kuru neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients ir < 75 % | = 600 | 10 –40 | 18 –50 |
| Esošas KCGT, kuru neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients ir = 75 % | = 600 | 10 –50 | 18 –55  (148) |
| Esošas KCGT, kuru neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients ir < 75 % | 50 –600 | 10 –45 | 35 –55 |
| Esošas KCGT, kuru neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients ir = 75 % | 50 –600 | 25 –50  (149) | 35 –55  (150) |
| Atverta un kombineta cikla gazturbinas |
| Gazturbinas, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2003. gada 27. novembri, vai esošas arkartas situacijas izmantojamas gazturbinas, ko ekspluate < 500 h gada. | = 50 | LPTP SEL nav | 60 –140  (151)
   (152) |
| Esošas gazturbinas, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem– visas, iznemot stacijas, ko ekspluate < 500 h gada. | = 50 | 15 –50  (153) | 25 –55  (154) |

Sadedzinašanas stacijas veids

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)
   (140)
   (141)

Gada videja vertiba

(142)
   (143)

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Atverta cikla gazturbinas (ACGT)
   (144)
   (145)

Jaunas ACGT

= 50

15 –35

25 –50

Esošas ACGT (iznemot turbinas, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem) – visas, iznemot stacijas, ko ekspluate < 500 h gada.

= 50

15 –50

25 –55  (146)

Kombineta cikla gazturbinas (KCGT)
   (144)
   (147)

Jaunas KCGT

= 50

10 –30

15 –40

Esošas KCGT, kuru neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients ir < 75 %

= 600

10 –40

18 –50

Esošas KCGT, kuru neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients ir = 75 %

= 600

10 –50

18 –55  (148)

Esošas KCGT, kuru neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients ir < 75 %

50 –600

10 –45

35 –55

Esošas KCGT, kuru neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients ir = 75 %

50 –600

25 –50  (149)

35 –55  (150)

Atverta un kombineta cikla gazturbinas

Gazturbinas, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2003. gada 27. novembri, vai esošas arkartas situacijas izmantojamas gazturbinas, ko ekspluate < 500 h gada.

= 50

LPTP SEL nav

60 –140  (151)
   (152)

Esošas gazturbinas, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem– visas, iznemot stacijas, ko ekspluate < 500 h gada.

= 50

15 –50  (153)

25 –55  (154)

Katra tipa esošu sadedzinašanas staciju, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai katra tipa jaunu sadedzinašanas staciju orientejošie gada videjie CO emisiju limeni parasti ir tadi, ka noradits nakamaja tabula.

| — | Jaunam ACGT ar = 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Ja stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients (EE) parsniedz 39 %, tad ša diapazona augšejai robežai var piemerot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšeja robeža] x EE/39, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients vai neto mehaniskais lietderibas koeficients, ko nosaka ISO bazes slodzes apstaklos. |
| --- | --- |

—

Jaunam ACGT ar = 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Ja stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients (EE) parsniedz 39 %, tad ša diapazona augšejai robežai var piemerot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšeja robeža] x EE/39, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients vai neto mehaniskais lietderibas koeficients, ko nosaka ISO bazes slodzes apstaklos.

| — | Esošam ACGT ar = 50 MWth (iznemot turbinas, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem): < 5–40 mg/Nm3. Esošam stacijam, kuras nav iespejams izmantot NOX mazinašanas sausos panemienus, ša diapazona augšeja robeža parasti ir 80 mg/Nm3, savukart stacijam, kas darbojas ar mazu noslodzi, – 50 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

Esošam ACGT ar = 50 MWth (iznemot turbinas, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem): < 5–40 mg/Nm3. Esošam stacijam, kuras nav iespejams izmantot NOX mazinašanas sausos panemienus, ša diapazona augšeja robeža parasti ir 80 mg/Nm3, savukart stacijam, kas darbojas ar mazu noslodzi, – 50 mg/Nm3.

| — | Jaunam KCGT ar = 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Ja stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients (EE) parsniedz 55 %, tad diapazona augšejai robežai var piemerot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšeja robeža] x EE/55, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients, ko nosaka ISO bazes slodzes apstaklos. |
| --- | --- |

—

Jaunam KCGT ar = 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Ja stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients (EE) parsniedz 55 %, tad diapazona augšejai robežai var piemerot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšeja robeža] x EE/55, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients, ko nosaka ISO bazes slodzes apstaklos.

| — | Esošam KCGT ar = 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Stacijam, kas darbojas ar mazu noslodzi, ša diapazona augšeja robeža parasti ir 50 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

Esošam KCGT ar = 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Stacijam, kas darbojas ar mazu noslodzi, ša diapazona augšeja robeža parasti ir 50 mg/Nm3.

| — | Esošam gazturbinas ar = 50 MWth, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem: < 5–40 mg/Nm3. Stacijam, kas darbojas ar mazu noslodzi, ša diapazona augšeja robeža parasti ir 50 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

Esošam gazturbinas ar = 50 MWth, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem: < 5–40 mg/Nm3. Stacijam, kas darbojas ar mazu noslodzi, ša diapazona augšeja robeža parasti ir 50 mg/Nm3.

Ja gazturbina ir aprikota ar sauso mazu NOX emisiju degli, tad šos orientejošos limenus var sasniegt tad, ja sausa mazu NOX emisiju degla ekspluatacija ir efektiva.

25. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no dabasgazes dedzinašanas katlos un dzinejos

| Sadedzinašanas stacijas veids | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba
   (155) | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (156) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (157) |
| Katls | 10 –60 | 50 –100 | 30 –85 | 85 –110 |
| Dzinejs  (158) | 20 –75 | 20 –100 | 55 –85 | 55 –110  (159) |

Sadedzinašanas stacijas veids

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba
   (155)

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (156)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (157)

Katls

10 –60

50 –100

30 –85

85 –110

Dzinejs  (158)

20 –75

20 –100

55 –85

55 –110  (159)

Gada videjie CO emisiju limeni ir orientejoši šadi:

| — | esošiem katliem, ko ekspluate = 1 500 h gada: < 5–40 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošiem katliem, ko ekspluate = 1 500 h gada: < 5–40 mg/Nm3,

| — | jauniem katliem: < 5–15 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

jauniem katliem: < 5–15 mg/Nm3,

| — | esošiem dzinejiem, ko ekspluate = 1 500 h gada, un jauni dzineji: 30–100 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

esošiem dzinejiem, ko ekspluate = 1 500 h gada, un jauni dzineji: 30–100 mg/Nm3.

45. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat nemetana gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) un metana (CH4) emisijas gaisa no dabasgazes dedzinašanas dzirkstelaizdedzes liesdedzes gazes dzinejos, ir nodrošinat optimizetu sadedzinašanu un/vai izmantot oksidacijas katalizatorus.

Apraksts

Sk. aprakstu 8.3. punkta. Ar oksidacijas katalizatoriem nevar efektivi samazinat tadu piesatinato ogludenražu emisijas, kuri satur mazak par cetriem oglekla atomiem.

26. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) formaldehida un CH4 emisijam gaisa no dabasgazes dedzinašanas dzirkstelaizdedzes liesdedzes gazes dzinejos

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Formaldehids | CH4 |
| Paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jaunas vai esošas stacijas | Jauna stacija | Esoša stacija |
| = 50 | 5 –15  (160) | 215 –500  (161) | 215 –560  (160)
   (161) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Formaldehids

CH4

Paraugošanas perioda videja vertiba

Jaunas vai esošas stacijas

Jauna stacija

Esoša stacija

= 50

5 –15  (160)

215 –500  (161)

215 –560  (160)
   (161)

4.2.   LPTP secinajumi par dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanu

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi ir visparizmantojami attieciba uz dzelzs un terauda apstrades procesu gazu (domnas gaze, koksa gaze, skabekla konvertora gaze) sadedzinašanu gan atseviški, gan kombinacijas, gan vienlaikus ar citiem gazveida un/vai škidrajiem kurinamajiem. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

4.2.1.   Energoefektivitate

46. LPTP.   LPTP, ka uzlabot dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanas energoefektivitati, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Procesu gazu parvaldibas sistema | Sk. aprakstu 8.2. punkta. | Izmantojams tikai integretas teraudlietuves. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Procesu gazu parvaldibas sistema

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Izmantojams tikai integretas teraudlietuves.

27. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanai katlos

| Sadedzinašanas bloka veids | LPTP SEEL
   (162)
   (163) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) | Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (164) |
| Esošs vairaku kurinamo gazes katls | 30 –40 | 50 –84 |
| Jauns vairaku kurinamo gazes katls  (165) | 36 –42,5 | 50 –84 |

Sadedzinašanas bloka veids

LPTP SEEL
   (162)
   (163)

Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)

Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (164)

Esošs vairaku kurinamo gazes katls

30 –40

50 –84

Jauns vairaku kurinamo gazes katls  (165)

36 –42,5

50 –84

28. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanai KCGT

| Sadedzinašanas bloka veids | LPTP SEEL
   (166)
   (167) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) | Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (168) |
| Jauns bloks | Esošs bloks |
| Kogeneracijas KCGT | > 47 | 40 –48 | 60 –82 |
| KCGT | > 47 | 40 –48 | LPTP SEEL nav |

Sadedzinašanas bloka veids

LPTP SEEL
   (166)
   (167)

Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)

Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (168)

Jauns bloks

Esošs bloks

Kogeneracijas KCGT

> 47

40 –48

60 –82

KCGT

> 47

40 –48

LPTP SEEL nav

4.2.2.   NOX un CO emisijas gaisa

47. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Mazu NOX emisiju degli | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Ipaši konstrueti mazu NOX emisiju degli, kas vai nu izvietoti vairakas rindas un paredzeti katram kurinama veidam atseviški, vai ir ipaši konstrueti vairaku kurinamo dedzinašanai (piem., vairakas specialas sprauslas dažadu kurinamo dedzinašanai vai kurinama sajaukšana pirms dedzinašanas). | Visparizmantojams. |
| b. | Pakapeniska gaisa padeve | Sk. aprakstu 8.3. punkta. |
| c. | Pakapeniska kurinama padeve |
| d. | Dumgazu recirkulacija |
| e. | Procesu gazu parvaldibas sistema | Sk. aprakstu 8.2. punkta. | Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu. |
| f. | Moderna kontroles sistema | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Šo panemienu izmanto kombinacija ar citiem panemieniem. | Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| g. | Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. |
| h. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.
  Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums un sadedzinašanas stacijas konfiguracija. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Mazu NOX emisiju degli

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Ipaši konstrueti mazu NOX emisiju degli, kas vai nu izvietoti vairakas rindas un paredzeti katram kurinama veidam atseviški, vai ir ipaši konstrueti vairaku kurinamo dedzinašanai (piem., vairakas specialas sprauslas dažadu kurinamo dedzinašanai vai kurinama sajaukšana pirms dedzinašanas).

Visparizmantojams.

b.

Pakapeniska gaisa padeve

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

c.

Pakapeniska kurinama padeve

d.

Dumgazu recirkulacija

e.

Procesu gazu parvaldibas sistema

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu.

f.

Moderna kontroles sistema

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Šo panemienu izmanto kombinacija ar citiem panemieniem.

Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

g.

Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

h.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.

Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums un sadedzinašanas stacijas konfiguracija.

48. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanas KCGT, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Procesu gazu parvaldibas sistema | Sk. aprakstu 8.2. punkta. | Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu. |
| b. | Moderna kontroles sistema | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Šo panemienu izmanto kombinacija ar citiem panemieniem. | Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| c. | Udens/tvaika pievienošana | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Divu kurinamo gazturbinas, kur dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanai izmanto sausos mazu NOX emisiju deglus, dabasgazes sadedzinašanas procesa parasti izmanto udens/tvaika pievienošanu. | Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens. |
| d. | Sausie mazu NOX emisiju degli | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Sausie mazu NOX emisiju degli, kas paredzeti dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanai, atškiras no tiem, kas paredzeti tikai dabasgazes sadedzinašanai. | Izmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dzelzs un terauda apstrades procesu gazu (piem., koksa gazes) reagetspeju.
  Izmantojamiba var but ierobežota, ja turbinam nav pieejama modernizacijas pakete vai ja ir uzstaditas udens/tvaika pievienošanas sistemas. |
| e. | Mazu NOX emisiju degli | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Izmantojams tikai siltuma atgušanas tvaika generatoru (SATV) piekurinašanai sadedzinašanas stacijas ar kombineta cikla gazturbinu (KCGT). |
| f. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Procesu gazu parvaldibas sistema

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu.

b.

Moderna kontroles sistema

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Šo panemienu izmanto kombinacija ar citiem panemieniem.

Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

c.

Udens/tvaika pievienošana

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Divu kurinamo gazturbinas, kur dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanai izmanto sausos mazu NOX emisiju deglus, dabasgazes sadedzinašanas procesa parasti izmanto udens/tvaika pievienošanu.

Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens.

d.

Sausie mazu NOX emisiju degli

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Sausie mazu NOX emisiju degli, kas paredzeti dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanai, atškiras no tiem, kas paredzeti tikai dabasgazes sadedzinašanai.

Izmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dzelzs un terauda apstrades procesu gazu (piem., koksa gazes) reagetspeju.

Izmantojamiba var but ierobežota, ja turbinam nav pieejama modernizacijas pakete vai ja ir uzstaditas udens/tvaika pievienošanas sistemas.

e.

Mazu NOX emisiju degli

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Izmantojams tikai siltuma atgušanas tvaika generatoru (SATV) piekurinašanai sadedzinašanas stacijas ar kombineta cikla gazturbinu (KCGT).

f.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

49. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat CO emisijas gaisa no dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| | Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizacija | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Oksidacijas katalizatori | Izmantojams tikai KCGT.
  Izmantojamibu var ierobežot vietas trukums, nepieciešama noslodze un kurinama sera saturs. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sadegšanas optimizacija

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Oksidacijas katalizatori

Izmantojams tikai KCGT.

Izmantojamibu var ierobežot vietas trukums, nepieciešama noslodze un kurinama sera saturs.

29. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no 100 % dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas veids | O2 references limenis (tilp. %) | LPTP SEL (mg/Nm3)
   (169) |
| --- | --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauns katls | 3 | 15 –65 | 22 –100 |
| Esošs katls | 3 | 20 –100  (170)
   (171) | 22 –110  (170)
   (172)
   (173) |
| Jauna KCGT | 15 | 20 –35 | 30 –50 |
| Esoša KCGT | 15 | 20 –50  (170)
   (171) | 30 –55  (173)
   (174) |

Sadedzinašanas stacijas veids

O2 references limenis (tilp. %)

LPTP SEL (mg/Nm3)
   (169)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauns katls

3

15 –65

22 –100

Esošs katls

3

20 –100  (170)
   (171)

22 –110  (170)
   (172)
   (173)

Jauna KCGT

15

20 –35

30 –50

Esoša KCGT

15

20 –50  (170)
   (171)

30 –55  (173)
   (174)

Gada videjie CO emisiju limeni ir orientejoši šadi:

| — | esošiem katliem, ko ekspluate = 1 500 h gada: < 5–100 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošiem katliem, ko ekspluate = 1 500 h gada: < 5–100 mg/Nm3,

| — | jauniem katliem: < 5–35 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

jauniem katliem: < 5–35 mg/Nm3,

| — | esošam KCGT, ko ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam KCGT: < 5–20 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

esošam KCGT, ko ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam KCGT: < 5–20 mg/Nm3.

4.2.3.   SOX emisijas gaisa

50. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat SOX emisijas gaisa no dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanas, ir izmantot talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Procesu gazu parvaldibas sistema un paligkurinama izvele | Sk. aprakstu 8.2. punkta.
  Tada mera, kada tas dzelzslietuve un teraudlietuve ir iespejams, maksimali izmanto:






  — | lielakoties domnas gazi ar zemu sera saturu, |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Procesu gazu parvaldibas sistema un paligkurinama izvele

Sk. aprakstu 8.2. punkta.

Tada mera, kada tas dzelzslietuve un teraudlietuve ir iespejams, maksimali izmanto:

—

lielakoties domnas gazi ar zemu sera saturu,

| — | kurinamo kombinaciju ar zemu videjoto sera saturu, piem., atseviškus proceskurinamos ar loti zemu S saturu, ka:






  — | domnas gazi ar sera saturu < 10 mg/Nm3, |
| --- | --- | --- |

—

kurinamo kombinaciju ar zemu videjoto sera saturu, piem., atseviškus proceskurinamos ar loti zemu S saturu, ka:

—

domnas gazi ar sera saturu < 10 mg/Nm3,

| — | koksa gazi ar sera saturu < 300 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

koksa gazi ar sera saturu < 300 mg/Nm3,

| — | un paligkurinamos, ka






  — | dabasgazi, |
| --- | --- | --- |

—

un paligkurinamos, ka

—

dabasgazi,

| — | škidros kurinamos ar sera saturu = 0,4 % (katlos). |
| --- | --- |

—

škidros kurinamos ar sera saturu = 0,4 % (katlos).

Kurinamos ar augstaku sera saturu izmanto ierobežotos daudzumos.

Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu.

b.

Koksa gazes priekšapstrade dzelzslietuves un teraudlietuves

Izmanto vienu no šadiem panemieniem:

| — | atserošana absorbcijas sistemas, |
| --- | --- |

—

atserošana absorbcijas sistemas,

| — | mitra oksidativa atserošana. |
| --- | --- |

—

mitra oksidativa atserošana.

Izmantojams tikai stacijas, kur dedzina koksa gazi.

30. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no 100 % dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas veids | O2 references limenis (tilp. %) | SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Gada videja vertiba
   (175) | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (176) |
| Jauns vai esošs katls | 3 | 25 –150 | 50 –200  (177) |
| Jauna vai esoša KCGT | 15 | 10 –45 | 20 –70 |

Sadedzinašanas stacijas veids

O2 references limenis (tilp. %)

SO2 LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba
   (175)

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (176)

Jauns vai esošs katls

3

25 –150

50 –200  (177)

Jauna vai esoša KCGT

15

10 –45

20 –70

4.2.4.   Puteklu emisijas gaisa

51. LPTP.   LPTP, ka mazinat puteklu emisijas gaisa no dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kurinama izvele/parvaldiba | Tadas procesu gazu un paligkurinamo kombinacijas izmantošana, kam ir zems videjotais puteklu vai pelnu saturs. | Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu. |
| b. | Domnas gazes priekšapstrade dzelzslietuves un teraudlietuves | Sausas atputeklošanas iericu (piem., deflektoru, puteklu uztvereju, ciklonu, elektrostatisko precipitatoru) izmantošana atseviški vai kombinacijas un/vai citu atputeklošanas iericu (venturi skruberu, pinuma skruberu, gredzenspraugas skruberu, slapjo elektrostatisko precipitatoru, dezintegratoru) izmantošana pec tam. | Izmantojams tikai tad, ja dedzina domnas gazi. |
| c. | Skabekla konvertora gazes priekšapstrade dzelzslietuves un teraudlietuves | Sausas atputeklošanas (piem., ESP vai maisa filtra) vai slapjas atputeklošanas (piem., slapja ESP vai skrubera) izmantošana. Sikaks apraksts sniegts LPTP atsauces dokumenta par dzelzs un terauda ražošanu. | Izmantojams tikai tad, ja dedzina skabekla konvertora gazi. |
| d. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Izmantojams tikai sadedzinašanas stacijas, kuras dedzina ieverojamu proporciju paligkurinama ar augstu pelnu saturu. |
| e. | Maisa filtrs |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kurinama izvele/parvaldiba

Tadas procesu gazu un paligkurinamo kombinacijas izmantošana, kam ir zems videjotais puteklu vai pelnu saturs.

Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu.

b.

Domnas gazes priekšapstrade dzelzslietuves un teraudlietuves

Sausas atputeklošanas iericu (piem., deflektoru, puteklu uztvereju, ciklonu, elektrostatisko precipitatoru) izmantošana atseviški vai kombinacijas un/vai citu atputeklošanas iericu (venturi skruberu, pinuma skruberu, gredzenspraugas skruberu, slapjo elektrostatisko precipitatoru, dezintegratoru) izmantošana pec tam.

Izmantojams tikai tad, ja dedzina domnas gazi.

c.

Skabekla konvertora gazes priekšapstrade dzelzslietuves un teraudlietuves

Sausas atputeklošanas (piem., ESP vai maisa filtra) vai slapjas atputeklošanas (piem., slapja ESP vai skrubera) izmantošana. Sikaks apraksts sniegts LPTP atsauces dokumenta par dzelzs un terauda ražošanu.

Izmantojams tikai tad, ja dedzina skabekla konvertora gazi.

d.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Izmantojams tikai sadedzinašanas stacijas, kuras dedzina ieverojamu proporciju paligkurinama ar augstu pelnu saturu.

e.

Maisa filtrs

31. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no 100 % dzelzs un terauda apstrades procesu gazu sadedzinašanas

| Sadedzinašanas stacijas veids | Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba
   (178) | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (179) |
| Jauns vai esošs katls | 2 –7 | 2 –10 |
| Jauna vai esoša KCGT | 2 –5 | 2 –5 |

Sadedzinašanas stacijas veids

Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba
   (178)

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (179)

Jauns vai esošs katls

2 –7

2 –10

Jauna vai esoša KCGT

2 –5

2 –5

4.3.   LPTP secinajumi par gazveida un/vai škidra kurinama sadedzinašanu uz atkrastes platformam

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi gazveida un/vai škidra kurinama sadedzinašana uz atkrastes platformam ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

52. LPTP.   LPTP, ka uzlabot visparigos vidiskos raditajus gazveida un/vai škidra kurinama sadedzinašanai uz atkrastes platformam, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Procesa optimizacija | Procesa optimizacija noluka lidz minimumam samazinat vajadzibu pec mehaniskas jaudas. | Visparizmantojams. |
| b. | Spiediena zudumu kontrole | Iepludes un izpludes sistemu optimizacija un uzturešana ta, lai nodrošinatu pec iespejas mazakus spiediena zudumus. |
| c. | Noslodzes kontrole | Vairaku generatorbloku vai kompresorbloku izmantošana noslodzes punktos emisiju samazinašanai. |
| d. | “Rotejošas rezerves jaudas” samazinašana | Ja darbibas stabilitates labad tiek izmantota rotejošas rezerves jauda, papildu turbinu skaits ir samazinats lidz minimumam, iznemot iznemuma apstaklos. |
| e. | Kurinama izvele | Deggazi padod no platformas virsudens struktura noritošu naftas un gazes tehnologisko procesu punkta, kas lauj nodrošinat deggazes degšanas parametru minimumu (piem., siltumspeja) un minimalas sera savienojumu koncentracijas noluka lidz minimumam samazinat SO2 veidošanos. No škidra destilata kurinamajiem priekšroku dod kurinamajiem ar zemu sera saturu. |
| f. | Iesmidzinašanas momenta regulešana | Dzineju iesmidzinašanas momenta optimizacija. |
| g. | Siltuma atgušana | Platformas apsildišanas vajadzibam izmanto gazturbinas/dzineja izpludes gazu siltumu. Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams. | Esošas sadedzinašanas stacijas izmantojamibu var ierobežot siltumpieprasijuma limenis un sadedzinašanas stacijas izvietojums (pieejama vieta). |
| h. | Vairaku gazes/naftas atradnu elektroapgades integrešana | Dažadas gazes/naftas atradnes izvietotu iesaistito platformu elektroapgade izmanto centralizetu avotu. | Izmantojamiba var but ierobežota atkariba no dažado gazes/naftas atradnu atrašanas vietas un dažado iesaistito platformu organizacijas (t. sk. planošanas, iedarbinašanas un ieguves izbeigšanas grafiku salagošanas). |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Procesa optimizacija

Procesa optimizacija noluka lidz minimumam samazinat vajadzibu pec mehaniskas jaudas.

Visparizmantojams.

b.

Spiediena zudumu kontrole

Iepludes un izpludes sistemu optimizacija un uzturešana ta, lai nodrošinatu pec iespejas mazakus spiediena zudumus.

c.

Noslodzes kontrole

Vairaku generatorbloku vai kompresorbloku izmantošana noslodzes punktos emisiju samazinašanai.

d.

“Rotejošas rezerves jaudas” samazinašana

Ja darbibas stabilitates labad tiek izmantota rotejošas rezerves jauda, papildu turbinu skaits ir samazinats lidz minimumam, iznemot iznemuma apstaklos.

e.

Kurinama izvele

Deggazi padod no platformas virsudens struktura noritošu naftas un gazes tehnologisko procesu punkta, kas lauj nodrošinat deggazes degšanas parametru minimumu (piem., siltumspeja) un minimalas sera savienojumu koncentracijas noluka lidz minimumam samazinat SO2 veidošanos. No škidra destilata kurinamajiem priekšroku dod kurinamajiem ar zemu sera saturu.

f.

Iesmidzinašanas momenta regulešana

Dzineju iesmidzinašanas momenta optimizacija.

g.

Siltuma atgušana

Platformas apsildišanas vajadzibam izmanto gazturbinas/dzineja izpludes gazu siltumu. Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams.

Esošas sadedzinašanas stacijas izmantojamibu var ierobežot siltumpieprasijuma limenis un sadedzinašanas stacijas izvietojums (pieejama vieta).

h.

Vairaku gazes/naftas atradnu elektroapgades integrešana

Dažadas gazes/naftas atradnes izvietotu iesaistito platformu elektroapgade izmanto centralizetu avotu.

Izmantojamiba var but ierobežota atkariba no dažado gazes/naftas atradnu atrašanas vietas un dažado iesaistito platformu organizacijas (t. sk. planošanas, iedarbinašanas un ieguves izbeigšanas grafiku salagošanas).

53. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no gazveida un/vai škidra kurinama sadedzinašanas uz atkrastes platformam, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Moderna kontroles sistema | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| b. | Sausie mazu NOX emisiju degli | Izmantojams jaunas gazturbinas (standarta aprikojums), ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar mainigu kurinama kvalitati.
  Izmantojamibu esošas gazturbinas var ierobežot modernizacijas paketes pieejamiba (darbiba pazeminatas noslodzes apstaklos), platformu organizacijas sarežgitiba un vietas trukums. |
| c. | Liesdedze | Izmantojams jaunos ar gazi darbinamos dzinejos. |
| d. | Mazu NOX emisiju degli | Izmantojams tikai katlos. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Moderna kontroles sistema

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

b.

Sausie mazu NOX emisiju degli

Izmantojams jaunas gazturbinas (standarta aprikojums), ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar mainigu kurinama kvalitati.

Izmantojamibu esošas gazturbinas var ierobežot modernizacijas paketes pieejamiba (darbiba pazeminatas noslodzes apstaklos), platformu organizacijas sarežgitiba un vietas trukums.

c.

Liesdedze

Izmantojams jaunos ar gazi darbinamos dzinejos.

d.

Mazu NOX emisiju degli

Izmantojams tikai katlos.

54. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat CO emisijas gaisa no gazveida un/vai škidra kurinama sadedzinašanas gazturbinas uz atkrastes platformam, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizacija | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Oksidacijas katalizatori | Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums un masas ierobežojumi. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sadegšanas optimizacija

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Oksidacijas katalizatori

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums un masas ierobežojumi.

32. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no gazveida kurinama dedzinašanas atverta cikla gazturbinas uz atkrastes platformam

| Sadedzinašanas stacijas veids | LPTP SEL (mg/Nm3)
   (180) |
| --- | --- |
| Paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna gazturbina, kura dedzina gazveida kurinamo  (181) | 15 –50  (182) |
| Esoša gazturbina, kura dedzina gazveida kurinamo  (181) | < 50 –350  (183) |

Sadedzinašanas stacijas veids

LPTP SEL (mg/Nm3)
   (180)

Paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna gazturbina, kura dedzina gazveida kurinamo  (181)

15 –50  (182)

Esoša gazturbina, kura dedzina gazveida kurinamo  (181)

< 50 –350  (183)

Videjie CO emisiju limeni paraugošanas perioda ir orientejoši šadi:

| — | esošas, uz atkrastes platformam izvietotas gazturbinas, kuras dedzina gazveida kurinamo un kuras ekspluate = 1 500 h gada: < 100 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošas, uz atkrastes platformam izvietotas gazturbinas, kuras dedzina gazveida kurinamo un kuras ekspluate = 1 500 h gada: < 100 mg/Nm3,

| — | jaunas, uz atkrastes platformam izvietotas gazturbinas, kuras dedzina gazveida kurinamo: < 75 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

jaunas, uz atkrastes platformam izvietotas gazturbinas, kuras dedzina gazveida kurinamo: < 75 mg/Nm3.

5.   LPTP SECINAJUMI PAR STACIJAM, KURAS DEDZINA VAIRAKUS KURINAMOS

5.1.   LPTP secinajumi par kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanu

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi ir visparizmantojami kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašana gan atseviški, gan kombinacijas, gan vienlaikus ar citiem gazveida un/vai škidrajiem kurinamajiem. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

5.1.1.   Visparigie vidiskie raditaji

55. LPTP.   LPTP, ka uzlabot visparigos vidiskos raditajus kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanai katlos, ir izmantot piemerotu 6. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kimiskas rupniecibas proceskurinamo priekšapstrade | Lai uzlabotu kurinama sadedzinašanas vidiskos raditajus, veic kurinama priekšapstradi uz vietas sadedzinašanas stacija un/vai arpus tas. | Izmantojams, ciktal to lauj proceskurinama parametri un pieejama vieta. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kimiskas rupniecibas proceskurinamo priekšapstrade

Lai uzlabotu kurinama sadedzinašanas vidiskos raditajus, veic kurinama priekšapstradi uz vietas sadedzinašanas stacija un/vai arpus tas.

Izmantojams, ciktal to lauj proceskurinama parametri un pieejama vieta.

5.1.2.   Energoefektivitate

33. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanai katlos

| Sadedzinašanas bloka veids | LPTP SEEL
   (184)
   (185) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) | Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (186)
   (187) |
| Jauns bloks | Esošs bloks | Jauns bloks | Esošs bloks |
| Katls, kur izmanto kimiskas rupniecibas škidros proceskurinamos, t. sk. sajauktus ar smago degvielellu, gazellu un/vai citiem škidrajiem kurinamajiem | > 36,4 | 35,6 –37,4 | 80 –96 | 80 –96 |
| Katls, kur izmanto kimiskas rupniecibas gazveida proceskurinamos, t. sk. sajauktus ar dabasgazi un/vai citiem gazveida kurinamajiem | 39 –42,5 | 38 –40 | 78 –95 | 78 –95 |

Sadedzinašanas bloka veids

LPTP SEEL
   (184)
   (185)

Neto elektriskais lietderibas koeficients (%)

Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)
   (186)
   (187)

Jauns bloks

Esošs bloks

Jauns bloks

Esošs bloks

Katls, kur izmanto kimiskas rupniecibas škidros proceskurinamos, t. sk. sajauktus ar smago degvielellu, gazellu un/vai citiem škidrajiem kurinamajiem

> 36,4

35,6 –37,4

80 –96

80 –96

Katls, kur izmanto kimiskas rupniecibas gazveida proceskurinamos, t. sk. sajauktus ar dabasgazi un/vai citiem gazveida kurinamajiem

39 –42,5

38 –40

78 –95

78 –95

5.1.3.   NOX un CO emisijas gaisa

56. LPTP.   LPTP, ka noverst vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO emisijas gaisa no kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Mazu NOX emisiju degli | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Pakapeniska gaisa padeve |
| c. | Pakapeniska kurinama padeve | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Ja škidro kurinamo maisijumu padeve ir pakapeniska, var but vajadzigi ipašas konstrukcijas degli. |
| d. | Dumgazu recirkulacija | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams.
  Izmantojams esošas sadedzinašanas stacijas, ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar kimisko iekartu drošumu. |
| e. | Udens/tvaika pievienošana | Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens. |
| f. | Kurinama izvele | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, un/vai proceskurinama izmantošanas alternativam. |
| g. | Moderna kontroles sistema | Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. |
| h. | Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) | Izmantojams esošas sadedzinašanas stacijas, ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar kimisko iekartu drošumu.
  Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate 500–1 500  h gada ar biežu kurinama mainu un loti mainigu noslodzi. |
| i. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Izmantojams esošas sadedzinašanas stacijas, ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar caurulvadu konfiguraciju, pieejamo vietu un kimisko iekartu drošumu.
  Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.
  Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Mazu NOX emisiju degli

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Pakapeniska gaisa padeve

c.

Pakapeniska kurinama padeve

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Ja škidro kurinamo maisijumu padeve ir pakapeniska, var but vajadzigi ipašas konstrukcijas degli.

d.

Dumgazu recirkulacija

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams.

Izmantojams esošas sadedzinašanas stacijas, ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar kimisko iekartu drošumu.

e.

Udens/tvaika pievienošana

Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens.

f.

Kurinama izvele

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, un/vai proceskurinama izmantošanas alternativam.

g.

Moderna kontroles sistema

Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu.

h.

Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR)

Izmantojams esošas sadedzinašanas stacijas, ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar kimisko iekartu drošumu.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate 500–1 500  h gada ar biežu kurinama mainu un loti mainigu noslodzi.

i.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Izmantojams esošas sadedzinašanas stacijas, ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar caurulvadu konfiguraciju, pieejamo vietu un kimisko iekartu drošumu.

Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.

34. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no 100 % kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanas katlos

| Sadedzinašanas stacija izmantota kurinama agregatstavoklis | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (188) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (189) |
| Gazu un škidrumu maisijums | 30 –85 | 80 –290  (190) | 50 –110 | 100 –330  (190) |
| Tikai gazes | 20 –80 | 70 –100  (191) | 30 –100 | 85 –110  (192) |

Sadedzinašanas stacija izmantota kurinama agregatstavoklis

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (188)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (189)

Gazu un škidrumu maisijums

30 –85

80 –290  (190)

50 –110

100 –330  (190)

Tikai gazes

20 –80

70 –100  (191)

30 –100

85 –110  (192)

Tadu esošu staciju, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunu staciju orientejošie gada videjie CO emisiju limeni parasti ir < 5–30 mg/Nm3.

5.1.4.   SOX, HCl un HF emisijas gaisa

57. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Kurinama izvele | Sk. aprakstu 8.4. punkta. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, un/vai proceskurinama izmantošanas alternativam. |
| b. | Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani) | Izmantojams esošas sadedzinašanas stacijas, ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar caurulvadu konfiguraciju, pieejamo vietu un kimisko iekartu drošumu.
  Slapja DGA un juras udens DGA nav izmantojama sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi slapjas DGA vai juras udens DGA izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 300 MWth un esošu 500–1 500  h gada ekspluatetu sadedzinašanas staciju modernizacijai ar slapjo DGA vai juras udens DGA. |
| c. | Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) |
| d. | Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA) |
| e. | Slapja attirišana | Sk. aprakstu 8.4. punkta.
  Slapjo attirišanu izmanto HCl un HF atdališanai, ja SOX emisiju samazinašanai neizmanto slapjo DGA. |
| f. | Slapja dumgazu atserošana
  (slapja DGA) | Sk. aprakstu 8.4. punkta. |
| g. | Dumgazu atserošana ar juras udeni |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Kurinama izvele

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, un/vai proceskurinama izmantošanas alternativam.

b.

Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani)

Izmantojams esošas sadedzinašanas stacijas, ieverojot ierobežojumus, kas saistiti ar caurulvadu konfiguraciju, pieejamo vietu un kimisko iekartu drošumu.

Slapja DGA un juras udens DGA nav izmantojama sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi slapjas DGA vai juras udens DGA izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 300 MWth un esošu 500–1 500  h gada ekspluatetu sadedzinašanas staciju modernizacijai ar slapjo DGA vai juras udens DGA.

c.

Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC)

d.

Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA)

e.

Slapja attirišana

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

Slapjo attirišanu izmanto HCl un HF atdališanai, ja SOX emisiju samazinašanai neizmanto slapjo DGA.

f.

Slapja dumgazu atserošana

(slapja DGA)

Sk. aprakstu 8.4. punkta.

g.

Dumgazu atserošana ar juras udeni

35. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no 100 % kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanas katlos

| Sadedzinašanas stacijas veids | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba
   (193) | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (194) |
| Jauni vai esoši katli | 10 –110 | 90 –200 |

Sadedzinašanas stacijas veids

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba
   (193)

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba
   (194)

Jauni vai esoši katli

10 –110

90 –200

36. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) HCl un HF emisijam gaisa no kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanas katlos

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| HCl | HF |
| Gada laika nemto paraugu videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (195) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (195) |
| < 100 | 1 –7 | 2 –15  (196) | < 1 –3 | < 1 –6  (197) |
| = 100 | 1 –5 | 1 –9  (196) | < 1 –2 | < 1 –3  (197) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

HCl

HF

Gada laika nemto paraugu videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (195)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (195)

< 100

1 –7

2 –15  (196)

< 1 –3

< 1 –6  (197)

= 100

1 –5

1 –9  (196)

< 1 –2

< 1 –3  (197)

5.1.5.   Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

58. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat puteklu, dalinam piesaistitu metalu un metalu palieku emisijas gaisa no kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs |
| c. | Kurinama izvele | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Tadas kimiskas rupniecibas proceskurinamo un paligkurinamo kombinacijas izmantošana, kam ir zems videjotais puteklu vai pelnu saturs. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu un/vai proceskurinama izmantošanas alternativam. |
| d. | Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Šo panemienu galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. | Informaciju par izmantojamibu sk. 57. LPTP. |
| e. | Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Maisa filtrs

c.

Kurinama izvele

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Tadas kimiskas rupniecibas proceskurinamo un paligkurinamo kombinacijas izmantošana, kam ir zems videjotais puteklu vai pelnu saturs.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu un/vai proceskurinama izmantošanas alternativam.

d.

Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Šo panemienu galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

Informaciju par izmantojamibu sk. 57. LPTP.

e.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

37. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no tadu gazu un škidrumu maisijumu sadedzinašanas katlos, kas sastav no 100 % kimiskas rupniecibas proceskurinamajiem

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija
   (198) | Jauna stacija | Esoša stacija
   (199) |
| < 300 | 2 –5 | 2 –15 | 2 –10 | 2 –22  (200) |
| = 300 | 2 –5 | 2 –10  (201) | 2 –10 | 2 –11  (200) |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija
   (198)

Jauna stacija

Esoša stacija
   (199)

< 300

2 –5

2 –15

2 –10

2 –22  (200)

= 300

2 –5

2 –10  (201)

2 –10

2 –11  (200)

5.1.6.   Gaistošo organisko savienojumu un polihloreto dibenzdioksinu un polihloreto dibenzfuranu emisijas gaisa

59. LPTP.   LPTP, ka mazinat gaistošo organisko savienojumu un polihloreto dibenzdioksinu un polihloreto dibenzfuranu emisijas gaisa no kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no 6. LPTP un talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Aktivetas ogles inžekcija | Sk. aprakstu 8.5. punkta. | Izmantojams tikai sadedzinašanas stacijas, kur izmanto kurinamo, kas ieguts kimiskos procesos ar hloretam vielam.
  Zinas par SKR un straujas atdzesinašanas izmantojamibu sk. 56. un 57. LPTP. |
| b. | Strauja atdzesinašana, izmantojot slapjo attirišanu/dumgazu kondensatoru. | Slapjas attirišanas/dumgazu kondensatora aprakstu sk. 8.4. punkta. |
| c. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  SKR sistema ir pielagota un ir lielaka par SKR sistemu, ko izmanto tikai NOX samazinašanai. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Aktivetas ogles inžekcija

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Izmantojams tikai sadedzinašanas stacijas, kur izmanto kurinamo, kas ieguts kimiskos procesos ar hloretam vielam.

Zinas par SKR un straujas atdzesinašanas izmantojamibu sk. 56. un 57. LPTP.

b.

Strauja atdzesinašana, izmantojot slapjo attirišanu/dumgazu kondensatoru.

Slapjas attirišanas/dumgazu kondensatora aprakstu sk. 8.4. punkta.

c.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

SKR sistema ir pielagota un ir lielaka par SKR sistemu, ko izmanto tikai NOX samazinašanai.

38. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) PCDD/F un KGOO emisijam gaisa no 100 % kimiskas rupniecibas proceskurinamo sadedzinašanas katlos

| Piesarnotajs | Vieniba | LPTP SEL |
| --- | --- | --- |
| Paraugošanas perioda videja vertiba |
| PCDD/F  (202) | ng I-TEQ/Nm3 | < 0,012 –0,036 |
| KGOS | mg/Nm3 | 0,6 –12 |

Piesarnotajs

Vieniba

LPTP SEL

Paraugošanas perioda videja vertiba

PCDD/F  (202)

ng I-TEQ/Nm3

< 0,012 –0,036

KGOS

mg/Nm3

0,6 –12

6.   LPTP SECINAJUMI PAR ATKRITUMU LIDZINCINERACIJU

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi atkritumu lidzincineracija sadedzinašanas stacijas ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

Ja notiek atkritumu lidzincineracija, šaja punkta noraditie LPTP SEL attiecas uz visu radušos dumgazu daudzumu.

Ja atkritumi tiek lidzincinereti kopa ar kurinamo, uz ko attiecas 2. punkts, tad 2. punkta minetie LPTP SEL attiecas ari uz i) visu radušos dumgazu daudzumu un ii) dumgazu daudzumu, kas radies, sadedzinot mineta punkta aptvertos kurinamos, izmantojot Direktivas 2010/75/ES VI pielikuma (4. dala) noradito formulu (jaukšanas likums), proti, LPTP SEL to dumgazu [atgazu] daudzumu, kas radies atkritumu sadedzinašana, nosaka, pamatojoties uz 61. LPTP.

6.1.1.   Visparigie vidiskie raditaji

60. LPTP.   LPTP, ka uzlabot visparigos vidiskos raditajus atkritumu lidzincineracijai sadedzinašanas stacijas, nodrošinat stabilus degšanas apstaklus un samazinat emisijas gaisa, ir izmantot 60. LPTP a) punkta noradito panemienu kopa ar 6. LPTP. noradito panemienu un/vai citu talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Atkritumu pirmspienemšana un pienemšana | Sadedzinašanas stacija ir atkritumu pienemšanas procedura saskana ar LPTP atsauces dokumentu par atkritumu apstradi. Pienemšanas kriteriji ir noteikti kritiskajiem parametriem, piem., siltumspejai, ka ari udens, pelnu, hlora, fluora, sera, slapekla, PHB, metalu (gaistošie (piem., Hg, Tl, Pb, Co, Se) un negaistošie (piem., V, Cu, Cd, Cr, Ni)), fosfora un sarmu (ja izmanto dzivnieku izcelsmes blakusproduktus) saturam.
  Katrai atkritumu partijai piemero kvalitates nodrošinašanas sistemas, lai garantetu lidzincinereto atkritumu ipašibas un kontroletu defineto kritisko parametru vertibas (piem., EN 15358 attieciba uz nebistamu regeneretu cieto kurinamo). | Visparizmantojams. |
| b. | Atkritumu atlase/limitešana | Atkritumus rupigi atlasa pec veida un masas plusmas, ka ari nosaka ierobežojumus, cik lielu vispiesarnotako atkritumu procentualo apjomu var lidzincineret. Ierobežo pelnu, sera, fluora, dzivsudraba un/vai hlora proporcionalo daudzumu atkritumos, kas nonak sadedzinašanas stacija.
  Ierobežo lidzincinerejamo atkritumu daudzumu. | Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dalibvalsts atkritumu apsaimniekošanas politiku. |
| c. | Atkritumu sajaukšana ar galveno kurinamo | Atkritumu un galvena kurinama efektiva sajaukšana; heterogena vai slikti sajaukta kurinama plusma vai nevienmeriga izkliede var ietekmet aizdegšanos un degšanu katla, tapec ta butu janoverš. | Sajaukšana ir iespejama tikai tad, ja galvenajam kurinamajam un atkritumiem piemit lidziga malamiba vai ja atkritumu daudzums salidzinajuma ar galvena kurinama daudzumu ir loti mazs. |
| d. | Atkritumu žavešana | Lai uzturetu augstu katla veiktspeju, atkritumus pirms ievadišanas degkamera izžave. | Izmantojamibu var ierobežot nepietiekams atgustamais tehnologiskais siltums, nepieciešamie degšanas apstakli vai atkritumu mitruma saturs. |
| e. | Atkritumu priekšapstrade | Sk. panemienus, kas aprakstiti LPTP atsauces dokumentos par atkritumu apstradi un atkritumu incineraciju (t. sk. malšanu, pirolizi un gazifikaciju). | Par izmantojamibu sk. LPTP atsauces dokumentus par atkritumu apstradi un atkritumu incineraciju. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Atkritumu pirmspienemšana un pienemšana

Sadedzinašanas stacija ir atkritumu pienemšanas procedura saskana ar LPTP atsauces dokumentu par atkritumu apstradi. Pienemšanas kriteriji ir noteikti kritiskajiem parametriem, piem., siltumspejai, ka ari udens, pelnu, hlora, fluora, sera, slapekla, PHB, metalu (gaistošie (piem., Hg, Tl, Pb, Co, Se) un negaistošie (piem., V, Cu, Cd, Cr, Ni)), fosfora un sarmu (ja izmanto dzivnieku izcelsmes blakusproduktus) saturam.

Katrai atkritumu partijai piemero kvalitates nodrošinašanas sistemas, lai garantetu lidzincinereto atkritumu ipašibas un kontroletu defineto kritisko parametru vertibas (piem., EN 15358 attieciba uz nebistamu regeneretu cieto kurinamo).

Visparizmantojams.

b.

Atkritumu atlase/limitešana

Atkritumus rupigi atlasa pec veida un masas plusmas, ka ari nosaka ierobežojumus, cik lielu vispiesarnotako atkritumu procentualo apjomu var lidzincineret. Ierobežo pelnu, sera, fluora, dzivsudraba un/vai hlora proporcionalo daudzumu atkritumos, kas nonak sadedzinašanas stacija.

Ierobežo lidzincinerejamo atkritumu daudzumu.

Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dalibvalsts atkritumu apsaimniekošanas politiku.

c.

Atkritumu sajaukšana ar galveno kurinamo

Atkritumu un galvena kurinama efektiva sajaukšana; heterogena vai slikti sajaukta kurinama plusma vai nevienmeriga izkliede var ietekmet aizdegšanos un degšanu katla, tapec ta butu janoverš.

Sajaukšana ir iespejama tikai tad, ja galvenajam kurinamajam un atkritumiem piemit lidziga malamiba vai ja atkritumu daudzums salidzinajuma ar galvena kurinama daudzumu ir loti mazs.

d.

Atkritumu žavešana

Lai uzturetu augstu katla veiktspeju, atkritumus pirms ievadišanas degkamera izžave.

Izmantojamibu var ierobežot nepietiekams atgustamais tehnologiskais siltums, nepieciešamie degšanas apstakli vai atkritumu mitruma saturs.

e.

Atkritumu priekšapstrade

Sk. panemienus, kas aprakstiti LPTP atsauces dokumentos par atkritumu apstradi un atkritumu incineraciju (t. sk. malšanu, pirolizi un gazifikaciju).

Par izmantojamibu sk. LPTP atsauces dokumentus par atkritumu apstradi un atkritumu incineraciju.

61. LPTP.   LPTP, ka noverst paaugstinatas emisijas no atkritumu lidzincineracijas sadedzinašanas stacijas, ir veikt pienacigos pasakumus, lai nodrošinatu, ka piesarnotaju emisijas dumgazes, kuras rodas atkritumu lidzincineracija, nav lielakas par emisijam, kuras rodas, ja tiek piemeroti LPTP secinajumi par atkritumu incineraciju.

62. LPTP.   LPTP, ka samazinat ietekmi, ko uz atlikumu reciklešanu atstaj atkritumu lidzincineracija sadedzinašanas stacijas, ir uzturet labu gipša, pelnu, izdedžu un citu atlikumu kvalitati saskana ar prasibam, kas noteiktas šo atlikumu reciklešanai tad, ja stacija nenotiek atkritumu lidzincineracija, ir izmantot kadu no 60. LPTP noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju un/vai lidzincineret tikai tadas atkritumu frakcijas, kuras piesarnotaju koncentracija ir lidziga piesarnotaju koncentracijai citos sadedzinatajos kurinamajos.

6.1.2.   Energoefektivitate

63. LPTP.   LPTP, ka uzlabot atkritumu lidzincineracijas energoefektivitati, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un 19. LPTP noradito tehnisko panemienu kombinaciju atkariba no ta, kads ir galvenais izmantotais kurinamais un kada ir stacijas konfiguracija.

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) ir noraditi 8. tabula attieciba uz atkritumu lidzincineraciju kopa ar biomasu un/vai kudru un 2. tabula attieciba uz atkritumu lidzincineraciju kopa ar oglem un/vai lignitu.

6.1.3.   NOX un CO emisijas gaisa

64. LPTP.   LPTP, ka noverst vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO un N2O emisijas gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar oglem un/vai lignitu, ir izmantot kadu no 20. LPTP noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

65. LPTP.   LPTP, ka noverst vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO un N2O emisijas gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar biomasu un/vai kudru, ir izmantot kadu no 24. LPTP noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

6.1.4.   SOX, HCl un HF emisijas gaisa

66. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar oglem un/vai lignitu, ir izmantot kadu no 21. LPTP noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

67. LPTP.   LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar biomasu un/vai kudru, ir izmantot kadu no 25. LPTP noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

6.1.5.   Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

68. LPTP.   LPTP, ka mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar oglem un/vai lignitu, ir izmantot kadu no 22. LPTP noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

39. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) metalu emisijam gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar oglem un/vai lignitu

| Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) | LPTP SEL | Videjošanas periods |
| --- | --- | --- |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3) | Cd+Tl (μg/Nm3) |
| < 300 | 0,005 –0,5 | 5 –12 | Paraugošanas perioda videja vertiba |
| = 300 | 0,005 –0,2 | 5 –6 | Gada laika nemto paraugu videja vertiba |

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth)

LPTP SEL

Videjošanas periods

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3)

Cd+Tl (μg/Nm3)

< 300

0,005 –0,5

5 –12

Paraugošanas perioda videja vertiba

= 300

0,005 –0,2

5 –6

Gada laika nemto paraugu videja vertiba

69. LPTP.   LPTP, ka mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar biomasu un/vai kudru, ir izmantot kadu no 26. LPTP noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

40. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) metalu emisijam gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar biomasu un/vai kudru

| LPTP SEL


  (viena gada laika nemto paraugu videja vertiba) |
| --- |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3) | Cd+Tl (μg/Nm3) |
| 0,075 –0,3 | < 5 |

LPTP SEL

(viena gada laika nemto paraugu videja vertiba)

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3)

Cd+Tl (μg/Nm3)

0,075 –0,3

< 5

6.1.6.   Dzivsudraba emisijas gaisa

70. LPTP.   LPTP, ka mazinat dzivsudraba emisijas gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar biomasu, kudru, oglem un/vai lignitu, ir izmantot kadu no 23. LPTP un 27. LPTP noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

6.1.7.   Gaistošo organisko savienojumu un polihloreto dibenzdioksinu un polihloreto dibenzfuranu emisijas gaisa

71. LPTP.   LPTP, ka mazinat gaistošo organisko savienojumu un polihloreto dibenzdioksinu un polihloreto dibenzfuranu emisijas gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar biomasu, kudru, oglem un/vai lignitu, ir izmantot kadu no 6. LPTP, 26. LPTP un talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Aktivetas ogles inžekcija | Sk. aprakstu 8.5. punkta.
  Procesa pamata ir piesarnotaja molekulu adsorbcija uz aktivetas ogles. | Visparizmantojams. |
| b. | Strauja atdzesinašana, izmantojot slapjo attirišanu/dumgazu kondensatoru. | Slapjas attirišanas/dumgazu kondensatora aprakstu sk. 8.4. punkta. |
| c. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  SKR sistema ir pielagota un ir lielaka par SKR sistemu, ko izmanto tikai NOX samazinašanai. | Informaciju par izmantojamibu sk. 20. LPTP un 24. LPTP. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Aktivetas ogles inžekcija

Sk. aprakstu 8.5. punkta.

Procesa pamata ir piesarnotaja molekulu adsorbcija uz aktivetas ogles.

Visparizmantojams.

b.

Strauja atdzesinašana, izmantojot slapjo attirišanu/dumgazu kondensatoru.

Slapjas attirišanas/dumgazu kondensatora aprakstu sk. 8.4. punkta.

c.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

SKR sistema ir pielagota un ir lielaka par SKR sistemu, ko izmanto tikai NOX samazinašanai.

Informaciju par izmantojamibu sk. 20. LPTP un 24. LPTP.

41. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) PCDD/F un KGOO emisijam gaisa no atkritumu lidzincineracijas kopa ar biomasu, kudru, oglem un/vai lignitu

| Sadedzinašanas stacijas veids | LPTP SEL |
| --- | --- |
| PCDD/F (ng I-TEQ/Nm3) | KGOO (mg/Nm3) |
| Paraugošanas perioda videja vertiba | Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba |
| Sadedzinašanas stacija, kura dedzina biomasu, kudru, ogles un/vai lignitu | < 0,01 –0,03 | < 0,1 –5 | 0,5 –10 |

Sadedzinašanas stacijas veids

LPTP SEL

PCDD/F (ng I-TEQ/Nm3)

KGOO (mg/Nm3)

Paraugošanas perioda videja vertiba

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba

Sadedzinašanas stacija, kura dedzina biomasu, kudru, ogles un/vai lignitu

< 0,01 –0,03

< 0,1 –5

0,5 –10

7.   LPTP SECINAJUMI PAR GAZIFIKACIJU

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi ir visparizmantojami visas gazifikacijas stacijas, kas ir tieši saistitas ar sadedzinašanas stacijam, un IGKC stacijas. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

7.1.1.   Energoefektivitate

72. LPTP.   LPTP, ka palielinat IGKC un gazifikacijas bloku energoefektivitati, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Siltuma atgušana no gazifikacijas procesa | Ta ka singaze pirms talakas attirišanas ir jaatdzese, ir iespejams atgut energiju, ko izmanto, lai generetu papildu tvaiku, kuru pievada tvaika turbinas ciklam; tas dod iespeju saražot papildu elektroenergiju. | Izmantojams tikai IGKC un gazifikacijas blokos, kuri tieši pievienoti katliem ar singazes priekšapstradi, kam nepieciešama singazes atdzesešana. |
| b. | Gazifikacijas un sadegšanas procesu integracija | Bloka konstrukcija var pilniba integret gaisa padeves bloku (GPB) un gazturbinu, kur GPB pievada gaisu no gazturbinas kompresora. | Izmantojamibu IGKC blokos ierobežo nepieciešamiba pec integretas stacijas elastibas, t. i., ja atjaunojamo energoresursu elektrostacijas nav pieejamas, IGKC jaspej atri apgadat tiklu ar elektroenergiju. |
| c. | Ievadmaterialu sausas padeves sistema | Kurinamo gazgeneratora padod, izmantojot sauso sistemu, tadejadi uzlabojot gazifikacijas procesa energoefektivitati. | Izmantojams tikai jaunos blokos. |
| d. | Augsttemperaturas un augstspiediena gazifikacija | Tiek izmantots augsttemperaturas un augstspiediena gazifikacijas panemiens, tadejadi uzlabojot energijas parveides efektivitati. | Izmantojams tikai jaunos blokos. |
| e. | Konstrukcijas uzlabojumi | Konstrukcijas uzlabojumi, piem.:






  — | modifice gazgeneratora ugunsizturigo oderejumu un/vai dzeses sistemu, |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Siltuma atgušana no gazifikacijas procesa

Ta ka singaze pirms talakas attirišanas ir jaatdzese, ir iespejams atgut energiju, ko izmanto, lai generetu papildu tvaiku, kuru pievada tvaika turbinas ciklam; tas dod iespeju saražot papildu elektroenergiju.

Izmantojams tikai IGKC un gazifikacijas blokos, kuri tieši pievienoti katliem ar singazes priekšapstradi, kam nepieciešama singazes atdzesešana.

b.

Gazifikacijas un sadegšanas procesu integracija

Bloka konstrukcija var pilniba integret gaisa padeves bloku (GPB) un gazturbinu, kur GPB pievada gaisu no gazturbinas kompresora.

Izmantojamibu IGKC blokos ierobežo nepieciešamiba pec integretas stacijas elastibas, t. i., ja atjaunojamo energoresursu elektrostacijas nav pieejamas, IGKC jaspej atri apgadat tiklu ar elektroenergiju.

c.

Ievadmaterialu sausas padeves sistema

Kurinamo gazgeneratora padod, izmantojot sauso sistemu, tadejadi uzlabojot gazifikacijas procesa energoefektivitati.

Izmantojams tikai jaunos blokos.

d.

Augsttemperaturas un augstspiediena gazifikacija

Tiek izmantots augsttemperaturas un augstspiediena gazifikacijas panemiens, tadejadi uzlabojot energijas parveides efektivitati.

Izmantojams tikai jaunos blokos.

e.

Konstrukcijas uzlabojumi

Konstrukcijas uzlabojumi, piem.:

—

modifice gazgeneratora ugunsizturigo oderejumu un/vai dzeses sistemu,

| — | uzstada ekspanderu, lai atgutu energiju no singazes spiediena krituma pirms sadegšanas. |
| --- | --- |

—

uzstada ekspanderu, lai atgutu energiju no singazes spiediena krituma pirms sadegšanas.

IGKC blokos visparizmantojams.

42. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) gazifikacijas un IGKC blokos

| Sadedzinašanas bloka konfiguracijas veids | LPTP SEEL |
| --- | --- |
| IGKC bloka neto elektriskais lietderibas koeficients (%) | Jauna vai esoša gazifikacijas bloka neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%) |
| Jauns bloks | Esošs bloks |
| Gazifikacijas bloks ir tieši pievienots katlam bez singazes priekšapstrades | LPTP SEEL nav | > 98 |
| Gazifikacijas bloks ir tieši pievienots katlam ar singazes priekšapstradi | LPTP SEEL nav | > 91 |
| IGKC bloks | LPTP SEEL nav | 34 –46 | > 91 |

Sadedzinašanas bloka konfiguracijas veids

LPTP SEEL

IGKC bloka neto elektriskais lietderibas koeficients (%)

Jauna vai esoša gazifikacijas bloka neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%)

Jauns bloks

Esošs bloks

Gazifikacijas bloks ir tieši pievienots katlam bez singazes priekšapstrades

LPTP SEEL nav

> 98

Gazifikacijas bloks ir tieši pievienots katlam ar singazes priekšapstradi

LPTP SEEL nav

> 91

IGKC bloks

LPTP SEEL nav

34 –46

> 91

7.1.2.   NOX un CO emisijas gaisa

73. LPTP.   LPTP, ka noverst un/vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO emisijas gaisa no IGKC stacijam, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizacija | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Visparizmantojams. |
| b. | Udens/tvaika pievienošana | Sk. aprakstu 8.3. punkta.
  Šai vajadzibai izmanto dalu no videja spiediena tvaika no tvaika turbinas. | Izmantojams tikai gazturbinas, kas ir dala no IGKC stacijas.
  Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens. |
| c. | Sausie mazu NOX emisiju degli | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Izmantojams tikai IGKC staciju gazturbinas.
  Jaunas IGKC stacijas visparizmantojams.
  Izmantojamiba esošas IGKC stacijas janoverte katra gadijuma atseviški atkariba no modernizacijas paketes pieejamibas. Nav izmantojams, ja singazes udenraža saturs ir > 15 %. |
| d. | Singazes atškaidišana ar nostradato slapekli no gaisa padeves bloka (GPB) | Lai gazgeneratoru varetu apgadat ar kvalitativu skabekli, GPB skabekli atdala no gaisa esoša slapekla. Nostradato slapekli no GPB izmanto, lai samazinatu degšanas temperaturu gazturbina, proti, to pirms sadedzinašanas sajauc ar singazi. | Izmantojams tikai tad, ja gazifikacijas procesa izmanto GPB. |
| e. | Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punkta. | Nav izmantojams IGKC stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.
  Modernizet esošas IGKC stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.
  Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu IGKC staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Sadegšanas optimizacija

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Visparizmantojams.

b.

Udens/tvaika pievienošana

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Šai vajadzibai izmanto dalu no videja spiediena tvaika no tvaika turbinas.

Izmantojams tikai gazturbinas, kas ir dala no IGKC stacijas.

Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens.

c.

Sausie mazu NOX emisiju degli

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Izmantojams tikai IGKC staciju gazturbinas.

Jaunas IGKC stacijas visparizmantojams.

Izmantojamiba esošas IGKC stacijas janoverte katra gadijuma atseviški atkariba no modernizacijas paketes pieejamibas. Nav izmantojams, ja singazes udenraža saturs ir > 15 %.

d.

Singazes atškaidišana ar nostradato slapekli no gaisa padeves bloka (GPB)

Lai gazgeneratoru varetu apgadat ar kvalitativu skabekli, GPB skabekli atdala no gaisa esoša slapekla. Nostradato slapekli no GPB izmanto, lai samazinatu degšanas temperaturu gazturbina, proti, to pirms sadedzinašanas sajauc ar singazi.

Izmantojams tikai tad, ja gazifikacijas procesa izmanto GPB.

e.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

Nav izmantojams IGKC stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada.

Modernizet esošas IGKC stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu IGKC staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500  h gada.

43. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no IGKC stacijam

| IGKC stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada videja vertiba | Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba |
| Jauna stacija | Esoša stacija | Jauna stacija | Esoša stacija |
| = 100 | 10 –25 | 12 –45 | 1 –35 | 1 –60 |

IGKC stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada videja vertiba

Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba

Jauna stacija

Esoša stacija

Jauna stacija

Esoša stacija

= 100

10 –25

12 –45

1 –35

1 –60

Tadu esošu staciju, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunu staciju orientejošie gada videjie CO emisiju limeni parasti ir < 5–30 mg/Nm3.

7.1.3.   SOX emisijas gaisa

74. LPTP.   LPTP, ka samazinat SOX emisijas gaisa no IGKC stacijam, ir izmantot talak noradito tehnisko panemienu.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Skabo gazu atdališana | Sera savienojumus, ko satur gazifikacijas procesa ievadmaterials, no singazes atdala ar skabo gazu atdališanas panemienu, piem., ar karbonilsulfida (un cianudenraža) hidrolizes reaktoru un H2S absorbciju, izmantojot škidinataju, piem., metildietanolaminu. Pec tam atkariba no pieprasijuma tirgu seru atgust vai nu ka škidru vai cietu elementaro seru (piem., Klausa procesa), vai ka serskabi. | Izmantojamiba biomasas IGKC stacijas var but ierobežota, jo sera saturs biomasa ir loti zems. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Skabo gazu atdališana

Sera savienojumus, ko satur gazifikacijas procesa ievadmaterials, no singazes atdala ar skabo gazu atdališanas panemienu, piem., ar karbonilsulfida (un cianudenraža) hidrolizes reaktoru un H2S absorbciju, izmantojot škidinataju, piem., metildietanolaminu. Pec tam atkariba no pieprasijuma tirgu seru atgust vai nu ka škidru vai cietu elementaro seru (piem., Klausa procesa), vai ka serskabi.

Izmantojamiba biomasas IGKC stacijas var but ierobežota, jo sera saturs biomasa ir loti zems.

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no IGKC stacijam ar jaudu = 100 MWth ir 3–16 mg/Nm3, ko izsaka ka gada videjo vertibu.

7.1.4.   Puteklu, dalinam piesaistitu metalu, amonjaka un halogenu emisijas gaisa

75. LPTP.   LPTP, ka noverst vai samazinat puteklu dalinam piesaistitu metalu, amonjaka un halogenu emisijas gaisa no IGKC stacijam, ir izmantot kadu no talak aprakstitajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

| Tehniskais panemiens | Apraksts | Izmantojamiba |
| --- | --- | --- |
| a. | Singazes filtrešana | Atputeklošana, izmantojot vieglo pelnu ciklonus, maisa filtrus, ESP un/vai caulišu filtrus, lai atdalitu vieglos pelnus un neparveidoto oglekli. Ja singazes temperatura neparsniedz 400 °C, izmanto maisa filtrus un ESP. | Visparizmantojams. |
| b. | Singazes darvu un pelnu recirkulacija uz gazgeneratoru | Ja singazes temperatura gazgeneratora izvada ir zema (< 1 100  °C), tad netirita singaze radušas darvas un pelnus ar augstu oglekla saturu atdala ciklonos un recirkule uz gazgeneratoru. |
| c. | Singazes skalošana | Singaze plust cauri udensskruberim, kas uzstadits pec citam atputeklošanas iericem, un tur tiek atdaliti hloridi, amonjaks, dalinas un halidi. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Izmantojamiba

a.

Singazes filtrešana

Atputeklošana, izmantojot vieglo pelnu ciklonus, maisa filtrus, ESP un/vai caulišu filtrus, lai atdalitu vieglos pelnus un neparveidoto oglekli. Ja singazes temperatura neparsniedz 400 °C, izmanto maisa filtrus un ESP.

Visparizmantojams.

b.

Singazes darvu un pelnu recirkulacija uz gazgeneratoru

Ja singazes temperatura gazgeneratora izvada ir zema (< 1 100  °C), tad netirita singaze radušas darvas un pelnus ar augstu oglekla saturu atdala ciklonos un recirkule uz gazgeneratoru.

c.

Singazes skalošana

Singaze plust cauri udensskruberim, kas uzstadits pec citam atputeklošanas iericem, un tur tiek atdaliti hloridi, amonjaks, dalinas un halidi.

44. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijam gaisa no IGKC stacijam

| IGKC stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda


  (MWth) | LPTP SEL |
| --- | --- |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+


  Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3)


  (Paraugošanas perioda videja vertiba) | Hg (μg/Nm3)


  (Paraugošanas perioda videja vertiba) | Putekli (mg/Nm3)


  (gada videja vertiba) |
| = 100 | < 0,025 | < 1 | < 2,5 |

IGKC stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL

Sb+As+Pb+Cr+Co+

Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3)

(Paraugošanas perioda videja vertiba)

Hg (μg/Nm3)

(Paraugošanas perioda videja vertiba)

Putekli (mg/Nm3)

(gada videja vertiba)

= 100

< 0,025

< 1

< 2,5

8.   TEHNISKO PANEMIENU APRAKSTS

8.1.   Visparigi panemieni

| Tehniskais panemiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Moderna kontroles sistema | Datorizeta automatiska sistema degšanas efektivitates kontrolei un emisiju noveršanai un/vai mazinašanai. Ar to veic ari augstefektivu monitoringu. |
| Sadegšanas optimizacija | Pasakumi, ar kuriem lidz maksimumam kapina energijas parveidi, piem., krasni/katla, reize lidz minimumam samazinot emisijas (it seviški CO emisijas). To panak, kombinejot vairakus tehniskos panemienus – prasmigi konstruetu sadedzinašanas aprikojumu, temperaturas optimizaciju (piem., efektivu kurinama un degšanas gaisa sajaukšanu), degšanas zona pavadita laika (rezidences laika) optimizaciju un modernas kontroles sistemas izmantojumu. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Moderna kontroles sistema

Datorizeta automatiska sistema degšanas efektivitates kontrolei un emisiju noveršanai un/vai mazinašanai. Ar to veic ari augstefektivu monitoringu.

Sadegšanas optimizacija

Pasakumi, ar kuriem lidz maksimumam kapina energijas parveidi, piem., krasni/katla, reize lidz minimumam samazinot emisijas (it seviški CO emisijas). To panak, kombinejot vairakus tehniskos panemienus – prasmigi konstruetu sadedzinašanas aprikojumu, temperaturas optimizaciju (piem., efektivu kurinama un degšanas gaisa sajaukšanu), degšanas zona pavadita laika (rezidences laika) optimizaciju un modernas kontroles sistemas izmantojumu.

8.2.   Energoefektivitates uzlabošanas panemieni

| Tehniskais panemiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Moderna kontroles sistema | Sk. 8.1. punktu. |
| Gataviba kogeneracijai | Pasakumi, kas lauj lietderigu siltumenergijas daudzumu velak novadit arpusobjekta siltumslodzes segšanai ta, lai panaktu primaras energijas izmantojuma samazinajumu par vismaz 10 % salidzinajuma ar siltumenergijas un elektroenergijas ražošanu atseviški. Tas nozime ari noskaidrot, kuros tvaika sistemas punktos var izvadit tvaiku, un nodrošinat to pieklustamibu, ka ari nodrošinat pietiekami daudz vietas, lai velak varetu uzstadit tadus elementus ka caurules, siltummaini, papildu udens demineralizacijas jauda, rezerves katli un pretspiediena turbinas. Stacijas balansešanas sistemam un kontroles/instrumentu sistemam jabut piemerotam modernizešanai. Jabut iespejai velak pievienot vienu vai vairakas pretspiediena turbinas. |
| Kombinetais cikls | Divu vai vairaku termodinamisko ciklu kombinacija, piem., Breitona cikla (gazturbina/iekšdedzes dzinejs) un Renkina cikla (tvaika turbina/katls) kombinacija, ko izmanto, lai pirma cikla dumgazes zaudeto siltumenergiju nakamaja cikla vai ciklos parveidotu par lietderigu energiju. |
| Sadegšanas optimizacija | Sk. 8.1. punktu. |
| Dumgazu kondensators | Siltummainis, kura udens pirms karsešanas tvaika kondensatora tiek priekškarsets ar dumgazu siltumenergiju. Dumgazes esošais tvaiks, udenim sasilstot, atdziest un kondensejas. Dumgazu kondensatoru izmanto gan sadedzinašanas bloka energoefektivitates palielinašanai, gan piesarnotaju (puteklu, SOx, HCl un HF) atdališanai no dumgazem. |
| Procesu gazu parvaldibas sistema | Sistema, ar kuru integreta teraudlietuve dzelzs un terauda apstrades procesu gazes, ko var izmantot par kurinamo (piem., domnu, koksešanas krašnu, skabekla konvertora gazes), var novadit uz sadedzinašanas stacijam atkariba no šo kurinamo pieejamibas un sadedzinašanas staciju veida. |
| Superkritiski tvaika parametri | Parametri, kurus panak ar tvaika konturu, tostarp tvaika atkaluzkarsešanas sistemam, un kuros tvaika spiediens var parsniegt 220,6 barus, bet tvaika temperatura –540 °C. |
| Ultrasuperkritiski tvaika parametri | Parametri, kurus panak ar tvaika konturu, tostarp tvaika atkaluzkarsešanas sistemam, un kuros tvaika spiediens var parsniegt 250–300 barus, bet tvaika temperatura – 580–600 °C. |
| Slapjais dumenis | Tads dumenis, ar kuru var kondenset piesatinato dumgazu udens tvaiku un tadejadi izvairities no dumgazu atkaluzkaršanas pec slapjas dumgazu atserošanas. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Moderna kontroles sistema

Sk. 8.1. punktu.

Gataviba kogeneracijai

Pasakumi, kas lauj lietderigu siltumenergijas daudzumu velak novadit arpusobjekta siltumslodzes segšanai ta, lai panaktu primaras energijas izmantojuma samazinajumu par vismaz 10 % salidzinajuma ar siltumenergijas un elektroenergijas ražošanu atseviški. Tas nozime ari noskaidrot, kuros tvaika sistemas punktos var izvadit tvaiku, un nodrošinat to pieklustamibu, ka ari nodrošinat pietiekami daudz vietas, lai velak varetu uzstadit tadus elementus ka caurules, siltummaini, papildu udens demineralizacijas jauda, rezerves katli un pretspiediena turbinas. Stacijas balansešanas sistemam un kontroles/instrumentu sistemam jabut piemerotam modernizešanai. Jabut iespejai velak pievienot vienu vai vairakas pretspiediena turbinas.

Kombinetais cikls

Divu vai vairaku termodinamisko ciklu kombinacija, piem., Breitona cikla (gazturbina/iekšdedzes dzinejs) un Renkina cikla (tvaika turbina/katls) kombinacija, ko izmanto, lai pirma cikla dumgazes zaudeto siltumenergiju nakamaja cikla vai ciklos parveidotu par lietderigu energiju.

Sadegšanas optimizacija

Sk. 8.1. punktu.

Dumgazu kondensators

Siltummainis, kura udens pirms karsešanas tvaika kondensatora tiek priekškarsets ar dumgazu siltumenergiju. Dumgazes esošais tvaiks, udenim sasilstot, atdziest un kondensejas. Dumgazu kondensatoru izmanto gan sadedzinašanas bloka energoefektivitates palielinašanai, gan piesarnotaju (puteklu, SOx, HCl un HF) atdališanai no dumgazem.

Procesu gazu parvaldibas sistema

Sistema, ar kuru integreta teraudlietuve dzelzs un terauda apstrades procesu gazes, ko var izmantot par kurinamo (piem., domnu, koksešanas krašnu, skabekla konvertora gazes), var novadit uz sadedzinašanas stacijam atkariba no šo kurinamo pieejamibas un sadedzinašanas staciju veida.

Superkritiski tvaika parametri

Parametri, kurus panak ar tvaika konturu, tostarp tvaika atkaluzkarsešanas sistemam, un kuros tvaika spiediens var parsniegt 220,6 barus, bet tvaika temperatura –540 °C.

Ultrasuperkritiski tvaika parametri

Parametri, kurus panak ar tvaika konturu, tostarp tvaika atkaluzkarsešanas sistemam, un kuros tvaika spiediens var parsniegt 250–300 barus, bet tvaika temperatura – 580–600 °C.

Slapjais dumenis

Tads dumenis, ar kuru var kondenset piesatinato dumgazu udens tvaiku un tadejadi izvairities no dumgazu atkaluzkaršanas pec slapjas dumgazu atserošanas.

8.3.   Panemieni, ka mazinat NOx un/vai CO emisijas gaisa

| Tehniskais panemiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Moderna kontroles sistema | Sk. 8.1. punktu. |
| Pakapeniska gaisa padeve | Vairaku dažada skabekla satura degšanas zonu izveide degkamera, lai mazinatu NOx emisijas un nodrošinatu optimalu sadegšanu. Šis panemiens paredz izmantot substehiometrisku primaro sadedzinašanas zonu (kura trukst gaisa) un sekundaru pecdedzinašanas zonu (kura gaisa ir par daudz), lai sadegšana noritetu efektivak. Mazos un vecos katlos vietu pakapeniskai gaisa padevei dažkart var atlicinat tikai tad, ja samazina jaudu. |
| Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni | Kompleksi un integreti piesarnotaju mazinašanas panemieni, ar kuriem kombineti mazina NOX, SOX un bieži vien ari citu dumgazes esošu piesarnotaju emisijas, piem., aktivetas ogles un DeSONOX procesi. Tos var izmantot vai nu vienus pašus, vai kombinacija ar citiem primarajiem panemieniem, ko izmanto pulverizeto oglu katlos. |
| Sadegšanas optimizacija | Sk. 8.1. punktu. |
| Sausie mazu NOX emisiju degli | Gazturbinu degli, kuros gaisu un kurinamo pirms ievades sadedzinašanas zona sajauc. Gaisu un kurinamo pirms sadedzinašanas sajaucot, panak homogenu temperaturu un mazaku liesmas temperaturu, lidz ar to ari NOX emisijas ir mazakas. |
| Dumgazu vai atgazu recirkulacija | Daleja dumgazu recirkulešana uz degkameru svaiga degšanas gaisa dalejai aizstašanai, panakot divejadu efektu – samazinot temperaturu un ierobežojot slapekla oksidacijai pieejamo O2, ta mazinot NOx rašanos. Krasns dumgazes tiek novaditas liesma, lai samazinatu skabekla saturu un attiecigi liesmas temperaturu. Ar specialiem degliem vai citiem lidzekliem degšanas gazes iekšeji recirkule, tadejadi atdzesejot liesmu pamatni un samazinot skabekla saturu liesmu karstakaja dala. |
| Kurinama izvele | Izmanto kurinamo ar zemu slapekla saturu. |
| Pakapeniska kurinama padeve | Ša panemiena pamata ir liesmas temperaturas vai lokalizetu karstumpunktu samazinašana, degkamera izveidojot vairakas degšanas zonas ar dažadiem kurinama un gaisa inžekcijas limeniem. Šadas sistemas ierikošana mazas stacijas var but mazak efektiva neka tas ierikošana lielakas stacijas. |
| Liesdedze un modernizeta liesdedze | Galvena uz degšanas apstakliem balstita pieeja NOX veidošanas mazinašanai gazes dzinejos ir liesmas maksimalas temperaturas kontrole, izmantojot liesdedzi. Liesdedze NOX rašanas zonas samazina kurinama/gaisa attiecibu ta, lai liesmas maksimala temperatura butu mazaka par stehiometriski adiabatisko liesmas temperaturu, tadejadi mazinot termisko NOX veidošanos. Ja ši koncepcija ir optimizeta, runa par modernizetu liesdedzi. |
| Mazu NOX emisiju degli | Ša panemiena (ari ultramazu NOX emisiju deglu un modernu mazu NOX emisiju deglu) pamata ir liesmas maksimalo temperaturu pazeminašana; katlu degli ir konstrueti ta, lai degšana noritetu lenak, bet efektivak un lai siltumparnese butu lielaka (palielinata liesmas starojamiba). Gaisa/kurinama sajaukšana mazina skabekla pieejamibu un lidz ar to liesmas maksimalo temperaturu, ta kavejot kurinamaja esoša slapekla parveidi par NOX un termisko NOX veidošanos, tomer saglabajot augstu sadegšanas efektivitati. Panemiens var but saistits ar krasns degkameras konstrukcijas mainu. Ultramazu NOX emisiju deglu konstrukcija paredz pakapenisku sadedzinašanu (ar pakapenisku gaisa/kurinama padevi) un kurtuves gazu recirkulešanu (dumgazu iekšeju recirkulešanu). Kad modernizetas tiek vecas stacijas, panemiena iedarbigumu var ietekmet katla konstrukcija. |
| Dizeldzineji ar mazam NOX emisijam | Šis panemiens ir kombinacija, kas ietver vairakas dzineja iekšejas modifikacijas, piem., sadedzinašanas un degvielas iesmidzinašanas optimizaciju (loti vela degvielas iesmidzinašana kombinacija ar agru gaisa iepludes varsta aizveršanos), turbokompresorus vai Millera ciklu. |
| Oksidacijas katalizatori | Izmantojot katalizatorus (kas parasti satur dargmetalus, piem., palladiju vai platinu), ar skabekli okside oglekla monoksidu un nesadegušos ogludenražus, veidojoties CO2 un udens tvaikam. |
| Degšanas gaisa temperaturas pazeminašana | Šaja panemiena izmanto degšanas gaisu, kas ir apkartnes temperatura. Degšanas gaisu nepriekškarse regenerativa gaisa priekškarsetaja. |
| Selektiva katalitiska reducešana (SKR) | Selektiva slapekla oksidu reducešana ar amonjaku vai karbamidu katalizatora klatbutne. Tehniska panemiena pamata ir NOX reducešana par slapekli katalitiskaja vanna, izmantojot reagešanu ar amonjaku (parasti udens škiduma) optimala (apmeram 300–450 °C) darba temperatura. Var izmantot vairakus katalizatora slanus. Izmantojot vairakus katalizatora slanus, var panakt pilnigaku NOX reducešanos. Panemiena var izmantot modularu konstrukciju, un mazas noslodzes vai liela iespejama dumgazu temperaturas diapazona gadijuma ar izmantot specialus katalizatorus un/vai priekškarsešanu. Caurulvada integreta jeb amonjaka caurslides noveršanas SKR ir tehniskais panemiens, kas selektivo nekatalitisko reducešanu (SNKR) apvieno ar SKR lejasposma, tadejadi mazinot neizreagejuša amonjaka caurslidi no SNKR bloka. |
| Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) | Selektiva slapekla oksidu reducešana ar amonjaku vai karbamidu bez katalizatora. Tehniska panemiena pamata ir NOX reducešana par slapekli, tam reagejot ar amonjaku vai karbamidu augsta temperatura. Lai nodrošinatu optimalu reakciju, darba temperaturas diapazonam jabut no 800 lidz 1 000  °C. |
| Udens/tvaika pievienošana | Udeni vai tvaiku izmanto par diluentu degšanas temperaturas pazeminašanai gazturbinas, dzinejos vai katlos noluka mazinat termisko NOX veidošanos. To vai nu sajauc ar kurinamo pirms sadedzinašanas (kurinama emulgešana, mitrinašana vai piesatinašana), vai tieši iesmidzina degkamera (udens/tvaika iesmidzinašana). |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Moderna kontroles sistema

Sk. 8.1. punktu.

Pakapeniska gaisa padeve

Vairaku dažada skabekla satura degšanas zonu izveide degkamera, lai mazinatu NOx emisijas un nodrošinatu optimalu sadegšanu. Šis panemiens paredz izmantot substehiometrisku primaro sadedzinašanas zonu (kura trukst gaisa) un sekundaru pecdedzinašanas zonu (kura gaisa ir par daudz), lai sadegšana noritetu efektivak. Mazos un vecos katlos vietu pakapeniskai gaisa padevei dažkart var atlicinat tikai tad, ja samazina jaudu.

Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni

Kompleksi un integreti piesarnotaju mazinašanas panemieni, ar kuriem kombineti mazina NOX, SOX un bieži vien ari citu dumgazes esošu piesarnotaju emisijas, piem., aktivetas ogles un DeSONOX procesi. Tos var izmantot vai nu vienus pašus, vai kombinacija ar citiem primarajiem panemieniem, ko izmanto pulverizeto oglu katlos.

Sadegšanas optimizacija

Sk. 8.1. punktu.

Sausie mazu NOX emisiju degli

Gazturbinu degli, kuros gaisu un kurinamo pirms ievades sadedzinašanas zona sajauc. Gaisu un kurinamo pirms sadedzinašanas sajaucot, panak homogenu temperaturu un mazaku liesmas temperaturu, lidz ar to ari NOX emisijas ir mazakas.

Dumgazu vai atgazu recirkulacija

Daleja dumgazu recirkulešana uz degkameru svaiga degšanas gaisa dalejai aizstašanai, panakot divejadu efektu – samazinot temperaturu un ierobežojot slapekla oksidacijai pieejamo O2, ta mazinot NOx rašanos. Krasns dumgazes tiek novaditas liesma, lai samazinatu skabekla saturu un attiecigi liesmas temperaturu. Ar specialiem degliem vai citiem lidzekliem degšanas gazes iekšeji recirkule, tadejadi atdzesejot liesmu pamatni un samazinot skabekla saturu liesmu karstakaja dala.

Kurinama izvele

Izmanto kurinamo ar zemu slapekla saturu.

Pakapeniska kurinama padeve

Ša panemiena pamata ir liesmas temperaturas vai lokalizetu karstumpunktu samazinašana, degkamera izveidojot vairakas degšanas zonas ar dažadiem kurinama un gaisa inžekcijas limeniem. Šadas sistemas ierikošana mazas stacijas var but mazak efektiva neka tas ierikošana lielakas stacijas.

Liesdedze un modernizeta liesdedze

Galvena uz degšanas apstakliem balstita pieeja NOX veidošanas mazinašanai gazes dzinejos ir liesmas maksimalas temperaturas kontrole, izmantojot liesdedzi. Liesdedze NOX rašanas zonas samazina kurinama/gaisa attiecibu ta, lai liesmas maksimala temperatura butu mazaka par stehiometriski adiabatisko liesmas temperaturu, tadejadi mazinot termisko NOX veidošanos. Ja ši koncepcija ir optimizeta, runa par modernizetu liesdedzi.

Mazu NOX emisiju degli

Ša panemiena (ari ultramazu NOX emisiju deglu un modernu mazu NOX emisiju deglu) pamata ir liesmas maksimalo temperaturu pazeminašana; katlu degli ir konstrueti ta, lai degšana noritetu lenak, bet efektivak un lai siltumparnese butu lielaka (palielinata liesmas starojamiba). Gaisa/kurinama sajaukšana mazina skabekla pieejamibu un lidz ar to liesmas maksimalo temperaturu, ta kavejot kurinamaja esoša slapekla parveidi par NOX un termisko NOX veidošanos, tomer saglabajot augstu sadegšanas efektivitati. Panemiens var but saistits ar krasns degkameras konstrukcijas mainu. Ultramazu NOX emisiju deglu konstrukcija paredz pakapenisku sadedzinašanu (ar pakapenisku gaisa/kurinama padevi) un kurtuves gazu recirkulešanu (dumgazu iekšeju recirkulešanu). Kad modernizetas tiek vecas stacijas, panemiena iedarbigumu var ietekmet katla konstrukcija.

Dizeldzineji ar mazam NOX emisijam

Šis panemiens ir kombinacija, kas ietver vairakas dzineja iekšejas modifikacijas, piem., sadedzinašanas un degvielas iesmidzinašanas optimizaciju (loti vela degvielas iesmidzinašana kombinacija ar agru gaisa iepludes varsta aizveršanos), turbokompresorus vai Millera ciklu.

Oksidacijas katalizatori

Izmantojot katalizatorus (kas parasti satur dargmetalus, piem., palladiju vai platinu), ar skabekli okside oglekla monoksidu un nesadegušos ogludenražus, veidojoties CO2 un udens tvaikam.

Degšanas gaisa temperaturas pazeminašana

Šaja panemiena izmanto degšanas gaisu, kas ir apkartnes temperatura. Degšanas gaisu nepriekškarse regenerativa gaisa priekškarsetaja.

Selektiva katalitiska reducešana (SKR)

Selektiva slapekla oksidu reducešana ar amonjaku vai karbamidu katalizatora klatbutne. Tehniska panemiena pamata ir NOX reducešana par slapekli katalitiskaja vanna, izmantojot reagešanu ar amonjaku (parasti udens škiduma) optimala (apmeram 300–450 °C) darba temperatura. Var izmantot vairakus katalizatora slanus. Izmantojot vairakus katalizatora slanus, var panakt pilnigaku NOX reducešanos. Panemiena var izmantot modularu konstrukciju, un mazas noslodzes vai liela iespejama dumgazu temperaturas diapazona gadijuma ar izmantot specialus katalizatorus un/vai priekškarsešanu. Caurulvada integreta jeb amonjaka caurslides noveršanas SKR ir tehniskais panemiens, kas selektivo nekatalitisko reducešanu (SNKR) apvieno ar SKR lejasposma, tadejadi mazinot neizreagejuša amonjaka caurslidi no SNKR bloka.

Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR)

Selektiva slapekla oksidu reducešana ar amonjaku vai karbamidu bez katalizatora. Tehniska panemiena pamata ir NOX reducešana par slapekli, tam reagejot ar amonjaku vai karbamidu augsta temperatura. Lai nodrošinatu optimalu reakciju, darba temperaturas diapazonam jabut no 800 lidz 1 000  °C.

Udens/tvaika pievienošana

Udeni vai tvaiku izmanto par diluentu degšanas temperaturas pazeminašanai gazturbinas, dzinejos vai katlos noluka mazinat termisko NOX veidošanos. To vai nu sajauc ar kurinamo pirms sadedzinašanas (kurinama emulgešana, mitrinašana vai piesatinašana), vai tieši iesmidzina degkamera (udens/tvaika iesmidzinašana).

8.4.   Panemieni, ka mazinat SOX, HCl un/vai HF emisijas gaisa

| Tehniskais panemiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani) | Sausa sorbenta tieša inžekcija degkamera vai magnija vai kalcija adsorbentu ievadišana katla verdošaja slani. Sorbenta dalinu virsma reage ar SO2 dumgazes vai verdoša slana katla. Šo panemienu galvenokart izmanto kombinacija ar kadu atputeklošanas panemienu. |
| Cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis | Dumgazes no katla gaisa priekškarsetaja nonak CVS absorbetaja apakša un plust vertikali uz augšu caur Venturi sekciju, kur dumgazu plusma atseviški inžekte cietu sorbentu un udeni. Šo panemienu galvenokart izmanto kombinacija ar kadu atputeklošanas panemienu. |
| Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni | Sk. 8.3. punktu. |
| Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) | Sausa pulverveida sorbenta inžektešana un dispergešana dumgazu plusma. Sorbents (piem., natrija karbonats, natrija bikarbonats, dzestie kalki) reage ar skabajam gazem (piem., gazveida sera formam un HCl), veidojot cietvielas, ko atdala ar atputeklotajiem (maisa filtru vai elektrostatisko precipitatoru). SIC galvenokart izmanto kopa ar maisa filtru. |
| Dumgazu kondensators | Sk. 8.2. punktu. |
| Kurinama izvele | Mazsera, mazhlora un/vai mazfluora kurinamo izmantošana. |
| Procesu gazu parvaldibas sistema | Sk. 8.2. punktu. |
| Dumgazu atserošana ar juras udeni | Specifisks neregenerativs slapjas attirišanas panemiens, kura dumgazu sastava esošo skabo savienojumu absorbešanai izmanto juras udeni. Parasti pirms ša posma ir javeic atputeklošana. |
| Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA) | Dumgazu plusma suspensijas/škiduma veida ievada un disperge sarmainu reagentu. Materials reage ar gazveida sera formam, veidojot cietvielas, kuras atdala ar atputeklošanu (maisa filtru vai elektrostatisko precipitatoru). ISA galvenokart izmanto kopa ar maisa filtru. |
| Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Attirišanas panemiens vai panemienu kombinacija, kura no dumgazem atdala sera oksidus, izmantojot vairakus procesus; parasti ar sarmainu sorbentu uztver gazveida SO2, ko pec tam parverš cietviela. Slapjas gazu attirišanas procesa gazveida savienojumus izškidina piemerota škidruma (udens vai sarma škidums). Tadejadi var vienlaicigi atdalit cietos un gazveida savienojumus. Slapjajam skruberim cauri izpludušas dumgazes piesatina ar udeni; pirms dumgazu aizvadišanas ir jaatdala pilieni. Slapjaja attirišana radušos škidrumu novada uz notekudenu attirišanas staciju, un neškistošas vielas savac ar nostadinašanu vai filtrešanu. |
| Slapja gazu attirišana | Dumgazes esošo skabo savienojumu uztveršana ar škidrumu, parasti udeni vai udens škidumu, absorbcijas cela. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani)

Sausa sorbenta tieša inžekcija degkamera vai magnija vai kalcija adsorbentu ievadišana katla verdošaja slani. Sorbenta dalinu virsma reage ar SO2 dumgazes vai verdoša slana katla. Šo panemienu galvenokart izmanto kombinacija ar kadu atputeklošanas panemienu.

Cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis

Dumgazes no katla gaisa priekškarsetaja nonak CVS absorbetaja apakša un plust vertikali uz augšu caur Venturi sekciju, kur dumgazu plusma atseviški inžekte cietu sorbentu un udeni. Šo panemienu galvenokart izmanto kombinacija ar kadu atputeklošanas panemienu.

Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni

Sk. 8.3. punktu.

Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC)

Sausa pulverveida sorbenta inžektešana un dispergešana dumgazu plusma. Sorbents (piem., natrija karbonats, natrija bikarbonats, dzestie kalki) reage ar skabajam gazem (piem., gazveida sera formam un HCl), veidojot cietvielas, ko atdala ar atputeklotajiem (maisa filtru vai elektrostatisko precipitatoru). SIC galvenokart izmanto kopa ar maisa filtru.

Dumgazu kondensators

Sk. 8.2. punktu.

Kurinama izvele

Mazsera, mazhlora un/vai mazfluora kurinamo izmantošana.

Procesu gazu parvaldibas sistema

Sk. 8.2. punktu.

Dumgazu atserošana ar juras udeni

Specifisks neregenerativs slapjas attirišanas panemiens, kura dumgazu sastava esošo skabo savienojumu absorbešanai izmanto juras udeni. Parasti pirms ša posma ir javeic atputeklošana.

Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA)

Dumgazu plusma suspensijas/škiduma veida ievada un disperge sarmainu reagentu. Materials reage ar gazveida sera formam, veidojot cietvielas, kuras atdala ar atputeklošanu (maisa filtru vai elektrostatisko precipitatoru). ISA galvenokart izmanto kopa ar maisa filtru.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Attirišanas panemiens vai panemienu kombinacija, kura no dumgazem atdala sera oksidus, izmantojot vairakus procesus; parasti ar sarmainu sorbentu uztver gazveida SO2, ko pec tam parverš cietviela. Slapjas gazu attirišanas procesa gazveida savienojumus izškidina piemerota škidruma (udens vai sarma škidums). Tadejadi var vienlaicigi atdalit cietos un gazveida savienojumus. Slapjajam skruberim cauri izpludušas dumgazes piesatina ar udeni; pirms dumgazu aizvadišanas ir jaatdala pilieni. Slapjaja attirišana radušos škidrumu novada uz notekudenu attirišanas staciju, un neškistošas vielas savac ar nostadinašanu vai filtrešanu.

Slapja gazu attirišana

Dumgazes esošo skabo savienojumu uztveršana ar škidrumu, parasti udeni vai udens škidumu, absorbcijas cela.

8.5.   Panemieni, ka samazinat puteklu, metalu (ari dzivsudraba) un/vai PCDD/F emisijas gaisa

| Tehniskais panemiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Maisa filtrs | Maisa vai auduma filtrus izgatavo no poraina auduma vai filca materiala, caur kuru laiž gazes, lai no tam atdalitu dalinas. Lai izmantotu maisa filtru, ir jaizvelas tads audums vai materials, kas ir piemerots dumgazu ipašibam un maksimalajai darba temperaturai. |
| Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani) | Sk. visparigo aprakstu 8.4. punkta. Tas dod papildu labumu: samazinas puteklu un metalu emisijas. |
| Ogles sorbenta (piem., aktivetas ogles vai halogenetas aktivetas ogles) inžekcija dumgazes | Kimiski apstradati vai neapstradati ogles sorbenti, piem., (halogeneta) aktiveta ogle, adsorbe dzivsudrabu un/vai PCDD/F. Sorbenta inžekcijas sistemu var uzlabot, pievienojot papildu maisa filtru. |
| Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema | Katra panemiena (t. i., izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA), sorbenta inžekcija caurulvada (SIC), cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis) visparigo aprakstu sk. 8.4. punkta. Tas dod papildu labumu: samazinas puteklu un metalu emisijas. |
| Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Elektrostatiskajos precipitatoros dalinas elektrize un separe ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatet loti dažados apstaklos. Atputeklošanas efektivitate parasti ir atkariga no lauku skaita, rezidences laika (aprikojuma lieluma), katalizatora ipašibam un atputeklošanas ietaisem, kas uzstaditas pirms ESP. ESP parasti ir divi lidz pieci lauki. Vismodernakajiem (efektivakajiem) ESP ir lidz septiniem laukiem. |
| Kurinama izvele | Mazpelnaina vai mazmetalaina (piem., ar mazu dzivsudraba saturu) kurinama izmantošana. |
| Multicikloni | Puteklu kontroles sistemas, kuras dalinas ar centrbedzes speku tiek separetas no nesejgazes, viena vai vairakos apvalkos. |
| Halogenetu piedevu pievienošana kurinamajam vai inžekcija krasni | Halogensavienojumu (piem., brometu piedevu) ievadišana krasni, lai elementaro dzivsudrabu oksidetu par škistošam formam vai dalinam, ta atvieglojot dzivsudraba atdališanu talakas attirišanas sistemas. |
| Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) | Sk. visparigo aprakstu 8.4. punkta. Tas dod papildu labumu: samazinas puteklu un metalu emisijas. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Maisa filtrs

Maisa vai auduma filtrus izgatavo no poraina auduma vai filca materiala, caur kuru laiž gazes, lai no tam atdalitu dalinas. Lai izmantotu maisa filtru, ir jaizvelas tads audums vai materials, kas ir piemerots dumgazu ipašibam un maksimalajai darba temperaturai.

Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani)

Sk. visparigo aprakstu 8.4. punkta. Tas dod papildu labumu: samazinas puteklu un metalu emisijas.

Ogles sorbenta (piem., aktivetas ogles vai halogenetas aktivetas ogles) inžekcija dumgazes

Kimiski apstradati vai neapstradati ogles sorbenti, piem., (halogeneta) aktiveta ogle, adsorbe dzivsudrabu un/vai PCDD/F. Sorbenta inžekcijas sistemu var uzlabot, pievienojot papildu maisa filtru.

Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema

Katra panemiena (t. i., izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA), sorbenta inžekcija caurulvada (SIC), cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis) visparigo aprakstu sk. 8.4. punkta. Tas dod papildu labumu: samazinas puteklu un metalu emisijas.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Elektrostatiskajos precipitatoros dalinas elektrize un separe ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatet loti dažados apstaklos. Atputeklošanas efektivitate parasti ir atkariga no lauku skaita, rezidences laika (aprikojuma lieluma), katalizatora ipašibam un atputeklošanas ietaisem, kas uzstaditas pirms ESP. ESP parasti ir divi lidz pieci lauki. Vismodernakajiem (efektivakajiem) ESP ir lidz septiniem laukiem.

Kurinama izvele

Mazpelnaina vai mazmetalaina (piem., ar mazu dzivsudraba saturu) kurinama izmantošana.

Multicikloni

Puteklu kontroles sistemas, kuras dalinas ar centrbedzes speku tiek separetas no nesejgazes, viena vai vairakos apvalkos.

Halogenetu piedevu pievienošana kurinamajam vai inžekcija krasni

Halogensavienojumu (piem., brometu piedevu) ievadišana krasni, lai elementaro dzivsudrabu oksidetu par škistošam formam vai dalinam, ta atvieglojot dzivsudraba atdališanu talakas attirišanas sistemas.

Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA)

Sk. visparigo aprakstu 8.4. punkta. Tas dod papildu labumu: samazinas puteklu un metalu emisijas.

8.6.   Panemieni, ka samazinat emisijas udeni

| Tehniskais panemiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Adsorbcija uz aktivetas ogles | Škistošu piesarnotaju aizturešana uz cietu, loti porainu dalinu (adsorbenta) virsmas. Aktiveto ogli parasti izmanto organisku savienojumu un dzivsudraba adsorbešanai. |
| Aeroba biologiska attirišana | Izškidušu organisku piesarnotaju biologiska oksidešana ar skabekli mikroorganismu vielmainas cela. Izškiduša skabekla (kas ievadits ka gaiss vai tirs skabeklis) klatbutne organiskie komponenti mineralizejas par oglekla dioksidu un udeni vai parveidojas par citiem metabolitiem un biomasu. Noteiktos apstaklos notiek ar aeroba nitrifikacija, kura mikroorganismi amoniju (NH4
  +) okside par starpproduktu – nitritu (NO2
  -) –, ko pec tam okside par nitratu (NO3
  -). |
| Anoksiska/anaeroba biologiska attirišana | Piesarnotaju biologiska reducešana mikroorganismu vielmainas cela (piem., nitrats (NO3
  -) tiek reducets par elementaro gazveida slapekli, oksideti dzivsudraba savienojumi tiek reduceti par elementaro dzivsudrabu).
  Slapjo attirišanas sistemu notekudenu anoksisko/anaerobo attirišanu parasti veic fiksetas pleves bioreaktoros, par neseju izmantojot aktiveto ogli.
  Anoksisko/anaerobo biologisko attirišanu dzivsudraba atdališanai izmanto kombinacija ar citiem panemieniem. |
| Koagulacija un flokulacija | Suspendetas cietvielas no notekudeniem separe ar koagulaciju un flokulaciju, ko bieži veic vairakos secigos posmos. Koagulaciju veic, pievienojot koagulantus, kuru ladinš ir pretejs suspendeto cietvielu ladinam. Flokulaciju veic, pievienojot polimerus, lai mikroflokulu sadursme tas saistitos lielakas flokulas. |
| Kristalizacija | Jonveida piesarnotaju atdališana no notekudeniem, tos kristalizejot ap smilšu vai mineralu dalinam verdoša slana procesa. |
| Filtracija | Cietvielu atdališana no notekudeniem, tos izlaižot caur porainu materialu. Tam var izmantot dažadus panemienus, piem., filtraciju caur smiltim, mikrofiltraciju vai ultrafiltraciju. |
| Flotacija | Cietu vai škidru dalinu separešana no notekudeniem, tas piesaistot sikiem gazes – parasti gaisa – burbulišiem. Peldošas dalinas uzkrajas uz udens virsmas, un tas savac ar skimeriem. |
| Jonu apmaina | Notekudenu jonveida piesarnotaju aizturešana un to aizvietošana ar pienemamakiem joniem, izmantojot jonu apmainas svekus. Piesarnotaji tiek uz laiku aiztureti un pec tam atbrivoti regeneracijas vai pretplusmas škidruma. |
| Neitralizešana | Notekudenu pH korigešana lidz neitralam pH limenim (aptuveni 7) ar kimikalijam. pH palielinašanai parasti izmanto natrija hidroksidu (NaOH) vai kalcija hidroksidu (Ca(OH)2), savukart pH samazinašanai parasti izmanto serskabi (H2SO4), hlorudenražskabi (HCl) vai oglekla dioksidu (CO2). Daži piesarnotaji neitralizešanas laika var izgulsneties. |
| Ellu atdališana no udens | Brivo (neemulgeto) ellu atdališana no notekudeniem ar gravitaciju, izmantojot tadas ierices ka Amerikas Naftas instituta separators, vilnplakšnu interceptors vai paralelplakšnu interceptors. Pec ellu atdališanas no udens parasti veic flotaciju kombinacija ar koagulaciju/flokulaciju. Dažos gadijumos pirms ellu atdališanas no udens emulsija var but janoarda. |
| Oksidacija | Piesarnotaju parveidošana par lidzigiem mazak bistamiem un/vai vieglak likvidejamiem savienojumiem, izmantojot kimiskus oksidetajus. Piemeram, slapjas attirišanas sistemu notekudenos esošos sulfitus (SO3
  2-) var ar gaisu oksidet par sulfatiem (SO4
  2-). |
| Izgulsnešana | Izškidušu piesarnotaju parveršana neškistošos savienojumos, pievienojot kimiskus izgulsnetajus. Izgulsnetas cietvielas pec tam separe, izmantojot nostadinašanu, flotaciju vai filtraciju. Metalu izgulsnešanai parasti izmanto tadas kimikalijas ka kalkis, dolomits, natrija hidroksids, natrija karbonats, natrija sulfids un organiskie sulfidi. Sulfatu vai fluorida izgulsnešanai izmanto kalcija salus (iznemot kalki). |
| Nostadinašana | Suspendeto dalinu un materialu separešana, tos nostadinot ar gravitacijas palidzibu. |
| Atdestilešana | Atdalamu piesarnotaju (piem., amonjaka) atdališana no notekudeniem, izmantojot specigu gazes plusmu, lai tie nonaktu gazveida agregatstavokli. Pec tam piesarnotajus no atdestilešanas gazes atdala, un tos ir iespejams izmantot atkartoti. |

Tehniskais panemiens

Apraksts

Adsorbcija uz aktivetas ogles

Škistošu piesarnotaju aizturešana uz cietu, loti porainu dalinu (adsorbenta) virsmas. Aktiveto ogli parasti izmanto organisku savienojumu un dzivsudraba adsorbešanai.

Aeroba biologiska attirišana

Izškidušu organisku piesarnotaju biologiska oksidešana ar skabekli mikroorganismu vielmainas cela. Izškiduša skabekla (kas ievadits ka gaiss vai tirs skabeklis) klatbutne organiskie komponenti mineralizejas par oglekla dioksidu un udeni vai parveidojas par citiem metabolitiem un biomasu. Noteiktos apstaklos notiek ar aeroba nitrifikacija, kura mikroorganismi amoniju (NH4
  +) okside par starpproduktu – nitritu (NO2
  -) –, ko pec tam okside par nitratu (NO3
  -).

Anoksiska/anaeroba biologiska attirišana

Piesarnotaju biologiska reducešana mikroorganismu vielmainas cela (piem., nitrats (NO3
  -) tiek reducets par elementaro gazveida slapekli, oksideti dzivsudraba savienojumi tiek reduceti par elementaro dzivsudrabu).

Slapjo attirišanas sistemu notekudenu anoksisko/anaerobo attirišanu parasti veic fiksetas pleves bioreaktoros, par neseju izmantojot aktiveto ogli.

Anoksisko/anaerobo biologisko attirišanu dzivsudraba atdališanai izmanto kombinacija ar citiem panemieniem.

Koagulacija un flokulacija

Suspendetas cietvielas no notekudeniem separe ar koagulaciju un flokulaciju, ko bieži veic vairakos secigos posmos. Koagulaciju veic, pievienojot koagulantus, kuru ladinš ir pretejs suspendeto cietvielu ladinam. Flokulaciju veic, pievienojot polimerus, lai mikroflokulu sadursme tas saistitos lielakas flokulas.

Kristalizacija

Jonveida piesarnotaju atdališana no notekudeniem, tos kristalizejot ap smilšu vai mineralu dalinam verdoša slana procesa.

Filtracija

Cietvielu atdališana no notekudeniem, tos izlaižot caur porainu materialu. Tam var izmantot dažadus panemienus, piem., filtraciju caur smiltim, mikrofiltraciju vai ultrafiltraciju.

Flotacija

Cietu vai škidru dalinu separešana no notekudeniem, tas piesaistot sikiem gazes – parasti gaisa – burbulišiem. Peldošas dalinas uzkrajas uz udens virsmas, un tas savac ar skimeriem.

Jonu apmaina

Notekudenu jonveida piesarnotaju aizturešana un to aizvietošana ar pienemamakiem joniem, izmantojot jonu apmainas svekus. Piesarnotaji tiek uz laiku aiztureti un pec tam atbrivoti regeneracijas vai pretplusmas škidruma.

Neitralizešana

Notekudenu pH korigešana lidz neitralam pH limenim (aptuveni 7) ar kimikalijam. pH palielinašanai parasti izmanto natrija hidroksidu (NaOH) vai kalcija hidroksidu (Ca(OH)2), savukart pH samazinašanai parasti izmanto serskabi (H2SO4), hlorudenražskabi (HCl) vai oglekla dioksidu (CO2). Daži piesarnotaji neitralizešanas laika var izgulsneties.

Ellu atdališana no udens

Brivo (neemulgeto) ellu atdališana no notekudeniem ar gravitaciju, izmantojot tadas ierices ka Amerikas Naftas instituta separators, vilnplakšnu interceptors vai paralelplakšnu interceptors. Pec ellu atdališanas no udens parasti veic flotaciju kombinacija ar koagulaciju/flokulaciju. Dažos gadijumos pirms ellu atdališanas no udens emulsija var but janoarda.

Oksidacija

Piesarnotaju parveidošana par lidzigiem mazak bistamiem un/vai vieglak likvidejamiem savienojumiem, izmantojot kimiskus oksidetajus. Piemeram, slapjas attirišanas sistemu notekudenos esošos sulfitus (SO3
  2-) var ar gaisu oksidet par sulfatiem (SO4
  2-).

Izgulsnešana

Izškidušu piesarnotaju parveršana neškistošos savienojumos, pievienojot kimiskus izgulsnetajus. Izgulsnetas cietvielas pec tam separe, izmantojot nostadinašanu, flotaciju vai filtraciju. Metalu izgulsnešanai parasti izmanto tadas kimikalijas ka kalkis, dolomits, natrija hidroksids, natrija karbonats, natrija sulfids un organiskie sulfidi. Sulfatu vai fluorida izgulsnešanai izmanto kalcija salus (iznemot kalki).

Nostadinašana

Suspendeto dalinu un materialu separešana, tos nostadinot ar gravitacijas palidzibu.

Atdestilešana

Atdalamu piesarnotaju (piem., amonjaka) atdališana no notekudeniem, izmantojot specigu gazes plusmu, lai tie nonaktu gazveida agregatstavokli. Pec tam piesarnotajus no atdestilešanas gazes atdala, un tos ir iespejams izmantot atkartoti.

---

(1)  Komisijas Istenošanas lemums 2012/249/ES (2012. gada 7. maijs) par palaišanas un apturešanas periodu noteikšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktivas 2010/75/ES par rupnieciskajam emisijam nolukos (OV L 123, 9.5.2012., 44. lpp.)

(2)  Jebkuram parametram, kuram paraugošanas vai analizes apstaklu del nav lietderigi lietot 30 minutes ilgus merijumus, var izmantot piemerotaku paraugošanas periodu. Attieciba uz PCDD/F izmanto 6 lidz 8 h paraugošanas periodu.

(3)  Udens tvaika saturs dumgazes nav jamera nepartraukti, ja dumgazes paraugus pirms analizes izžave.

(4)  Parastie nepartrauktas merišanas EN standarti ir EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 un EN 14181. Periodiskas merišanas EN standarti ir noraditi tabula.

(5)  Monitoringa biežums nav jaievero, ja stacija tiktu darbinata tikai tadel, lai varetu izdarit emisiju merijumu.

(6)  Ja staciju, kuras nominala ievadita siltumjauda ir < 100 MW, ekspluate < 1 500 h gada, minimalais monitoringa biežums var but vismaz reize sešos menešos. Gazturbinu periodisko monitoringu var veikt ar sadedzinašanas stacijas noslodzi > 70 %. Ja lidz ar oglem, lignitu, cieto biomasu un/vai kudru lidzincenere atkritumus, monitoringa biežuma janem vera ari RED VI pielikuma 6. dala.

(7)  SKR gadijuma minimalais monitoringa biežums var but vismaz reize gada, ja pieradits, ka emisiju limeni ir pietiekami nemainigi.

(8)  Ja tiek monitoreta ar dabasgazi darbinata turbina, kuras nominala ievadita siltumjauda ir < 100 MW un kuru ekspluate < 1 500 h gada, vai esoša ACGT, ta vieta var izmantot PEMS.

(9)  Ta vieta var izmantot PEMS.

(10)  Merijumus izdara divas kartas: viena staciju darbina ar > 70 % noslodzi, bet otra ar < 70 % noslodzi.

(11)  Ja stacija dedzina ellu ar zinamu sera saturu un nav deggazu atserošanas sistemas, nepartrauktas merišanas vieta SO2 emisiju noteikšanai var vismaz reizi tris menešos izdarit periodiskus merijumus un/vai izmantot citas proceduras, kas nodrošina, ka iegutajiem datiem ir lidzvertiga zinatniska kvalitate.

(12)  Attieciba uz kimiskas rupniecibas proceskurinamo monitoringu, ja stacijas jauda ir < 100 MWth, monitoringa biežumu pec sakotnejas kurinama raksturlielumu noteikšanas (sk. 5. LPTP) var koriget, balstoties uz gaisa emiteto piesarnotaju izmetes relevances novertejumu (piem., koncentracija kurinamaja, izmantota dumgazu attirišana), bet jebkura gadijuma vismaz ik reizi, kad kurinama raksturlielumu izmainas var ietekmet emisijas.

(13)  Ja pieradits, ka emisiju limeni ir pietiekami nemainigi, periodiskus merijumus var izdarit ik reizi, kad kurinama un/vai atkritumu raksturlielumu izmainas var ietekmet emisijas, bet jebkura gadijuma vismaz reizi gada. Ja lidz ar oglem, lignitu, cieto biomasu un/vai kudru lidzincenere atkritumus, monitoringa biežuma janem vera ari RED VI pielikuma 6. dala.

(14)  Attieciba uz kimiskas rupniecibas proceskurinamo monitoringu monitoringa biežumu pec sakotnejas kurinama raksturlielumu noteikšanas (sk. 5. LPTP) var koriget, balstoties uz gaisa emiteto piesarnotaju izmetes relevances novertejumu (piem., koncentracija kurinamaja, izmantota dumgazu attirišana), bet jebkura gadijuma vismaz ik reizi, kad kurinama raksturlielumu izmainas var ietekmet emisijas.

(15)  Ja staciju, kuras nominala ievadita siltumjauda ir < 100 MW, ekspluate < 500 h gada, minimalais monitoringa biežums var but vismaz reize gada. Ja staciju, kuras nominala ievadita siltumjauda ir < 100 MW, ekspluate 500 lidz 1 500 h gada, minimalo monitoringa biežumu var samazinat lidz vismaz reizei sešos menešos.

(16)  Ja pieradits, ka emisiju limeni ir pietiekami nemainigi, periodiskus merijumus var izdarit ik reizi, kad kurinama un/vai atkritumu raksturlielumu izmainas var ietekmet emisijas, bet jebkura gadijuma vismaz reizi sešos menešos.

(17)  Ja stacija dedzina dzelzs un terauda apstrades procesu gazes, minimalais monitoringa biežums var but vismaz reize sešos menešos, ja pieradits, ka emisiju limeni ir pietiekami nemainigi.

(18)  Pec sakotnejas kurinama raksturlielumu noteikšanas (sk. 5. LPTP) monitoreto piesarnotaju sarakstu un monitoringa biežumu var koriget, balstoties uz gaisa emiteto piesarnotaju izmetes relevances novertejumu (piem., koncentracija kurinamaja, izmantota dumgazu attirišana), bet jebkura gadijuma vismaz ik reizi, kad kurinama raksturlielumu izmainas var ietekmet emisijas.

(19)  Ja staciju ekspluate < 1 500 h gada, minimalais monitoringa biežums var but vismaz reize sešos menešos.

(20)  Ja staciju ekspluate < 1 500 h gada, minimalais monitoringa biežums var but vismaz reize gada.

(21)  Nepartrauktas merišanas vieta var izmantot nepartraukto paraugošanu kombinacija ar biežu laikintegretu paraugu analizi, piem., ar standartizetu sorbentuztveršanas monitoringa metodi.

(22)  Ja pieradits, ka kurinama zema dzivsudraba satura del emisiju limeni ir pietiekami nemainigi, periodiskus merijumus var izdarit tikai ik reizi, kad kurinama raksturlielumu izmainas var ietekmet emisijas.

(23)  Minimalais monitoringa biežums neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(24)  Merijumus izdara, staciju darbinot ar > 70 % noslodzi.

(25)  Kimiskas rupniecibas proceskurinamo gadijuma monitoringu izmanto tikai tad, ja kurinamais satur hloretas vielas.

(26)  KOO monitorings un KSP monitorings ir alternativas. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo taja neizmanto loti toksiskus savienojumus.

(27)  Noteikto vielu/parametru sarakstu var saisinat, atstajot tikai tos, kas tiešam varetu attiekties uz attiecigo kurinamo, balstoties uz informaciju par jelmaterialiem un ražošanas procesiem.

(28)  Šo raksturlielumu noteikšanu veic neatkarigi no 60. LPTP a) punkta izklastitas atkritumu pirmspienemšanas un pienemšanas proceduras, kuras rezultati var dot pamatu noteikt un/vai parbaudit citas vielas/parametrus lidztekus šeit minetajiem.

(29)  Tehniskie panemieni aprakstiti 8.6. punkta.

(30)  Piemerojams vai nu KOO LPTP SEL, vai KSP LPTP SEL. Priekšroka dodama KOO LPTP SEL, jo ta monitoringa neizmanto loti toksiskus savienojumus.

(31)  Šis LPTP SEL piemerojams pec uznemtas slodzes atnemšanas.

(32)  Šis LPTP SEL ir piemerojams tikai slapjas DGA notekudeniem.

(33)  Šis LPTP SEL ir piemerojams tikai sadedzinašanas stacijam, kuras dumgazes attira ar kalcija savienojumiem.

(34)  LPTP SEL diapazona augšgals var nebut piemerojams gadijumos, kad notekudeni ir loti sali (piem., hloridu koncentracija = 5 g/l), lielakas kalcija sulfata škidibas del.

(35)  Šis LPTP SEL nav piemerojams novadišanai jura vai iesaludens objektos.

(36)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluate < 1 500 h gada.

(37)  Kogeneracijas bloka gadijuma atkariba no bloka konstrukcijas (t. i., no ta, vai tas vairak orientets uz elektroenergijas vai siltumenergijas ražošanu) piemerojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderibas koeficients” un “Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients”.

(38)  Diapazona apakšgals var atbilst gadijumiem, kad energoefektivitati negativi (lidz cetriem procentpunktiem) ietekme izmantota dzesešanas sistema vai bloka geografiska atrašanas vieta.

(39)  Šie limeni var nebut sasniedzami, ja potencialais pieprasijums pec siltuma ir parak zems.

(40)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijam, kuras ražo tikai elektroenergiju.

(41)  LPTP SEEL diapazonu apakšgala vertibas iegust, ja ir nevelami klimatiskie apstakli, blokos, ko kurina ar zemas škiras lignitu, un/vai vecos blokos (kas laisti ekspluatacija pirms 1985. gada).

(42)  LPTP SEEL diapazona augšgala vertibas var panakt ar augstiem tvaika parametriem (spiediens, temperatura).

(43)  Tas, kadus elektriska lietderibas koeficienta uzlabojumus iespejams panakt, ir atkarigs no konkreta bloka, tomer uzskata, ka LPTP izmantošanu esošos blokos atspogulo uzlabojums par vairak neka trim procentpunktiem – atkariba no bloka sakotnejas konstrukcijas un jau veiktas modernizacijas.

(44)  Ja bloka dedzina lignitu ar zemako siltumspeju zem 6 MJ/kg, LPTP SEEL diapazona apakšeja robeža ir 41,5 %.

(45)  LPTP SEEL diapazona augšeja robeža var sasniegt 46 %, ja = 600 MWth blokos izmanto superkritiskus vai ultrasuperkritiskus tvaika parametrus.

(46)  LPTP SEEL diapazona augšeja robeža var sasniegt 44 %, ja = 600 MWth blokos izmanto superkritiskus vai ultrasuperkritiskus tvaika parametrus.

(47)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(48)  Attieciba uz pulverizetu oglu katlu stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 1987. gada 1. julija, kuras ekspluate < 1 500 h gada un kuras neizmanto SKR un/vai SNKR, diapazona augšeja robeža ir 340 mg/Nm3.

(49)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(50)  Uzskata, ka diapazona apakšgala vertibas ir panakamas, izmantojot SKR.

(51)  SVS katliem, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, un ar lignitu kurinatiem pulverizetu oglu katliem diapazona augšeja robeža ir 175 mg/Nm3.

(52)  SVS katliem, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, un ar lignitu kurinatiem pulverizetu oglu katliem diapazona augšeja robeža ir 220 mg/Nm3.

(53)  Attieciba uz stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, diapazona augšeja robeža ir 200 mg/Nm3, ja staciju ekspluate = 1 500 h gada, un 220 mg/Nm3, ja staciju ekspluate < 1 500 h gada.

(54)  Diapazona augšeja robeža var sasniegt 140 mg/Nm3 katla konstrukcijas raditu ierobežojumu del un/vai tad, ja verdoša slana katliem netiek izmantoti sekundarie mazinašanas panemieni NOX emisiju mazinašanai.

(55)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(56)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(57)  Attieciba uz stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 250 mg/Nm3.

(58)  Diapazona apakšgala vertibas var panakt, izmantojot mazsera kurinamos kombinacija ar vismodernakajam slapjas attirišanas sistemam.

(59)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari un kuras ekspluate < 1 500 h gada, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 220 mg/Nm3. Citam esošam stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 205 mg/Nm3.

(60)  Cirkulejoša verdoša slana katliem diapazona apakšgala vertibas var panakt, izmantojot augstefektivu slapjo DGA. Diapazona augšgala vertibas var panakt, izmantojot sorbenta inžekciju katla verdošaja slani.

(61)  Šo LPTP SEL diapazonu apakšgala vertibas var but gruti panakt, ja stacija ir uzstadita slapjas DGA sistema un talaka cikla posma gazes–gazes silditajs.

(62)  LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 20 mg/Nm3 šados gadijumos: stacijas, kuras dedzina kurinamo ar videjo hlora saturu 1 000 mg/kg (sausna) vai vairak; stacijas, kuras ekspluate < 1 500 h gada; SVS katli. Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(63)  Attieciba uz stacijam, kuras uzstadita slapjas DGA sistema un talaka cikla posma gazes–gazes silditajs, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 7 mg/Nm3.

(64)  LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 7 mg/Nm3 šados gadijumos: stacijas, kuras uzstadita slapjas DGA sistema un talaka cikla posma gazes–gazes silditajs; stacijas, kuras ekspluate < 1 500 h gada; SVS katli. Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(65)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(66)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(67)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 28 mg/Nm3.

(68)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 25 mg/Nm3.

(69)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 12 mg/Nm3.

(70)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 20 mg/Nm3.

(71)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 14 mg/Nm3.

(72)  LPTP SEEL diapazona apakšgala vertibas var panakt ar ipašiem dzivsudraba mazinašanas panemieniem.

(73)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluate < 1 500 h gada.

(74)  Kogeneracijas bloka gadijuma atkariba no bloka konstrukcijas (t. i., no ta, vai tas vairak orientets uz elektroenergijas vai siltumenergijas ražošanu) piemerojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderibas koeficients” un “Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients”.

(75)  Diapazona apakšgals var atbilst gadijumiem, kad energoefektivitati negativi (lidz cetriem procentpunktiem) ietekme izmantota dzesešanas sistema vai bloka geografiska atrašanas vieta.

(76)  Šie limeni var nebut sasniedzami, ja potencialais pieprasijums pec siltuma ir parak zems.

(77)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijam, kuras ražo tikai elektroenergiju.

(78)  LPTP SEEL diapazona apakšeja robeža var sasniegt 32 %, ja < 150 MWth blokos izmanto loti mitrus biomasas kurinamos.

(79)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(80)  Attieciba uz sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(81)  Stacijam, kuras kurina ar kurinamajiem, kuru videjais kalija saturs ir 2 000 mg/kg (sausna) vai vairak un/vai videjais natrija saturs ir 300 mg/kg vai vairak, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 200 mg/Nm3.

(82)  Stacijam, kuras kurina ar kurinamajiem, kuru videjais kalija saturs ir 2 000 mg/kg (sausna) vai vairak un/vai videjais natrija saturs ir 300 mg/kg vai vairak, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 250 mg/Nm3.

(83)  Stacijam, kuras kurina ar kurinamajiem, kuru videjais kalija saturs ir 2 000 mg/kg (sausna) vai vairak un/vai videjais natrija saturs ir 300 mg/kg vai vairak, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 260 mg/Nm3.

(84)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari un kuras kurina ar kurinamajiem, kuru videjais kalija saturs ir 2 000 mg/kg (sausna) vai vairak un/vai videjais natrija saturs ir 300 mg/kg vai vairak, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 310 mg/Nm3.

(85)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 160 mg/Nm3.

(86)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 200 mg/Nm3.

(87)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(88)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(89)  Esošam stacijam, kuras dedzina kurinamo ar videjo sera saturu 0,1 % pec masas (sausna) vai vairak, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 100 mg/Nm3.

(90)  Esošam stacijam, kuras dedzina kurinamo ar vid ejo sera saturu 0,1 % pec masas (sausna) vai vairak, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 215 mg/Nm3.

(91)  Esošam stacijam, kuras dedzina kurinamo ar videjo sera saturu 0,1 % pec masas (sausna) vai vairak, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 165 mg/Nm3, bet 215 mg/Nm3, ja šo staciju ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari un/vai tas ir SVS katli, kuros dedzina kudru.

(92)  Stacijam, kuras dedzina kurinamo ar videjo hlora saturu = 0,1 % pec masas (sausna), vai esošam stacijam, kuras lidzdedzina biomasu un ar seru bagatu kurinamo (piem., kudru) vai izmanto sarmainos hloridus parveidojošas piedevas (piem., elementaro seru), gada videjo vertibu LPTP SEL diapazona augšeja robeža jaunam stacijam ir 15 mg/Nm3, gada videjo vertibu diapazona augšeja robeža esošam stacijam ir 25 mg/Nm3. Uz šim stacijam nav attiecinams dienas videjo vertibu LPTP SEL diapazons.

(93)  Dienas videjo vertibu LPTP SEL diapazons neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada. Gada videjo vertibu LPTP SEL diapazona augšeja robeža jaunam stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada, ir 15 mg/Nm3.

(94)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(95)  Šo LPTP SEL diapazonu apakšgala vertibas var but gruti panakt, ja stacija ir uzstadita slapjas DGA sistema un talaka cikla posma gazes–gazes silditajs.

(96)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(97)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(98)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(99)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluate < 1 500 h gada.

(100)  Kogeneracijas bloka gadijuma atkariba no bloka konstrukcijas (t. i., no ta, vai tas vairak orientets uz elektroenergijas vai siltumenergijas ražošanu) piemerojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderibas koeficients” un “Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients”.

(101)  Šie limeni var nebut sasniedzami, ja potencialais pieprasijums pec siltuma ir parak zems.

(102)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(103)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(104)  Attieciba uz rupnieciskiem katliem un centralizetas siltumapgades stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2003. gada 27. novembri, kuras ekspluate < 1 500 h gada un kuras neizmanto SKR un/vai SNKR, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 450 mg/Nm3.

(105)  Stacijam ar 100–300 MWth jaudu un stacijam ar = 300 MWth jaudu, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 110 mg/Nm3.

(106)  Stacijam ar 100–300 MWth jaudu un stacijam ar = 300 MWth jaudu, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 145 mg/Nm3.

(107)  Attieciba uz rupnieciskiem katliem un centralizetas siltumapgades stacijam ar > 100 MWth jaudu, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2003. gada 27. novembri, kuras ekspluate < 1 500 h gada un kuras neizmanto SKR un/vai SNKR, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 365 mg/Nm3.

(108)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(109)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(110)  Attieciba uz rupnieciskiem katliem un centralizetas siltumapgades stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2003. gada 27. novembri un kuras ekspluate < 1 500 h gada, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 400 mg/Nm3.

(111)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 175 mg/Nm3.

(112)  Attieciba uz rupnieciskiem katliem un centralizetas siltumapgades stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2003. gada 27. novembri, kuras ekspluate < 1 500 h gada un kuras neizmanto slapjo DGA, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 200 mg/Nm3.

(113)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(114)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(115)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 25 mg/Nm3.

(116)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 15 mg/Nm3.

(117)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluate < 1 500 h gada.

(118)  Neto elektriska lietderibas koeficienta LPTP SEEL attiecas uz kogeneracijas blokiem, kuri paredzeti galvenokart elektroenergijas ražošanai, un blokiem, ar kuriem ražo tikai elektroenergiju.

(119)  Šos limenus var but gruti panakt, ja dzineja ir izmantoti energointensivi sekundarie mazinašanas panemieni.

(120)  Šo limeni var but gruti panakt, ja sausas, karstas geografiskas vietas par dzineja dzeses sistemu izmanto radiatoru.

(121)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada, vai stacijam, kuras nevar izmantot sekundaros mazinašanas panemienus.

(122)  Stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada, vai stacijam, kuras nevar izmantot sekundaros mazinašanas panemienus, LPTP SEL diapazons ir 1 150–1 900 mg/Nm3.

(123)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(124)  Ja stacija dedzina smago degvielellu < 20MWth blokos, blokiem piemerojama LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 225 mg/Nm3.

(125)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(126)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(127)  Ja nevar izmantot nevienu sekundaro mazinašanas panemienu, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 280 mg/Nm3. Tas atbilst kurinama sera saturam 0,5 % pec masas (sausna)

(128)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(129)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(130)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluate < 1 500 h gada.

(131)  Neto elektriska lietderibas koeficienta LPTP SEEL attiecas uz kogeneracijas blokiem, kuri paredzeti galvenokart elektroenergijas ražošanai, un blokiem, ar kuriem ražo tikai elektroenergiju.

(132)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(133)  Attieciba uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(134)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluate < 1 500 h gada.

(135)  Kogeneracijas bloka gadijuma atkariba no bloka konstrukcijas (t. i., no ta, vai tas vairak orientets uz elektroenergijas vai siltumenergijas ražošanu) piemerojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderibas koeficients” un “Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients”.

(136)  Neto kopeja kurinama izmantojuma lietderibas koeficienta LPTP SEEL var nebut sasniedzami, ja potencialais pieprasijums pec siltuma ir parak zems.

(137)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijam, kuras ražo tikai elektroenergiju.

(138)  Šie LPTP SEEL attiecas uz blokiem, kurus izmanto par mehaniskajiem pievadiem.

(139)  Šos limenus var but gruti sasniegt, ja dzinejs pielagots ta, lai panaktu NOX limeni, kas zemaks par 190 mg/Nm3.

(140)  Šo LPTP SEL piemero ari dabasgazes sadedzinašanai ar diviem kurinamiem darbinamas turbinas.

(141)  Ja gazturbina ir aprikota ar sauso mazu NOx emisiju degli, tad šos LPTP SEL var sasniegt tad, ja sausa mazu NOx emisiju degla ekspluatacija ir efektiva.

(142)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(143)  Ja tiek optimizeta esoša NOX emisiju mazinašanas panemiena funkcionešana, tad CO emisijas var sasniegt CO emisiju orientejoša diapazona (noradits aiz tabulas) augšejo robežu.

(144)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošam turbinam, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem, vai stacijam, ko ekspluate < 500 h gada.

(145)  Ja stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients (EE) parsniedz 39 %, tad diapazona augšejai robežai var piemerot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšeja robeža] x EE/39, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients vai neto mehaniskais lietderibas koeficients, ko nosaka ISO bazes slodzes apstaklos.

(146)  Stacijam, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2003. gada 27. novembri un kuras ekspluate no 500 h lidz 1 500 h gada, diapazona augšeja robeža ir 80 mg/Nm3.

(147)  Ja stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients (EE) parsniedz 55 %, tad LPTP SEL diapazona augšejai robežai var piemerot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšeja robeža] x EE/55, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderibas koeficients, ko nosaka ISO bazes slodzes apstaklos.

(148)  Esošam stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 65 mg/Nm3.

(149)  Esošam stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 55 mg/Nm3.

(150)  Esošam stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 80 mg/Nm3.

(151)  LPTP SEL NOX diapazona apakšgala vertibas var panakt, izmantojot sausos mazu NOX emisiju deglus.

(152)  Šie limeni ir orientejoši.

(153)  Esošam stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 60 mg/Nm3.

(154)  Esošam stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 65 mg/Nm3.

(155)  Ja tiek optimizeta esoša NOX emisiju mazinašanas panemiena funkcionešana, tad CO emisijas var sasniegt CO emisiju orientejoša diapazona (noradits aiz tabulas) augšejo robežu.

(156)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(157)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(158)  Šie LPTP SEL attiecas tikai uz dzirkstelaizdedzes dzinejiem un divu kurinamo dzinejiem. Tie neattiecas uz gazes-dizeldegvielas dzinejiem.

(159)  Arkartas situacijas izmantojamiem dzinejiem, ko ekspluate < 500 h gada un kam nevar izmanot liesdedzi vai SKR, orientejoša diapazona augšeja vertiba ir 175 mg/Nm3.

(160)  Attieciba uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(161)  Šo LPTP SEL izsaka ka C pie pilnas noslodzes.

(162)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluate < 1 500 h gada.

(163)  Kogeneracijas bloka gadijuma atkariba no bloka konstrukcijas (t. i., no ta, vai tas vairak orientets uz elektroenergijas vai siltumenergijas ražošanu) piemerojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderibas koeficients” un “Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients”.

(164)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijam, kuras ražo tikai elektroenergiju.

(165)  Kogeneracijas bloku energoefektivitates raditaju plašais diapazons liela mera ir atkarigs no vieteja pieprasijuma pec elektroenergijas un siltuma.

(166)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluate < 1 500 h gada.

(167)  Kogeneracijas bloka gadijuma atkariba no bloka konstrukcijas (t. i., no ta, vai tas vairak orientets uz elektroenergijas vai siltumenergijas ražošanu) piemerojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderibas koeficients” un “Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients”.

(168)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijam, kuras ražo tikai elektroenergiju.

(169)  Paredzams, ka to staciju emisijas, kuras dedzina gazu maisijumu ar ekvivalento ZSS > 20 MJ/Nm3, bus tuvu LPTP SEL diapazona augšgala vertibam.

(170)  Diapazona LPTP SEL apakšgala vertibas var panakt, izmantojot SKR.

(171)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(172)  Attieciba uz stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 160 mg/Nm3. Bez tam LPTP SEL diapazona augšeja robeža var tik parsniegta gadijumos, kad nav iespejams izmantot SKR un kad tiek izmantots liels koksa gazes ipatsvars (piem., > 50 %), un/vai kad tiek dedzinata koksa gaze ar relativu augstu H2 saturu. Tada gadijuma LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 220 mg/Nm3.

(173)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(174)  Attieciba uz stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 70 mg/Nm3.

(175)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(176)  Attieciba uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(177)  LPTP SEL diapazona augšeja robeža var tik parsniegta gadijumos, kad tiek izmantots liels koksa gazes ipatsvars (piem., > 50 %). Tada gadijuma LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 300 mg/Nm3.

(178)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(179)  Attieciba uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(180)  Šo LPTP SEL pamata ir > 70 % no diena pieejamas bazes jaudas.

(181)  Te ietilpst gazturbinas, ko darbina ar vienu kurinamo un ar diviem kurinamajiem.

(182)  LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 250 mg/Nm3, ja neizmanto sausos mazu NOX emisiju deglus.

(183)  LPTP SEL diapazona apakšgala vertibas var panakt, izmantojot sausos mazu NOX emisiju deglus.

(184)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluate < 1 500 h gada.

(185)  Kogeneracijas bloka gadijuma atkariba no bloka konstrukcijas (t. i., no ta, vai tas vairak orientets uz elektroenergijas vai siltumenergijas ražošanu) piemerojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderibas koeficients” un “Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients”.

(186)  Šie LPTP SEEL var nebut sasniedzami, ja potencialais pieprasijums pec siltuma ir parak zems.

(187)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijam, kuras ražo tikai elektroenergiju.

(188)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(189)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(190)  Attieciba uz esošam stacijam ar = 500 MWth jaudu, kuru ekspluatacija sakta ne velak ka 2003. gada 27. novembri un kuras izmanto škidros kurinamos, ka slapekla saturs parsniedz 0,6 % pec masas, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 380 mg/Nm3.

(191)  Esošam stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 180 mg/Nm3.

(192)  Esošam stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 210 mg/Nm3.

(193)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(194)  Attieciba uz esošam stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(195)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(196)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 20 mg/Nm3.

(197)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 7 mg/Nm3.

(198)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijam, kuras ekspluate < 1 500 h gada.

(199)  Attieciba uz stacijam, kuras ekspluate < 500 h gada, šie limeni ir orientejoši.

(200)  Stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 25 mg/Nm3.

(201)  Stacijam, kuru ekspluatacija ir sakta ne velak ka 2014. gada 7. janvari, LPTP SEL diapazona augšeja robeža ir 15 mg/Nm3.

(202)  Šie LPTP SEL attiecas tikai uz sadedzinašanas stacijam, kur izmanto kurinamo, kas ieguts kimiskos procesos ar hloretam vielam.

---