# Euroopa Liidu L 355/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 355 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik7. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 355

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik7. oktoober 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1762, 30. september 2021, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Σητεία Λασιθίου Κρήτης (Sitia Lasithiou Kritis) (KPN) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1763, 6. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/600 seoses erandite tegemisega rakendusmäärusest (EL) 2016/1150, et lahendada COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisi veinisektoris | 3 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (El) 2021/1764, 5. oktoober 2021, ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta, sealhulgas ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelised suhted (otsus ÜMTde, sealhulgas Gröönimaa assotsieerimise kohta) | 6 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/1765, 5. oktoober 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga | 135 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1762, 30. september 2021, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Σητεία Λασιθίου Κρήτης (Sitia Lasithiou Kritis) (KPN)

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1763, 6. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/600 seoses erandite tegemisega rakendusmäärusest (EL) 2016/1150, et lahendada COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisi veinisektoris

3

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (El) 2021/1764, 5. oktoober 2021, ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta, sealhulgas ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelised suhted (otsus ÜMTde, sealhulgas Gröönimaa assotsieerimise kohta)

6

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/1765, 5. oktoober 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga

135

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 27. augusti 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/1409 (millega antakse luba kasutada fütomenadiooni hobuste söödalisandina) parandus ( ELT L 304, 30.8.2021 ) | 142 |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud 9. detsembri 2020. aasta otsuse (EL) 2021/4 (Euroopa küberturvalisuse tööstuse, tehnoloogia ja teaduse pädevuskeskuse asukoha kohta) parandus ( ELT L 4, 7.1.2021 ) | 143 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta) parandus ( ELT L 155, 12.6.2019 ) | 144 |

Parandused

*

Komisjoni 27. augusti 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/1409 (millega antakse luba kasutada fütomenadiooni hobuste söödalisandina) parandus ( ELT L 304, 30.8.2021 )

( ELT L 304, 30.8.2021 )

142

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud 9. detsembri 2020. aasta otsuse (EL) 2021/4 (Euroopa küberturvalisuse tööstuse, tehnoloogia ja teaduse pädevuskeskuse asukoha kohta) parandus ( ELT L 4, 7.1.2021 )

( ELT L 4, 7.1.2021 )

143

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta) parandus ( ELT L 155, 12.6.2019 )

( ELT L 155, 12.6.2019 )

144

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 7.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1762,

30. september 2021,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis „Σητεία Λασιθίου Κρήτης“ (Sitia Lasithiou Kritis) (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Kreeka taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 134/98 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Σητεία Λασιθίου Κρήτης“ (Sitia Lasithiou Kritis) spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Kreeka taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 134/98 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Σητεία Λασιθίου Κρήτης“ (Sitia Lasithiou Kritis) spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Σητεία Λασιθίου Κρήτης“ (Sitia Lasithiou Kritis) (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. september 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. jaanuari 1998. aasta määrus (EÜ) nr 134/98, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 15, 21.1.1998, lk 6).

2

(3)  
  ELT C 226, 14.6.2021, lk 12.

3

---

| 7.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1763,

6. oktoober 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/600 seoses erandite tegemisega rakendusmäärusest (EL) 2016/1150, et lahendada COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisi veinisektoris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 54 punkte a, b ja e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Et leevendada ettevõtjate olukorda ja aidata neil toime tulla COVID-19 pandeemia mõjuga, on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/600 (2) kehtestatud mitu erandit kehtivatest eeskirjadest, sealhulgas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1150 (3) veinisektori suhtes kehtestatud eeskirjadest. Vaatamata nende meetmete kasulikkusele ei ole suudetud veiniturul pakkumise ja nõudluse tasakaalu taastada. |
| --- | --- |

(1)

Et leevendada ettevõtjate olukorda ja aidata neil toime tulla COVID-19 pandeemia mõjuga, on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/600 (2) kehtestatud mitu erandit kehtivatest eeskirjadest, sealhulgas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1150 (3) veinisektori suhtes kehtestatud eeskirjadest. Vaatamata nende meetmete kasulikkusele ei ole suudetud veiniturul pakkumise ja nõudluse tasakaalu taastada.

| (2) | COVID-19 pandeemiast tingitud probleemid ei ole lahenenud. Mõnes liidu piirkonnas ja mujal maailmas ei ole vaktsineerimiskampaaniad olnud piisavad ning enamikus riikides kohaldatakse praegugi liikumispiiranguid ja sotsiaalse distantseerumise meetmeid. Need meetmed hõlmavad jätkuvalt reisimise, koosviibimistel ning era- ja avalikel üritustel osalevate inimeste arvu ning väljaspool kodu einestamise suhtes kehtivaid piiranguid. Nende piirangute tõttu on veini tarbimine liidus veelgi vähenenud, veini laovarud on suurenenud ning veiniturg on üldiselt häiritud. Mõnes liikmesriigis on kolmandik veinitarbimisest seotud turismiga. Seetõttu on veini tarbimine jätkuvalt vähenenud ja veini laovarud on endiselt suured. Pandeemia mõju, millele on lisandunud Ameerika Ühendriikide kehtestatud veinitariifid ja 2021. aasta aprilli külmaperiood, on avaldanud liidu veinitootjate sissetulekutele väga negatiivset mõju. Arvatakse, et kõigi nende tegurite koosmõjul on liidu veinisektori käive vähenenud keskmiselt 15–20 %, kusjuures osa ettevõtjaid on teada andnud 40 %sest käibe vähenemisest. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 pandeemiast tingitud probleemid ei ole lahenenud. Mõnes liidu piirkonnas ja mujal maailmas ei ole vaktsineerimiskampaaniad olnud piisavad ning enamikus riikides kohaldatakse praegugi liikumispiiranguid ja sotsiaalse distantseerumise meetmeid. Need meetmed hõlmavad jätkuvalt reisimise, koosviibimistel ning era- ja avalikel üritustel osalevate inimeste arvu ning väljaspool kodu einestamise suhtes kehtivaid piiranguid. Nende piirangute tõttu on veini tarbimine liidus veelgi vähenenud, veini laovarud on suurenenud ning veiniturg on üldiselt häiritud. Mõnes liikmesriigis on kolmandik veinitarbimisest seotud turismiga. Seetõttu on veini tarbimine jätkuvalt vähenenud ja veini laovarud on endiselt suured. Pandeemia mõju, millele on lisandunud Ameerika Ühendriikide kehtestatud veinitariifid ja 2021. aasta aprilli külmaperiood, on avaldanud liidu veinitootjate sissetulekutele väga negatiivset mõju. Arvatakse, et kõigi nende tegurite koosmõjul on liidu veinisektori käive vähenenud keskmiselt 15–20 %, kusjuures osa ettevõtjaid on teada andnud 40 %sest käibe vähenemisest.

| (3) | Kuna kriisi kestus ei ole teada ja viiruse kiire muteerumise tõttu on seda raske ennustada, süvenevad liidu veinituru niigi tõsised häired veelgi. See tähendab, et sektori taastumine võtab kauem aega, kui 2021. aasta alguses võidi ette näha. Seega on asjakohane jätkata liidu veinisektorile ajutise ja erakorralise toetuse pakkumist, et vältida järjest uutest pankrottidest teatamist. |
| --- | --- |

(3)

Kuna kriisi kestus ei ole teada ja viiruse kiire muteerumise tõttu on seda raske ennustada, süvenevad liidu veinituru niigi tõsised häired veelgi. See tähendab, et sektori taastumine võtab kauem aega, kui 2021. aasta alguses võidi ette näha. Seega on asjakohane jätkata liidu veinisektorile ajutise ja erakorralise toetuse pakkumist, et vältida järjest uutest pankrottidest teatamist.

| (4) | Selleks et tagada liikmesriikidele ja ettevõtjatele liidu veinisektoris toetusprogrammide rakendamisel vajalik paindlikkus, on oluline jätkata rakendusmääruse (EL) 2020/600 ja selle muutmiseks vastu võetud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/78 (4) kohaselt liidu veinisektoris kriisi lahendamiseks võetud meetmete rakendamist. Liikmesriikidele on antud võimalus teha aasta jooksul vajaduse korral muudatusi oma vastavatesse riiklikesse programmidesse ning just see on võimaldanud neil reageerida kiiresti viimaste kuude erandlikele asjaoludele ja esitada oma toetusprogrammide muudatused niipea kui vaja. Selline paindlikkus on võimaldanud liikmesriikidel võtta uusi meetmeid ja optimeerida juba olemasolevaid ning kohandada meetmeid sagedamini ja vastavalt kiiresti muutuva turuolukorra vajadustele. Lisaks on toorelt koristamise meetme suhtes kehtestatud paindlikkus andnud ettevõtjatele aega meetme kavandamiseks ja vajaliku tööjõu leidmiseks COVID-19 pandeemiast tingitud keerulistes tingimustes. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada liikmesriikidele ja ettevõtjatele liidu veinisektoris toetusprogrammide rakendamisel vajalik paindlikkus, on oluline jätkata rakendusmääruse (EL) 2020/600 ja selle muutmiseks vastu võetud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/78 (4) kohaselt liidu veinisektoris kriisi lahendamiseks võetud meetmete rakendamist. Liikmesriikidele on antud võimalus teha aasta jooksul vajaduse korral muudatusi oma vastavatesse riiklikesse programmidesse ning just see on võimaldanud neil reageerida kiiresti viimaste kuude erandlikele asjaoludele ja esitada oma toetusprogrammide muudatused niipea kui vaja. Selline paindlikkus on võimaldanud liikmesriikidel võtta uusi meetmeid ja optimeerida juba olemasolevaid ning kohandada meetmeid sagedamini ja vastavalt kiiresti muutuva turuolukorra vajadustele. Lisaks on toorelt koristamise meetme suhtes kehtestatud paindlikkus andnud ettevõtjatele aega meetme kavandamiseks ja vajaliku tööjõu leidmiseks COVID-19 pandeemiast tingitud keerulistes tingimustes.

| (5) | Kuna COVID-19 pandeemia mõju jätkub arvatavasti ka pärast 2021. aasta lõppu ja seega märkimisväärsel osal 2022. eelarveaastast, peetakse vajalikuks pikendada rakendusmääruse (EL) 2020/600 artiklis 2 sätestatud meetmete kohaldamist kogu 2022. eelarveaasta jooksul. Kuna aga komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/592 (5) artiklites 3 ja 4 sätestatud meetmeid võib rahastada veinisektori toetusprogrammidest üksnes 2020. ja 2021. eelarveaastal, ei tuleks nende meetmete kohaldamist pikendada. |
| --- | --- |

(5)

Kuna COVID-19 pandeemia mõju jätkub arvatavasti ka pärast 2021. aasta lõppu ja seega märkimisväärsel osal 2022. eelarveaastast, peetakse vajalikuks pikendada rakendusmääruse (EL) 2020/600 artiklis 2 sätestatud meetmete kohaldamist kogu 2022. eelarveaasta jooksul. Kuna aga komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/592 (5) artiklites 3 ja 4 sätestatud meetmeid võib rahastada veinisektori toetusprogrammidest üksnes 2020. ja 2021. eelarveaastal, ei tuleks nende meetmete kohaldamist pikendada.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/600 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/600 vastavalt muuta.

| (7) | Et tagada sujuv üleminek 2021. eelarveaastalt 2022. eelarveaastale, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist ja seda tuleks kohaldada alates 16. oktoobrist 2021. |
| --- | --- |

(7)

Et tagada sujuv üleminek 2021. eelarveaastalt 2022. eelarveaastale, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist ja seda tuleks kohaldada alates 16. oktoobrist 2021.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2020/600 muudatused

Rakendusmääruse (EL) 2020/600 artiklit 2 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 2 lõikest 1 võivad liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 41 lõikega 5 teha muudatusi veinisektorit käsitlevates riiklikes toetusprogrammides seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis a ja artiklites 46–52 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/592 (*1) artiklites 3 ja 4 osutatud meetmetega vajaduse korral kogu 2020. ja 2021. eelarveaasta jooksul, kuid mitte hiljem kui 15. oktoobril 2021.
  Liikmesriigid võivad selliseid muudatusi riiklikes toetusprogrammides teha vajaduse korral ka mistahes ajal 2022. eelarveaasta jooksul, kuid mitte hiljem kui 15. oktoobril 2022, ent seda vaid määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis a ja artiklites 46–52 osutatud meetmete puhul.


  (*1)  Komisjoni 30. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired (ELT L 140, 4.5.2020, lk 6).“
  " |
| --- | --- |

1)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 2 lõikest 1 võivad liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 41 lõikega 5 teha muudatusi veinisektorit käsitlevates riiklikes toetusprogrammides seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis a ja artiklites 46–52 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/592 (*1) artiklites 3 ja 4 osutatud meetmetega vajaduse korral kogu 2020. ja 2021. eelarveaasta jooksul, kuid mitte hiljem kui 15. oktoobril 2021.

Liikmesriigid võivad selliseid muudatusi riiklikes toetusprogrammides teha vajaduse korral ka mistahes ajal 2022. eelarveaasta jooksul, kuid mitte hiljem kui 15. oktoobril 2022, ent seda vaid määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis a ja artiklites 46–52 osutatud meetmete puhul.

(*1)  Komisjoni 30. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired (ELT L 140, 4.5.2020, lk 6).“
  "

*1

| 2) | Lõike 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artiklist 8 võivad liikmesriigid 2020., 2021. ja 2022. eelarveaastal teha järgmist:“. |
| --- | --- |

2)

Lõike 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artiklist 8 võivad liikmesriigid 2020., 2021. ja 2022. eelarveaastal teha järgmist:“.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 16. oktoobrist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 30. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/600, millega kehtestatakse erand rakendusmäärustest (EL) 2017/892, (EL) 2016/1150, (EL) nr 615/2014, (EL) 2015/1368 ja (EL) 2017/39 seoses teatavate COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi lahendamise meetmetega (ELT L 140, 4.5.2020, lk 40).

2

(3)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1150, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad veinisektori riiklike toetusprogrammide osas (ELT L 190, 15.7.2016, lk 23).

3

(4)  Komisjoni 27. jaanuari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/78, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/600, millega kehtestatakse erand rakendusmäärustest (EL) 2017/892, (EL) 2016/1150, (EL) nr 615/2014, (EL) 2015/1368 ja (EL) 2017/39 seoses teatavate COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi lahendamise meetmetega (ELT L 29, 28.1.2021, lk 5).

4

(5)  Komisjoni 30. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired (ELT L 140, 4.5.2020, lk 6).

5

---

OTSUSED

| 7.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/6

---

NÕUKOGU OTSUS (El) 2021/1764,

5. oktoober 2021,

ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta, sealhulgas ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelised suhted (otsus ÜMTde, sealhulgas Gröönimaa assotsieerimise kohta)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 203,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesoleva otsusega kehtestatakse normid ja menetlused ülemeremaade ja -territooriumide („ÜMTd“), sh Gröönimaa liiduga assotsieerimiseks ning asendatakse nõukogu otsused 2013/755/EL (2) („ÜMTde assotsieerimise otsus“) ja 2014/137/EL (3). Seepärast tuleks otsus 2013/755/EL kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva otsusega kehtestatakse normid ja menetlused ülemeremaade ja -territooriumide („ÜMTd“), sh Gröönimaa liiduga assotsieerimiseks ning asendatakse nõukogu otsused 2013/755/EL (2) („ÜMTde assotsieerimise otsus“) ja 2014/137/EL (3). Seepärast tuleks otsus 2013/755/EL kehtetuks tunnistada.

| (2) | Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (Euratom) vastavalt Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artiklile 50, kehtib assotsieerimine Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimise leping“) II lisas loetletud ÜMTdele, välja arvatud nimetatud lisas loetletud 12 Ühendkuningriigi ÜMTd. |
| --- | --- |

(2)

Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (Euratom) vastavalt Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artiklile 50, kehtib assotsieerimine Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimise leping“) II lisas loetletud ÜMTdele, välja arvatud nimetatud lisas loetletud 12 Ühendkuningriigi ÜMTd.

| (3) | ELi toimimise lepingu artikli 204 kohaselt kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 198–203 Gröönimaa suhtes nii, nagu näevad ette ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 34 (Erikorra kohta Gröönimaa suhtes) erisätted. Kooskõlas lepinguga, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepinguid Gröönimaa suhtes, (4) reguleeritakse ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani vahelisi suhteid otsusega 2014/137/EL, milles on rõhutatud lähedasi ajaloolisi, poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid liidu ja Gröönimaa vahel ning on kindlaks määratud eripartnerlus ja koostöö. Otsus 2014/137/EL kaotas kehtivuse 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(3)

ELi toimimise lepingu artikli 204 kohaselt kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 198–203 Gröönimaa suhtes nii, nagu näevad ette ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 34 (Erikorra kohta Gröönimaa suhtes) erisätted. Kooskõlas lepinguga, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepinguid Gröönimaa suhtes, (4) reguleeritakse ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani vahelisi suhteid otsusega 2014/137/EL, milles on rõhutatud lähedasi ajaloolisi, poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid liidu ja Gröönimaa vahel ning on kindlaks määratud eripartnerlus ja koostöö. Otsus 2014/137/EL kaotas kehtivuse 31. detsembril 2020.

| (4) | Alates 1. jaanuarist 2021 tuleks varem Euroopa Arengufondi kaudu rahastatud liidu abi ÜMTdele rahastada liidu üldeelarvest. |
| --- | --- |

(4)

Alates 1. jaanuarist 2021 tuleks varem Euroopa Arengufondi kaudu rahastatud liidu abi ÜMTdele rahastada liidu üldeelarvest.

| (5) | Selleks et vähendada välistegevuse rahastamisvahendite arvu ja ühtlustada nende toimimist, tuleks suhted kõigi ÜMTdega, sh Gröönimaaga, võtta kokku ühes otsuses, millega asendatakse otsused 2013/755/EL ning 2014/137/EL. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vähendada välistegevuse rahastamisvahendite arvu ja ühtlustada nende toimimist, tuleks suhted kõigi ÜMTdega, sh Gröönimaaga, võtta kokku ühes otsuses, millega asendatakse otsused 2013/755/EL ning 2014/137/EL.

| (6) | Käesoleva otsusega loodud partnerlus peaks võimaldama jätkata tugevaid suhteid ühelt poolt liidu ning teiselt poolt ÜMTde vahel. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega loodud partnerlus peaks võimaldama jätkata tugevaid suhteid ühelt poolt liidu ning teiselt poolt ÜMTde vahel.

| (7) | Nõukogu leppis 2003. aastal kokku selles, et liidu tulevased suhted Gröönimaaga rajanevad pärast 2006. aastat laiahaardelisele kestlikku arengut soodustavale partnerlusele, mis sisaldaks kalandusalast erikokkulepet, mille üle peetakse läbirääkimisi selliste kokkulepete suhtes kohaldatavate üldnormide ja põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu leppis 2003. aastal kokku selles, et liidu tulevased suhted Gröönimaaga rajanevad pärast 2006. aastat laiahaardelisele kestlikku arengut soodustavale partnerlusele, mis sisaldaks kalandusalast erikokkulepet, mille üle peetakse läbirääkimisi selliste kokkulepete suhtes kohaldatavate üldnormide ja põhimõtete kohaselt.

| (8) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa valitsuse ja Taani valitsuse vahelises ühisdeklaratsioonis, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahelisi suhteid, millele kirjutati alla 19. märtsil 2015. aastal Brüsselis, tuletati meelde lähedasi ajaloolisi, poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid liidu ja Gröönimaa vahel ning võeti kohustus veelgi tugevdada suhteid ja koostööd, tuginedes üldjoontes ühistele huvidele, ja anda oma vastastikustele suhetele pikaajaline perspektiiv. |
| --- | --- |

(8)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa valitsuse ja Taani valitsuse vahelises ühisdeklaratsioonis, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahelisi suhteid, millele kirjutati alla 19. märtsil 2015. aastal Brüsselis, tuletati meelde lähedasi ajaloolisi, poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid liidu ja Gröönimaa vahel ning võeti kohustus veelgi tugevdada suhteid ja koostööd, tuginedes üldjoontes ühistele huvidele, ja anda oma vastastikustele suhetele pikaajaline perspektiiv.

| (9) | Käesolevas otsuses tuleks rõhutada ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani vahelise partnerluse eripära, näiteks eesmärki säilitada lähedased ja püsivad sidemed liidu, Gröönimaa ja Taani vahel, Gröönimaa geostrateegilise positsiooni tunnistamist, Gröönimaa, Taani ja liidu vahelise poliitilise dialoogi olulisust, liidu ja Gröönimaa kalandusalase erikokkuleppe olemasolu ning võimalikku koostööd Arktika-küsimustes. Sellega tuleks reageerida üleilmsetele probleemidele, võimaldades töötada välja ennetava tegevuskava ja tegutseda ühiste huvide nimel, milleks on kliimamuutuste suurenev mõju inimtegevusele ja keskkonnale, meretransport, loodusvarad (sh toorained ja kalavarud), samuti teadusuuringud ja innovatsioon. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses tuleks rõhutada ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani vahelise partnerluse eripära, näiteks eesmärki säilitada lähedased ja püsivad sidemed liidu, Gröönimaa ja Taani vahel, Gröönimaa geostrateegilise positsiooni tunnistamist, Gröönimaa, Taani ja liidu vahelise poliitilise dialoogi olulisust, liidu ja Gröönimaa kalandusalase erikokkuleppe olemasolu ning võimalikku koostööd Arktika-küsimustes. Sellega tuleks reageerida üleilmsetele probleemidele, võimaldades töötada välja ennetava tegevuskava ja tegutseda ühiste huvide nimel, milleks on kliimamuutuste suurenev mõju inimtegevusele ja keskkonnale, meretransport, loodusvarad (sh toorained ja kalavarud), samuti teadusuuringud ja innovatsioon.

| (10) | ELi toimimise lepingut ja selle alusel vastu võetud teiseseid õigusakte ei kohaldata ÜMTde suhtes automaatselt, välja arvatud mõned sätted, mille puhul see on sõnaselgelt sätestatud. Kuigi ÜMTd ei kuulu kolmandate riikide hulka, ei moodusta need ka osa ühtsest turust ning peavad kaubanduse valdkonnas täitma kolmandatele riikidele pandud kohustusi, eelkõige päritolureegleid, tervise- ja taimetervisenorme ning kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(10)

ELi toimimise lepingut ja selle alusel vastu võetud teiseseid õigusakte ei kohaldata ÜMTde suhtes automaatselt, välja arvatud mõned sätted, mille puhul see on sõnaselgelt sätestatud. Kuigi ÜMTd ei kuulu kolmandate riikide hulka, ei moodusta need ka osa ühtsest turust ning peavad kaubanduse valdkonnas täitma kolmandatele riikidele pandud kohustusi, eelkõige päritolureegleid, tervise- ja taimetervisenorme ning kaitsemeetmeid.

| (11) | ÜMTde kestliku arengu toetamiseks arendatakse liidu ja ÜMTde vahelist erisuhet edasi ning arengukoostööalane lähenemisviis on asendumas vastastikuse partnerlusega. Siiani saavutatud edu tuleks konsolideerida ja tugevdada. Liidu ja ÜMTde vaheline solidaarsus peaks põhinema ka nende ainulaadsel suhtel ja tõsiasjal, et kuulutakse samasse Euroopa perre. |
| --- | --- |

(11)

ÜMTde kestliku arengu toetamiseks arendatakse liidu ja ÜMTde vahelist erisuhet edasi ning arengukoostööalane lähenemisviis on asendumas vastastikuse partnerlusega. Siiani saavutatud edu tuleks konsolideerida ja tugevdada. Liidu ja ÜMTde vaheline solidaarsus peaks põhinema ka nende ainulaadsel suhtel ja tõsiasjal, et kuulutakse samasse Euroopa perre.

| (12) | Kodanikuühiskonna panust ÜMTde arengusse saab suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise kaudu kõikides koostöövaldkondades. |
| --- | --- |

(12)

Kodanikuühiskonna panust ÜMTde arengusse saab suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise kaudu kõikides koostöövaldkondades.

| (13) | 2015. aasta septembris ÜROs vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 („tegevuskava 2030“) on rahvusvahelise kogukonna vastus kestliku arenguga seotud ülemaailmsetele väljakutsetele ja suundumustele. Tegevuskava 2030, mille keskmes on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärgid („kestliku arengu eesmärgid“), Pariisi kokkulepe, (5) mis võeti vastu 12. detsembril 2015 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil („Pariisi kokkulepe“), ja Addis Abeba tegevuskava, on pöördeline raamistik, et kaotada kogu maailmas vaesus ja saavutada kestlik areng. See on universaalse haardega, võimaldades nii liidul kui ka selle partneritel kohaldada meetmete elluviimisel põhjalikku ühist raamistikku. Selles leitakse tasakaal kestliku arengu majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõõtme vahel, kasutades ära eesmärkide ja sihtide olulisi omavahelisi seoseid. Tegevuskavaga 2030 ei jäeta kedagi kõrvale. Selle rakendamise koordineerimisel arvestatakse igal sammul ka muid rahvusvahelisi kohustusi. Käesoleva otsuse alusel rakendatavate meetmetega pööratakse eritähelepanu kestliku arengu eesmärkide seostele ja integreeritud meetmetele, millega saab hüvesid võimendada ja täita sidusalt mitut eesmärki. Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine on kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks üliolulised ja kogu tegevuskava 2030 läbivad küsimused. |
| --- | --- |

(13)

2015. aasta septembris ÜROs vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 („tegevuskava 2030“) on rahvusvahelise kogukonna vastus kestliku arenguga seotud ülemaailmsetele väljakutsetele ja suundumustele. Tegevuskava 2030, mille keskmes on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärgid („kestliku arengu eesmärgid“), Pariisi kokkulepe, (5) mis võeti vastu 12. detsembril 2015 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil („Pariisi kokkulepe“), ja Addis Abeba tegevuskava, on pöördeline raamistik, et kaotada kogu maailmas vaesus ja saavutada kestlik areng. See on universaalse haardega, võimaldades nii liidul kui ka selle partneritel kohaldada meetmete elluviimisel põhjalikku ühist raamistikku. Selles leitakse tasakaal kestliku arengu majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõõtme vahel, kasutades ära eesmärkide ja sihtide olulisi omavahelisi seoseid. Tegevuskavaga 2030 ei jäeta kedagi kõrvale. Selle rakendamise koordineerimisel arvestatakse igal sammul ka muid rahvusvahelisi kohustusi. Käesoleva otsuse alusel rakendatavate meetmetega pööratakse eritähelepanu kestliku arengu eesmärkide seostele ja integreeritud meetmetele, millega saab hüvesid võimendada ja täita sidusalt mitut eesmärki. Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine on kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks üliolulised ja kogu tegevuskava 2030 läbivad küsimused.

| (14) | Liidu ja ÜMTde assotsieerimine peaks edaspidigi tuginema kolmele sambale, milleks on konkurentsivõime edendamine, vastupanuvõime parandamine ja haavatavuse vähendamine, samuti ÜMTde ja teiste partnerite ning naaberpiirkondade vahelisele koostööle ja integratsiooni süvendamisele. |
| --- | --- |

(14)

Liidu ja ÜMTde assotsieerimine peaks edaspidigi tuginema kolmele sambale, milleks on konkurentsivõime edendamine, vastupanuvõime parandamine ja haavatavuse vähendamine, samuti ÜMTde ja teiste partnerite ning naaberpiirkondade vahelisele koostööle ja integratsiooni süvendamisele.

| (15) | Partnerluse kaudu eraldatav liidu finantsabi peaks lisama ÜMTde arengule Euroopa-perspektiivi ning aitama kaasa liidu ja ÜMTde vaheliste lähedaste ja kestvate sidemete tugevdamisele, kindlustades samal ajal ÜMTde kui liidu arenenud tugipunktide positsiooni, mis tugineb partnereid ühendavatele ühistele väärtustele ja neid siduvale ühisele ajaloole. |
| --- | --- |

(15)

Partnerluse kaudu eraldatav liidu finantsabi peaks lisama ÜMTde arengule Euroopa-perspektiivi ning aitama kaasa liidu ja ÜMTde vaheliste lähedaste ja kestvate sidemete tugevdamisele, kindlustades samal ajal ÜMTde kui liidu arenenud tugipunktide positsiooni, mis tugineb partnereid ühendavatele ühistele väärtustele ja neid siduvale ühisele ajaloole.

| (16) | Arvestades ÜMTde geograafilist asukohta ning olenemata iga osaleja erinevast staatusest liidu õiguse suhtes, peaks ÜMTde ja nende naabrite vaheline koostöö lähtuma kõigi osapoolte huvidest, keskendudes eelkõige ühist huvi pakkuvatele valdkondadele ning liidu väärtuste ja standardite edendamisele. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades ÜMTde geograafilist asukohta ning olenemata iga osaleja erinevast staatusest liidu õiguse suhtes, peaks ÜMTde ja nende naabrite vaheline koostöö lähtuma kõigi osapoolte huvidest, keskendudes eelkõige ühist huvi pakkuvatele valdkondadele ning liidu väärtuste ja standardite edendamisele.

| (17) | Piirkonnasisese koostöö arendamine on vastastikust huvi pakkuv prioriteet. Piirkonnasisestes tegevustes tuleks asjakohastel juhtudel seada eesmärgiks Vaikse ookeani, India ookeani, Kariibi mere, Atlandi ookeani ja Arktika piirkonna vaheline tasakaalustatus. |
| --- | --- |

(17)

Piirkonnasisese koostöö arendamine on vastastikust huvi pakkuv prioriteet. Piirkonnasisestes tegevustes tuleks asjakohastel juhtudel seada eesmärgiks Vaikse ookeani, India ookeani, Kariibi mere, Atlandi ookeani ja Arktika piirkonna vaheline tasakaalustatus.

| (18) | ÜMTsid mõjutavad nende geograafilisest asukohast tulenevad spetsiifilised probleemid. Eelkõige tuleks käesoleva otsuse rakendamisel arvesse võtta nende kaugusest või kõrvalisest asukohast tulenevaid probleeme. |
| --- | --- |

(18)

ÜMTsid mõjutavad nende geograafilisest asukohast tulenevad spetsiifilised probleemid. Eelkõige tuleks käesoleva otsuse rakendamisel arvesse võtta nende kaugusest või kõrvalisest asukohast tulenevaid probleeme.

| (19) | Käesoleva otsuse rakendamisel tuleks arvesse võtta ÜMTde sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, eelkõige ÜMTde puhul, kes on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabi komitee ametliku arenguabi saajate nimekirja alusel kõlblikud saama ametlikku arenguabi. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva otsuse rakendamisel tuleks arvesse võtta ÜMTde sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, eelkõige ÜMTde puhul, kes on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabi komitee ametliku arenguabi saajate nimekirja alusel kõlblikud saama ametlikku arenguabi.

| (20) | Paljud ÜMTd on ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide ning teiste kolmandate riikide või territooriumide (6) naabrid ning neil on naabritega ühiseid huvisid, mis hõlmavad kliimamuutuste leevendamist ja kliimamuutustega kohanemist, bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja ookeanidega seotud probleeme ning majanduslikku mitmekesistamist ja katastroofiohu vähendamist. |
| --- | --- |

(20)

Paljud ÜMTd on ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide ning teiste kolmandate riikide või territooriumide (6) naabrid ning neil on naabritega ühiseid huvisid, mis hõlmavad kliimamuutuste leevendamist ja kliimamuutustega kohanemist, bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja ookeanidega seotud probleeme ning majanduslikku mitmekesistamist ja katastroofiohu vähendamist.

| (21) | Komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“, ELi ja ÜMTde 15. ja 16. foorumi järeldustes ning komisjoni soovitustes Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma vahelise partnerluslepingu üle läbirääkimiste pidamiseks on märgitud vajadust tugevdada ÜMTsid ja nende naabreid ühendavaid piirkondliku koostöö programme. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“, ELi ja ÜMTde 15. ja 16. foorumi järeldustes ning komisjoni soovitustes Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma vahelise partnerluslepingu üle läbirääkimiste pidamiseks on märgitud vajadust tugevdada ÜMTsid ja nende naabreid ühendavaid piirkondliku koostöö programme.

| (22) | ÜMTde maismaa ja mere bioloogiline mitmekesisus on suur. Kliimamuutused mõjutavad ÜMTde looduskeskkonda ja ohustavad nende kestlikku arengut. Meetmete võtmine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamise, katastroofiohu vähendamise ja loodusvarade kestliku majandamise valdkonnas ning kestliku energia ja keskkonnajulgeoleku edendamine aitavad ÜMTdel kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja seda leevendada. Assotsieerimise eesmärk peaks olema bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine, taastamine ja kestlik kasutamine, mis on oluline eeltingimus kestlikuks arenguks. |
| --- | --- |

(22)

ÜMTde maismaa ja mere bioloogiline mitmekesisus on suur. Kliimamuutused mõjutavad ÜMTde looduskeskkonda ja ohustavad nende kestlikku arengut. Meetmete võtmine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamise, katastroofiohu vähendamise ja loodusvarade kestliku majandamise valdkonnas ning kestliku energia ja keskkonnajulgeoleku edendamine aitavad ÜMTdel kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja seda leevendada. Assotsieerimise eesmärk peaks olema bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine, taastamine ja kestlik kasutamine, mis on oluline eeltingimus kestlikuks arenguks.

| (23) | Liit ja ÜMTd kinnitavad veel kord oma õigust reguleerida keskkonna ja rahvatervisega seotud põhjustel jäätmete mõju, kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega. |
| --- | --- |

(23)

Liit ja ÜMTd kinnitavad veel kord oma õigust reguleerida keskkonna ja rahvatervisega seotud põhjustel jäätmete mõju, kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega.

| (24) | Kajastades kliimamuutusega võitlemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kokkuleppe rakendamisel ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, tuleks käesoleva otsusega kehtestatud programmiga („käesolev programm“) aidata kliimameetmeid liidu poliitikas laiemalt kajastada ja panustada üldeesmärki, et liidu eelarvekulutustest eraldataks 30 % kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Käesoleva programmi alusel võetavad meetmed peaksid kogu rahastamispaketist panustama kliimaeesmärkidesse 25 %. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks käesoleva programmi rakendamise käigus ning käesoleva programmi koondtulemusi tuleks arvestada asjakohastes seire-, hindamis- ja läbivaatamismenetlustes. Võttes arvesse panuse andmist bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisse ja selle ümberpööramisse, peaks käesolev programm aitama saavutada eesmärki eraldada 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 % mitmeaastase finantsraamistiku alusel tehtavatest iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide heaks, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide olemasolevat kattuvust. |
| --- | --- |

(24)

Kajastades kliimamuutusega võitlemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kokkuleppe rakendamisel ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, tuleks käesoleva otsusega kehtestatud programmiga („käesolev programm“) aidata kliimameetmeid liidu poliitikas laiemalt kajastada ja panustada üldeesmärki, et liidu eelarvekulutustest eraldataks 30 % kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Käesoleva programmi alusel võetavad meetmed peaksid kogu rahastamispaketist panustama kliimaeesmärkidesse 25 %. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks käesoleva programmi rakendamise käigus ning käesoleva programmi koondtulemusi tuleks arvestada asjakohastes seire-, hindamis- ja läbivaatamismenetlustes. Võttes arvesse panuse andmist bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisse ja selle ümberpööramisse, peaks käesolev programm aitama saavutada eesmärki eraldada 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 % mitmeaastase finantsraamistiku alusel tehtavatest iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide heaks, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide olemasolevat kattuvust.

| (25) | Liidu ja ÜMTde vahelistes suhetes tuleks arvesse võtta, et ÜMTd võivad mängida olulist rolli mitmepoolsete keskkonnakokkulepete kohaselt võetud liidu kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(25)

Liidu ja ÜMTde vahelistes suhetes tuleks arvesse võtta, et ÜMTd võivad mängida olulist rolli mitmepoolsete keskkonnakokkulepete kohaselt võetud liidu kohustuste täitmisel.

| (26) | Liit ja ÜMTd tunnustavad hariduse ja kutseõppe erilist tähtsust ÜMTde kestlikku arengut võimendava tegurina. |
| --- | --- |

(26)

Liit ja ÜMTd tunnustavad hariduse ja kutseõppe erilist tähtsust ÜMTde kestlikku arengut võimendava tegurina.

| (27) | Liidu ja ÜMTde assotsieerimise puhul tuleks võtta arvesse ja säilitada ÜMTde kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti. |
| --- | --- |

(27)

Liidu ja ÜMTde assotsieerimise puhul tuleks võtta arvesse ja säilitada ÜMTde kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti.

| (28) | Liidu ja ÜMTde vaheline kaubandus ning kaubandusalane koostöö peaks aitama saavutada kestliku majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu eesmärke. |
| --- | --- |

(28)

Liidu ja ÜMTde vaheline kaubandus ning kaubandusalane koostöö peaks aitama saavutada kestliku majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu eesmärke.

| (29) | Käesoleva otsusega nähakse jätkuvalt ette paindlikud päritolureeglid, muu hulgas seoses päritolu kumulatsiooniga. Kumulatsioon peaks hõlmama mitte ainult ÜMTsid ja liiduga majanduspartnerluslepingud sõlminud riike, vaid teatud tingimustel ka tooteid, mis pärinevad riikidest, kelle suhtes liit kohaldab vabakaubanduslepingut, ning teatavatel tingimustel ka selliseid tooteid, mis pääsevad liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt liidu üldise soodustuste süsteemi raames. Need tingimused on vajalikud, et vältida kaubandussätete eiramist ja tagada kumulatsioonireeglite nõuetekohane täitmine. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva otsusega nähakse jätkuvalt ette paindlikud päritolureeglid, muu hulgas seoses päritolu kumulatsiooniga. Kumulatsioon peaks hõlmama mitte ainult ÜMTsid ja liiduga majanduspartnerluslepingud sõlminud riike, vaid teatud tingimustel ka tooteid, mis pärinevad riikidest, kelle suhtes liit kohaldab vabakaubanduslepingut, ning teatavatel tingimustel ka selliseid tooteid, mis pääsevad liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt liidu üldise soodustuste süsteemi raames. Need tingimused on vajalikud, et vältida kaubandussätete eiramist ja tagada kumulatsioonireeglite nõuetekohane täitmine.

| (30) | ÜMTde asjaomaste ettevõtjate ja ametkondade huvides tuleks ajakohastada menetlusi, mille alusel tõendatakse pärinemist ÜMTdest. Seetõttu tuleks ajakohastada ka liidu ja ÜMTde vahelist halduskoostööd käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(30)

ÜMTde asjaomaste ettevõtjate ja ametkondade huvides tuleks ajakohastada menetlusi, mille alusel tõendatakse pärinemist ÜMTdest. Seetõttu tuleks ajakohastada ka liidu ja ÜMTde vahelist halduskoostööd käsitlevaid sätteid.

| (31) | Samuti säilitatakse üksikasjalikud kaitse- ja järelevalvemeetmed, et anda ÜMTde ja liidu pädevatele asutustele ning ettevõtjatele võimalus kasutada selgeid ja läbipaistvaid reegleid ja menetlusi. Lisaks on ühistes huvides tagada, et menetlusi ja korda, mille alusel ÜMTde kaupu saab eksportida liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt, rakendatakse nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(31)

Samuti säilitatakse üksikasjalikud kaitse- ja järelevalvemeetmed, et anda ÜMTde ja liidu pädevatele asutustele ning ettevõtjatele võimalus kasutada selgeid ja läbipaistvaid reegleid ja menetlusi. Lisaks on ühistes huvides tagada, et menetlusi ja korda, mille alusel ÜMTde kaupu saab eksportida liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt, rakendatakse nõuetekohaselt.

| (32) | Võttes arvesse üleilmse teenuskaubanduse ja asutamisõiguse arengut ning vajadust ÜMTd sellesse integreerida, tuleb toetada teenusteturu arengut ja investeerimisvõimalusi, parandades ÜMTde teenuste ja neist lähtuvate investeeringute pääsu liidu turule. Sellega seoses peaks liit kõiki enamsoodustusrežiimi klausleid kasutades ÜMTdele võimaldama sama soodsat kohtlemist kui soodsaim mis tahes teisele kaubanduspartnerile võimaldatud kohtlemine, jättes ÜMTdele siiski võimaluse paindlikult kujundada oma kaubandussuhteid, nähes ette, et ÜMTd võimaldavad liidule sellist kohtlemist, mis vastab kohtlemisele, mida ÜMTd võimaldavad muudele suurtele kaubanduspartneritele. |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse üleilmse teenuskaubanduse ja asutamisõiguse arengut ning vajadust ÜMTd sellesse integreerida, tuleb toetada teenusteturu arengut ja investeerimisvõimalusi, parandades ÜMTde teenuste ja neist lähtuvate investeeringute pääsu liidu turule. Sellega seoses peaks liit kõiki enamsoodustusrežiimi klausleid kasutades ÜMTdele võimaldama sama soodsat kohtlemist kui soodsaim mis tahes teisele kaubanduspartnerile võimaldatud kohtlemine, jättes ÜMTdele siiski võimaluse paindlikult kujundada oma kaubandussuhteid, nähes ette, et ÜMTd võimaldavad liidule sellist kohtlemist, mis vastab kohtlemisele, mida ÜMTd võimaldavad muudele suurtele kaubanduspartneritele.

| (33) | Liit ja ÜMTd peaksid tegema koostööd finantsteenuste valdkonnas, et muuta finantssüsteem turvalisemaks, usaldusväärsemaks ja läbipaistvamaks ning seega toetada ülemaailmset finantsstabiilsust ja kestlikku majanduskasvu. Jõupingutused selles valdkonnas tuleks suunata rahvusvaheliselt kokku lepitud standardite kasutuselevõtmisele ja ÜMTde õigusaktide ühtlustamisele liidu finantsteenuste õigustikuga. Piisavat tähelepanu tuleks pöörata ÜMTde ametiasutuste haldussuutlikkuse tugevdamisele, sealhulgas järelevalve valdkonnas. |
| --- | --- |

(33)

Liit ja ÜMTd peaksid tegema koostööd finantsteenuste valdkonnas, et muuta finantssüsteem turvalisemaks, usaldusväärsemaks ja läbipaistvamaks ning seega toetada ülemaailmset finantsstabiilsust ja kestlikku majanduskasvu. Jõupingutused selles valdkonnas tuleks suunata rahvusvaheliselt kokku lepitud standardite kasutuselevõtmisele ja ÜMTde õigusaktide ühtlustamisele liidu finantsteenuste õigustikuga. Piisavat tähelepanu tuleks pöörata ÜMTde ametiasutuste haldussuutlikkuse tugevdamisele, sealhulgas järelevalve valdkonnas.

| (34) | Liidu finantsabi peaks keskenduma nendele valdkondadele, kus sellel on kõige suurem mõju, sest liit suudab tegutseda ülemaailmsel tasandil ja reageerida ülemaailmsetele probleemidele, nagu vaesuse kõrvaldamine, kestlik ja kaasav areng või demokraatia, hea valitsemistava, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete ülemaailmne edendamine, pikaajaline ja prognoositav osalemine arenguabis ja roll liikmesriikidega koordineerimisel. |
| --- | --- |

(34)

Liidu finantsabi peaks keskenduma nendele valdkondadele, kus sellel on kõige suurem mõju, sest liit suudab tegutseda ülemaailmsel tasandil ja reageerida ülemaailmsetele probleemidele, nagu vaesuse kõrvaldamine, kestlik ja kaasav areng või demokraatia, hea valitsemistava, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete ülemaailmne edendamine, pikaajaline ja prognoositav osalemine arenguabis ja roll liikmesriikidega koordineerimisel.

| (35) | ÜMTde ametiasutuste juhtimissuutlikkuse tõhususe, lihtsustamise ja tunnustamise huvides tuleks ÜMTdele eraldatud rahalisi vahendeid hallata vastastikuse partnerluse alusel. Lisaks peaksid ÜMTde ametiasutused võtma eesmärgiks välja töötada ja rakendada sellist poliitikat, mis vastab poolte vahel kokku lepitud koostööstrateegiatele. Programmitöös, rakendamissätetes ja -protsessi käigus tuleks arvesse võtta ÜMTde piiratud haldus- ja inimressursse. |
| --- | --- |

(35)

ÜMTde ametiasutuste juhtimissuutlikkuse tõhususe, lihtsustamise ja tunnustamise huvides tuleks ÜMTdele eraldatud rahalisi vahendeid hallata vastastikuse partnerluse alusel. Lisaks peaksid ÜMTde ametiasutused võtma eesmärgiks välja töötada ja rakendada sellist poliitikat, mis vastab poolte vahel kokku lepitud koostööstrateegiatele. Programmitöös, rakendamissätetes ja -protsessi käigus tuleks arvesse võtta ÜMTde piiratud haldus- ja inimressursse.

| (36) | Käesoleva otsusega kehtestatakse ÜMTde liiduga assotsieerimise rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule lähtesummaks institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava) (7) punkti 19 tähenduses. Seda summat tuleks käsitada seadusandja tahte väljendusena ja see ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelarvepädevust, mis on sätestatud ELi toimimise lepingus. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva otsusega kehtestatakse ÜMTde liiduga assotsieerimise rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule lähtesummaks institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava) (7) punkti 19 tähenduses. Seda summat tuleks käsitada seadusandja tahte väljendusena ja see ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelarvepädevust, mis on sätestatud ELi toimimise lepingus.

| (37) | Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse horisontaalseid finantsreegleid, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel. Nimetatud reeglid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (8) („finantsmäärus“) ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, auhindade, hangete, kaudse eelarve täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse horisontaalseid finantsreegleid, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel. Nimetatud reeglid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (8) („finantsmäärus“) ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, auhindade, hangete, kaudse eelarve täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (38) | Käesoleva otsusega ette nähtud rahastamisliikide ja rakendusmeetodite valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Valiku tegemisel tuleks kaaluda kindlasummalisi makseid, ühikuhindu ja kindlamääralist rahastamist, samuti kuludega sidumata rahalisi vahendeid, millele on osutatud finantsmääruse artikli 125 lõikes 1. |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva otsusega ette nähtud rahastamisliikide ja rakendusmeetodite valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Valiku tegemisel tuleks kaaluda kindlasummalisi makseid, ühikuhindu ja kindlamääralist rahastamist, samuti kuludega sidumata rahalisi vahendeid, millele on osutatud finantsmääruse artikli 125 lõikes 1.

| (39) | Liit peaks otsima võimalusi olemasolevate vahendite kõige tõhusamaks kasutamiseks, et saavutada välistegevuses optimaalne mõju. See tuleks saavutada liidu välistegevuse rahastamisvahendite sidususe ja täiendavusega, samuti liidu muude poliitikameetmete ja programmide suhtes koostoime tagamisega. Ühise eesmärgi saavutamiseks rakendatavate kombineeritud sekkumiste võimalikult suure mõju huvides peaks käesolev otsus võimaldama kombineerida rahastamist liidu muude programmidega, tingimusel et need ei kata samu kulusid. Kuna ÜMTdel on jätkuvalt keeruline liidu programmidele juurde pääseda, peaks komisjon asjakohasel juhul edendama ÜMTde paremat juurdepääsu liidu programmidele, näiteks suutlikkuse suurendamise ja koolitustegevuste kaudu. ÜMTde osalemise taset tuleks regulaarselt hinnata. Lisaks peaks liit tagama, et ÜMTdest pärit füüsilised isikud saavad osaleda liidu algatustes samadel alustel kui teised kodanikud liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(39)

Liit peaks otsima võimalusi olemasolevate vahendite kõige tõhusamaks kasutamiseks, et saavutada välistegevuses optimaalne mõju. See tuleks saavutada liidu välistegevuse rahastamisvahendite sidususe ja täiendavusega, samuti liidu muude poliitikameetmete ja programmide suhtes koostoime tagamisega. Ühise eesmärgi saavutamiseks rakendatavate kombineeritud sekkumiste võimalikult suure mõju huvides peaks käesolev otsus võimaldama kombineerida rahastamist liidu muude programmidega, tingimusel et need ei kata samu kulusid. Kuna ÜMTdel on jätkuvalt keeruline liidu programmidele juurde pääseda, peaks komisjon asjakohasel juhul edendama ÜMTde paremat juurdepääsu liidu programmidele, näiteks suutlikkuse suurendamise ja koolitustegevuste kaudu. ÜMTde osalemise taset tuleks regulaarselt hinnata. Lisaks peaks liit tagama, et ÜMTdest pärit füüsilised isikud saavad osaleda liidu algatustes samadel alustel kui teised kodanikud liikmesriikidest.

| (40) | Käesolevas otsuses tuleks koostöö rakendamiseks ja seega rahastamisvahendite üleselt haldamise sidususe tagamiseks vajaduse korral osutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/947 (9). |
| --- | --- |

(40)

Käesolevas otsuses tuleks koostöö rakendamiseks ja seega rahastamisvahendite üleselt haldamise sidususe tagamiseks vajaduse korral osutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/947 (9).

| (41) | Selleks et võtta arvesse tolli- ja kaubandusalastes õigusaktides tehtavaid muudatusi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte päritolu käsitlevate menetlusnormide ja seotud mõistete kohta II lisas ja II lisa liidetes, et komisjonil oleks võimalik neid muudatusi otsuses kajastada. Komisjonil peaks ka olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte I lisa artikli 3 muutmiseks, et näitajad vajaduse korral läbi vaadata või neid täiendada ning et lisada nimetatud lisasse järelevalve- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et võtta arvesse tolli- ja kaubandusalastes õigusaktides tehtavaid muudatusi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte päritolu käsitlevate menetlusnormide ja seotud mõistete kohta II lisas ja II lisa liidetes, et komisjonil oleks võimalik neid muudatusi otsuses kajastada. Komisjonil peaks ka olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte I lisa artikli 3 muutmiseks, et näitajad vajaduse korral läbi vaadata või neid täiendada ning et lisada nimetatud lisasse järelevalve- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevad sätted.

| (42) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (10) punktidele 22 ja 23 tuleks käesolevat programmi hinnata konkreetsete seirenõuete kohaselt kogutud teabe alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Asjakohasel juhul võiksid need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (10) punktidele 22 ja 23 tuleks käesolevat programmi hinnata konkreetsete seirenõuete kohaselt kogutud teabe alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Asjakohasel juhul võiksid need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega.

| (43) | Viiteid nõukogu otsuse 2010/427/EL (11) artiklis 9 nimetatud liidu rahastamisvahenditele tuleks käsitada viidetena käesolevale otsusele. Komisjon peaks tagama, et käesolevat otsust rakendatakse kooskõlas kõnealuses otsuses Euroopa välisteenistusele määratud rolliga. |
| --- | --- |

(43)

Viiteid nõukogu otsuse 2010/427/EL (11) artiklis 9 nimetatud liidu rahastamisvahenditele tuleks käsitada viidetena käesolevale otsusele. Komisjon peaks tagama, et käesolevat otsust rakendatakse kooskõlas kõnealuses otsuses Euroopa välisteenistusele määratud rolliga.

| (44) | Selleks et tagada käesoleva otsuse II lisa artikli 10 lõike 6 ja artikli 16 lõike 8, III lisa artikli 2 ning IV lisa artiklite 5 ja 6 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(44)

Selleks et tagada käesoleva otsuse II lisa artikli 10 lõike 6 ja artikli 16 lõike 8, III lisa artikli 2 ning IV lisa artiklite 5 ja 6 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12).

| (45) | Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, (13) nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (14) nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (15) ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 (16) tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sh pettuste ja kelmuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja asjakohasel juhul halduskaristusi. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruste (EL, Euratom) nr 883/2013 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, kelmust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
  Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 on Euroopa Prokuratuur volitatud uurima liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid ja esitama nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371 (17). Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile ja kontrollikojale ning määruse (EL) 2017/1939 kohases tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. Seetõttu peaksid kolmandate riikide ja territooriumidega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud kokkulepped, samuti kõik käesoleva otsuse rakendamise tulemusel sõlmitavad lepingud või kokkulepped sisaldama sätteid, millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge õigus oma pädevusest lähtudes korraldada selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja inspektsioone ning tagatakse, et liidupoolse rahastamise rakendamisega seotud kolmandad isikud annavad samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, (13) nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (14) nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (15) ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 (16) tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sh pettuste ja kelmuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja asjakohasel juhul halduskaristusi. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruste (EL, Euratom) nr 883/2013 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, kelmust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 on Euroopa Prokuratuur volitatud uurima liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid ja esitama nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371 (17). Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile ja kontrollikojale ning määruse (EL) 2017/1939 kohases tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. Seetõttu peaksid kolmandate riikide ja territooriumidega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud kokkulepped, samuti kõik käesoleva otsuse rakendamise tulemusel sõlmitavad lepingud või kokkulepped sisaldama sätteid, millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge õigus oma pädevusest lähtudes korraldada selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja inspektsioone ning tagatakse, et liidupoolse rahastamise rakendamisega seotud kolmandad isikud annavad samaväärsed õigused.

| (46) | Selleks et suurendada ÜMTde vahelist koostööd, võiksid ÜMTd kasutada REX-süsteemi (s.o komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (18) kohaselt loodud süsteem selliste eksportijate registreerimiseks, kellel on lubatud tõendada kauba päritolu), et ÜMTd saaksid kohaldada teisest ÜMTst pärit toodete suhtes tariifset sooduskohtlemist juhul, kui ei esine kumulatsiooni. |
| --- | --- |

(46)

Selleks et suurendada ÜMTde vahelist koostööd, võiksid ÜMTd kasutada REX-süsteemi (s.o komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (18) kohaselt loodud süsteem selliste eksportijate registreerimiseks, kellel on lubatud tõendada kauba päritolu), et ÜMTd saaksid kohaldada teisest ÜMTst pärit toodete suhtes tariifset sooduskohtlemist juhul, kui ei esine kumulatsiooni.

| (47) | Käesolev otsus peaks andma liidule võimaluse leida uuenduslikke, järjekindlaid ja erinevatest olukordadest lähtuvaid lahendusi, võttes arvesse kõiki eespool nimetatud tegureid. |
| --- | --- |

(47)

Käesolev otsus peaks andma liidule võimaluse leida uuenduslikke, järjekindlaid ja erinevatest olukordadest lähtuvaid lahendusi, võttes arvesse kõiki eespool nimetatud tegureid.

| (48) | Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamist alates mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(48)

Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamist alates mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I OSA

ÜLEMEREMAADE JA -TERRITOORIUMIDE EUROOPA LIIDUGA ASSOTSIEERIMIST KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED

1. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse ÜMTde assotsieerimine liiduga („assotsieerimine“), mis on partnerlus, et toetada ÜMTde kestlikku arengut ja edendada liidu väärtusi ja standardeid kogu maailmas. Assotsieerimises osalevad partnerid on liit, ÜMTd ja ÜMTdega seotud liikmesriigid. Lisaks sätestatakse käesoleva otsusega normid, mis reguleerivad ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani vahelisi suhteid.

Käesoleva otsusega kehtestatakse assotsieerimise rahastamisprogramm („programm“) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027. Käesolevas otsuses sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja reeglid, nagu on sätestatud I lisas.

Artikkel 2

Territoriaalne kohaldamisala

Assotsieerimist kohaldatakse kõikide ELi toimimise lepingu II lisas loetletud ÜMTde suhtes, välja arvatud 12 Ühendkuningriigi ÜMTd, mis on loetletud kõnealuses lisas.

Artikkel 3

Eesmärgid, põhimõtted ja väärtused

1.   Liidu ja ÜMTde assotsieerimine põhineb ÜMTde, ÜMTdega seotud liikmesriikide ja liidu ühistel eesmärkidel, põhimõtetel ja väärtustel.

2.   Partnerid tunnustavad üksteise õigust määrata kindlaks oma kestliku arengu poliitika ja prioriteedid ning oma keskkonna- ja töötajate kaitse tase ning võtta vastu ja muuta asjaomaseid õigusakte ja poliitikat kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja kokkulepetega. Seejuures püüavad nad tagada ranged keskkonna ja töötajate kaitse nõuded.

3.   Käesoleva otsuse rakendamisel lähtuvad partnerid läbipaistvuse, subsidiaarsuse ja tõhususe põhimõtetest ning pööravad võrdväärset tähelepanu ÜMTde kestliku arengu kolmele põhitahule – majandusareng, kultuuriline ja sotsiaalne areng ning loodus- ja keskkonnakaitse –, rakendades tegevuskava 2030 läbivalt kogu sise- ja välispoliitikas tervikliku ja strateegilise lähenemisviisi abil. Sooline võrdõiguslikkus ning tütarlaste ja naiste õigused tuleks integreerida kõikidesse meetmetesse võtmetähtsusega panusena kestliku arengu eesmärkide edukaks saavutamiseks.

4.   Käesoleva otsuse üldine eesmärk on edendada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning seada sisse tihedad majandussidemed nende ja liidu kui terviku vahel. Assotsieerimisega püütakse saavutada seda üldeesmärki, parandades ÜMTde konkurentsivõimet, tugevdades nende vastupanuvõimet, vähendades nende majanduslikku ja keskkonnaalast haavatavust ning edendades nende koostööd teiste partneritega. Lisaks on käesoleva otsuse eesmärk säilitada olemasolevad sidemed ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani vahel, tunnistades Gröönimaa geostrateegilist asukohta Arktikas, ning säilitada olemasolevad sidemed liidu ja teiste ÜMTde vahel, võttes arvesse nende geostrateegilisi asukohti Kariibi mere, India ookeani, Atlandi ookeani ja Vaikse ookeani riikides.

5.   Kooskõlas ELi lepingu artikli 3 lõikega 5 ja artikliga 21 on käesoleval otsusel järgmised erieesmärgid:

| a) | edendada ja toetada ÜMTdega tehtavat koostööd, sealhulgas nende peamiste probleemide käsitlemisel ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

a)

edendada ja toetada ÜMTdega tehtavat koostööd, sealhulgas nende peamiste probleemide käsitlemisel ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisel;

| b) | toetada Gröönimaad ja teha Gröönimaaga koostööd tema peamiste sõlmküsimuste käsitlemisel (nagu haridustaseme tõstmisel) ning toetada Gröönimaa kohaliku valitsuse suutlikkust töötada välja ja rakendada kohalikku poliitikat. |
| --- | --- |

b)

toetada Gröönimaad ja teha Gröönimaaga koostööd tema peamiste sõlmküsimuste käsitlemisel (nagu haridustaseme tõstmisel) ning toetada Gröönimaa kohaliku valitsuse suutlikkust töötada välja ja rakendada kohalikku poliitikat.

6.   Lõikes 4 osutatud üldeesmärkide ja lõikes 5 osutatud erieesmärkide täitmiseks järgitakse assotsieerimisel vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabadustest kinnipidamise, õigusriigi, hea valitsemistava ja kestliku arengu aluspõhimõtteid, mida tunnustavad nii ÜMTd kui ka nendega seotud liikmesriigid.

Artikkel 4

Assotsieerimise juhtimine

Assotsieerimist juhivad komisjon ja ÜMT ametiasutused ning vajaduse korral ka ÜMTga seotud liikmesriik vastavalt nende institutsioonilisele, õigus- ja finantspädevusele.

Artikkel 5

Ühishuvid, vastastikune täiendavus ja prioriteedid

1.   Assotsieerimine moodustab ühist huvi pakkuvates küsimustes peetava poliitilise dialoogi ja koostöö raamistiku.

2.   Esmatähtsaks peetakse koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu näiteks:

| a) | ÜMTde majanduse kestlik mitmekesistamine, sealhulgas nende edasine integreerimine maailma- ja piirkondliku majandusega; konkreetselt Gröönimaa puhul vajadus suurendada tööjõu oskusi; |
| --- | --- |

a)

ÜMTde majanduse kestlik mitmekesistamine, sealhulgas nende edasine integreerimine maailma- ja piirkondliku majandusega; konkreetselt Gröönimaa puhul vajadus suurendada tööjõu oskusi;

| b) | teabevahetuse, koostöö ja partnerluse soodustamine, et kiirendada kestliku arengu eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

b)

teabevahetuse, koostöö ja partnerluse soodustamine, et kiirendada kestliku arengu eesmärkide saavutamist;

| c) | haridus ja koolitus, rahvatervis, turism ja kultuur; |
| --- | --- |

c)

haridus ja koolitus, rahvatervis, turism ja kultuur;

| d) | rohelise ja sinise majanduse edendamine; |
| --- | --- |

d)

rohelise ja sinise majanduse edendamine;

| e) | loodusvarade kestlik majandamine, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine ja nende kestlik kasutamine; |
| --- | --- |

e)

loodusvarade kestlik majandamine, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine ja nende kestlik kasutamine;

| f) | kliimamuutuste leevendamine ja kliimamuutuste mõjudega kohanemine; |
| --- | --- |

f)

kliimamuutuste leevendamine ja kliimamuutuste mõjudega kohanemine;

| g) | katastroofiohu vähendamine; |
| --- | --- |

g)

katastroofiohu vähendamine;

| h) | teadusuuringute, innovatsiooni ja teaduskoostöö edendamine; |
| --- | --- |

h)

teadusuuringute, innovatsiooni ja teaduskoostöö edendamine;

| i) | digitaalne juurdepääsetavus; |
| --- | --- |

i)

digitaalne juurdepääsetavus;

| j) | ÜMTde ning nende naabrite ja teiste partnerite vaheliste sotsiaalsete, kultuurialaste ja majandussidemete edendamine; |
| --- | --- |

j)

ÜMTde ning nende naabrite ja teiste partnerite vaheliste sotsiaalsete, kultuurialaste ja majandussidemete edendamine;

| k) | sotsiaalvaldkond, tööjõu liikuvus, sotsiaalkaitse süsteemid, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse küsimused; |
| --- | --- |

k)

sotsiaalvaldkond, tööjõu liikuvus, sotsiaalkaitse süsteemid, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse küsimused;

| l) | Arktika-küsimused; |
| --- | --- |

l)

Arktika-küsimused;

| m) | piirkondliku koostöö arendamine Kariibi mere, India ookeani, Atlandi ookeani ja Vaikse ookeani piirkonna riikides; |
| --- | --- |

m)

piirkondliku koostöö arendamine Kariibi mere, India ookeani, Atlandi ookeani ja Vaikse ookeani piirkonna riikides;

| n) | piirkonnasisese koostöö arendamine Arktika, Kariibi mere, India ookeani, Atlandi ookeani ja Vaikse ookeani piirkonna riikides. |
| --- | --- |

n)

piirkonnasisese koostöö arendamine Arktika, Kariibi mere, India ookeani, Atlandi ookeani ja Vaikse ookeani piirkonna riikides.

3.   Ühist huvi pakkuvates valdkondades tehtava koostöö eesmärk on edendada ÜMTde võimet toimida iseseisvalt ning arendada nende suutlikkust töötada välja, rakendada ja kontrollida lõikes 2 osutatud strateegiaid ja poliitikat.

Artikkel 6

Assotsieerimisest teavitamine

1.   Vastastikuste suhete tugevdamiseks teavitavad liit ja ÜMTd kodanikke assotsieerimisest, eelkõige edendades ÜMTde ametiasutuste, teadusringkondade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ettevõtjate ning nende liidusiseste partnerite vahelisi sidemeid ja koostööd.

2.   ÜMTd teevad jõupingutusi, et tugevdada ja edendada suhteid kogu liiduga. Liikmesriigid toetavad neid jõupingutusi.

Artikkel 7

Piirkondlik koostöö ja integratsioon ning koostöö teiste partneritega

1.   Võttes arvesse artiklit 3, toetatakse assotsieerimisega ÜMTde osalemist asjaomastes rahvusvahelistes, piirkondlikes ja allpiirkondlikes koostööalgatustes ning ÜMTde piirkondlikku ja allpiirkondlikku integratsiooni vastavalt nende endi püüdlustele ning kooskõlas ÜMTde pädevate asutuste kindlaks määratud eesmärkide ja prioriteetidega.

2.   Sel eesmärgil ja võttes arvesse ÜMTde osalemist piirkondlikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides, võivad liit ja ÜMTd vahetada teiste partneritega teavet ja häid tavasid, teha nendega muud laadi tihedat koostööd ning koordineerida oma tegevust nendega, kui see on asjakohane vastavalt rahvusvahelistele lepingutele.

3.   Assotsieerimise eesmärk on toetada liidu ning ÜMTde ja teiste partnerite vahelist koostööd käesoleva otsuse II ja III osas sätestatud koostöövaldkondades. Sellega seoses on assotsieerimise eesmärk edendada ÜMTde koostööd ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega, samuti AKV riikide hulka kuuluvate ja AKV riikide hulka mittekuuluvate naaberriikide ja -territooriumidega (19). Selle eesmärgi saavutamiseks parandab liit kõigi asjaomaste liidu programmide ja rahastamisvahendite koordineerimist ja nendevahelist sünergiat. Samuti püüab liit asjakohasel juhul assotsieerida ÜMTd dialoogiga, mida liit peab ÜMTde naaberriikidega, sõltumata sellest, kas tegemist on AKV riikidega või AKV riikide hulka mittekuuluvate naaberriikide ja -territooriumidega, ning äärepoolseimate piirkondadega.

4.   Toetus, mida antakse ÜMTde osalemiseks asjaomastes piirkondliku integratsiooni organisatsioonides, nähakse ette eelkõige järgmisele:

| a) | nende asjakohaste piirkondlike organisatsioonide ja institutsioonide suutlikkuse suurendamine, mille liikmeteks on ÜMTd; |
| --- | --- |

a)

nende asjakohaste piirkondlike organisatsioonide ja institutsioonide suutlikkuse suurendamine, mille liikmeteks on ÜMTd;

| b) | piirkondlikud või allpiirkondlikud algatused, nagu sektoripõhiste reformide poliitika eluviimine koostöövaldkondades, mis on kindlaks määratud II ja III osas; |
| --- | --- |

b)

piirkondlikud või allpiirkondlikud algatused, nagu sektoripõhiste reformide poliitika eluviimine koostöövaldkondades, mis on kindlaks määratud II ja III osas;

| c) | ÜMTde teadlikkuse suurendamine mõjust, mida piirkondlik integratsioon avaldab eri valdkondades; |
| --- | --- |

c)

ÜMTde teadlikkuse suurendamine mõjust, mida piirkondlik integratsioon avaldab eri valdkondades;

| d) | ÜMTde osalemine piirkondliku integratsiooni organisatsioonide raames piirkondlike turgude arendamises; |
| --- | --- |

d)

ÜMTde osalemine piirkondliku integratsiooni organisatsioonide raames piirkondlike turgude arendamises;

| e) | ÜMTde ja nende naabrite vahelised piiriülesed investeeringud. |
| --- | --- |

e)

ÜMTde ja nende naabrite vahelised piiriülesed investeeringud.

Artikkel 8

Osalemine Euroopa territoriaalse koostöö rühmitustes

Käesoleva otsuse artikli 7 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel tähendavad koostööalgatused või koostöö teised vormid samuti seda, et ÜMTde valitsusasutused, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid, kohalikud ametiasutused ning asjakohasel juhul ka teised avaliku ja erasektori asutused või institutsioonid (sealhulgas avalike teenuste osutajad) võivad osaleda Euroopa territoriaalse koostöö rühmituses (ETKR), tehes seda vastavalt koostööreeglitele ja eesmärkidele, mis on sätestatud käesoleva otsusega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1082/2006 (20), ning vastavalt korrale, mida kohaldatakse ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes.

20

Artikkel 9

Erirežiim

1.   Assotsieerimisel võetakse arvesse, et ÜMTde majanduslik areng on ebaühtlane ja nad ei suuda ühtviisi ära kasutada kõiki artiklis 7 osutatud piirkondliku koostöö ja integratsiooni pakutavaid võimalusi.

2.   Isoleeritud ÜMTde suhtes kehtestatakse erirežiim.

3.   Selleks et isoleeritud ÜMTd saaksid ületada struktuurseid ja muid arengutakistusi, võetakse erirežiimi kehtestamisel, muu hulgas finantsabi suuruse ja tingimuste kindlaksmääramisel, arvesse nende konkreetseid probleeme.

4.   Saint-Pierre’i ja Miqueloni käsitatakse isoleeritud ÜMTna.

2. PEATÜKK

Koostöö

Artikkel 10

Üldine lähenemisviis

1.   Assotsieerimine rajaneb ÜMTde, nendega seotud liikmesriikide, komisjoni ning asjakohasel juhul ka Euroopa Investeerimispanga ning teiste liidu institutsioonide ja organite vahelisel laiapõhjalisel dialoogil ja konsulteerimisel ühist huvi pakkuvates küsimustes.

2.   Asjakohasel juhul peavad ÜMTd dialoogi ja konsulteerivad selliste asutuste ja organitega nagu:

| a) | pädevad kohalikud ja muud avaliku sektori asutused; |
| --- | --- |

a)

pädevad kohalikud ja muud avaliku sektori asutused;

| b) | majandus- ja sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

b)

majandus- ja sotsiaalpartnerid;

| c) | muud kodanikuühiskonda esindavad asjakohased organid, näiteks keskkonnapartnerid või valitsusvälised organisatsioonid, ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavad organid. |
| --- | --- |

c)

muud kodanikuühiskonda esindavad asjakohased organid, näiteks keskkonnapartnerid või valitsusvälised organisatsioonid, ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavad organid.

Artikkel 11

Koostöös osalejad

1.   ÜMTde poolt osalevad koostöös:

| a) | ÜMTde valitsusasutused; |
| --- | --- |

a)

ÜMTde valitsusasutused;

| b) | ÜMTde kohalikud ametiasutused; |
| --- | --- |

b)

ÜMTde kohalikud ametiasutused;

| c) | avalike teenuste osutajad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, nagu sotsiaal-, ettevõtlus-, tööandjate ja ametiühingute liidud ning kohalikud, riiklikud ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

c)

avalike teenuste osutajad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, nagu sotsiaal-, ettevõtlus-, tööandjate ja ametiühingute liidud ning kohalikud, riiklikud ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid;

| d) | piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid. |
| --- | --- |

d)

piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid.

2.   ÜMTdega seotud liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 punktides a ja b osutatud valitsusasutustest ja kohalikest ametiasutustest.

Artikkel 12

Valitsusväliste osalejate ülesanded

1.   Valitsusvälised osalejad võivad osaleda koostööga seotud teabevahetuses ja konsulteerimises, eelkõige koostöö raames abi andmise ning projektide ja programmide ettevalmistamises ja rakendamises. Neile võib delegeerida kohalikke arengualgatusi toetavate projektide ja programmide finantsjuhtimise volitusi.

2.   Valitsusvälised osalejad, kellel on õigus osaleda projektide ja programmide eelarve detsentraliseeritud täitmises, määratakse kindlaks ÜMT ametiasutuste, komisjoni ja ÜMTga seotud liikmesriigi vahelise kokkuleppega, arvestades asjaomast valdkonda ning osalejate erioskusi ja tegevusala. Kindlaksmääramine toimub igas ÜMTs artiklis 10 osutatud laiapõhjalise dialoogi ja konsulteerimise käigus.

3.   Assotsieerimise eesmärk on aidata ÜMTdel tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioone, eelkõige hõlbustada nende asutamist ja arendamist, ning luua tingimused nende osalemiseks arengustrateegiate ja -programmide kujundamises, rakendamises ja hindamises.

3. PEATÜKK

Assotsieerimise institutsiooniline raamistik

Artikkel 13

Dialoogi juhtpõhimõtted

1.   Liit, ÜMTd ja ÜMTdega seotud liikmesriigid peavad korrapäraselt dialoogi, mis on igakülgne ja poliitiline.

2.   Dialoogi peetakse ranges kooskõlas liidu, ÜMTde ja ÜMTdega seotud liikmesriikide institutsioonilise, õigusliku ja finantspädevusega. Dialoog on paindlik. See võib olla ametlik või mitteametlik ning seda peetakse asjakohasel tasemel ja asjakohases vormis artiklis 14 osutatud dialoogifoorumite kaudu.

3.   Dialoog võimaldab ÜMTdel täielikult osaleda assotsieerimise rakendamises.

4.   Dialoog keskendub muu hulgas assotsieerimise eesmärkide täitmise seisukohalt olulistele ühist või üldist huvi pakkuvatele konkreetsetele poliitilistele küsimustele.

5.   Eelkõige kasutatakse ÜMTdega, sealhulgas Gröönimaaga, peetavat dialoogi selleks, et panna alus ulatuslikule koostööle ja dialoogile valdkondades, mis käsitlevad muu hulgas haridust, energiat, kliimamuutusi, loodust, keskkonda, sinist majandust, loodusvarasid (sh toorained ja kalavarud), meretransporti, teadusuuringuid ja innovatsiooni, samuti nende küsimuste Arktika-mõõdet, kui see on asjakohane.

Artikkel 14

Assotsieerimise dialoogifoorumid

1.   Assotsieerimisega luuakse järgmised dialoogifoorumid:

| a) | ÜMTde ja liidu vaheline dialoogifoorum („ÜMTde ja ELi foorum“), kus igal aastal kohtuvad ÜMTde ametiasutuste, liikmesriikide ja komisjoni esindajad. Asjakohasel juhul kaasatakse ÜMTde ja ELi foorumile Euroopa Parlamendi liikmed ning Euroopa Investeerimispanga ja äärepoolseimate piirkondade esindajad; |
| --- | --- |

a)

ÜMTde ja liidu vaheline dialoogifoorum („ÜMTde ja ELi foorum“), kus igal aastal kohtuvad ÜMTde ametiasutuste, liikmesriikide ja komisjoni esindajad. Asjakohasel juhul kaasatakse ÜMTde ja ELi foorumile Euroopa Parlamendi liikmed ning Euroopa Investeerimispanga ja äärepoolseimate piirkondade esindajad;

| b) | komisjoni, ÜMTde ja ÜMTdega seotud liikmesriikide korrapärased kolmepoolsed konsultatsioonid. Neid konsultatsioone korraldatakse vähemalt neli korda aastas komisjoni algatusel või ÜMTde ja ÜMTdega seotud liikmesriikide taotlusel. Liikmesriike teavitatakse asjakohasel viisil konsultatsioonide tulemustest; |
| --- | --- |

b)

komisjoni, ÜMTde ja ÜMTdega seotud liikmesriikide korrapärased kolmepoolsed konsultatsioonid. Neid konsultatsioone korraldatakse vähemalt neli korda aastas komisjoni algatusel või ÜMTde ja ÜMTdega seotud liikmesriikide taotlusel. Liikmesriike teavitatakse asjakohasel viisil konsultatsioonide tulemustest;

| c) | nõuandvad töörühmad, mis moodustatakse ÜMTde ja ÜMTdega seotud liikmesriikide ning komisjoni kokkuleppel assotsieerimise rakendamiseks ja mille laad oleneb käsitletavatest küsimustest. Need töörühmad võib kokku kutsuda komisjoni, liikmesriigi või ÜMT taotlusel. Töörühmad täiendavad ÜMTde ja ELi foorumi ja/või kolmepoolsetel konsultatsioonidel tehtavat tööd ning neis peetakse tehnilisi arutelusid küsimustes, mis on ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide jaoks eriti olulised. |
| --- | --- |

c)

nõuandvad töörühmad, mis moodustatakse ÜMTde ja ÜMTdega seotud liikmesriikide ning komisjoni kokkuleppel assotsieerimise rakendamiseks ja mille laad oleneb käsitletavatest küsimustest. Need töörühmad võib kokku kutsuda komisjoni, liikmesriigi või ÜMT taotlusel. Töörühmad täiendavad ÜMTde ja ELi foorumi ja/või kolmepoolsetel konsultatsioonidel tehtavat tööd ning neis peetakse tehnilisi arutelusid küsimustes, mis on ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide jaoks eriti olulised.

2.   Komisjon on ÜMTde ja ELi foorumi, kolmepoolsete konsultatsioonide ja töörühmade eesistuja ning tagab neile sekretariaaditeenused. Kolmepoolsete konsultatsioonide töösuunad määratakse kindlaks ühiselt komisjoni, ÜMTde ja ÜMTdega seotud liikmesriikide poolt. ÜMTde ja ELi foorumi töösuunad määratakse kindlaks ühiselt komisjoni, ÜMTde, ÜMTdega seotud liikmesriikide ja teiste huvitatud liikmesriikide poolt.

II OSA

ASSOTSIEERIMISE RAAMES KESTLIKU ARENGU EDENDAMISEKS TEHTAVA KOOSTÖÖ VALDKONNAD

1. PEATÜKK

Keskkonnaprobleemid, kliimamuutused, ookeanid ja katastroofiohu vähendamine

Artikkel 15

Üldpõhimõtted

Assotsieerimise raames võib teha koostööd looduse, keskkonna, kliimamuutuste ja katastroofiohu vähendamise valdkonnas selleks, et:

| a) | toetada ÜMTde jõupingutusi töötada välja ja rakendada poliitikat, strateegiaid, tegevuskavasid ja meetmeid; |
| --- | --- |

a)

toetada ÜMTde jõupingutusi töötada välja ja rakendada poliitikat, strateegiaid, tegevuskavasid ja meetmeid;

| b) | toetada ÜMTde jõupingutusi ühineda piirkondlike, liidu ja üleilmsete võrgustike ja algatustega; |
| --- | --- |

b)

toetada ÜMTde jõupingutusi ühineda piirkondlike, liidu ja üleilmsete võrgustike ja algatustega;

| c) | edendada loodusvarade kestlikku kasutamist ja ressursitõhusust ning katkestada seos majanduskasvu ja keskkonnaseisundi halvenemise vahel ning |
| --- | --- |

c)

edendada loodusvarade kestlikku kasutamist ja ressursitõhusust ning katkestada seos majanduskasvu ja keskkonnaseisundi halvenemise vahel ning

| d) | toetada ÜMTde jõupingutusi toimida piirkondlike keskuste ja tippkeskustena. |
| --- | --- |

d)

toetada ÜMTde jõupingutusi toimida piirkondlike keskuste ja tippkeskustena.

Artikkel 16

Bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kestlik majandamine ja säilitamine

Assotsieerimise raames võib teha koostööd bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kestliku majandamise ja säilitamise valdkonnas selleks, et:

| a) | edendada uute mere- ja maismaakaitsealade loomist ja tõhustada nende majandamist, samuti selleks, et parandada olemasolevate kaitsealade majandamist; |
| --- | --- |

a)

edendada uute mere- ja maismaakaitsealade loomist ja tõhustada nende majandamist, samuti selleks, et parandada olemasolevate kaitsealade majandamist;

| b) | edendada mere- ja maismaaressursside kestlikku majandamist eesmärgiga kaitsta liike (eelkõige ohustatud, haavatavaid ja haruldasi liike), nende elupaiku ning ökosüsteemide toimimist väljaspool kaitsealasid; |
| --- | --- |

b)

edendada mere- ja maismaaressursside kestlikku majandamist eesmärgiga kaitsta liike (eelkõige ohustatud, haavatavaid ja haruldasi liike), nende elupaiku ning ökosüsteemide toimimist väljaspool kaitsealasid;

| c) | tugevdada bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamist ja kestlikku kasutamist:






  i) | käsitledes ökosüsteemi üldisi probleeme, nagu kliimamuutused, säilitades terved ja vastupidavad ökosüsteemid ning edendades kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel rohelist ja sinist taristut ja ökosüsteemidel põhinevaid lähenemisviise, mis paljudel juhtudel võimaldavad saavutada mitut eesmärki korraga; |
| --- | --- | --- |

c)

tugevdada bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamist ja kestlikku kasutamist:

i)

käsitledes ökosüsteemi üldisi probleeme, nagu kliimamuutused, säilitades terved ja vastupidavad ökosüsteemid ning edendades kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel rohelist ja sinist taristut ja ökosüsteemidel põhinevaid lähenemisviise, mis paljudel juhtudel võimaldavad saavutada mitut eesmärki korraga;

| ii) | tugevdades kohalikul, piirkondlikul või rahvusvahelisel tasandil suutlikkust sidusrühmade (avaliku sektori asutused, maaomanikud, erasektor, teadlased ja kodanikuühiskonna organisatsioonid) vahelise teabe-, teadmiste, sh põlisrahvaste, traditsiooniliste ja kohalike teadmiste ja heade tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

ii)

tugevdades kohalikul, piirkondlikul või rahvusvahelisel tasandil suutlikkust sidusrühmade (avaliku sektori asutused, maaomanikud, erasektor, teadlased ja kodanikuühiskonna organisatsioonid) vahelise teabe-, teadmiste, sh põlisrahvaste, traditsiooniliste ja kohalike teadmiste ja heade tavade vahetamise kaudu;

| iii) | tugevdades kaitsealade ja muude alade looduskaitseprogramme ja nendega seotud tegevust; |
| --- | --- |

iii)

tugevdades kaitsealade ja muude alade looduskaitseprogramme ja nendega seotud tegevust;

| iv) | laiendades teadmistebaasi ning täites lünki teadmistes, sealhulgas kvantifitseerides ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste väärtusi ning töötades välja pikaajalisi liikide ja ökosüsteemide arengu seireprogramme; |
| --- | --- |

iv)

laiendades teadmistebaasi ning täites lünki teadmistes, sealhulgas kvantifitseerides ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste väärtusi ning töötades välja pikaajalisi liikide ja ökosüsteemide arengu seireprogramme;

| d) | edendada ja hõlbustada piirkondlikku koostööd eesmärgiga käsitleda selliseid küsimusi nagu invasiivsed võõrliigid või kliimamuutuste mõju ning ookeanide kestlik kaitse; |
| --- | --- |

d)

edendada ja hõlbustada piirkondlikku koostööd eesmärgiga käsitleda selliseid küsimusi nagu invasiivsed võõrliigid või kliimamuutuste mõju ning ookeanide kestlik kaitse;

| e) | töötada välja ressursside suurendamise mehhanisme, sealhulgas tasu ökosüsteemi teenuste osutamise eest. |
| --- | --- |

e)

töötada välja ressursside suurendamise mehhanisme, sealhulgas tasu ökosüsteemi teenuste osutamise eest.

Artikkel 17

Metsa kestlik majandamine

Assotsieerimise raames metsa kestliku majandamise valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata metsa säilitamise ja kestliku kasutamise edendamist (sealhulgas metsa rolli erosiooni ja kõrbestumise vältimisel), metsastamist ning puiduekspordi haldamist.

Artikkel 18

Rannikualade integreeritud majandamine

Assotsieerimise raames võib teha koostööd rannikualade integreeritud majandamise valdkonnas selleks, et:

| a) | toetada jõupingutusi, mida ÜMTd teevad mere- ja rannikualade kestliku majandamise tõhustamiseks, töötades välja strateegilisi ja terviklikke lähenemisviise mere- ja rannikualade planeerimisele ja majandamisele, sealhulgas toetus pikaajaliste seireprogrammide jaoks; |
| --- | --- |

a)

toetada jõupingutusi, mida ÜMTd teevad mere- ja rannikualade kestliku majandamise tõhustamiseks, töötades välja strateegilisi ja terviklikke lähenemisviise mere- ja rannikualade planeerimisele ja majandamisele, sealhulgas toetus pikaajaliste seireprogrammide jaoks;

| b) | kasutada selliste majanduslike ja sotsiaalsete tegevusalade puhul nagu kalapüük ja vesiviljelus, turism, meretransport ja põllumajandus ära võimalused, mida mere- ja rannikualad pakuvad taastuvenergia, veeressursside ja tooraine valdkonnas, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste ja inimtegevuse mõju. |
| --- | --- |

b)

kasutada selliste majanduslike ja sotsiaalsete tegevusalade puhul nagu kalapüük ja vesiviljelus, turism, meretransport ja põllumajandus ära võimalused, mida mere- ja rannikualad pakuvad taastuvenergia, veeressursside ja tooraine valdkonnas, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste ja inimtegevuse mõju.

Artikkel 19

Ookeanid

1.   Assotsieerimise raames võib teha koostööd ookeanide majandamise valdkonnas selleks, et:

| a) | süvendada dialoogi valdkonnas ühist huvi pakkuvates küsimustes; |
| --- | --- |

a)

süvendada dialoogi valdkonnas ühist huvi pakkuvates küsimustes;

| b) | edendada merendusteadmisi ja biotehnoloogiat ning ookeanienergiat, mereseiret, rannikualade majandamist ja ökosüsteemil põhinevat majandamist, sealhulgas mereökosüsteemide seire kaudu; |
| --- | --- |

b)

edendada merendusteadmisi ja biotehnoloogiat ning ookeanienergiat, mereseiret, rannikualade majandamist ja ökosüsteemil põhinevat majandamist, sealhulgas mereökosüsteemide seire kaudu;

| c) | edendada terviklikke lähenemisviise piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

c)

edendada terviklikke lähenemisviise piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| d) | edendada aktiivselt häid tavasid, head valitsemistava ja püügipiirkondade vastutustundliku majandamist kalavarude kaitseks ja nende kestlikuks majandamiseks; see hõlmab ka ühist huvi pakkuvaid kalavarusid ja kalavarusid, mida majandavad piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid; |
| --- | --- |

d)

edendada aktiivselt häid tavasid, head valitsemistava ja püügipiirkondade vastutustundliku majandamist kalavarude kaitseks ja nende kestlikuks majandamiseks; see hõlmab ka ühist huvi pakkuvaid kalavarusid ja kalavarusid, mida majandavad piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid;

| e) | arendada kohalikul tasandil vastutustundlikku kalatöötlemistööstust; |
| --- | --- |

e)

arendada kohalikul tasandil vastutustundlikku kalatöötlemistööstust;

| f) | pidada dialoogi ja teha koostööd kalavarude kaitse vallas, sealhulgas võttes meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel, ning tehes tõhusat koostööd piirkondlike kalavarusid majandavate organisatsioonidega ja nende organisatsioonide raames, hõlmates kontrolli- ja järelevalvekavasid ning stiimuleid ja kohustust pikemas perspektiivis tõhustada kalavarude ja rannikukeskkonna majandamist. |
| --- | --- |

f)

pidada dialoogi ja teha koostööd kalavarude kaitse vallas, sealhulgas võttes meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel, ning tehes tõhusat koostööd piirkondlike kalavarusid majandavate organisatsioonidega ja nende organisatsioonide raames, hõlmates kontrolli- ja järelevalvekavasid ning stiimuleid ja kohustust pikemas perspektiivis tõhustada kalavarude ja rannikukeskkonna majandamist.

2.   Assotsieerimise raames ning tagades samal ajal kooskõla ja täiendavuse kehtivate kalandusalaste partnerluslepingutega, põhineb lõike 1 punktides d ja f osutatud koostöö järgmistel põhimõtetel:

| a) | kalavarude vastutustundlik majandamine ja vastutustundlikud püügitavad; |
| --- | --- |

a)

kalavarude vastutustundlik majandamine ja vastutustundlikud püügitavad;

| b) | hoidutakse meetmetest ja tegevusest, mis on vastuolus kalavarude kestliku kasutamise ja kestliku kohaliku arengu põhimõtetega; |
| --- | --- |

b)

hoidutakse meetmetest ja tegevusest, mis on vastuolus kalavarude kestliku kasutamise ja kestliku kohaliku arengu põhimõtetega;

| c) | liidu ja ÜMTde kehtivate või tulevaste kahepoolsete kalandusalaste partnerluslepingutega arvestades peavad liit ja ÜMTd omavahel korrapäraselt nõu mere elusressursside kaitse ja majandamise küsimustes ning vahetavad asjakohaste artiklis 14 sätestatud dialoogifoorumite kaudu teavet ressursside olukorra kohta. |
| --- | --- |

c)

liidu ja ÜMTde kehtivate või tulevaste kahepoolsete kalandusalaste partnerluslepingutega arvestades peavad liit ja ÜMTd omavahel korrapäraselt nõu mere elusressursside kaitse ja majandamise küsimustes ning vahetavad asjakohaste artiklis 14 sätestatud dialoogifoorumite kaudu teavet ressursside olukorra kohta.

Artikkel 20

Kestlik veemajandus

1.   Liit ja ÜMTd võivad assotsieerimise raames kestliku veemajanduse valdkonnas teha koostööd, mis hõlmab veepoliitikat ja institutsioonide väljaarendamist, veeressursside kaitset, olme-, tööstus- ja põllumajanduskasutuseks ette nähtud veevarustust maa- ja linnapiirkondades, veevarude loomist, jaotamist ja majandamist, veekao vähendamist ja vee tõhusat kasutamist ning reovee käitlemist.

2.   Veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas pööratakse erilist tähelepanu puhta ja taskukohase joogiveega varustamisele ja kanalisatsiooniteenustele piirkondades, kus need teenused ei ole piisavalt välja arendatud ning mis on loodusõnnetuste poolt eriti haavatavad, et aidata parandada rahvastiku terviseseisundit ja suurendada tootlikkust ning seega otseselt arendada inimressursse.

3.   Koostöö tegemisel lõikes 1 osutatud valdkondades lähtutakse põhimõttest, et linna- ja maapiirkondades põhiliste vee- ja kanalisatsiooniteenuste laiendamine ei tohi kahjustada keskkonda. Esmatähtsaks peetakse aktiivset ja kliimatundlikku veevarude majandamist.

Artikkel 21

Jäätmekäitlus

Assotsieerimise raames jäätmekäitluse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata kõikides jäätmekäitlusega seotud toimingutes hea keskkonnatava kasutamise edendamist. Selline koostöö võib ka hõlmata jäätmete, sealhulgas ookeanides leiduvate plastjäätmete hulga vähendamist, ringlussevõttu või teisi taaskasutamisprotsesse, nt jäätmete energiakasutust ja jäätmete kõrvaldamist.

Artikkel 22

Energeetika

Assotsieerimise raames kestliku energia valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata:

| a) | kestlikku energiatootmist, energiajaotust ja juurdepääsu energiale, eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud vähese süsinikdioksiidiheitega energia arendamist, edendamist, kasutamist ja salvestamist; |
| --- | --- |

a)

kestlikku energiatootmist, energiajaotust ja juurdepääsu energiale, eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud vähese süsinikdioksiidiheitega energia arendamist, edendamist, kasutamist ja salvestamist;

| b) | energiapoliitikat ja -regulatsiooni, eelkõige poliitika väljatöötamist ja regulatsioonide vastuvõtmist, et muuta energiatariifid taskukohaseks ja kestlikuks; |
| --- | --- |

b)

energiapoliitikat ja -regulatsiooni, eelkõige poliitika väljatöötamist ja regulatsioonide vastuvõtmist, et muuta energiatariifid taskukohaseks ja kestlikuks;

| c) | energiatõhusust, eelkõige energiatõhususe standardite väljatöötamist ja rakendamist ning energiatõhususe meetmete rakendamist eri sektorites (nagu tööstus, kaubandus, avalik sektor ja kodumajapidamised) ning nendega kaasnevaid haridus- ja teavitamismeetmeid; |
| --- | --- |

c)

energiatõhusust, eelkõige energiatõhususe standardite väljatöötamist ja rakendamist ning energiatõhususe meetmete rakendamist eri sektorites (nagu tööstus, kaubandus, avalik sektor ja kodumajapidamised) ning nendega kaasnevaid haridus- ja teavitamismeetmeid;

| d) | transporti, eelkõige keskkonnasõbralikemate ühiskondlike ja isiklikuks kasutamiseks mõeldud transpordivahendite (hübriid-, elekter- ja vesinikkütusega sõidukid, samuti autode ühiskasutuse ja jalgrattalaenutuse kavad) arendamist, edendamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

d)

transporti, eelkõige keskkonnasõbralikemate ühiskondlike ja isiklikuks kasutamiseks mõeldud transpordivahendite (hübriid-, elekter- ja vesinikkütusega sõidukid, samuti autode ühiskasutuse ja jalgrattalaenutuse kavad) arendamist, edendamist ja kasutamist;

| e) | linnaplaneerimist ja -ehitust, eelkõige rangete keskkonnakvaliteedi standardite ning linnaplaneerimise ja -ehituse energiatõhususnõuete edendamist ja rakendamist, ning |
| --- | --- |

e)

linnaplaneerimist ja -ehitust, eelkõige rangete keskkonnakvaliteedi standardite ning linnaplaneerimise ja -ehituse energiatõhususnõuete edendamist ja rakendamist, ning

| f) | turismi, eelkõige energiasõltumatu (taastuvenergiapõhise) ja rohelise turismi taristu edendamist. |
| --- | --- |

f)

turismi, eelkõige energiasõltumatu (taastuvenergiapõhise) ja rohelise turismi taristu edendamist.

Artikkel 23

Toorained

Assotsieerimise raames toorainete, sh haruldaste muldmetallide valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata sellise toorainesektori edendamist, mis oleks igasuguste kaevandustööde suhtes kestlik ning mille eesmärk oleks:

| a) | toetada ressursside tõhusat ja optimaalset kasutamist; |
| --- | --- |

a)

toetada ressursside tõhusat ja optimaalset kasutamist;

| b) | edendada vastutustundlikku tarbimist ja ringlussevõttu; |
| --- | --- |

b)

edendada vastutustundlikku tarbimist ja ringlussevõttu;

| c) | arendada ja tugevdada keskkonnakaitset kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

c)

arendada ja tugevdada keskkonnakaitset kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| d) | toetada keskkonnasõbralikku käitlemist ja kasutamist; |
| --- | --- |

d)

toetada keskkonnasõbralikku käitlemist ja kasutamist;

| e) | parandada tooraineuuringute ja kaevandamise valdkonnas kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil võimsust, koolitust, uuenduslikkust ning teadus- ja ärimeetmeid kooskõlas rahvusvaheliste tööstandarditega; |
| --- | --- |

e)

parandada tooraineuuringute ja kaevandamise valdkonnas kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil võimsust, koolitust, uuenduslikkust ning teadus- ja ärimeetmeid kooskõlas rahvusvaheliste tööstandarditega;

| f) | toetada tooraine kasutamise ja kaevandamise sotsiaalmajandusliku mõju kestlikku haldamist; |
| --- | --- |

f)

toetada tooraine kasutamise ja kaevandamise sotsiaalmajandusliku mõju kestlikku haldamist;

| g) | võtta arvesse toorainega seotud tegevustes osalevate sidusrühmade seisukohti. |
| --- | --- |

g)

võtta arvesse toorainega seotud tegevustes osalevate sidusrühmade seisukohti.

Artikkel 24

Kliimamuutused

Assotsieerimise raames kliimamuutuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on toetada ÜMTde algatusi, mis hõlmavad kliimamuutuste leevendamist ja kohanemist kliimamuutuste negatiivsete mõjudega, ning see võib hõlmata:

| a) | tõendite kogumist; kliimamuutustega kohanemise või kliimamuutuste negatiivsete mõjude leevendamise peamiste riskide kindlakstegemist ning territoriaalsete, piirkondlike ja/või rahvusvaheliste meetmete ja kavade väljatöötamist; |
| --- | --- |

a)

tõendite kogumist; kliimamuutustega kohanemise või kliimamuutuste negatiivsete mõjude leevendamise peamiste riskide kindlakstegemist ning territoriaalsete, piirkondlike ja/või rahvusvaheliste meetmete ja kavade väljatöötamist;

| b) | partnerriikide jõupingutuste toetamist nende püüdlustes täita oma kohustusi kliimamuutuste valdkonnas vastavalt Pariisi kokkuleppele; |
| --- | --- |

b)

partnerriikide jõupingutuste toetamist nende püüdlustes täita oma kohustusi kliimamuutuste valdkonnas vastavalt Pariisi kokkuleppele;

| c) | kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise eesmärkide integreerimist avaliku sektori poliitikasse ja strateegiatesse; |
| --- | --- |

c)

kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise eesmärkide integreerimist avaliku sektori poliitikasse ja strateegiatesse;

| d) | poliitika kujundamise ja rakendamise seisukohalt eriti oluliste statistiliste andmete ja näitajate väljatöötamist ja kindlaksmääramist ning |
| --- | --- |

d)

poliitika kujundamise ja rakendamise seisukohalt eriti oluliste statistiliste andmete ja näitajate väljatöötamist ja kindlaksmääramist ning

| e) | ÜMTde piirkondlikus ja rahvusvahelises dialoogis osalemise toetamist, misläbi tugevdatakse koostööd, sealhulgas teadmiste ja kogemuste vahetamist. |
| --- | --- |

e)

ÜMTde piirkondlikus ja rahvusvahelises dialoogis osalemise toetamist, misläbi tugevdatakse koostööd, sealhulgas teadmiste ja kogemuste vahetamist.

Artikkel 25

Katastroofiohu vähendamine

Assotsieerimise raames võib teha koostööd katastroofiohu vähendamise valdkonnas selleks, et:

| a) | töötada välja või täiustada suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku süsteeme, sealhulgas taristuid, ning suurõnnetuste tagajärgede leevendamiseks vajalikke ennustus- ja eelhoiatussüsteeme; |
| --- | --- |

a)

töötada välja või täiustada suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku süsteeme, sealhulgas taristuid, ning suurõnnetuste tagajärgede leevendamiseks vajalikke ennustus- ja eelhoiatussüsteeme;

| b) | teha põhjalikke uuringuid ÜMTsid ja ÜMTde piirkondi ähvardava suurõnnetuste ohu ning ÜMTdes ja ÜMTde piirkondades suurõnnetustele reageerimise praeguse suutlikkuse kohta; |
| --- | --- |

b)

teha põhjalikke uuringuid ÜMTsid ja ÜMTde piirkondi ähvardava suurõnnetuste ohu ning ÜMTdes ja ÜMTde piirkondades suurõnnetustele reageerimise praeguse suutlikkuse kohta;

| c) | tugevdada kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku meetmeid; |
| --- | --- |

c)

tugevdada kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku meetmeid;

| d) | parandada asjaomaste osalejate reageerimisvõimet ning nende tegevuse koordineerimist, tõhusust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

d)

parandada asjaomaste osalejate reageerimisvõimet ning nende tegevuse koordineerimist, tõhusust ja tulemuslikkust;

| e) | parandada elanike teadlikkust ja teavitamist suurõnnetuse ohust ja selle ärahoidmisest ning suurõnnetuste vältimist, nendeks valmisolekut ning neile reageerimist, pöörates erilist tähelepanu puuetega inimeste erivajadustele; |
| --- | --- |

e)

parandada elanike teadlikkust ja teavitamist suurõnnetuse ohust ja selle ärahoidmisest ning suurõnnetuste vältimist, nendeks valmisolekut ning neile reageerimist, pöörates erilist tähelepanu puuetega inimeste erivajadustele;

| f) | tugevdada peamiste kodanikukaitses osalejate koostööd; |
| --- | --- |

f)

tugevdada peamiste kodanikukaitses osalejate koostööd;

| g) | edendada rahvusvahelisi katastroofiohu vähendamise algatusi, nagu näiteks Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik 2015–2030, ning |
| --- | --- |

g)

edendada rahvusvahelisi katastroofiohu vähendamise algatusi, nagu näiteks Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik 2015–2030, ning

| h) | edendada ÜMTde osalemist piirkondliku, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi foorumitel, et tagada partneritevaheline korrapärasem teabevahetus ja tihedam koostöö suurõnnetuse korral. |
| --- | --- |

h)

edendada ÜMTde osalemist piirkondliku, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi foorumitel, et tagada partneritevaheline korrapärasem teabevahetus ja tihedam koostöö suurõnnetuse korral.

2. PEATÜKK

Juurdepääs

Artikkel 26

Üldised eesmärgid

1.   Assotsieerimise raames juurdepääsu valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on:

| a) | tagada ÜMTdele parem juurdepääs ülemaailmsete transpordivõrkudele ning |
| --- | --- |

a)

tagada ÜMTdele parem juurdepääs ülemaailmsete transpordivõrkudele ning

| b) | tagada ÜMTdele parem juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale (IKT) ja -teenustele. |
| --- | --- |

b)

tagada ÜMTdele parem juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale (IKT) ja -teenustele.

2.   Lõikes 1 osutatud koostöö võib hõlmata:

| a) | tegevuspõhimõtteid ja institutsioonide väljaarendamist; |
| --- | --- |

a)

tegevuspõhimõtteid ja institutsioonide väljaarendamist;

| b) | maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetransporti; |
| --- | --- |

b)

maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetransporti;

| c) | sadamate ja lennujaamade laorajatisi ning |
| --- | --- |

c)

sadamate ja lennujaamade laorajatisi ning

| d) | varustuskindlust kaugete piirkondade ja isoleeritud saarte jaoks. |
| --- | --- |

d)

varustuskindlust kaugete piirkondade ja isoleeritud saarte jaoks.

Artikkel 27

Meretransport

1.   Assotsieerimise raames meretranspordi valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on arendada ja edendada ühtaegu kestlike ja tõhusate meretransporditeenuste osutamist ÜMTdes ja see võib hõlmata:

| a) | majanduslikult ja kaubanduslikult kulutasuva hinnaga tõhusa ja vähese CO2-heitega kaubaveo edendamist; |
| --- | --- |

a)

majanduslikult ja kaubanduslikult kulutasuva hinnaga tõhusa ja vähese CO2-heitega kaubaveo edendamist;

| b) | rahvusvahelistes mereveoteenustes ÜMTde ulatuslikuma osalemise soodustamist; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelistes mereveoteenustes ÜMTde ulatuslikuma osalemise soodustamist;

| c) | piirkondlike programmide edendamist; |
| --- | --- |

c)

piirkondlike programmide edendamist;

| d) | kohaliku erasektori suuremat kaasamist mereveondusse ning |
| --- | --- |

d)

kohaliku erasektori suuremat kaasamist mereveondusse ning

| e) | kestliku ja vastupidava taristu väljaarendamist. |
| --- | --- |

e)

kestliku ja vastupidava taristu väljaarendamist.

2.   Liit ja ÜMTd edendavad meresõiduohutust, laevaperede turvalisust ja saastamise vältimist.

3.   Liit ja ÜMTd edendavad meresõiduohutust ja turvalisust, merekeskkonna kaitsmist, laeva pardal elu- ja töötingimuste vastavust asjakohastele rahvusvahelistele konventsioonidele ja liidu õigusaktidele.

Artikkel 28

Lennutransport

Assotsieerimise raames lennutranspordi valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata:

| a) | ÜMTde lennutranspordi ümberkorraldamist ja moderniseerimist; |
| --- | --- |

a)

ÜMTde lennutranspordi ümberkorraldamist ja moderniseerimist;

| b) | ÜMTde lennutranspordi ettevõtlusalase elujõulisuse ja konkurentsivõime toetamist; |
| --- | --- |

b)

ÜMTde lennutranspordi ettevõtlusalase elujõulisuse ja konkurentsivõime toetamist;

| c) | erasektori investeeringute ja osalemise edendamist ning |
| --- | --- |

c)

erasektori investeeringute ja osalemise edendamist ning

| d) | teadmiste ja hea ettevõtlustava vahetamise edendamist, võttes arvesse kestlikkust ja kliimamuutuste leevendamise küsimusi. |
| --- | --- |

d)

teadmiste ja hea ettevõtlustava vahetamise edendamist, võttes arvesse kestlikkust ja kliimamuutuste leevendamise küsimusi.

Artikkel 29

Lennutranspordi ohutus ja turvalisus

Assotsieerimise raames lennutranspordi ohutuse ja turvalisuse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on aidata ÜMTdel täita asjaomaseid liidu ja rahvusvahelisi standardeid ja see võib muu hulgas hõlmata:

| a) | Euroopa lennuliikluse ohutussüsteemide ja vajaduse korral rahvusvaheliste standardite rakendamist; |
| --- | --- |

a)

Euroopa lennuliikluse ohutussüsteemide ja vajaduse korral rahvusvaheliste standardite rakendamist;

| b) | lennujaamades turvameetmete rakendamist ja tsiviillennundusasutuste suutlikkuse suurendamist nende vastutusalas toimuva tegevuse ohutuse tagamisel ning |
| --- | --- |

b)

lennujaamades turvameetmete rakendamist ja tsiviillennundusasutuste suutlikkuse suurendamist nende vastutusalas toimuva tegevuse ohutuse tagamisel ning

| c) | taristu ja inimressursside arendamist. |
| --- | --- |

c)

taristu ja inimressursside arendamist.

Artikkel 30

IKT-teenused

Assotsieerimise raames IKT-teenuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on käsitleda digilõhet ja stimuleerida ÜMTdes digitaalset juurdepääsetavust, innovatsiooni ja majanduskasvu ning parandada kodanike igapäevaelu ja ettevõtjate olukorda, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi. Koostöö eesmärk on parandada eelkõige ÜMTde regulatiivset suutlikkust ning selle raames võib toetada IKT-võrkude ja -teenuste, sh asjakohaste ja usaldusväärsete elektrooniliste sidevõrkude pakkumise laiendamist, tagamaks, et ÜMTde kodanikud ja ettevõtjad saaksid kasu digitaalsetest teenustest, järgmiste meetmete kaudu:

| a) | prognoositava regulatiivse keskkonna loomine, et pidada sammu tehnoloogia arenguga, soodustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning edendada konkurentsi ja tarbijakaitset; |
| --- | --- |

a)

prognoositava regulatiivse keskkonna loomine, et pidada sammu tehnoloogia arenguga, soodustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning edendada konkurentsi ja tarbijakaitset;

| b) | dialoog mitmesuguste infoühiskonna edendamise ja järelevalvealaste poliitikaküsimuste valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

dialoog mitmesuguste infoühiskonna edendamise ja järelevalvealaste poliitikaküsimuste valdkonnas;

| c) | teabevahetus standardite ja koostalitlusvõime küsimustes; |
| --- | --- |

c)

teabevahetus standardite ja koostalitlusvõime küsimustes;

| d) | IKT alase teaduskoostöö ning IKT-l põhineva teadustaristu edendamine; |
| --- | --- |

d)

IKT alase teaduskoostöö ning IKT-l põhineva teadustaristu edendamine;

| e) | teenuste ja rakenduste arendamine olulise ühiskondliku mõjuga valdkondades; |
| --- | --- |

e)

teenuste ja rakenduste arendamine olulise ühiskondliku mõjuga valdkondades;

| f) | haridus ja koolitus, eelkõige noorte jaoks. |
| --- | --- |

f)

haridus ja koolitus, eelkõige noorte jaoks.

3. PEATÜKK

Teadusuuringud ja innovatsioon

Artikkel 31

Teadus- ja innovatsioonikoostöö

Assotsieerimise raames teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata teadust, energiat, kliimamuutusi, vastupidavust katastroofidele, loodusvarasid, sh tooraineid, ning eluressursside kestlikku kasutamist.

See võib hõlmata ka tehnoloogiat, sealhulgas IKTd, eesmärgiga toetada ÜMTde kestlikku arengut ning edendada ÜMTde rolli piirkondlike keskuste ja tippkeskustena ning edendada nende tööstuse konkurentsivõimet. Eelkõige võib koostöö hõlmata:

| a) | teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonidialoogi ning ÜMT ja liidu poliitika ja algatuste kooskõlastamist ja nendevahelise sünergia loomist kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonidialoogi ning ÜMT ja liidu poliitika ja algatuste kooskõlastamist ja nendevahelise sünergia loomist kõnealuses valdkonnas;

| b) | ÜMTde poliitika ja institutsioonide arendamist ning tegevuse koordineerimist kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitegevust ning nende tulemuste kasutamist; |
| --- | --- |

b)

ÜMTde poliitika ja institutsioonide arendamist ning tegevuse koordineerimist kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitegevust ning nende tulemuste kasutamist;

| c) | ÜMTde, liidu, liikmesriikide ja kolmandate riikide juriidiliste isikute vahelist koostööd; |
| --- | --- |

c)

ÜMTde, liidu, liikmesriikide ja kolmandate riikide juriidiliste isikute vahelist koostööd;

| d) | ÜMTde teadlaste, teadusasutuste ja juriidiliste isikute osalemist Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammides ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmis (COSME), samuti nende seostamist nimetatud programmide kaudu juba varem alustatud tegevusega, et tagada tegevuste täiendavus, ning |
| --- | --- |

d)

ÜMTde teadlaste, teadusasutuste ja juriidiliste isikute osalemist Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammides ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmis (COSME), samuti nende seostamist nimetatud programmide kaudu juba varem alustatud tegevusega, et tagada tegevuste täiendavus, ning

| e) | ÜMTde teadlaste koolitust, nende rahvusvahelist liikuvust ja vahetust. |
| --- | --- |

e)

ÜMTde teadlaste koolitust, nende rahvusvahelist liikuvust ja vahetust.

4. PEATÜKK

Noored, haridus, koolitus, lapse õiguste kaitse, tervis, tööhõive, sotsiaalkindlustus, toiduohutus ja toiduga kindlustatus

Artikkel 32

Noored

Assotsieerimise eesmärk on tugevdada ÜMTde ja liidu noorte vahelisi sidemeid, muu hulgas edendades ÜMTde noorte õpiliikuvust ning noorte vastastikust üksteisemõistmist.

Artikkel 33

Haridus ja koolitus

1.   Assotsieerimise raames hariduse ja koolituse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata:

| a) | kvaliteetse kaasava alg-, kesk- ja kõrghariduse andmist ning kutseharidust ja -koolitust, ning |
| --- | --- |

a)

kvaliteetse kaasava alg-, kesk- ja kõrghariduse andmist ning kutseharidust ja -koolitust, ning

| b) | abi ÜMTdele hariduspoliitika ja kutseõppepoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

b)

abi ÜMTdele hariduspoliitika ja kutseõppepoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel.

2.   Liit tagab, et ÜMTde haridusasutused ja -instituudid võivad osaleda liidu hariduskoostöö algatustes samadel alustel kui liikmesriikide haridus- ja kutseõppeasutused.

Artikkel 34

Lapse õiguste kaitse

1.   Assotsieerimise raames tagab liit ÜMTdes lapse õiguste ulatusliku kaitse ja edendamise, pöörates eritähelepanu tüdrukutele ja poistele, kes on ebasoodsas, haavatavas ja tõrjutud olukorras, tagamaks, et ühtki last ei jäetaks kõrvale.

2.   Assotsieerimise eesmärk on kasutada lapse arengu suhtes elutsüklil põhinevat lähenemisviisi, et tagada lapse õiguste ja vajaduste tunnustamine ja realiseerimine soo- ja vanusepõhisel viisil. Assotsieerimise raames tunnistatakse, et selline lähenemisviis on kriitilise tähtsusega täiskasvanuikka ülemineku ja inimese arengu jaoks.

Artikkel 35

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika

1.   Liit ja ÜMTd peavad dialoogi tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, et toetada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada inimväärset tööd ÜMTdes ja piirkondades, kus nad asuvad. Lisaks on dialoogi eesmärk aidata ÜMTde ametiasutustel töötada välja valdkonna poliitikat ja õigusakte, võttes arvesse ÜMTde loodud dialoogi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooniga (ILO).

2.   Tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas peetava dialoogi raames vahetatakse eelkõige teavet ja häid tavasid sellistes tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonna tegevuspõhimõtete ja õigusaktide küsimustes, mis pakuvad huvi nii liidule kui ka ÜMTdele. Eelkõige kaalutakse dialoogi pidamist oskuste arendamise, sotsiaalkaitse, ühiskondliku dialoogi, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, puuetega inimeste juurdepääsuvõimaluste, töötervishoiu ja -turvalisuse ning muude tööstandardite ülevõtmise valdkonnas.

Artikkel 36

Rahvatervis, toiduohutus ning toiduga ja toitumisalane kindlustatus

Assotsieerimise raames rahvatervise ja toiduohutuse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on muu hulgas vähendada nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste koormust ning eelkõige arendada, tugevdada ja ülal hoida ÜMTde suutlikkust epidemioloogiliseks seireks, varajaseks hoiatamiseks, riskihindamiseks ning piiriülestele tõsistele terviseohtudele reageerimiseks, hõlmates muu hulgas järgmist:

| a) | meetmed, millega suurendada valmisolekut ja parandada kriisikavandamist seoses tervisealaste hädaolukordadega, näiteks nakkushaiguste puhangutega, rakendades selleks muu hulgas rahvusvahelisi tervise-eeskirjasid (2005), tagades tervisesektori ja muude sektorite koostalitlusvõime ning elutähtsate teenuste ja toodete tagamise katkematuse, ning käsitleda geograafilise kaugusega seotud probleeme; |
| --- | --- |

a)

meetmed, millega suurendada valmisolekut ja parandada kriisikavandamist seoses tervisealaste hädaolukordadega, näiteks nakkushaiguste puhangutega, rakendades selleks muu hulgas rahvusvahelisi tervise-eeskirjasid (2005), tagades tervisesektori ja muude sektorite koostalitlusvõime ning elutähtsate teenuste ja toodete tagamise katkematuse, ning käsitleda geograafilise kaugusega seotud probleeme;

| b) | suutlikkuse parandamine, tugevdades piirkondlikke rahvatervisevõrgustikke, edendades ekspertidevahelist teabevahetust ning parandades koolitust, sealhulgas toiduohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

suutlikkuse parandamine, tugevdades piirkondlikke rahvatervisevõrgustikke, edendades ekspertidevahelist teabevahetust ning parandades koolitust, sealhulgas toiduohutuse valdkonnas;

| c) | vahendite ja sideplatvormide väljatöötamine, sealhulgas varajase hoiatamise süsteemid, ning õppe- ja e-õppe kavad, lähtudes ÜMTde konkreetsetest vajadustest; |
| --- | --- |

c)

vahendite ja sideplatvormide väljatöötamine, sealhulgas varajase hoiatamise süsteemid, ning õppe- ja e-õppe kavad, lähtudes ÜMTde konkreetsetest vajadustest;

| d) | meetmed, millega hoida ära ja vähendada toiduga seotud haiguspuhanguid ning tegeleda toiduohutuse ning toiduga ja toitumisalase kindlustatuse probleemidega; |
| --- | --- |

d)

meetmed, millega hoida ära ja vähendada toiduga seotud haiguspuhanguid ning tegeleda toiduohutuse ning toiduga ja toitumisalase kindlustatuse probleemidega;

| e) | meetmed, millega kestliku arengu eesmärkide saavutamise raames vähendada mittenakkuslike haiguste avaldatavat koormust. |
| --- | --- |

e)

meetmed, millega kestliku arengu eesmärkide saavutamise raames vähendada mittenakkuslike haiguste avaldatavat koormust.

5. PEATÜKK

Kultuur ja turism

Artikkel 37

Kultuurivahetus ja -dialoog

1.   Assotsieerimise raames võib teha koostööd kultuurivahetuse ja -dialoogi valdkonnas selleks, et:

| a) | aidata kaasa ÜMTde iseseisvale, inimkesksele arenguprotsessile, mille juured on iga rahva omas kultuuris; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa ÜMTde iseseisvale, inimkesksele arenguprotsessile, mille juured on iga rahva omas kultuuris;

| b) | toetada ÜMTde pädevate asutuste vastu võetud tegevuspõhimõtteid ja meetmeid, mille eesmärk on ÜMTde inimressursi arendamine, loova potentsiaali suurendamine ja kultuurilise eripära edendamine; |
| --- | --- |

b)

toetada ÜMTde pädevate asutuste vastu võetud tegevuspõhimõtteid ja meetmeid, mille eesmärk on ÜMTde inimressursi arendamine, loova potentsiaali suurendamine ja kultuurilise eripära edendamine;

| c) | toetada elanikkonna osalemist arenguprotsessis; |
| --- | --- |

c)

toetada elanikkonna osalemist arenguprotsessis;

| d) | pidada dialoogi ühise arusaamise kujundamiseks ning teabevahetuse tihendamiseks kultuuri- ja audiovisuaalsetes küsimustes. |
| --- | --- |

d)

pidada dialoogi ühise arusaamise kujundamiseks ning teabevahetuse tihendamiseks kultuuri- ja audiovisuaalsetes küsimustes.

2.   Liit ja ÜMTd teevad üksteisega koostööd kultuurivahetuse edendamiseks,

| a) | edendades kõikide partnerite kultuuri- ja loomesektorite vahelist koostööd; |
| --- | --- |

a)

edendades kõikide partnerite kultuuri- ja loomesektorite vahelist koostööd;

| b) | edendades kultuuriliste ja loominguliste teoste ringlust ning selles valdkonnas tegutsejate vahelisi kontakte; |
| --- | --- |

b)

edendades kultuuriliste ja loominguliste teoste ringlust ning selles valdkonnas tegutsejate vahelisi kontakte;

| c) | tehes tegevuspõhimõtetealast koostööd poliitika kujundamise ja innovatsiooni, vaatajaskonna kujundamise ja uute ettevõtlusmudelite väljatöötamise valdkonnas. |
| --- | --- |

c)

tehes tegevuspõhimõtetealast koostööd poliitika kujundamise ja innovatsiooni, vaatajaskonna kujundamise ja uute ettevõtlusmudelite väljatöötamise valdkonnas.

Artikkel 38

Koostöö audiovisuaalvaldkonnas

1.   Assotsieerimise raames audiovisuaalvaldkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada osalejate audiovisuaalset toodangut ja see võib hõlmata järgmisi meetmeid:

| a) | ringhäälingusektoritevahelise koostöö ja vahetuse toetamine; |
| --- | --- |

a)

ringhäälingusektoritevahelise koostöö ja vahetuse toetamine;

| b) | audiovisuaalteoste vahetuse toetamine; |
| --- | --- |

b)

audiovisuaalteoste vahetuse toetamine;

| c) | pädevate asutuste, samuti audiovisuaal- ja ringhäälingupoliitika ning õigusliku raamistiku alaste seisukohtade vahetamine; |
| --- | --- |

c)

pädevate asutuste, samuti audiovisuaal- ja ringhäälingupoliitika ning õigusliku raamistiku alaste seisukohtade vahetamine;

| d) | üksteise territooriumil ja kolmandates riikides korraldatavate rahvusvaheliste ürituste külastamise ja neil osalemise toetamine. |
| --- | --- |

d)

üksteise territooriumil ja kolmandates riikides korraldatavate rahvusvaheliste ürituste külastamise ja neil osalemise toetamine.

2.   Audiovisuaalsete teoste ühisele tootmisele võib anda toetust kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavadest, mis on loodud liidus, ÜMTdes ja ÜMTdega seotud liikmesriikides.

Artikkel 39

Etenduskunstid

Assotsieerimise raames võib teha koostööd etenduskunstide valdkonnas selleks, et:

| a) | etenduskunsti viljelejate vaheliste kontaktide süvendamiseks edendada nende vahetust ja koolitust, sealhulgas võimaldades neil osaleda prooviesinemistel ning arendada ja edendada võrgustikke; |
| --- | --- |

a)

etenduskunsti viljelejate vaheliste kontaktide süvendamiseks edendada nende vahetust ja koolitust, sealhulgas võimaldades neil osaleda prooviesinemistel ning arendada ja edendada võrgustikke;

| b) | soodustada ühe või mitme liidu liikmesriigi ja ühe või mitme ÜMT tootjate ühistoodangut ning |
| --- | --- |

b)

soodustada ühe või mitme liidu liikmesriigi ja ühe või mitme ÜMT tootjate ühistoodangut ning

| c) | soodustada rahvusvaheliste teatritehnoloogiaalaste standardite väljatöötamist ja teatrilaval kasutatavate märkide kasutamist, sealhulgas asjaomaste standardimisasutuste kaudu. |
| --- | --- |

c)

soodustada rahvusvaheliste teatritehnoloogiaalaste standardite väljatöötamist ja teatrilaval kasutatavate märkide kasutamist, sealhulgas asjaomaste standardimisasutuste kaudu.

Artikkel 40

Kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse

Assotsieerimise raames materiaalse ja immateriaalse kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada teadmisi ja häid tavasid,

| a) | soodustades ekspertide vahetust; |
| --- | --- |

a)

soodustades ekspertide vahetust;

| b) | edendades koostööd kutsealase koolituse valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

edendades koostööd kutsealase koolituse valdkonnas;

| c) | parandades kohaliku üldsuse teadlikkust ning |
| --- | --- |

c)

parandades kohaliku üldsuse teadlikkust ning

| d) | pakkudes ajaloomälestiste, kaitsealuste kohtade ja kultuuripärandiga seotud õigusaktide ja meetmete rakendamise, eelkõige aga pärandi kohalikku ellu sulandamise alast nõustamist. |
| --- | --- |

d)

pakkudes ajaloomälestiste, kaitsealuste kohtade ja kultuuripärandiga seotud õigusaktide ja meetmete rakendamise, eelkõige aga pärandi kohalikku ellu sulandamise alast nõustamist.

Artikkel 41

Turism

Assotsieerimise raames võib turismi valdkonnas tehtav koostöö hõlmata järgmist:

| a) | meetmed, mille eesmärk on määratleda kestlik turismipoliitika ning seda kohandada ja arendada; |
| --- | --- |

a)

meetmed, mille eesmärk on määratleda kestlik turismipoliitika ning seda kohandada ja arendada;

| b) | meetmed ja tegevused, millega arendatakse ja toetatakse kestlikku turismipoliitikat; |
| --- | --- |

b)

meetmed ja tegevused, millega arendatakse ja toetatakse kestlikku turismipoliitikat;

| c) | meetmed, mille eesmärk on integreerida kestlik turism ÜMTde kodanike sotsiaalsesse, kultuurilisse ja majanduslikku ellu. |
| --- | --- |

c)

meetmed, mille eesmärk on integreerida kestlik turism ÜMTde kodanike sotsiaalsesse, kultuurilisse ja majanduslikku ellu.

6. PEATÜKK

Võitlus organiseeritud kuritegevusega

Artikkel 42

Võitlus organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise, soolise vägivalla ning terrorismi ja korruptsiooniga

1.   Assotsieerimise raames võib teha koostööd organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas selleks, et:

| a) | töötada välja uuenduslikke ja tõhusaid vahendeid, et edendada politsei- ja õigusalast koostööd, sealhulgas sidusrühmadega, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide ja riiklike inimõiguste institutsioonidega tehtavat koostööd organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise, soolise vägivalla ning terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemisel, ning |
| --- | --- |

a)

töötada välja uuenduslikke ja tõhusaid vahendeid, et edendada politsei- ja õigusalast koostööd, sealhulgas sidusrühmadega, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide ja riiklike inimõiguste institutsioonidega tehtavat koostööd organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise, soolise vägivalla ning terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemisel, ning

| b) | võttes arvesse rahvusvaheliste organite tegevust selles valdkonnas, aidata ÜMTdel parandada organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise, soolise vägivalla, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemise, samuti igasuguste narkootiliste ja psühhotroopsete ainete valmistamise, levitamise ja ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise poliitika tõhusust, hoides ära uimastite kuritarvitamist ja vähendades uimastite põhjustatud kahju, muu hulgas järgmiste meetmete abil:






  i) | koolitus ning suutlikkuse suurendamine seoses organiseeritud kuritegevuse, sh inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise, soolise vägivalla, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemisega; |
| --- | --- | --- |

b)

võttes arvesse rahvusvaheliste organite tegevust selles valdkonnas, aidata ÜMTdel parandada organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise, soolise vägivalla, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemise, samuti igasuguste narkootiliste ja psühhotroopsete ainete valmistamise, levitamise ja ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise poliitika tõhusust, hoides ära uimastite kuritarvitamist ja vähendades uimastite põhjustatud kahju, muu hulgas järgmiste meetmete abil:

i)

koolitus ning suutlikkuse suurendamine seoses organiseeritud kuritegevuse, sh inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise, soolise vägivalla, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemisega;

| ii) | ennetustöö, sealhulgas uimastisõltlaste koolitus, teavitamine, tervise edendamine, ravi ja taastusabi, kaasa arvatud uimastisõltlaste töökeskkonda ja ühiskonda taasintegreerimise projektid; |
| --- | --- |

ii)

ennetustöö, sealhulgas uimastisõltlaste koolitus, teavitamine, tervise edendamine, ravi ja taastusabi, kaasa arvatud uimastisõltlaste töökeskkonda ja ühiskonda taasintegreerimise projektid;

| iii) | tõhusate jõustamismeetmete väljatöötamine; |
| --- | --- |

iii)

tõhusate jõustamismeetmete väljatöötamine;

| iv) | tehnilise, finants- ja haldusabi andmine, et töötada välja tõhus inimkaubandusevastase võitluse poliitika ja võtta vastu selle valdkonna õigusaktid, eelkõige teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamise ning suunamismehhanismide ja ohvrikaitse süsteemide loomise kaudu, kaasates asjaomaseid sidusrühmi ja kodanikuühiskonna organisatsioone; |
| --- | --- |

iv)

tehnilise, finants- ja haldusabi andmine, et töötada välja tõhus inimkaubandusevastase võitluse poliitika ja võtta vastu selle valdkonna õigusaktid, eelkõige teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamise ning suunamismehhanismide ja ohvrikaitse süsteemide loomise kaudu, kaasates asjaomaseid sidusrühmi ja kodanikuühiskonna organisatsioone;

| v) | tehnilise, finants- ja haldusabi andmine uimastite tarvitamisest tekkiva kahju ärahoidmiseks, ravimiseks ja vähendamiseks; |
| --- | --- |

v)

tehnilise, finants- ja haldusabi andmine uimastite tarvitamisest tekkiva kahju ärahoidmiseks, ravimiseks ja vähendamiseks;

| vi) | tehnilise abi andmine laste seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise ja soolise vägivalla vastaste õigusaktide ja poliitika väljatöötamiseks, ning |
| --- | --- |

vi)

tehnilise abi andmine laste seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise ja soolise vägivalla vastaste õigusaktide ja poliitika väljatöötamiseks, ning

| vii) | tehnilise abi andmine ja koolitus, et toetada suutlikkuse suurendamist ja edendada rahvusvaheliste korruptsioonivastase võitluse normide täitmist, lähtudes eelkõige ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni nõuetest. |
| --- | --- |

vii)

tehnilise abi andmine ja koolitus, et toetada suutlikkuse suurendamist ja edendada rahvusvaheliste korruptsioonivastase võitluse normide täitmist, lähtudes eelkõige ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni nõuetest.

2.   Assotsieerimise raames teevad ÜMTd liiduga koostööd rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse valdkonnas kooskõlas artikliga 72.

III OSA

KAUBANDUS JA KAUBANDUSEGA SEOTUD KOOSTÖÖ

I JAOTIS

Üldsätted

Artikkel 43

Erieesmärgid

Liidu ja ÜMTde vahelise kaubanduse ja kaubandusega seotud koostöö eesmärgid on:

| a) | edendada ÜMTde sotsiaalset ja majanduslikku arengut, seades sisse tihedad majandussidemed ÜMTde ja kogu liidu vahel; |
| --- | --- |

a)

edendada ÜMTde sotsiaalset ja majanduslikku arengut, seades sisse tihedad majandussidemed ÜMTde ja kogu liidu vahel;

| b) | soodustada ÜMTde tõhusat integratsiooni piirkondliku ja maailmamajandusega ning edendada kaupade ja teenustega kauplemist; |
| --- | --- |

b)

soodustada ÜMTde tõhusat integratsiooni piirkondliku ja maailmamajandusega ning edendada kaupade ja teenustega kauplemist;

| c) | aidata ÜMTdel luua soodne investeerimiskliima, et toetada nende sotsiaalset ja majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

c)

aidata ÜMTdel luua soodne investeerimiskliima, et toetada nende sotsiaalset ja majanduslikku arengut;

| d) | edendada üleilmse finantssüsteemi stabiilsust, terviklikkust ja läbipaistvust ning head juhtimistava maksuvaldkonnas; |
| --- | --- |

d)

edendada üleilmse finantssüsteemi stabiilsust, terviklikkust ja läbipaistvust ning head juhtimistava maksuvaldkonnas;

| e) | toetada ÜMTde majanduse mitmekesistamist; |
| --- | --- |

e)

toetada ÜMTde majanduse mitmekesistamist;

| f) | toetada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikaid, mis aitavad arendada nende kaupade ja teenustega kauplemist; |
| --- | --- |

f)

toetada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikaid, mis aitavad arendada nende kaupade ja teenustega kauplemist;

| g) | toetada ÜMTde ekspordi- ja kauplemisvõimet; |
| --- | --- |

g)

toetada ÜMTde ekspordi- ja kauplemisvõimet;

| h) | toetada ÜMTde jõupingutusi ühtlustada oma õigusakte liidu õigusaktidega või viia need vastavusse liidu õigusaktidega, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

h)

toetada ÜMTde jõupingutusi ühtlustada oma õigusakte liidu õigusaktidega või viia need vastavusse liidu õigusaktidega, kui see on asjakohane;

| i) | luua võimalusi liiduga sihipärase koostöö tegemiseks ja dialoogi pidamiseks kaubanduse valdkonnas ja sellega seotud valdkondades; |
| --- | --- |

i)

luua võimalusi liiduga sihipärase koostöö tegemiseks ja dialoogi pidamiseks kaubanduse valdkonnas ja sellega seotud valdkondades;

| j) | julgustada ÜMTsid väljendama oma seisukohti mis tahes asjakohaste avaliku konsultatsiooni tegevuste või mis tahes olemasoleva asjakohase vahendi kontekstis, mis on seotud liidu vabakaubanduslepingute üle peetavate läbirääkimiste ülesehituse ja mõju hindamisega, ning |
| --- | --- |

j)

julgustada ÜMTsid väljendama oma seisukohti mis tahes asjakohaste avaliku konsultatsiooni tegevuste või mis tahes olemasoleva asjakohase vahendi kontekstis, mis on seotud liidu vabakaubanduslepingute üle peetavate läbirääkimiste ülesehituse ja mõju hindamisega, ning

| k) | võtta asjakohastel juhtudel ÜMTsid arvesse mõjuanalüüsides, mis kaasnevad liidu poolt vabakaubanduslepingute sõlmimise protsessi alustamise ja nende üle läbirääkimiste pidamisega. |
| --- | --- |

k)

võtta asjakohastel juhtudel ÜMTsid arvesse mõjuanalüüsides, mis kaasnevad liidu poolt vabakaubanduslepingute sõlmimise protsessi alustamise ja nende üle läbirääkimiste pidamisega.

II JAOTIS

KAUPADE JA TEENUSTEGA KAUPLEMISE NING ASUTAMISÕIGUSEGA SEONDUV KORD

1. PEATÜKK

Kaubavahetuse kord

Artikkel 44

Päritolustaatusega kaupade vaba sissepääs

1.   ÜMTdest pärit tooteid imporditakse liitu imporditollimaksuvabalt.

2.   Päritolustaatusega toodete määratlus ja sellega seonduva halduskoostöö meetodid on sätestatud II lisas.

Artikkel 45

Koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed

1.   Liit ei kohalda ÜMTdest pärinevate toodete importimisel koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid.

2.   Lõikega 1 ei välistata selliste kaupade impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse või avaliku korra seisukohast või on seotud inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise, rahvuslike, kunsti-, ajaloo- ja muinsusväärtuste kaitsmise, taastumatute loodusvarade säilitamise või tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega.

3.   Lõikes 2 osutatud keelud ega piirangud ei tohi mingil juhul kujutada endast meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendit või varjatud kaubanduspiirangut.

Artikkel 46

ÜMTde võetavad meetmed

1.   Arvestades ÜMTde praegusi arenguvajadusi, võivad ÜMTde ametiasutused liidust pärit toodete impordi suhtes säilitada või kehtestada nende meelest vajalikke tollimakse ja koguselisi piiranguid.

2.   Käesolevas peatükis käsitletud valdkondades võimaldavad ÜMTd liidule kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad lõikes 4 sätestatud teiste suurte kaubanduspartnerite suhtes.

3.   Lõikega 2 ei keelata ÜMT-l kohelda teisi ÜMTsid või muid arenguriike soodsamalt kui liitu.

4.   Käesolevas jaotises mõistetakse „suure kaubanduspartneri“ all mis tahes arenenud riiki või mis tahes riiki, mille osakaal maailma kaupade ekspordis on üle 1 %, või, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, iseseisvalt, ühiselt või majandusintegratsioonilepingu alusel tegutsevat riikide rühma, mille osakaal maailma kaupade ekspordis on kokku üle 1,5 %. Osakaalu arvutamiseks kasutatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni uusimaid ametlikke andmeid maailma juhtivate kaubaeksportijate kohta (liidusisene kaubandus välja arvatud).

5.   ÜMTde ametiasutused edastavad komisjonile teabe tollitariifide kohta ja koguseliste piirangute loetelud, mida nad kohaldavad vastavalt käesolevale otsusele. ÜMTde ametiasutused teavitavad komisjoni ka nimetatud meetmete muudatustest, kui need vastu võetakse.

Artikkel 47

Mittediskrimineerimine

1.   Liit ei diskrimineeri ühtegi ÜMTd võrreldes teistega ja ÜMTd ei diskrimineeri ühtegi liikmesriiki võrreldes teistega.

2.   Vastavalt artiklile 66 ei loeta diskrimineerimiseks käesoleva otsuse erisätete, eelkõige artikli 45 lõike 2, artiklite 46 ja 49, 50, 52 ning artikli 59 lõike 3 kohaldamist.

Artikkel 48

Jäätmete veo tingimused

1.   Jäätmete vedu liikmesriikide ja ÜMTde vahel kontrollitakse rahvusvahelise õiguse, eelkõige ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni (21) (Baseli konventsioon) ja liidu õiguse kohaselt. Liit toetab selles valdkonnas tõhusa rahvusvahelise koostöö sisseseadmist ja arendamist, pidades silmas keskkonna ja rahvatervise kaitset.

2.   Nende ÜMTde pädevad ametiasutused, kes ei ole oma põhiseadusliku seisundi tõttu Baseli konventsiooni osalised, kiirendavad oma vastavatel territooriumitel Baseli konventsiooni rakendamiseks vajalike õigus- ja haldusnormide vastuvõtmist.

3.   ÜMTdega seotud liikmesriigid aitavad kaasa sellele, et ÜMTd võtaksid vastu jäätmete ja jäätmesaadetiste valdkonna liidu õiguse rakendamiseks vajalikud siseriiklikud õigus- ja haldusnormid.

4.   ÜMT ja temaga seotud liikmesriik võivad kohaldada siseriiklikku korda jäätmete eksportimisel ÜMTst nimetatud liikmesriiki. Sellisel juhul teavitab ÜMTga seotud liikmesriik komisjoni kohaldatavatest õigusaktidest ja nende õigusaktide hilisematest muudatustest.

Artikkel 49

Soodustuste ajutine peatamine

Kui komisjon on seisukohal, et esinevad piisavad põhjused seada kahtluse alla käesoleva otsuse rakendamise nõuetekohasus, alustab ta konsultatsioone asjaomase ÜMT ja liikmesriigiga, kellel on ÜMTga erisuhted, et tagada käesoleva otsuse nõuetekohane rakendamine. Kui konsultatsioonide tulemuseks ei ole käesoleva otsuse rakendamine vastastikku vastuvõetaval viisil, võib liit ajutiselt peatada asjaomase ÜMT soodustused kooskõlas III lisaga.

Artikkel 50

Kaitse- ja järelevalvemeetmed

Käesoleva otsuse nõuetekohaseks rakendamiseks võib liit võtta IV lisas sätestatud kaitse- ja järelevalvemeetmeid.

2. PEATÜKK

Teenustega kauplemise ning asutamisõigusega seonduv kord

Artikkel 51

Mõisted

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „ÜMT füüsiline isik“ – füüsiline isik, kes tavaliselt elab ÜMTs ja kes on mõne liikmesriigi kodanik või kellele on selles ÜMTs antud eriomane õiguslik seisund. Selle määratlusega ei piirata liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi ELi toimimise lepingu artikli 20 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

„ÜMT füüsiline isik“ – füüsiline isik, kes tavaliselt elab ÜMTs ja kes on mõne liikmesriigi kodanik või kellele on selles ÜMTs antud eriomane õiguslik seisund. Selle määratlusega ei piirata liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi ELi toimimise lepingu artikli 20 tähenduses;

| b) | „ÜMT juriidiline isik“ – juriidiline isik, kes on asutatud asjaomase ÜMT õigusaktide alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on kõnealuse ÜMT territooriumil. Juriidilist isikut, kellel on ÜMT territooriumil üksnes registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, ei käsitata kõnealuse ÜMT juriidilise isikuna, kui tema tegevus ei ole tegelikult ja pidevalt seotud kõnealuse ÜMT majandusega; |
| --- | --- |

b)

„ÜMT juriidiline isik“ – juriidiline isik, kes on asutatud asjaomase ÜMT õigusaktide alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on kõnealuse ÜMT territooriumil. Juriidilist isikut, kellel on ÜMT territooriumil üksnes registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, ei käsitata kõnealuse ÜMT juriidilise isikuna, kui tema tegevus ei ole tegelikult ja pidevalt seotud kõnealuse ÜMT majandusega;

| c) | liidu ja ÜMTde vahel sõlmitud lepingute kohase kohtlemise suhtes kohaldatakse määratlusi, mis on sätestatud artikli 52 lõikes 1 osutatud majandusliku integratsiooni lepingutes. |
| --- | --- |

c)

liidu ja ÜMTde vahel sõlmitud lepingute kohase kohtlemise suhtes kohaldatakse määratlusi, mis on sätestatud artikli 52 lõikes 1 osutatud majandusliku integratsiooni lepingutes.

Artikkel 52

Kõige soodsam kohtlemine

1.   Pidades silmas majandustegevuse raames teenuskaubandust ja asutamist mõjutavaid meetmeid:

| a) | võimaldab liit ÜMTde füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise kolmanda riigi füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega liit sõlmib või on sõlminud majandusliku integratsiooni lepingu; |
| --- | --- |

a)

võimaldab liit ÜMTde füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise kolmanda riigi füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega liit sõlmib või on sõlminud majandusliku integratsiooni lepingu;

| b) | võimaldab ÜMT liidu füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise suure kaubanduspartneri füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega ÜMT on sõlminud majandusliku integratsiooni lepingu pärast 1. jaanuari 2014. |
| --- | --- |

b)

võimaldab ÜMT liidu füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise suure kaubanduspartneri füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega ÜMT on sõlminud majandusliku integratsiooni lepingu pärast 1. jaanuari 2014.

2.   Lõikes 1 sätestatud kohustused ei kehti kohtlemise suhtes, mida võimaldatakse:

| a) | siseturu raamistikus või majandusliku integratsiooni lepingus, mille kohaselt osalistel tuleb märkimisväärselt ühtlustada oma õigusakte, et kõrvaldada mittediskrimineerivad takistused asutamisõiguse ja teenuskaubanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

siseturu raamistikus või majandusliku integratsiooni lepingus, mille kohaselt osalistel tuleb märkimisväärselt ühtlustada oma õigusakte, et kõrvaldada mittediskrimineerivad takistused asutamisõiguse ja teenuskaubanduse valdkonnas;

| b) | vastavalt meetmetele, millega nähakse ette kvalifikatsioonide või litsentside tunnustamine. See ei piira käesoleva artikli kohaste erimeetmete võtmist ÜMTde suhtes; |
| --- | --- |

b)

vastavalt meetmetele, millega nähakse ette kvalifikatsioonide või litsentside tunnustamine. See ei piira käesoleva artikli kohaste erimeetmete võtmist ÜMTde suhtes;

| c) | tulenevalt rahvusvahelistest lepingutest või kokkulepetest, mis on täielikult või peamiselt seotud maksustamisega; |
| --- | --- |

c)

tulenevalt rahvusvahelistest lepingutest või kokkulepetest, mis on täielikult või peamiselt seotud maksustamisega;

| d) | tulenevalt meetmetest, mis kuuluvad GATSi II artikli lõike 2 kohaste enamsoodustusrežiimi erandite alla. |
| --- | --- |

d)

tulenevalt meetmetest, mis kuuluvad GATSi II artikli lõike 2 kohaste enamsoodustusrežiimi erandite alla.

3.   Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks liidul või ÜMTdel vastu võtmast või säilitamast usaldatavuskaalutluste meetmeid, muu hulgas järgmisel otstarbel:

| a) | investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või selliste isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või |
| --- | --- |

a)

investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või selliste isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või

| b) | lepinguosalise finantssüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

b)

lepinguosalise finantssüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks.

4.   ÜMT ametiasutused võivad kohaliku tööhõive edendamise või toetamise eesmärgil vastu võtta õigusakte, et toetada ÜMTde füüsilisi isikuid ja kohalikku majandustegevust. Sellisel juhul teavitavad ÜMT ametiasutused komisjoni vastuvõetud õigusaktidest, et komisjon saaks liikmesriikidele neist teada anda.

III JAOTIS

KAUBANDUSEGA SEOTUD MUUD VALDKONNAD

1. PEATÜKK

Kaubandus ja kestlik areng

Artikkel 53

Üldine lähenemisviis

Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö eesmärk on toetada kestlikku majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengut. ÜMTd ei muuda leebemaks oma keskkonna- ega tööalaseid õigus- ega haldusnorme kaubanduse ja investeeringute soodustamise eesmärgil.

Artikkel 54

Kaubanduse suhtes kohaldatavad keskkonna- ja kliimamuutuste valdkonna standardid

1.   Assotsieerimise raames tehtava kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö eesmärk on suurendada kaubandus- ja keskkonnapoliitika ja -kohustuste vastastikust kooskõla. Sel eesmärgil võetakse assotsieerimise raames kaubandusega seotud koostöös arvesse põhimõtteid, millest lähtutakse rahvusvahelises keskkonnajuhtimises ning mis on sätestatud mitmepoolsetes keskkonnalepingutes.

2.   Kaubandusega seotud koostöö eesmärk on toetada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni lõppeesmärke ja Pariisi kokkuleppe rakendamist. Seda võidakse laiendada ka muude kaubandusega seotud mitmepoolsete keskkonnalepingute, näiteks ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (22) alusel toimuvale koostööle.

Artikkel 55

Kaubanduse valdkonna tööstandardid

1.   Assotsieerimise eesmärk on edendada kaubandust sellisel viisil, et saavutada täielik ja produktiivne tööhõive ning tagada kõigile inimväärne töö.

2.   Austatakse ja rakendatakse rahvusvaheliselt tunnustatud tööõiguse põhistandardeid, mis on määratletud ILO asjakohastes konventsioonides. Selliste põhistandarditega nõutakse muu hulgas ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusest kinnipidamist, mis tahes sunni- ja kohustusliku töö ning laste töö halvimate vormide keelamist, töölevõtmise vanuse alammäära kehtestamist ning mittediskrimineerimist töösuhetes. ÜMTd tagavad tulemusliku tööjärelevalve, tulemuslikud töötervishoiu ja tööohutuse meetmed, mis on kooskõlas ILO konventsioonidega, ning inimväärsed töötingimused kõigile.

Artikkel 56

Kestlik kauplemine kalandustoodetega

Assotsieerimise raames võib teha koostööd kalavarude kestliku majandamise edendamiseks, samuti ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ning sellega seotud kaubanduse vastu võitlemiseks. Selles valdkonnas peaks koostöö eesmärgid olema järgmised:

| a) | toetada ÜMTde ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide koostööd, eelkõige kalanduse ja mereökosüsteemide pikaajalist tõhusat majandamist võimaldavate kontrolli- ja järelevalvesüsteemide, stiimulite ja meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

toetada ÜMTde ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide koostööd, eelkõige kalanduse ja mereökosüsteemide pikaajalist tõhusat majandamist võimaldavate kontrolli- ja järelevalvesüsteemide, stiimulite ja meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel;

| b) | edendada ÜMTdes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ning sellega seotud kaubanduse vastase võitluse meetmete rakendamist. |
| --- | --- |

b)

edendada ÜMTdes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ning sellega seotud kaubanduse vastase võitluse meetmete rakendamist.

Artikkel 57

Kestlik puidukaubandus

Assotsieerimise raames puidukaubanduse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada kauplemist seaduslikult ülestöötatud puiduga. Koostöö võib hõlmata reguleerivate meetmete alast dialoogi ning teabevahetust selliste turupõhiste ja vabatahtlike meetmete kohta nagu metsade sertifitseerimine ja keskkonnahoidlikud riigihanked.

Artikkel 58

Kaubandus ja kestlik areng

1.   Assotsieerimise raames kaubanduse ja kestliku arengu valdkonnas tehtava koostööga võib:

| a) | toetada ja edendada kauplemist keskkonnakaupade ja -teenustega, sealhulgas kohalike õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise abil, ning kaupadega, mis aitavad kaasa ÜMTde sotsiaalsete tingimuste parandamisele; |
| --- | --- |

a)

toetada ja edendada kauplemist keskkonnakaupade ja -teenustega, sealhulgas kohalike õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise abil, ning kaupadega, mis aitavad kaasa ÜMTde sotsiaalsete tingimuste parandamisele;

| b) | toetada kestliku taastuvenergia, energiatõhusate toodete ja teenuste ning muude kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega kauplemise või neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas võttes vastu poliitikaraamistiku, mis soodustab parima kättesaadava tehnoloogia kasutamist, ning võttes kasutusele standardid, mis vastavad keskkonna ja majanduse vajadustele ning aitavad vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid; |
| --- | --- |

b)

toetada kestliku taastuvenergia, energiatõhusate toodete ja teenuste ning muude kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega kauplemise või neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas võttes vastu poliitikaraamistiku, mis soodustab parima kättesaadava tehnoloogia kasutamist, ning võttes kasutusele standardid, mis vastavad keskkonna ja majanduse vajadustele ning aitavad vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid;

| c) | edendada selliste kaupadega kauplemist, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasõbralikke tavasid, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse sealseid vabatahtliku kestlikkuse tagamise kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus, ökomärgised ning loodusressurssidepõhiste toodete sertifitseerimise kavad; |
| --- | --- |

c)

edendada selliste kaupadega kauplemist, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasõbralikke tavasid, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse sealseid vabatahtliku kestlikkuse tagamise kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus, ökomärgised ning loodusressurssidepõhiste toodete sertifitseerimise kavad;

| d) | edendada vastutustundliku ettevõtluse ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja suuniseid ning ergutada ÜMTdes tegutsevaid äriühinguid neid rakendama ning vahetada teavet ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

d)

edendada vastutustundliku ettevõtluse ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja suuniseid ning ergutada ÜMTdes tegutsevaid äriühinguid neid rakendama ning vahetada teavet ja parimaid tavasid;

| e) | edendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ning sellega seotud kestliku arengu eesmärkide rakendamist. |
| --- | --- |

e)

edendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ning sellega seotud kestliku arengu eesmärkide rakendamist.

2.   Kui liit ja ÜMTd kavandavad ja rakendavad keskkonnatingimuste ja töötajate olukorra parandamiseks selliseid kaitsemeetmeid, mis võivad mõjutada kaubandust ja investeeringuid, võtavad nad arvesse olemasolevat teadus- ja tehnikateavet ning asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi, kaasa arvatud ettevaatuspõhimõtet.

3.   Liit ja ÜMTd kohaldavad täielikku läbipaistvust selliste keskkonnatingimuste ja töötajate olukorra parandamiseks võetavate kaitsemeetmete väljatöötamisel, juurutamisel ja rakendamisel, mis võivad mõjutada kaubandust.

2. PEATÜKK

Kaubandusega seotud muud küsimused

Artikkel 59

Jooksvad maksed ja kapitali liikumine

1.   Liidu ja ÜMTde residentide vahelistele maksebilansi jooksevkonto kohastele vabalt vahetatavas vääringus tehtavatele maksetele ei kehtestata piiranguid.

2.   Liikmesriigid ja ÜMTde ametiasutused kohustuvad maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul tagama kapitali vaba liikumise vastuvõtva liikmesriigi, riigi või territooriumi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ning tagama, et selliste investeeringute tulemusena omandatud vara ja nendest tulenevat kasumit on võimalik rahaks muuta ja kodumaale tagasi viia.

3.   Liidul ja ÜMTdel on õigus võtta ELi toimimise lepingu artiklites 64, 65, 66, 75, 143, 144 ja 215 osutatud meetmeid mutatis mutandis neis artiklites sätestatud tingimustel.

4.   ÜMT ametiasutused, asjaomane liikmesriik ja liit teavitavad üksteist sellistest meetmetest viivitamata ning esitavad üksteisele kõnealuste meetmete lõpetamise ajakava niipea kui võimalik.

Artikkel 60

Konkurentsipoliitika

Võttes nõuetekohaselt arvesse erinevusi nende arengutasemes ja majandusega seotud vajadustes, võtavad ÜMTd vastu või säilitavad poliitikameetmed või nende suhtes kohaldatakse poliitikameetmeid, mille eesmärk on:

| a) | hoida ära ja keelustada ettevõtjatevahelised horisontaalsed ja vertikaalsed kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk või mõju on märkimisväärne konkurentsi vältimine, piiramine või moonutamine; |
| --- | --- |

a)

hoida ära ja keelustada ettevõtjatevahelised horisontaalsed ja vertikaalsed kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk või mõju on märkimisväärne konkurentsi vältimine, piiramine või moonutamine;

| b) | hoida ära ja keelustada turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtja poolt; |
| --- | --- |

b)

hoida ära ja keelustada turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtja poolt;

| c) | hoida ära ja keelustada ettevõtjate koondumised, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi, eelkõige turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tagajärjel, ning |
| --- | --- |

c)

hoida ära ja keelustada ettevõtjate koondumised, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi, eelkõige turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tagajärjel, ning

| d) | saavutada läbipaistvus kaupadega seotud toetuste puhul, mida ÜMTd annavad ning millel on märkimisväärne kahjulik mõju liidu ja ÜMT vahelisele kaubandusele või investeerimisele. |
| --- | --- |

d)

saavutada läbipaistvus kaupadega seotud toetuste puhul, mida ÜMTd annavad ning millel on märkimisväärne kahjulik mõju liidu ja ÜMT vahelisele kaubandusele või investeerimisele.

Artikkel 61

Intellektuaalomandi õiguste kaitse

1.   Intellektuaalomandi õiguste, kaasa arvatud selliste õiguste teostamise vahendite piisav ja tõhus kaitse tagatakse kooskõlas kõige rangemate rahvusvaheliste normidega, et vähendada moonutusi ja takistusi kahepoolses kaubanduses.

2.   Assotsieerimise raames võib selles valdkonnas teha koostööd, et töötada välja intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamise alaseid õigusakte, vältida õiguste kuritarvitamist nende valdajate poolt ja selliste õiguste rikkumist konkurentide poolt ning toetada riiklikke ja piirkondlikke intellektuaalomandi jõustamise ja kaitse organisatsioone, sealhulgas töötajate koolitamist.

Artikkel 62

Geograafiliste tähiste kaitse

Liit ja ÜMTd tunnistavad geograafiliste tähiste tähtsust kestliku põllumajanduse ja maaelu arengu jaoks. Nad tagavad geograafiliste tähiste nõuetekohase kaitse ja jõustamise ning teevad koostööd tõhusamate geograafiliste tähiste süsteemide edasiarendamiseks. Nad vahetavad ka teavet geograafilisi tähiseid puudutavate seadusandlike ja poliitikaarengute üle.

Artikkel 63

Tehnilised kaubandustõkked

Assotsieerimise raames võib teha koostööd kaupade tehniliste normide, standardimise, vastavushindamise, akrediteerimise, turu järelevalve ja kvaliteedi tagamise valdkonnas, et kõrvaldada tarbetud tehnilised tõkked liidu ja ÜMTde vahelises kaubanduses ning vähendada valdkondadevahelisi erinevusi.

Artikkel 64

Tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubandus

Assotsieerimise raames tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubanduse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse alaste õigusaktide väljatöötamist, et vältida põhjendamatuid kaubandustõkkeid.

Artikkel 65

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

Assotsieerimise raames sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on:

| a) | soodustada liidu ja ÜMTde vahelist ning ÜMTde ja kolmandate riikide vahelist kaubandust, tagades inimeste, loomade ja taimede tervise ning elu kaitse kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga („WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping“); |
| --- | --- |

a)

soodustada liidu ja ÜMTde vahelist ning ÜMTde ja kolmandate riikide vahelist kaubandust, tagades inimeste, loomade ja taimede tervise ning elu kaitse kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga („WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping“);

| b) | käsitleda sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete puhul kaubandusega seotud probleeme; |
| --- | --- |

b)

käsitleda sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete puhul kaubandusega seotud probleeme;

| c) | tagada liidu ja ÜMTde vahelises kaubanduses kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete läbipaistvus; |
| --- | --- |

c)

tagada liidu ja ÜMTde vahelises kaubanduses kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete läbipaistvus;

| d) | edendada meetmete vastavusseviimist rahvusvaheliste standarditega kooskõlas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga; |
| --- | --- |

d)

edendada meetmete vastavusseviimist rahvusvaheliste standarditega kooskõlas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga;

| e) | toetada ÜMTde tõhusat osalemist organisatsioonides, kes töötavad välja rahvusvahelisi sanitaar- ja fütosanitaarnorme; |
| --- | --- |

e)

toetada ÜMTde tõhusat osalemist organisatsioonides, kes töötavad välja rahvusvahelisi sanitaar- ja fütosanitaarnorme;

| f) | edendada ÜMTde ja Euroopa uurimisinstituutide ja laborite vahelist teabevahetust ja suhtlemist; |
| --- | --- |

f)

edendada ÜMTde ja Euroopa uurimisinstituutide ja laborite vahelist teabevahetust ja suhtlemist;

| g) | luua ja arendada ÜMTde tehnilist suutlikkust rakendada ja kontrollida sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid; |
| --- | --- |

g)

luua ja arendada ÜMTde tehnilist suutlikkust rakendada ja kontrollida sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid;

| h) | edendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas tehnosiiret ja kiiret teabevahetust. |
| --- | --- |

h)

edendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas tehnosiiret ja kiiret teabevahetust.

Artikkel 66

Protektsionistlike meetmete keelustamine

1. peatüki ja käesoleva peatüki sätteid ei tohi kasutada suvaliseks diskrimineerimiseks ega kaubanduse varjatud piiramiseks.

3. PEATÜKK

Raha- ja maksustamisküsimused

Artikkel 67

Maksuerand

1.   Ilma et see piiraks artikli 68 kohaldamist, ei kohaldata käesoleva otsuse kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi maksusoodustuste suhtes, mida liikmesriigid või ÜMTde ametiasutused annavad või võivad edaspidi anda topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete või kehtiva siseriikliku maksuõiguse alusel.

2.   Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks vastu võtmast või jõustamast meetmeid, mille eesmärk on ära hoida maksupettust või takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute maksustamissätete või muude maksukokkulepete või kehtiva siseriikliku maksuõigusega ette nähtud maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist.

3.   Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks asjaomastel pädevatel asutustel eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad oma kapitali on investeerinud.

Artikkel 68

Liidu rahastatavate lepingute suhtes kohaldatav maksu- ja tollikord

1.   ÜMT kohaldab liidu rahastatavate lepingute suhtes vähemalt sama soodsat maksu- ja tollikorda kui kõige soodsam kohtlemine, mida ta võimaldab ÜMTga seotud liikmesriigile või sellistele riikidele, kelle suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi, või rahvusvahelistele arenguorganisatsioonidele, kellega tal on sidemeid.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse liidu rahastatavate lepingute suhtes järgmist korda:

| a) | abi saavas ÜMTs ei kohaldata lepingu suhtes tempelmakse ega registreerimislõive ega samaväärse toimega makse, olenemata sellest, kas need maksud on juba olemas või kehtestatakse need edaspidi; sellised lepingud registreeritakse siiski kõnealuses ÜMTs kehtivate õigusaktide kohaselt ja selle eest võib võtta osutatud teenusele vastavat tasu; |
| --- | --- |

a)

abi saavas ÜMTs ei kohaldata lepingu suhtes tempelmakse ega registreerimislõive ega samaväärse toimega makse, olenemata sellest, kas need maksud on juba olemas või kehtestatakse need edaspidi; sellised lepingud registreeritakse siiski kõnealuses ÜMTs kehtivate õigusaktide kohaselt ja selle eest võib võtta osutatud teenusele vastavat tasu;

| b) | lepingute täitmisest tulenev kasum ja/või tulu maksustatakse tulu saava ÜMT maksustamiskorra kohaselt, tingimusel et sellist kasumit või sellist tulu teenivate füüsiliste või juriidiliste isikute alaline tegutsemiskoht asub kõnealuses ÜMTs või lepingu täitmine kestab kauem kui kuus kuud; |
| --- | --- |

b)

lepingute täitmisest tulenev kasum ja/või tulu maksustatakse tulu saava ÜMT maksustamiskorra kohaselt, tingimusel et sellist kasumit või sellist tulu teenivate füüsiliste või juriidiliste isikute alaline tegutsemiskoht asub kõnealuses ÜMTs või lepingu täitmine kestab kauem kui kuus kuud;

| c) | kui füüsilised või juriidilised isikud peavad importima töövahendeid ehituslepingute täitmiseks, kohaldatakse nende taotluse korral kõnealuste töövahendite suhtes ajutise impordi korda, mis on sätestatud abi saava ÜMT kehtivates õigusaktides; |
| --- | --- |

c)

kui füüsilised või juriidilised isikud peavad importima töövahendeid ehituslepingute täitmiseks, kohaldatakse nende taotluse korral kõnealuste töövahendite suhtes ajutise impordi korda, mis on sätestatud abi saava ÜMT kehtivates õigusaktides;

| d) | teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks vajalikke erialaseid töövahendeid võib ajutiselt importida abi saavasse ÜMTsse ja nende suhtes ei kohaldata mingeid impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse, kui need maksud ei ole tasu osutatud teenuste eest; |
| --- | --- |

d)

teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks vajalikke erialaseid töövahendeid võib ajutiselt importida abi saavasse ÜMTsse ja nende suhtes ei kohaldata mingeid impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse, kui need maksud ei ole tasu osutatud teenuste eest;

| e) | abi saavas ÜMTs ei kohaldata tarnelepingute kohase impordi suhtes impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse. Asjaomasest ÜMTst pärinevate toodete tarnimise leping sõlmitakse tarnitavate toodete tehasehinna põhjal, millele võib lisada selliseid siseriiklikke makse, mida kohaldatakse nende tarnete suhtes selles ÜMTs; |
| --- | --- |

e)

abi saavas ÜMTs ei kohaldata tarnelepingute kohase impordi suhtes impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse. Asjaomasest ÜMTst pärinevate toodete tarnimise leping sõlmitakse tarnitavate toodete tehasehinna põhjal, millele võib lisada selliseid siseriiklikke makse, mida kohaldatakse nende tarnete suhtes selles ÜMTs;

| f) | kütuseid, määrdeid ja süsivesinik-sideaineid ning üldiselt kõiki ehituslepingute täitmiseks kasutatavaid materjale käsitatakse kohalikult turult ostetuna ja nende suhtes kohaldatakse abi saavas ÜMTs kehtivaid maksunorme; |
| --- | --- |

f)

kütuseid, määrdeid ja süsivesinik-sideaineid ning üldiselt kõiki ehituslepingute täitmiseks kasutatavaid materjale käsitatakse kohalikult turult ostetuna ja nende suhtes kohaldatakse abi saavas ÜMTs kehtivaid maksunorme;

| g) | isiklikud asjad ja majatarbed, mis imporditakse teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks muude kui kohalike seast tööle võetud füüsiliste isikute ja nende pereliikmete tarbeks, vabastatakse impordi- ja tollimaksudest ja muudest samaväärse toimega maksudest abi saavas ÜMTs kehtivate õigusaktidega ette nähtud ulatuses. |
| --- | --- |

g)

isiklikud asjad ja majatarbed, mis imporditakse teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks muude kui kohalike seast tööle võetud füüsiliste isikute ja nende pereliikmete tarbeks, vabastatakse impordi- ja tollimaksudest ja muudest samaväärse toimega maksudest abi saavas ÜMTs kehtivate õigusaktidega ette nähtud ulatuses.

3.   Kõikides lepingutega seotud küsimustes, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1 ja 2, kohaldatakse asjaomase ÜMT kehtivaid õigusakte.

4. PEATÜKK

Kaubandussuutlikkuse arendamine

Artikkel 69

Üldine lähenemisviis

Selleks et tagada, et ÜMTd saaksid käesolevast otsusest võimalikult suurt kasu ja et nad saaksid liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ning rahvusvahelisel turul osaleda võimalikult headel tingimustel, aitab assotsieerimine arendada ÜMTde kaubandussuutlikkust:

| a) | suurendades ÜMTde konkurentsivõimet, võimet toimida iseseisvalt ja majanduslikku vastupanuvõimet, suurendades ÜMTde kaubanduse ja teenuskaubanduse väärtust ja mahtu ning tugevdades ÜMTde võimet meelitada erasektorit tegema investeeringuid eri majandussektoritesse; |
| --- | --- |

a)

suurendades ÜMTde konkurentsivõimet, võimet toimida iseseisvalt ja majanduslikku vastupanuvõimet, suurendades ÜMTde kaubanduse ja teenuskaubanduse väärtust ja mahtu ning tugevdades ÜMTde võimet meelitada erasektorit tegema investeeringuid eri majandussektoritesse;

| b) | parandades ÜMTde ja naaberriikide vahelist koostööd kaubanduse, teenuskaubanduse ja asutamisõiguse valdkonnas. |
| --- | --- |

b)

parandades ÜMTde ja naaberriikide vahelist koostööd kaubanduse, teenuskaubanduse ja asutamisõiguse valdkonnas.

Artikkel 70

Kaubandusdialoog, koostöö ja suutlikkuse suurendamine

Assotsieerimise raames võib pidada kaubandusdialoogi, teha koostööd ja toetada suutlikkuse suurendamise algatusi selleks, et:

| a) | tugevdada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikaid, mis aitavad arendada kaupade ja teenustega kauplemist; |
| --- | --- |

a)

tugevdada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikaid, mis aitavad arendada kaupade ja teenustega kauplemist;

| b) | julgustada ÜMTsid tegema jõupingutusi asjakohase õigusliku, reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku ning vajaliku halduskorra kehtestamiseks; |
| --- | --- |

b)

julgustada ÜMTsid tegema jõupingutusi asjakohase õigusliku, reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku ning vajaliku halduskorra kehtestamiseks;

| c) | edendada erasektori, eelkõige VKEde arengut; |
| --- | --- |

c)

edendada erasektori, eelkõige VKEde arengut;

| d) | toetada turgude arengut ja tootearendust ning muu hulgas toodete kvaliteedi parandamist; |
| --- | --- |

d)

toetada turgude arengut ja tootearendust ning muu hulgas toodete kvaliteedi parandamist;

| e) | aidata kaasa kaubanduse ja teenuskaubanduse seisukohalt oluliste inimressursside ja kutseoskuste arendamisele; |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa kaubanduse ja teenuskaubanduse seisukohalt oluliste inimressursside ja kutseoskuste arendamisele;

| f) | parandada ettevõtlusvahendajate suutlikkust osutada ÜMTde ettevõtetele ekspordi seisukohalt olulisi teenuseid, näiteks turu-uuringud; |
| --- | --- |

f)

parandada ettevõtlusvahendajate suutlikkust osutada ÜMTde ettevõtetele ekspordi seisukohalt olulisi teenuseid, näiteks turu-uuringud;

| g) | aidata luua investeerimist soodustavat ettevõtluskliimat. |
| --- | --- |

g)

aidata luua investeerimist soodustavat ettevõtluskliimat.

5. PEATÜKK

Koostöö finantsteenuste ja maksunduse valdkonnas

Artikkel 71

Koostöö rahvusvaheliste finantsteenuste valdkonnas

Assotsieerimise raames võib teha koostööd üleilmse finantssüsteemi stabiilsuse, terviklikkuse ja läbipaistvuse edendamiseks. Koostöö võib hõlmata:

| a) | investoritele ja muudele finantsteenuste tarbijatele tõhusa ja piisava kaitse pakkumist; |
| --- | --- |

a)

investoritele ja muudele finantsteenuste tarbijatele tõhusa ja piisava kaitse pakkumist;

| b) | rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimist ja selle vastu võitlemist; |
| --- | --- |

b)

rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimist ja selle vastu võitlemist;

| c) | finantssüsteemi eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste vahelise koostöö edendamist; |
| --- | --- |

c)

finantssüsteemi eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste vahelise koostöö edendamist;

| d) | sõltumatute ja tõhusate finantsteenuste järelevalve mehhanismide loomist. |
| --- | --- |

d)

sõltumatute ja tõhusate finantsteenuste järelevalve mehhanismide loomist.

Artikkel 72

Finantsteenuste rahvusvahelised standardid

1.   Liit ja ÜMTd tagavad võimalust mööda, et nende territooriumil finantsteenuste sektori reguleerimisel ja järelevalves ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastases võitluses rakendatakse ja kohaldatakse rahvusvaheliselt kokku lepitud standardeid. Sellised rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid on muu hulgas Baseli Pangajärelevalve Komitee „Tõhusa pangajärelevalve põhialused“ („Core Principles for Effective Banking Supervision“), Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni „Kindlustuse põhialused ja meetodid“ („Insurance Core Principles“), Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni „Väärtpaberijärelevalve eesmärgid ja põhimõtted“ („Objectives and Principles of Securities Regulation“), OECD „Maksundusalase teabevahetuse leping“ („Agreement on Exchange of Information on Tax Matters“), G20 avaldus „Avaldus läbipaistvuse ja teabevahetuse kohta maksustamise eesmärgil“ („Statement on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes“) ja finantsstabiilsuse nõukogu „Finantsinstitutsioonide tulemusliku kriisilahenduse korra põhielemendid“ („Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“).

2.   ÜMTd võtavad vastu või säilitavad õigusraamistiku, mis takistab nende finantssüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil, juhindudes eelkõige selle valdkonna rahvusvaheliste organite välja töötatud dokumentidest, näiteks rahapesuvastase töökonna rahvusvahelistest standarditest rahapesu ning terrorismi rahastamise ja tuumarelva leviku tõkestamise kohta – FATFi läbivaadatud soovitused („International Standards on Combating Money Laundering and the Financing of Terrorism and Proliferation - the FATF Recommendations“).

3.   Kui komisjon võtab vastu otsuse, millega lubatakse liikmesriigil sõlmida ÜMTga leping kõnealuse ÜMT ja ÜMTga seotud liikmesriigi vahel rahaülekannete tegemiseks, käsitatakse sellist ülekandmist rahaülekandena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/847 (23) tähenduses ning kõnealune ÜMT peab vastama nimetatud määruses sätestatud nõuetele.

4.   Käesolev artikkel ei piira finantsmääruse artikli 155 kohaldamist.

Artikkel 73

Maksundusalane koostöö

Liit ja ÜMTd tunnistavad ja võtavad endale kohustuse tulemuslikult rakendada hea maksuhaldustava põhimõtteid, sealhulgas ülemaailmseid standardeid, mis käsitlevad maksualast läbipaistvust ja teabevahetust, õiglast maksustamist, ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu võitlemise miinimumstandardeid. Nad edendavad head maksuhaldustava, parandavad rahvusvahelist maksualast koostööd ja hõlbustavad maksutulude kogumist.

IV OSA

FINANTSKOOSTÖÖ

1. PEATÜKK

Põhimõtted

Artikkel 74

Rahalised vahendid

Liit aitab saavutada assotsieerimise üldeesmärke, pakkudes:

| a) | piisavalt rahalisi vahendeid ja vajalikku tehnilist abi, et tugevdada ÜMTde suutlikkust välja töötada ja rakendada strateegilisi ja regulatiivseid raamistikke; |
| --- | --- |

a)

piisavalt rahalisi vahendeid ja vajalikku tehnilist abi, et tugevdada ÜMTde suutlikkust välja töötada ja rakendada strateegilisi ja regulatiivseid raamistikke;

| b) | pikaajalist rahastamist erasektori tugevdamiseks; |
| --- | --- |

b)

pikaajalist rahastamist erasektori tugevdamiseks;

| c) | asjakohasel juhul teistest liidu programmidest toetust käesoleva otsuse alusel kehtestatud meetmete jaoks, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Käesoleva otsuse kaudu võib toetada ka muude liidu programmide alusel kehtestatud meetmeid, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Sellisel juhul tehakse kohaldatavate reeglite valik kõnealuseid meetmeid käsitlevas tööprogrammis. |
| --- | --- |

c)

asjakohasel juhul teistest liidu programmidest toetust käesoleva otsuse alusel kehtestatud meetmete jaoks, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Käesoleva otsuse kaudu võib toetada ka muude liidu programmide alusel kehtestatud meetmeid, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Sellisel juhul tehakse kohaldatavate reeglite valik kõnealuseid meetmeid käsitlevas tööprogrammis.

Artikkel 75

Eelarve

1.   Rahastamispakett programmi rakendamiseks ajavahemikul 2021–2027 on jooksevhindades 500 000 000 eurot.

2.   Lõikes 1 osutatud summa orienteeriv jaotus esitatakse I lisas.

3.   Lõikes 1 osutatud summa ei piira nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093, (24) määruse (EL) 2021/947 ja finantsmääruse kohaste paindlikkussätete kohaldamist.

4.   Otsuse 2013/755/EL IV lisa artikli 3 lõikes 3 sätestatud ÜMT investeerimisrahastust tulenevad akumuleeritud netotagasimaksed moodustavad sihtotstarbelise välistulu, et täiendavalt rahastada käesoleva otsuse I lisa artikli 1 lõike 1 punktis e osutatud jaotamata fondi alates sellise tulu kättesaadavaks muutumisest. Ilma et see piiraks edasisi otsuseid seoses järgmiste mitmeaastaste finantsraamistikega, moodustavad akumuleeritud netotagasimaksed pärast 31. detsembrit 2027 ning kuni nende ammendumiseni osamaksed järgmisesse ÜMT rahastamisvahendisse, millega käesolev vahend asendatakse.

Artikkel 76

Mõisted

Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „programmikohane abi“ – ÜMTdele antav tagastamatu abi, millega rahastatakse asjakohastel juhtudel programmdokumentides ette nähtud territoriaalseid, piirkondlikke ja piirkondadevahelisi strateegiaid või esmatähtsate ülesannete täitmist; |
| --- | --- |

a)

„programmikohane abi“ – ÜMTdele antav tagastamatu abi, millega rahastatakse asjakohastel juhtudel programmdokumentides ette nähtud territoriaalseid, piirkondlikke ja piirkondadevahelisi strateegiaid või esmatähtsate ülesannete täitmist;

| b) | „programmitöö“ – ÜMTde kestliku arengu tagamiseks assotsieerimise raames II osas osutatud valdkonna meetmete mitmeaastaseks rakendamiseks ette nähtud soovituslike rahaliste vahenditega seotud organiseerimise ja otsuste tegemise ning selliste vahendite eraldamise protsess; |
| --- | --- |

b)

„programmitöö“ – ÜMTde kestliku arengu tagamiseks assotsieerimise raames II osas osutatud valdkonna meetmete mitmeaastaseks rakendamiseks ette nähtud soovituslike rahaliste vahenditega seotud organiseerimise ja otsuste tegemise ning selliste vahendite eraldamise protsess;

| c) | „programmidokument“ – dokument, milles on esitatud ÜMT strateegia, prioriteedid ja meetmed ÜMT kestliku arengu eesmärkide ja sihtide tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks vastavalt assotsieerimise eesmärkidele; |
| --- | --- |

c)

„programmidokument“ – dokument, milles on esitatud ÜMT strateegia, prioriteedid ja meetmed ÜMT kestliku arengu eesmärkide ja sihtide tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks vastavalt assotsieerimise eesmärkidele;

| d) | „arengukavad“ – sidus tegevus, mille ÜMTd määravad kindlaks ja mida nad rahastavad omaenda arengupoliitika ja -strateegia või ÜMT ja seotud liikmesriigi vahelisel kokkuleppel põhineva arengupoliitika ja -strateegia kohaselt; |
| --- | --- |

d)

„arengukavad“ – sidus tegevus, mille ÜMTd määravad kindlaks ja mida nad rahastavad omaenda arengupoliitika ja -strateegia või ÜMT ja seotud liikmesriigi vahelisel kokkuleppel põhineva arengupoliitika ja -strateegia kohaselt;

| e) | „vahendite territoriaalne jaotus“ – ÜMT-le eraldatud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud territoriaalsete strateegiate ja prioriteetsete eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

e)

„vahendite territoriaalne jaotus“ – ÜMT-le eraldatud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud territoriaalsete strateegiate ja prioriteetsete eesmärkide täitmist;

| f) | „vahendite piirkondlik jaotus“ – kooskõlas artikli 84 lõikega 1 eraldatud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud piirkondlike koostööstrateegiate ja prioriteetsete eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

f)

„vahendite piirkondlik jaotus“ – kooskõlas artikli 84 lõikega 1 eraldatud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud piirkondlike koostööstrateegiate ja prioriteetsete eesmärkide täitmist;

| g) | „vahendite piirkondadevaheline jaotus“ – kooskõlas artikli 84 lõikega 2 eraldatud vahendite piirkondlikus jaotuses programmikohaseks abiks eraldatud osa, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud piirkondadevahelise koostöö strateegiate ja prioriteetsete eesmärkide täitmist. |
| --- | --- |

g)

„vahendite piirkondadevaheline jaotus“ – kooskõlas artikli 84 lõikega 2 eraldatud vahendite piirkondlikus jaotuses programmikohaseks abiks eraldatud osa, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud piirkondadevahelise koostöö strateegiate ja prioriteetsete eesmärkide täitmist.

Artikkel 77

Finantskoostöö põhimõtted

1.   Liidu finantsabi põhineb partnerluse, omavastutuse, territoriaalsete süsteemidega kohandamise, vastastikuse täiendavuse ja subsidiaarsuse põhimõtetel.

2.   Käesoleva otsuse raames võib rahastamist pakkuda programmikohase ja programmivälise abina.

3.   Liidu finantsabi rakendamisel:

| a) | võetakse arvesse ÜMTde geograafilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi erijooni ning nende konkreetset potentsiaali; |
| --- | --- |

a)

võetakse arvesse ÜMTde geograafilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi erijooni ning nende konkreetset potentsiaali;

| b) | tagatakse vahendite prognoositav ja korrapärane liikumine; |
| --- | --- |

b)

tagatakse vahendite prognoositav ja korrapärane liikumine;

| c) | lähtutakse paindlikult iga ÜMT olukorrast ning |
| --- | --- |

c)

lähtutakse paindlikult iga ÜMT olukorrast ning

| d) | järgitakse täielikult kõikide partnerite institutsioonilisi, õiguslikke ja finantsilisi volitusi. |
| --- | --- |

d)

järgitakse täielikult kõikide partnerite institutsioonilisi, õiguslikke ja finantsilisi volitusi.

4.   Asjaomase ÜMT ametiasutused vastutavad meetmete elluviimise eest, ilma et see piiraks komisjoni pädevust tagada usaldusväärne finantsjuhtimine liidu vahendite kasutamisel.

2. PEATÜKK

Finantskoostöö erisätted

Artikkel 78

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Kohalikul ja piirkondlikul tasandil asjaomase ÜMT kehtestatud strateegia ja prioriteetide raames võib rahaliselt toetada:

| 1) | valdkondlikke poliitikaid ja reforme ning projekte, mis on kooskõlas selliste põhimõtete ja reformidega; |
| --- | --- |

1)

valdkondlikke poliitikaid ja reforme ning projekte, mis on kooskõlas selliste põhimõtete ja reformidega;

| 2) | institutsioonide arendamist, suutlikkuse parandamist ja keskkonnaaspektidega arvestamist, ja |
| --- | --- |

2)

institutsioonide arendamist, suutlikkuse parandamist ja keskkonnaaspektidega arvestamist, ja

| 3) | tehnilist abi. |
| --- | --- |

3)

tehnilist abi.

Artikkel 79

Suutlikkuse suurendamine

1.   Finantsabi võib muu hulgas kasutada selleks, et aidata arendada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada II ja III osas nimetatud koostöövaldkondade üldistele eesmärkidele vastavaid territoriaalseid ja/või piirkondlikke strateegiaid ja meetmeid ning korraldada nende seiret.

2.   Liit toetab ÜMTde tegevust neid valdkondi kajastava statistika saamiseks, sealhulgas selleks, et tagada kestliku arengu eesmärkide rakendamise järelmeetmed.

3.   Liit võib toetada ÜMTde jõupingutusi, mille eesmärk on parandada nende makromajanduslike näitajate võrreldavust, eelkõige selleks, et hõlbustada ÜMTde SKP analüüsi.

Artikkel 80

Tehniline abi

1.   Komisjoni algatusel võib liidupoolne rahastamine hõlmata käesoleva otsuse rakendamise ja selle eesmärkide saavutamisega seotud toetuskulusid, sealhulgas selliseks rakendamiseks vajaliku ettevalmistus-, jätku-, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega seotud haldustuge, samuti peakorteri ja liidu delegatsioonide kulusid programmi jaoks vajaliku haldustoe tagamisel ning käesoleva otsuse alusel rahastatava tegevuse haldamisel, sealhulgas teavitus- ja teabevahetusmeetmed ning ettevõtte info- ja tehnoloogiasüsteemid.

2.   ÜMT algatusel võib rahastada programmidokumentides nimetatud meetmete rakendamiseks vajalikke uuringuid või tehnilise abi meetmeid, sealhulgas pikaajalist toetust. Komisjon võib otsustada rahastada selliseid meetmeid kas programmikohase abi või tehnilise koostöö meetmete vahenditest.

3. PEATÜKK

Finantskoostöö rakendamine

Artikkel 81

Üldpõhimõte

Kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti, rakendatakse liidu finantsabi kooskõlas käesoleva otsuse, finantsmääruse ja asjakohasel juhul määruse (EL) 2021/947 II jaotise järgmiste peatükkidega,:

| — | I peatükk, v.a artiklid 10, 11, 13, artikli 14 lõiked 3 ja 4, artikkel 15, artikli 16 lõiked 1–4 ja artikkel 17, |
| --- | --- |

—

I peatükk, v.a artiklid 10, 11, 13, artikli 14 lõiked 3 ja 4, artikkel 15, artikli 16 lõiked 1–4 ja artikkel 17,

| — | III peatükk, v.a artikli 25 lõige 1, artikli 25 lõike 2 punktid a, b ja c ning artikli 25 lõige 33, ning |
| --- | --- |

—

III peatükk, v.a artikli 25 lõige 1, artikli 25 lõike 2 punktid a, b ja c ning artikli 25 lõige 33, ning

| — | V peatükk, v.a artikli 41 lõiked 1, 4, 6, 7 ja 9 ning artikli 42 lõige 4. |
| --- | --- |

—

V peatükk, v.a artikli 41 lõiked 1, 4, 6, 7 ja 9 ning artikli 42 lõige 4.

Artikkel 82

Mitmeaastaste sihtprogrammide, tegevuskavade ja meetmete vastuvõtmine

Komisjon võtab käesoleva otsuse alusel ühtsete programmidokumentidena vastu määruse (EL) 2021/947 artiklis 14 osutatud mitmeaastased sihtprogrammid.

Ühtsetes programmidokumentides võib arvesse võtta territoriaalseid arengukavasid ja kavasid, mis põhinevad ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide kokkuleppel.

Ühtsed programmidokumendid võetakse vastu kooskõlas käesoleva otsuse artikli 90 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega. Kõnealust menetlust kohaldatakse ka siis, kui on tegemist läbivaatamistega, mille tulemusel mitmeaastase sihtprogrammi sisu oluliselt muudetakse.

Määruse (EL) 2021/947 artiklis 23 osutatud tegevuskavu ja meetmeid võib vastu võtta mitmeaastastest sihtprogrammidest eraldi ning need võetakse vastu kooskõlas käesoleva otsuse artikli 90 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega. Kõnealust menetlust ei kohaldata määruse (EL) 2021/947 artikli 25 lõike 2 punktis d osutatud juhtudel.

Artikkel 83

Territoriaalse rahastamise tingimused

1.   ÜMTde ametiasutused võivad saada käesolevas otsuses sätestatud rahalist abi.

2.   Asjaomaste ÜMTde ametiasutuste nõusolekul võib käesolevas otsuses sätestatud rahalist abi anda ka järgmistele üksustele ja organitele:

| a) | ÜMTde kohalikud, riiklikud ja piirkondlikud avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused, ministeeriumid või kohalikud asutused ja eelkõige nende finantsasutused ja arengupangad; |
| --- | --- |

a)

ÜMTde kohalikud, riiklikud ja piirkondlikud avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused, ministeeriumid või kohalikud asutused ja eelkõige nende finantsasutused ja arengupangad;

| b) | ÜMTde ja piirkondlike rühmade ettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

ÜMTde ja piirkondlike rühmade ettevõtjad;

| c) | liikmesriigi ettevõtjad, et nad saaksid lisaks oma panusele tegelda tootmisega mõne ÜMT territooriumil; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi ettevõtjad, et nad saaksid lisaks oma panusele tegelda tootmisega mõne ÜMT territooriumil;

| d) | ÜMT ja liidu finantsvahendajad, kes soodustavad ja rahastavad erainvesteeringuid ÜMTdes, ning |
| --- | --- |

d)

ÜMT ja liidu finantsvahendajad, kes soodustavad ja rahastavad erainvesteeringuid ÜMTdes, ning

| e) | ÜMTdest või liidust pärinevad detsentraliseeritud koostöös osalejad ja muud valitsusvälised osalejad, et võimaldada neil ÜMTdes detsentraliseeritud koostöö raames ellu viia majandus-, kultuuri-, sotsiaal- ja haridusprojekte ja -programme artikli 12 kohaselt. |
| --- | --- |

e)

ÜMTdest või liidust pärinevad detsentraliseeritud koostöös osalejad ja muud valitsusvälised osalejad, et võimaldada neil ÜMTdes detsentraliseeritud koostöö raames ellu viia majandus-, kultuuri-, sotsiaal- ja haridusprojekte ja -programme artikli 12 kohaselt.

Artikkel 84

Piirkondliku rahastamise tingimused

1.   Vahendite piirkondlikku jaotust võib kasutada meetmete jaoks, millest saavad kasu ja millesse on kaasatud:

| a) | kaks või enam ÜMTd sõltumata nende asukohast, või |
| --- | --- |

a)

kaks või enam ÜMTd sõltumata nende asukohast, või

| b) | ÜMTd ja liit tervikuna, või |
| --- | --- |

b)

ÜMTd ja liit tervikuna, või

| c) | kaks või enam piirkondlikku organit, mille liikmeteks on ÜMTd, või |
| --- | --- |

c)

kaks või enam piirkondlikku organit, mille liikmeteks on ÜMTd, või

| d) | kaks või enam ÜMTd sõltumata nende asukohast ja vähemalt üks järgmistest:






  i) | üks või mitu ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimat piirkonda; |
| --- | --- | --- |

d)

kaks või enam ÜMTd sõltumata nende asukohast ja vähemalt üks järgmistest:

i)

üks või mitu ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimat piirkonda;

| ii) | üks või mitu AKV riiki ja/või üks või mitu AKV riikide hulka mittekuuluvat riiki või territooriumi (25); |
| --- | --- |

ii)

üks või mitu AKV riiki ja/või üks või mitu AKV riikide hulka mittekuuluvat riiki või territooriumi (25);

| iii) | üks või mitu piirkondlikku organit või ühendust, mille liikmeteks on ÜMTd; |
| --- | --- |

iii)

üks või mitu piirkondlikku organit või ühendust, mille liikmeteks on ÜMTd;

| iv) | üks või mitu üksust, asutust või muud organit vähemalt ühest ÜMTst, kes on kooskõlas artikliga 8 ETKRi liikmed. |
| --- | --- |

iv)

üks või mitu üksust, asutust või muud organit vähemalt ühest ÜMTst, kes on kooskõlas artikliga 8 ETKRi liikmed.

Punktide a ja d puhul käsitletakse Prantsuse Antarktilisi ja Lõunaalasid nende spetsiifilist asukohta arvestades kahe eraldi ÜMTna.

2.   Vahendite piirkondliku jaotuse raames võib vahendite piirkondadevahelist jaotust kasutada meetmete jaoks, millest saavad kasu ja millesse on kaasatud:

| a) | üks või enam ÜMTd ja vähemalt üks järgmistest:






  i) | üks või mitu ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimat piirkonda; |
| --- | --- | --- |

a)

üks või enam ÜMTd ja vähemalt üks järgmistest:

i)

üks või mitu ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimat piirkonda;

| ii) | üks või mitu naaberriiki, mis võivad, kuid ei tarvitse olla AKV riigid või territooriumid; |
| --- | --- |

ii)

üks või mitu naaberriiki, mis võivad, kuid ei tarvitse olla AKV riigid või territooriumid;

| iii) | üks või mitu piirkondlikku organit, mille liikmeteks on ÜMTd või AKV riigid või üks või mitu äärepoolseimat piirkonda, või |
| --- | --- |

iii)

üks või mitu piirkondlikku organit, mille liikmeteks on ÜMTd või AKV riigid või üks või mitu äärepoolseimat piirkonda, või

| b) | üks või mitu üksust, asutust või muud organit vähemalt ühest ÜMTst, kes on ETKRi liikmed, ning üks või mitu äärepoolseimat piirkonda ja/või üks või mitu AKV riikide hulka kuuluvat ja/või AKV riikide hulka mittekuuluvat naaberriiki või -territooriumi. |
| --- | --- |

b)

üks või mitu üksust, asutust või muud organit vähemalt ühest ÜMTst, kes on ETKRi liikmed, ning üks või mitu äärepoolseimat piirkonda ja/või üks või mitu AKV riikide hulka kuuluvat ja/või AKV riikide hulka mittekuuluvat naaberriiki või -territooriumi.

3.   AKV riikide, äärepoolseimate piirkondade ja muude riikide ja territooriumide ÜMTde piirkondliku koostöö programmides osalemist rahastatakse lisaks vahenditele, mis on ÜMTdele ette nähtud käesoleva otsuse alusel.

4.   AKV riikide, äärepoolseimate piirkondade ja muude riikide või territooriumide osalemine käesoleva otsuse alusel ellu viidavates programmides nähakse ette ainult niivõrd, kuivõrd:

| a) | samaväärsed sätted on olemas asjaomastes liidu programmides või liidu programmidega hõlmamata kolmandate riikide ja territooriumide asjaomastes rahastamisprogrammides ja |
| --- | --- |

a)

samaväärsed sätted on olemas asjaomastes liidu programmides või liidu programmidega hõlmamata kolmandate riikide ja territooriumide asjaomastes rahastamisprogrammides ja

| b) | järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet, võttes arvesse sidusrühmade suutlikkust, eelkõige nende finantssuutlikkust liidu ja teiste riikide vahelise koostöö rahastamisvahendite raames. |
| --- | --- |

b)

järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet, võttes arvesse sidusrühmade suutlikkust, eelkõige nende finantssuutlikkust liidu ja teiste riikide vahelise koostöö rahastamisvahendite raames.

Artikkel 85

Muudest liidu programmidest rahastamise tingimused

1.   ÜMT füüsilised isikud ja asjakohastel juhtudel ka ÜMT asjaomased riiklikud ja eraõiguslikud organid ja institutsioonid võivad osaleda liidu programmides ja kasutada nende programmide (näiteks InvestEU) pakutavat rahastamist vastavalt programmi reeglitele ja eesmärkidele ning asjakohasel juhul ka ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale korrale.

2.   ÜMTd võivad abi saada ka liidu ja teiste riikide vahelise koostöö programmidest ja rahastamisvahenditest, nagu määrus (EL) 2021/947 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96 (26), vastavalt nimetatud programmide reeglitele, eesmärkidele ja korrale.

3.   Komisjon julgustab asjakohastel juhtudel ÜMTde juurdepääsu liidu programmidele ning liidu ja teiste riikide vahelise koostöö programmidele ja rahastamisvahenditele.

4.   ÜMTd, keda toetavad asjaomased sidusrühmad, annavad liidu programmides osalemise kohta komisjonile aru ajavahemiku 2021–2027 keskel ja lõpus.

Artikkel 86

Aruandlus

Komisjon jälgib käesoleva otsuse alusel ÜMTdele antava finantsabi rakendamisel tehtud edusamme ja esitab nõukogule alates 2022. aastast igal aastal aruande kõnealuse finantskoostöö rakendamise ja tulemuste kohta. Aruanne saadetakse ka Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 87

Finantskontroll

1.   ÜMT-l lasub peavastutus liidu vahendite finantsjärelevalve eest. Asjakohasel juhul kooskõlastatakse finantsjärelevalve ÜMTga seotud liikmesriigiga ning see toimub kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega.

2.   Komisjoni ülesanne on:

| a) | tagada, et asjaomasel ÜMT-l on haldus- ja kontrollisüsteemid, mis kindlustavad liidu vahendite nõuetekohase ja tõhusa kasutamise, ning et need süsteemid toimivad nõuetekohaselt, ning |
| --- | --- |

a)

tagada, et asjaomasel ÜMT-l on haldus- ja kontrollisüsteemid, mis kindlustavad liidu vahendite nõuetekohase ja tõhusa kasutamise, ning et need süsteemid toimivad nõuetekohaselt, ning

| b) | õigusnormide rikkumise korral esitada soovitused või nõudmised võtta parandusmeetmeid, et rikkumine lõpetada ja kõrvaldada juhtimises avastatud puudujäägid. |
| --- | --- |

b)

õigusnormide rikkumise korral esitada soovitused või nõudmised võtta parandusmeetmeid, et rikkumine lõpetada ja kõrvaldada juhtimises avastatud puudujäägid.

3.   Komisjon, ÜMT ja asjakohasel juhul ka ÜMTga seotud liikmesriik kohtuvad halduskorra kohaselt igal aastal või korra kahe aasta jooksul programmide, meetodite ja kontrolli rakendamise koordineerimiseks.

4.   Finantskorrektsioonide puhul:

| a) | vastutab finantsrikkumiste avastamise ja kõrvaldamise eest kõigepealt asjaomane ÜMT; |
| --- | --- |

a)

vastutab finantsrikkumiste avastamise ja kõrvaldamise eest kõigepealt asjaomane ÜMT;

| b) | kui asjaomase ÜMT tegevuses esineb puudusi, mida ÜMT ei suuda parandada, ja kui lepituskatsed ei anna tulemusi, võtab komisjon meetmeid, et vähendada või tühistada programmidokumendi rahastamisotsusele vastava ülderaldise järelejäänud osa. |
| --- | --- |

b)

kui asjaomase ÜMT tegevuses esineb puudusi, mida ÜMT ei suuda parandada, ja kui lepituskatsed ei anna tulemusi, võtab komisjon meetmeid, et vähendada või tühistada programmidokumendi rahastamisotsusele vastava ülderaldise järelejäänud osa.

V OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 88

Volituste delegeerimine komisjonile

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte II lisas ja II lisa liidetes toodud päritolu käsitlevate menetlusnormide ja seotud mõistete muutmiseks, et võtta arvesse tehnoloogia arengut ning tolli- ja kaubandusalastes õigusaktides tehtud muudatusi.

2.   Selleks et tõhusalt hinnata käesoleva otsuse eesmärkide saavutamise edenemist, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte I lisa artikli 3 muutmiseks, et näitajad vajaduse korral läbi vaadata või neid täiendada ning et lisada I lisasse järelevalve- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevad sätted.

Artikkel 89

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 88 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2021. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Nõukogu võib artiklis 88 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule teatavaks.

6.   Artikli 88 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväidet. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 90

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee (edaspidi „ÜMT komitee“). Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   II lisa artikli 10 lõike 6 ja artikli 16 lõike 8 kohaldamisel abistab komisjoni tolliseadustiku komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 artikli 285 lõikega 1 (27). Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   III lisa artikli 2 ning IV lisa artiklite 5 ja 6 kohaldamisel abistab komisjoni komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (28) artikli 4 lõikega 1. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

6.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.

7.   Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui lihtenamus komitee liikmetest seda taotleb.

Artikkel 91

Teavitamine, teabevahetus ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad kõnealuste rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse, eriti meetmeid ja nende tulemusi tutvustades, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab programmiga ning selle kohaselt võetud meetmete ja saavutatud tulemustega seotud teabe- ja teavitusmeetmeid.

3.   Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 sätestatud eesmärkidega.

Artikkel 92

Euroopa välisteenistuse klausel

Käesolevat otsust kohaldatakse kooskõlas otsusega 2010/427/EL.

Artikkel 93

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   Otsus 2013/755/EL tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021.

2.   Käesolev otsus ei mõjuta otsuse 2013/755/EL kohaselt algatatud meetmete jätkumist või muutmist kuni kõnealuste meetmete lõpetamiseni ning nimetatud otsust kohaldatakse kõnealuste meetmete suhtes kuni nende lõpetamiseni.

3.   Programmi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et tagada üleminek programmi ja otsuse 2013/755/EL kohaselt võetud meetmete vahel.

4.   Vajaduse korral võib kanda liidu eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta artiklis 80 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

Artikkel 94

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Luxembourg, 5. oktoober 2021

Nõukogu nimel

president

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  31. jaanuari 2019. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja 14. septembri 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 14. märtsi 2014. aasta otsus 2014/137/EL, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid (ELT L 76, 15.3.2014, lk 1).

3

(4)  
  EÜT L 29, 1.2.1985, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

5

(6)  Mõiste „territooriumid“ all mõeldakse 12 Ühendkuningriigi ÜMTd, mis olid loetletud ELi toimimise lepingu II lisas sellel ajal, kui Euroopa Ülemkogu sai 29. märtsil 2017 teate Ühendkuningriigi väljaastumise kohta Euroopa Liidust ja Euratomist vastavalt ELi lepingu artiklile 50.

6

(7)  Institutsioonidevaheline 16. detsembri 2020. aasta kokkulepe Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 28).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

9

(10)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

10

(11)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

14

(15)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

15

(16)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

17

(18)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

18

(19)  Mõiste „territooriumid“ all mõeldakse 12 Ühendkuningriigi ÜMTd, mis olid loetletud ELi toimimise lepingu II lisas sellel ajal, kui Euroopa Ülemkogu sai 29. märtsil 2017 teate Ühendkuningriigi väljaastumise kohta Euroopa Liidust ja Euratomist vastavalt ELi lepingu artiklile 50.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19).

20

(21)  
  EÜT L 39, 16.2.1993, lk 3.

21

(22)  
  ELT L 75, 19.3.2015, lk 4.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1).

23

(24)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11).

24

(25)  Mõiste „territooriumid“ all mõeldakse 12 Ühendkuningriigi ÜMTd, mis olid loetletud ELi toimimise lepingu II lisas sellel ajal, kui Euroopa Ülemkogu sai 29. märtsil 2017 teate Ühendkuningriigi väljaastumise kohta Euroopa Liidust ja Euratomist vastavalt ELi lepingu artiklile 50.

25

(26)  Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

27

(28)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).

28

---

SISUKORD

| I LISA: | LIIDU FINANTSABI |
| --- | --- |

I LISA:

| II LISA: | MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS JA HALDUSKOOSTÖÖ MEETODID |
| --- | --- |

II LISA:

| I JAOTIS: | Üldsätted |
| --- | --- |

I JAOTIS:

| II JAOTIS: | Mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlus |
| --- | --- |

II JAOTIS:

| III JAOTIS: | Territoriaalsed nõuded |
| --- | --- |

III JAOTIS:

| IV JAOTIS: | Päritolutõend |
| --- | --- |

IV JAOTIS:

| V JAOTIS: | Halduskoostöö kord |
| --- | --- |

V JAOTIS:

| VI JAOTIS: | Ceuta ja Melilla |
| --- | --- |

VI JAOTIS:

| VII JAOTIS: | Lõppsätted |
| --- | --- |

VII JAOTIS:

I–VI liide

| III LISA: | SOODUSTUSTE AJUTINE PEATAMINE |
| --- | --- |

III LISA:

| IV LISA: | KAITSE- JA JÄRELEVALVEKORD |
| --- | --- |

IV LISA:

---

I LISA

LIIDU FINANTSABI

Artikkel 1

Jaotumine ÜMTde vahel

1.   Käesoleva otsuse kohaldamisel jaotatakse seitsmeaastaseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 eraldatud liidu rahaline abi üldsummas 500 000 000 eurot jooksevhindades järgmiselt:

| a) | 164 000 000 eurot toetustena muudele ÜMTdele peale Gröönimaa pikaajaliseks arenguks kavandatud kahepoolseks abiks, eelkõige programmidokumendis osutatud algatuste rahastamiseks. Programmidokumendis juhitakse asjakohasel juhul erilist tähelepanu abisaavate ÜMTde valitsemise ja institutsionaalse suutlikkuse tugevdamisele suunatud meetmetele ning asjakohastel juhtudel kavandatavate meetmete tõenäolisele ajakavale. See summa jaotatakse vastavalt ÜMTde eripärale, vajadustele ja arengutasemele ja tulemustele, kooskõlas piiratud arvu konkreetsete ja läbipaistvate kriteeriumidega, võttes arvesse elanike arvu, sisemajanduse koguprodukti (SKP), vaesust ja ebavõrdsust, eelnevalt eraldatud summasid, ÜMTde toetuse ärakasutamise suutlikkust ja artiklis 9 osutatud ÜMTde geograafilisest isoleeritusest tulenevaid probleeme; |
| --- | --- |

a)

164 000 000 eurot toetustena muudele ÜMTdele peale Gröönimaa pikaajaliseks arenguks kavandatud kahepoolseks abiks, eelkõige programmidokumendis osutatud algatuste rahastamiseks. Programmidokumendis juhitakse asjakohasel juhul erilist tähelepanu abisaavate ÜMTde valitsemise ja institutsionaalse suutlikkuse tugevdamisele suunatud meetmetele ning asjakohastel juhtudel kavandatavate meetmete tõenäolisele ajakavale. See summa jaotatakse vastavalt ÜMTde eripärale, vajadustele ja arengutasemele ja tulemustele, kooskõlas piiratud arvu konkreetsete ja läbipaistvate kriteeriumidega, võttes arvesse elanike arvu, sisemajanduse koguprodukti (SKP), vaesust ja ebavõrdsust, eelnevalt eraldatud summasid, ÜMTde toetuse ärakasutamise suutlikkust ja artiklis 9 osutatud ÜMTde geograafilisest isoleeritusest tulenevaid probleeme;

| b) | 225 000 000 eurot toetustena Gröönimaa pikaajaliseks arenguks kavandatud kahepoolseks abiks, eelkõige programmidokumendis osutatud algatuse rahastamiseks; |
| --- | --- |

b)

225 000 000 eurot toetustena Gröönimaa pikaajaliseks arenguks kavandatud kahepoolseks abiks, eelkõige programmidokumendis osutatud algatuse rahastamiseks;

| c) | ÜMTde piirkondlike programmide toetuseks eraldatakse 76 000 000 eurot, millest 15 000 000 võib kasutada piirkonnasiseste tegevuste toetamiseks; Gröönimaa vastab ainult piirkonnasisese tegevuse toetamise tingimustele. Seda koostööd rakendatakse kooskõlas artikliga 7, võttes eelkõige arvesse artiklis 5 osutatud ühist huvi pakkuvaid valdkondi ning konsulteerides artiklis 14 osutatud ELi-ÜMTde partnerlust edendavate dialoogifoorumitega. Seejuures seatakse eesmärgiks koordineerida summa kasutamist muude asjakohaste liidu rahastamisprogrammide ja -vahenditega ning eelkõige koostööd ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega; |
| --- | --- |

c)

ÜMTde piirkondlike programmide toetuseks eraldatakse 76 000 000 eurot, millest 15 000 000 võib kasutada piirkonnasiseste tegevuste toetamiseks; Gröönimaa vastab ainult piirkonnasisese tegevuse toetamise tingimustele. Seda koostööd rakendatakse kooskõlas artikliga 7, võttes eelkõige arvesse artiklis 5 osutatud ühist huvi pakkuvaid valdkondi ning konsulteerides artiklis 14 osutatud ELi-ÜMTde partnerlust edendavate dialoogifoorumitega. Seejuures seatakse eesmärgiks koordineerida summa kasutamist muude asjakohaste liidu rahastamisprogrammide ja -vahenditega ning eelkõige koostööd ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega;

| d) | 22 000 000 eurot uuringuteks või tehnilise abi meetmeteks kõigile ÜMTdele, k.a Gröönimaale, vastavalt artiklile 80 (1).'; |
| --- | --- |

d)

22 000 000 eurot uuringuteks või tehnilise abi meetmeteks kõigile ÜMTdele, k.a Gröönimaale, vastavalt artiklile 80 (1).';

| e) | 13 000 000 eurot jaotamata fondi kõigi ÜMTde, k.a Gröönimaa jaoks, et muu hulgas:






  i) | tagada liidu asjakohane vastus ettenägematus olukorras; |
| --- | --- | --- |

e)

13 000 000 eurot jaotamata fondi kõigi ÜMTde, k.a Gröönimaa jaoks, et muu hulgas:

i)

tagada liidu asjakohane vastus ettenägematus olukorras;

| ii) | tegeleda uute vajaduste või esilekerkivate probleemidega, nagu rändesurve liidu või tema naabrite piiridel, ning |
| --- | --- |

ii)

tegeleda uute vajaduste või esilekerkivate probleemidega, nagu rändesurve liidu või tema naabrite piiridel, ning

| iii) | edendada uusi rahvusvahelisi algatusi ja prioriteete. |
| --- | --- |

iii)

edendada uusi rahvusvahelisi algatusi ja prioriteete.

Esimese lõigu punktis e osutatud jaotamata fondi summat suurendatakse akumuleerunud netotagasimaksete võrra ÜMTde investeerimisrahastust, mis on sätestatud otsuse 2013/755/EL IV lisa artikli 3 lõikes 3. Kõnealused tagasimaksed lisatakse iga-aastaste lisamaksetena alates hetkest, mil need muutuvad kättesaadavaks, ja määratletakse sihtotstarbelise välistuluna.

2.   Komisjon võib pärast käesoleva otsuse rakendamise vahekokkuvõtte tegemist teha otsuse käesolevas artiklis nimetatud eraldamata vahendite jaotamise, sealhulgas vahendite territoriaalse jaotuse kohta.

3.   Vahendeid ei seota pärast 31. detsembrit 2027 kulukohustustega, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt teisiti.

Artikkel 2

Vahendite haldamine

Kõiki käesoleva otsusega sätestatud rahalisi vahendeid haldab komisjon.

Artikkel 3

Näitajad

Käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 5 sätestatud eesmärkide saavutamist hinnatakse järgmiselt:

| 1) | ÜMTde puhul, v.a Gröönimaa, kaupade ja teenuste eksport protsendina SKPst ja valitsemissektori kogutulu protsendina SKPst; |
| --- | --- |

1)

ÜMTde puhul, v.a Gröönimaa, kaupade ja teenuste eksport protsendina SKPst ja valitsemissektori kogutulu protsendina SKPst;

| 2) | Gröönimaa puhul kaupade ja teenuste eksport protsendina SKPst ja kalandussektori osakaal kogu ekspordist. |
| --- | --- |

2)

Gröönimaa puhul kaupade ja teenuste eksport protsendina SKPst ja kalandussektori osakaal kogu ekspordist.

---

(1)  Kõnealusest summast reserveeritakse komisjonile 9 725 000 eurot, et katta tehnilise ja/või haldusabi ning liidu programmide ja/või meetmete, samuti kaudsete ja otseste teadusuuringute kulud.

1

---

II LISA

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS JA HALDUSKOOSTÖÖ MEETODID

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigid“ – Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma piirkonnad ja riigid, kes on sõlminud lepingu, millega või mille tulemusel sõlmitakse majanduspartnerlusleping, kui majanduspartnerluslepingut kohaldatakse ajutiselt või kui majanduspartnerlusleping jõustub, olenevalt sellest, kumb toimub varem; |
| --- | --- |

a)

„majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigid“ – Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma piirkonnad ja riigid, kes on sõlminud lepingu, millega või mille tulemusel sõlmitakse majanduspartnerlusleping, kui majanduspartnerluslepingut kohaldatakse ajutiselt või kui majanduspartnerlusleping jõustub, olenevalt sellest, kumb toimub varem;

| b) | „valmistamine“ – iga liiki töö või töötlemine, sealhulgas komplekteerimine; |
| --- | --- |

b)

„valmistamine“ – iga liiki töö või töötlemine, sealhulgas komplekteerimine;

| c) | „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida kasutatakse toote valmistamisel; |
| --- | --- |

c)

„materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida kasutatakse toote valmistamisel;

| d) | „toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; |
| --- | --- |

d)

„toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

| e) | „kaup“ – nii materjalid kui ka tooted; |
| --- | --- |

e)

„kaup“ – nii materjalid kui ka tooted;

| f) | „samaväärsed materjalid“ – sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on samad tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud; |
| --- | --- |

f)

„samaväärsed materjalid“ – sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on samad tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud;

| g) | „tolliväärtus“ – kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO tolliväärtuse määramise leping) määratud tolliväärtus; |
| --- | --- |

g)

„tolliväärtus“ – kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO tolliväärtuse määramise leping) määratud tolliväärtus;

| h) | „materjalide väärtus“ – I liites kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see väärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ÜMT territooriumil. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis; |
| --- | --- |

h)

„materjalide väärtus“ – I liites kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see väärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ÜMT territooriumil. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis;

| i) | „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki toote tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote ekspordil.
  Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki ÜMTs toote tootmisega seotud kulusid, sisaldab tehasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel.
  Käesolevas dokumendis võib käesoleva punkti esimeses lõigus osutatud mõiste „valmistaja“ tähendada alltöövõtja palganud ettevõtjat, kui viimase töö või töötluse on valmistaja teinud alltöövõtuna; |
| --- | --- |

i)

„tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki toote tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote ekspordil.

Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki ÜMTs toote tootmisega seotud kulusid, sisaldab tehasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel.

Käesolevas dokumendis võib käesoleva punkti esimeses lõigus osutatud mõiste „valmistaja“ tähendada alltöövõtja palganud ettevõtjat, kui viimase töö või töötluse on valmistaja teinud alltöövõtuna;

| j) | „päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus“ – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab valmistamist käsitada piisava töö või töötlemisena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada toote tehasehinna protsendina või konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassi protsendina; |
| --- | --- |

j)

„päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus“ – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab valmistamist käsitada piisava töö või töötlemisena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada toote tehasehinna protsendina või konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassi protsendina;

| k) | „netomass“ – kauba enda mass ilma pakkematerjalita ja mis tahes pakenditeta; |
| --- | --- |

k)

„netomass“ – kauba enda mass ilma pakkematerjalita ja mis tahes pakenditeta;

| l) | „grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida on kasutatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) nomenklatuuris ja mida on muudetud vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele; |
| --- | --- |

l)

„grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida on kasutatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) nomenklatuuris ja mida on muudetud vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele;

| m) | „klassifitseeritud“ – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatavasse rubriiki või alamrubriiki; |
| --- | --- |

m)

„klassifitseeritud“ – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatavasse rubriiki või alamrubriiki;

| n) | „kaubasaadetis“ – tooted, mis






  i) | saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või |
| --- | --- | --- |

n)

„kaubasaadetis“ – tooted, mis

i)

saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või

| ii) | saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; |
| --- | --- |

ii)

saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

| o) | „eksportija“ – isik, kes ekspordib kaubad liitu või ÜMTsse ja kes suudab kaupade päritolu tõendada, olenemata sellest, kas ta on need valmistanud või kas ta täidab ise ekspordi tolliformaalsusi; |
| --- | --- |

o)

„eksportija“ – isik, kes ekspordib kaubad liitu või ÜMTsse ja kes suudab kaupade päritolu tõendada, olenemata sellest, kas ta on need valmistanud või kas ta täidab ise ekspordi tolliformaalsusi;

| p) | „registreeritud eksportija“ – eksportija, kes on registreeritud asjaomase ÜMT pädevate asutuste juures, et koostada käesoleva otsuse alusel eksportimiseks vajalikke päritolukinnitusi; |
| --- | --- |

p)

„registreeritud eksportija“ – eksportija, kes on registreeritud asjaomase ÜMT pädevate asutuste juures, et koostada käesoleva otsuse alusel eksportimiseks vajalikke päritolukinnitusi;

| q) | „päritolukinnitus“ – eksportija koostatud kinnitus, mis näitab, et sellega hõlmatud tooted vastavad käesolevas lisas sätestatud päritolureeglitele, et kaupade liidus vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitav isik saaks taotleda tariifset sooduskohtlemist või et ÜMT ettevõtja, kes impordib materjale edasiseks töötlemiseks kumulatsioonireeglite alusel, saaks tõendada kõnealuste kaupade päritolustaatust; |
| --- | --- |

q)

„päritolukinnitus“ – eksportija koostatud kinnitus, mis näitab, et sellega hõlmatud tooted vastavad käesolevas lisas sätestatud päritolureeglitele, et kaupade liidus vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitav isik saaks taotleda tariifset sooduskohtlemist või et ÜMT ettevõtja, kes impordib materjale edasiseks töötlemiseks kumulatsioonireeglite alusel, saaks tõendada kõnealuste kaupade päritolustaatust;

| r) | „üldise soodustuste süsteemiga hõlmatud riik“ – üldise soodustuste süsteemi raames soodustatud riik, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (1) artikli 2 punktis d; |
| --- | --- |

r)

„üldise soodustuste süsteemiga hõlmatud riik“ – üldise soodustuste süsteemi raames soodustatud riik, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (1) artikli 2 punktis d;

| s) | „REX-süsteem“ – rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 80 lõike 1 alusel loodud süsteem selliste eksportijate registreerimiseks, kellel on lubatud tõendada kauba päritolu. |
| --- | --- |

s)

„REX-süsteem“ – rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 80 lõike 1 alusel loodud süsteem selliste eksportijate registreerimiseks, kellel on lubatud tõendada kauba päritolu.

II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldnõuded

1.   Järgmisi tooteid käsitatakse ÜMTst pärit toodetena:

| a) | käesoleva lisa artikli 3 tähenduses täielikult ÜMTst saadud tooted; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lisa artikli 3 tähenduses täielikult ÜMTst saadud tooted;

| b) | ÜMTst saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult saadud ÜMTst, tingimusel et need on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva lisa artikli 4 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

ÜMTst saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult saadud ÜMTst, tingimusel et need on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva lisa artikli 4 tähenduses.

2.   Kui päritolustaatusega tooted on valmistatud materjalist, mis on täielikult saadud vähemalt kahest ÜMTst või on vähemalt kahes ÜMTs läbinud piisava töö või töötluse, loetakse nende toodete päritoluriigiks see ÜMT, kus toimus viimane töö või töötlus.

Artikkel 3

Täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud tooted

1.   Täielikult ÜMTst saaduks loetakse

| a) | tema pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; |
| --- | --- |

a)

tema pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

| b) | seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed tooted; |
| --- | --- |

b)

seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed tooted;

| c) | seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; |
| --- | --- |

c)

seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

| d) | seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted; |
| --- | --- |

d)

seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

| e) | seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted; |
| --- | --- |

e)

seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted;

| f) | seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; |
| --- | --- |

f)

seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;

| g) | vesiviljelustooted, kui kalad, koorikloomad ja limused on seal sündinud ja kasvanud; |
| --- | --- |

g)

vesiviljelustooted, kui kalad, koorikloomad ja limused on seal sündinud ja kasvanud;

| h) | merekalapüügisaadused ja muud selle riigi laevade poolt väljaspool territoriaalmerd merest püütud saadused; |
| --- | --- |

h)

merekalapüügisaadused ja muud selle riigi laevade poolt väljaspool territoriaalmerd merest püütud saadused;

| i) | selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted; |
| --- | --- |

i)

selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted;

| j) | seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks; |
| --- | --- |

j)

seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks;

| k) | sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; |
| --- | --- |

k)

sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

| l) | väljaspool selle riigi territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest välja toodud saadused, tingimusel et tal on merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus; |
| --- | --- |

l)

väljaspool selle riigi territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest välja toodud saadused, tingimusel et tal on merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;

| m) | kõik punktides a–l nimetatud toodetest seal valmistatud tooted. |
| --- | --- |

m)

kõik punktides a–l nimetatud toodetest seal valmistatud tooted.

2.   Lõike 1 punktides h ja i nimetatud mõisteid „selle riigi laevad“ ja „selle riigi kalatöötlemislaevad“ kohaldatakse üksnes laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis

| a) | on registreeritud ÜMTs või liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

on registreeritud ÜMTs või liikmesriigis;

| b) | sõidavad ÜMT või liikmesriigi lipu all; |
| --- | --- |

b)

sõidavad ÜMT või liikmesriigi lipu all;

| c) | vastavad ühele järgmistest tingimustest:






  i) | nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses ÜMT või liikmesriikide kodanikele või |
| --- | --- | --- |

c)

vastavad ühele järgmistest tingimustest:

i)

nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses ÜMT või liikmesriikide kodanikele või

| ii) | nad kuuluvad äriühingule,






  — | kelle peakontor ja peamine tegevuskoht on ÜMTs või liikmesriigis ja |
| --- | --- | --- |

ii)

nad kuuluvad äriühingule,

—

kelle peakontor ja peamine tegevuskoht on ÜMTs või liikmesriigis ja

| — | millest vähemalt 50 % kuulub ÜMT-le või selle riigi avalik-õiguslikule isikule või selle riigi või liikmesriigi kodanikule. |
| --- | --- |

—

millest vähemalt 50 % kuulub ÜMT-le või selle riigi avalik-õiguslikule isikule või selle riigi või liikmesriigi kodanikule.

3.   Lõike 2 tingimused võivad olla täidetud liikmesriikides või eri ÜMTdes. Sel juhul käsitatakse tooteid sellest ÜMTst pärit tootena, kus laev või kalatöötlemislaev on registreeritud vastavalt lõike 2 punktile a.

Artikkel 4

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1.   Ilma et see piiraks käesoleva lisa artiklite 5 ja 6 kohaldamist, käsitatakse tooteid, mis käesoleva lisa artikli 3 tähenduses ei ole täielikult saadud ÜMTst, sealt pärit toodetena, kui asjaomased tooted vastavad I liites esitatud loendis nimetatud tingimustele.

2.   Kui toode on päritolustaatuse saanud ÜMTs kooskõlas lõikega 1 ja seda töödeldakse seal edasi ning kasutatakse teise toote valmistamiseks vajaliku materjalina, ei võeta arvesse selle valmistamisel kasutatavaid päritolustaatuseta materjale.

3.   Iga toote puhul tehakse kindlaks, kas lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.

Kui asjakohane reegel põhineb päritolustaatuseta materjalide suurimal lubatud sisaldusel, võib siiski arvutada päritolustaatuseta materjalide väärtuse lõikes 4 sätestatud keskmise alusel, et võtta arvesse kulude ja valuutakursi kõikumisi.

4.   Kui kohaldatakse lõike 3 teist lõiku, arvutatakse toote keskmine tehasehind ja kasutatud päritolustaatuseta materjalide keskmine väärtus vastavalt eelmisel majandusaastal kõigi toote müügitehingute eest saadud tehasehinnale ja eelmisel majandusaastal toote valmistamiseks kasutatud kõigi päritolustaatuseta materjalide koguväärtusele, kusjuures majandusaasta on ekspordiriigi majandusaasta ning kui ei ole andmeid terve majandusaasta kohta, siis võetakse aluseks lühem ajavahemik, mis ei ole lühem kui kolm kuud.

5.   Eksportijad, kes otsustavad teha arvutused keskmise näitaja alusel, kasutavad seda meetodit järjepidevalt võrdlusmajandusaastale järgneva aasta jooksul või asjakohasel juhul lühemale võrdlusajavahemikule järgneva aasta jooksul. Nad võivad lõpetada selle meetodi kasutamise, kui antud majandusaasta või lühema võrdusajavahemiku (mis ei ole lühem kui kolm kuud) jooksul ilmneb, et kulude või valuutakursi kõikumine, mis õigustas sellise meetodi kasutamist, ei ole enam asjakohane.

6.   Lõikes 4 osutatud keskmisi näitajaid kasutatakse vastavalt tehasehinnana ja päritolustaatuseta materjalide väärtusena, et teha kindlaks, kas päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõue on täidetud.

Artikkel 5

Ebapiisav töö või töötlus

1.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas käesoleva lisa artikli 4 tingimused on täidetud või mitte:

| a) | toimingud, mis tagavad toodete hea seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel; |
| --- | --- |

a)

toimingud, mis tagavad toodete hea seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel;

| b) | pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; |
| --- | --- |

b)

pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

| c) | pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine; |
| --- | --- |

c)

pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

| d) | tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine; |
| --- | --- |

d)

tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine;

| e) | lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; |
| --- | --- |

e)

lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

| f) | riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine; |
| --- | --- |

f)

riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine;

| g) | suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; |
| --- | --- |

g)

suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine;

| h) | puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; |
| --- | --- |

h)

puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

| i) | teritamine, lihtlihvimine või -lõikamine; |
| --- | --- |

i)

teritamine, lihtlihvimine või -lõikamine;

| j) | tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine); |
| --- | --- |

j)

tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

| k) | lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine; |
| --- | --- |

k)

lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;

| l) | märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile; |
| --- | --- |

l)

märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

| m) | ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes ainega; |
| --- | --- |

m)

ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes ainega;

| n) | lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine; |
| --- | --- |

n)

lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine;

| o) | toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine; |
| --- | --- |

o)

toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine;

| p) | kaks või rohkem punktides a–o loetletud toimingut üheskoos; |
| --- | --- |

p)

kaks või rohkem punktides a–o loetletud toimingut üheskoos;

| q) | loomade tapmine. |
| --- | --- |

q)

loomade tapmine.

2.   Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse toiminguid lihtsana, kui selliste toimingute tegemiseks ei ole vaja erioskusi ega kasutada spetsiaalselt valmistatud või paigaldatud masinaid, aparaate või tööriistu.

3.   Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus loetakse lõike 1 tähenduses ebapiisavaks, võetakse arvesse kõiki konkreetse tootega ÜMTs tehtud toiminguid.

Artikkel 6

Lubatud hälbed

1.   Erandina käesoleva lisa artiklist 4 ning vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 võib päritolustaatuseta materjale, mida I liites esitatud loendis nimetatud tingimuste kohaselt ei tohi asjaomase toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui toote jaoks vajalik hinnatud koguväärtus või netomass ei ületa

| a) | 15 % toote massist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted; |
| --- | --- |

a)

15 % toote massist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted;

| b) | 15 % toote tehasehinnast muude toodete puhul, välja arvatud gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, mille puhul kohaldatakse I liite märkustes 6 ja 7 nimetatud lubatud hälbeid. |
| --- | --- |

b)

15 % toote tehasehinnast muude toodete puhul, välja arvatud gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, mille puhul kohaldatakse I liite märkustes 6 ja 7 nimetatud lubatud hälbeid.

2.   Käesoleva artikli lõikega 1 ei ole lubatud ületada päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust protsentides, mis on ette nähtud I liites esitatud loendis nimetatud reeglitega.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata käesoleva lisa artikli 3 tähenduses täielikult ÜMTst saadud toodete suhtes. Ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 5 ja artikli 11 lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva artikli lõigetega 1 ja 2 ettenähtud lubatud hälbeid aga kõigi selliste materjalide summa suhtes, mida kasutatakse toote valmistamiseks ja mille puhul I liites esitatud loendi kohaste reeglitega on asjaomase toote puhul ette nähtud, et materjalid peaksid olema täielikult saadud ÜMTst.

Artikkel 7

Kahepoolne kumulatsioon

1.   Ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 2 kohaldamist, käsitatakse liidust pärit materjale ÜMTst pärinevana, kui need sisalduvad sealt pärit tootes, tingimusel et need on läbinud käesoleva lisa artikli 5 lõikes 1 osutatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 2 kohaldamist, käsitatakse liidus tehtud tööd või töötlust ÜMTs tehtuna, kui materjalid läbivad hiljem selles ÜMTs töö või töötluse.

3.   Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni silmas pidades tehakse materjalide päritolu kindlaks vastavalt käesolevale lisale.

Artikkel 8

Kumulatsioon majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikidega

1.   Ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 2 kohaldamist, käsitatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikidest pärit materjale ÜMTst pärinevana, kui need sisalduvad sealt pärit tootes, tingimusel et need on läbinud käesoleva lisa artikli 5 lõikes 1 osutatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 2 kohaldamist, käsitatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikides tehtud tööd või töötlust ÜMTs tehtuna, kui materjalid läbivad hiljem selles ÜMTs töö või töötluse.

3.   Lõike 1 kohaldamisel tehakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigist pärit materjalide päritolu kindlaks asjaomaste majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigi suhtes kohaldatavate päritolureeglite ning asjakohaste päritolutõendeid ja halduskoostööd käsitlevate sätete alusel.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit materjalide suhtes, mis ei ole imporditud otse liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt liidu ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) vahelise majanduspartnerluslepingu alusel.

4.   Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada üksnes tingimusel, et:

| a) | majanduspartnerluslepinguga ühinenud riik, kust on tarnitud materjalid, ja ÜMT, kus on valmistatud lõpptoode, on võtnud kohustuse:






  i) | täita käesolevat lisa või tagada selle täitmine ja |
| --- | --- | --- |

a)

majanduspartnerluslepinguga ühinenud riik, kust on tarnitud materjalid, ja ÜMT, kus on valmistatud lõpptoode, on võtnud kohustuse:

i)

täita käesolevat lisa või tagada selle täitmine ja

| ii) | teha halduskoostööd, et tagada käesoleva lisa korrektne rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel; |
| --- | --- |

ii)

teha halduskoostööd, et tagada käesoleva lisa korrektne rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel;

| b) | asjaomane ÜMT on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustuste võtmisest. |
| --- | --- |

b)

asjaomane ÜMT on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustuste võtmisest.

5.   Majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikidel, kes on täitnud lõike 4 nõuded enne 1. jaanuari 2014, ei ole uut kohustust vaja võtta.

Artikkel 9

Kumulatsioon teiste riikidega, kellel on tollmaksu- ja kvoodivaba juurdepääs liidu turule üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt

1.   Ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 2 kohaldamist, käsitatakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud riikidest pärit materjale ÜMTst pärinevana, kui need sisalduvad sealt pärit tootes, tingimusel et need on läbinud käesoleva lisa artikli 5 lõikes 1 osutatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse.

2.   Käesoleva lisa lõike 1 tähenduses pärinevad materjalid riigist või territooriumilt,

| a) | kes saavad kasu üldise soodustuste süsteemi vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast erikorrast, millele osutatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis c, või |
| --- | --- |

a)

kes saavad kasu üldise soodustuste süsteemi vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast erikorrast, millele osutatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis c, või

| b) | kes saavad kasu tollimaksu- ja kvoodivabast juurdepääsust liidu turule harmoneeritud süsteemi kuuekohalise koodi tasemel vastavalt üldisele soodustuste süsteemile, millele osutatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis a. |
| --- | --- |

b)

kes saavad kasu tollimaksu- ja kvoodivabast juurdepääsust liidu turule harmoneeritud süsteemi kuuekohalise koodi tasemel vastavalt üldisele soodustuste süsteemile, millele osutatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis a.

3.   See, kas materjalid pärinevad asjaomasest riigist või territooriumilt, tehakse kindlaks kooskõlas päritolureeglitega, mis on kehtestatud vastavalt määruse (EL) nr 978/2012 artiklile 33 komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2446 (2).

4.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata järgmiste materjalide suhtes:

| a) | sellised materjalid, mille importimisel liitu kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes on kehtestatud nimetatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse; |
| --- | --- |

a)

sellised materjalid, mille importimisel liitu kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes on kehtestatud nimetatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse;

| b) | 3. ja 16. gruppi klassifitseeritud tuunikalatooted, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artiklit 7 ning hilisemaid muutmisakte ja seonduvaid õigusakte; |
| --- | --- |

b)

3. ja 16. gruppi klassifitseeritud tuunikalatooted, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artiklit 7 ning hilisemaid muutmisakte ja seonduvaid õigusakte;

| c) | materjalid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikleid 8 ja 22–30 ning hilisemaid muutmisakte ja seonduvaid õigusakte. |
| --- | --- |

c)

materjalid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikleid 8 ja 22–30 ning hilisemaid muutmisakte ja seonduvaid õigusakte.

ÜMTde pädevad asutused teevad vajaduse korral igal aastal komisjonile teatavaks materjalid, mille suhtes kohaldatakse kumulatsiooni vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.

5.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

| a) | kumulatsioonis osalevad riigid ja territooriumid on võtnud kohustuse täita käesoleva lisa nõudeid või tagada nende täitmine ja teha halduskoostööd, et tagada käesoleva lisa sätete korrektne rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel; |
| --- | --- |

a)

kumulatsioonis osalevad riigid ja territooriumid on võtnud kohustuse täita käesoleva lisa nõudeid või tagada nende täitmine ja teha halduskoostööd, et tagada käesoleva lisa sätete korrektne rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel;

| b) | asjaomane ÜMT on teavitanud komisjoni käesoleva lõike punktis a osutatud kohustusest. |
| --- | --- |

b)

asjaomane ÜMT on teavitanud komisjoni käesoleva lõike punktis a osutatud kohustusest.

6.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, millal käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada käesolevas artiklis osutatud riikide või territooriumide suhtes, kes on vajalikud nõuded täitnud.

Artikkel 10

Laiendatud kumulatsioon

1.   ÜMT taotluse korral võib komisjon lubada kasutada kumulatsiooni ÜMT ja sellise riigi vahel, kellega liidul on kehtiv vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kumulatsioonis osalevad riigid ja territooriumid on võtnud kohustuse:






  i) | täita käesolevat lisa või tagada selle täitmine; |
| --- | --- | --- |

a)

kumulatsioonis osalevad riigid ja territooriumid on võtnud kohustuse:

i)

täita käesolevat lisa või tagada selle täitmine;

| ii) | teha halduskoostööd, et tagada käesoleva lisa korrektne rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel, ja |
| --- | --- |

ii)

teha halduskoostööd, et tagada käesoleva lisa korrektne rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel, ja

| iii) | toetada ÜMTsid halduskoostöö tegemisel nii, nagu nad toetaksid liikmesriikide tolli kooskõlas vabakaubanduslepingu asjakohaste sätetega; |
| --- | --- |

iii)

toetada ÜMTsid halduskoostöö tegemisel nii, nagu nad toetaksid liikmesriikide tolli kooskõlas vabakaubanduslepingu asjakohaste sätetega;

| b) | asjaomane ÜMT on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustuse võtmisest. |
| --- | --- |

b)

asjaomane ÜMT on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustuse võtmisest.

Komisjon võib kehtestada lisatingimused taotletava kumulatsiooni kasutamise lubamiseks, võttes arvesse kaubandussätete eiramise ohtu ja kumulatsioonis kasutatavate materjalide tundlikkuse eripära.

2.   Esimese lõike esimeses lõigus osutatud taotlus:

| a) | esitatakse komisjonile kirjalikult; |
| --- | --- |

a)

esitatakse komisjonile kirjalikult;

| b) | selles nimetatakse asjaomane kolmas riik või asjaomased kolmandad riigid; |
| --- | --- |

b)

selles nimetatakse asjaomane kolmas riik või asjaomased kolmandad riigid;

| c) | selles esitatakse kumulatsiooniga hõlmatud materjalide loend ning |
| --- | --- |

c)

selles esitatakse kumulatsiooniga hõlmatud materjalide loend ning

| d) | sellele lisatakse tõendid lõike 1 punktides a ja b osutatud tingimuste täitmise kohta. |
| --- | --- |

d)

sellele lisatakse tõendid lõike 1 punktides a ja b osutatud tingimuste täitmise kohta.

3.   Kasutatud materjali päritolu ja päritolu tõendamiseks esitatavad dokumendid tehakse kindlaks kooskõlas asjakohases vabakaubanduslepingus sätestatud reeglitega. Liitu eksporditavate toodete päritolu määratakse kindlaks kooskõlas käesolevas lisas sätestatud päritolureeglitega.

4.   Kui ÜMTs toimuv töö või töötlemine on käesoleva lisa artikli 5 lõikes 1 kirjeldatust ulatuslikum, siis saadud tootele päritolustaatuse andmiseks ei ole nõutav, et kolmandast riigist pärit ja ÜMTs liitu eksporditava toote valmistamiseks kasutatavad materjalid oleksid läbinud piisava töö või töötlemise.

5.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, mil kumulatsioon jõustub, kumulatsiooniga hõlmatud liidu vabakaubanduslepingupartneri nime, kohaldatavad tingimused ja kumulatsiooniga hõlmatud materjalide loetelu.

6.   Komisjon võtab rakendusaktidega meetme, millega lubatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kumulatsiooni. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva lisa artikli 47 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Artikkel 11

Kvalifikatsiooniühik

1.   Käesoleva lisa kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi alusel klassifitseerimisel baasüksuseks.

2.   Kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse rubriiki, võetakse käesoleva lisa kohaldamisel arvesse iga toodet.

3.   Kui harmoneeritud süsteemi üldreegli 5 kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 12

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad tehasehinna sisse, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 13

Komplektid

Harmoneeritud süsteemi üldise tõlgendamisreegliga 3 määratletud komplektil on päritolustaatus, kui komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega.

Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 14

Kõrvalised tegurid

Toote päritolustaatuse määramisel ei võeta arvesse toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

| a) | energia ja kütus; |
| --- | --- |

a)

energia ja kütus;

| b) | sisseseade ja varustus; |
| --- | --- |

b)

sisseseade ja varustus;

| c) | masinad ja tööriistad; |
| --- | --- |

c)

masinad ja tööriistad;

| d) | muu kaup, mis ei kuulu või ei tohiks kuuluda toote lõppkoostisesse. |
| --- | --- |

d)

muu kaup, mis ei kuulu või ei tohiks kuuluda toote lõppkoostisesse.

Artikkel 15

Arvestuslik eraldamine

1.   Kui toote puhul on töö või töötluse käigus kasutatud päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärseid materjale, võib liikmesriigi toll ettevõtja kirjalikul taotlusel lubada hallata materjale liidus arvestusliku eraldamise meetodi alusel eesmärgiga eksportida need seejärel kahepoolse kumulatsiooni raames ÜMTsse nii, et materjalide varusid ei hoita eraldi.

2.   Liikmesriigi toll võib lõikes 1 osutatud loa andmiseks esitada tingimusi, mida ta peab vajalikuks.

Luba antakse üksnes siis, kui lõikes 3 osutatud meetodi kasutamisel tagatakse, et saadud selliste toodete hulk, mida võib käsitada liidu päritolustaatusega toodetena, on igal ajal sama suur, kui oleks saadud kaubavarude füüsilise eraldamise meetodi kasutamisel.

Meetodit rakendatakse loa andmise korral ja selle rakendamine registreeritakse liidus kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel.

3.   Isik, kes saab lõikes 2 osutatud meetodist kasu, koostab päritolutõendi või kuni REX-süsteemi kohaldamiseni taotleb päritolutõendit toodete kogusele, mida võib käsitada liidust pärit toodetena. Liikmesriigi tolli taotlusel deklareerib kõnealune kasusaaja, kuidas neid koguseid on hallatud.

4.   Liikmesriigi toll jälgib lõikes 1 osutatud loa kasutamist.

Nad võivad loa kehtetuks tunnistada järgmistel juhtudel:

| a) | kasusaaja ei kasuta luba nõuetekohaselt või |
| --- | --- |

a)

kasusaaja ei kasuta luba nõuetekohaselt või

| b) | kasusaaja ei täida muid käesolevas lisas esitatud tingimusi. |
| --- | --- |

b)

kasusaaja ei täida muid käesolevas lisas esitatud tingimusi.

Artikkel 16

Erandid

1.   Komisjoni algatusel või liikmesriigi või ÜMT taotluse korral võidakse ÜMT-le järgmistel juhtudel teha ajutine erand käesolevast lisast:

| a) | sisemised või välised asjaolud ei lase soodustatud riigil ajutiselt täita käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud päritolustaatuse saamise reegleid, mida ta varem täitis; |
| --- | --- |

a)

sisemised või välised asjaolud ei lase soodustatud riigil ajutiselt täita käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud päritolustaatuse saamise reegleid, mida ta varem täitis;

| b) | ÜMT vajab käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud päritolustaatuse saamise reeglite täitmiseks ettevalmistusaega; |
| --- | --- |

b)

ÜMT vajab käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud päritolustaatuse saamise reeglite täitmiseks ettevalmistusaega;

| c) | seda tingib olemasolevate majandusharude areng või uute tööstusharude loomine. |
| --- | --- |

c)

seda tingib olemasolevate majandusharude areng või uute tööstusharude loomine.

2.   Käesoleva lisa lõikes 1 osutatud taotlus esitatakse komisjonile kirjalikult II liites esitatud vormi kohaselt. Selles esitatakse taotluse põhjused ja sellele lisatakse tõendavad dokumendid.

3.   Taotluste läbivaatamisel võetakse eelkõige arvesse järgmist:

| a) | ÜMT arengutaset või geograafilist asendit, pidades eriti silmas otsuse majanduslikku ja sotsiaalset mõju, eelkõige tööhõivele; |
| --- | --- |

a)

ÜMT arengutaset või geograafilist asendit, pidades eriti silmas otsuse majanduslikku ja sotsiaalset mõju, eelkõige tööhõivele;

| b) | juhtumeid, kus olemasolevate päritolureeglite kohaldamine kahjustaks oluliselt asjaomase ÜMT olemasoleva majandusharu võimalusi jätkata eksporti liitu, ja iseäranis neid juhtumeid, mis võivad põhjustada tegevuse lõppemise selles harus; |
| --- | --- |

b)

juhtumeid, kus olemasolevate päritolureeglite kohaldamine kahjustaks oluliselt asjaomase ÜMT olemasoleva majandusharu võimalusi jätkata eksporti liitu, ja iseäranis neid juhtumeid, mis võivad põhjustada tegevuse lõppemise selles harus;

| c) | erijuhtumeid, mille puhul on ilmne, et päritolureeglid võivad takistada olulisi investeeringuid mõnesse majandusharusse, ja mille puhul investeerimiskava rakendamist soodustav erand võimaldaks täita nimetatud reegleid järk-järgult. |
| --- | --- |

c)

erijuhtumeid, mille puhul on ilmne, et päritolureeglid võivad takistada olulisi investeeringuid mõnesse majandusharusse, ja mille puhul investeerimiskava rakendamist soodustav erand võimaldaks täita nimetatud reegleid järk-järgult.

4.   Komisjon kiidab heaks kõik taotlused, mis on käesoleva artikli kohaselt nõuetekohaselt põhjendatud ja millest ei saa mõnele liidu väljakujunenud majandusharule tuleneda suurt kahju.

5.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et otsus tehakse võimalikult kiiresti, ja seab eesmärgiks kujundada oma seisukoht 75 tööpäeva jooksul pärast taotluse laekumist.

6.   Ajutine erand kehtib nii kaua, kuni eksisteerib erandi aluseks olnud sisemiste või väliste asjaolude mõju, või seni, kui ÜMT täidab reeglid või erandi kehtestamise eesmärgid, võttes arvesse asjaomase ÜMT olukorda ja probleeme.

7.   Erandi saamiseks tuleb täita mis tahes nõuded, millega nähakse ette komisjonile esitatav teave erandi kasutamise ja erandiga hõlmatud koguste haldamise kohta.

8.   Komisjon võtab rakendusaktidega meetme, millega tehakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ajutine erand. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva lisa artikli 47 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 17

Territoriaalsuse põhimõte

1.   Kui käesoleva lisa artiklites 7–10 ei ole sätestatud teisiti, peavad käesolevas lisas sätestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema ÜMTs pidevalt täidetud.

2.   Kui ÜMTst mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, välja arvatud juhul, kui ÜMT pädevatele asutustele tõendatakse, et

| a) | tagasisaadetud tooted on samad tooted, mis eksporditi, ja |
| --- | --- |

a)

tagasisaadetud tooted on samad tooted, mis eksporditi, ja

| b) | kaubad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal. |
| --- | --- |

b)

kaubad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal.

Artikkel 18

Puutumatusklausel

1.   Liidus vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud tooted on needsamad tooted, mis eksporditi sellest ÜMTst, kust nad pärinevad. Tooteid ei ole enne nende vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist muudetud ega muundatud ning nad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks. Toodete või kaubasaadetiste ladustamine ja osadeks jagamine on lubatud, kui selle eest vastutab eksportija või kaupade järgmine valdaja ning tooted jäävad transiidiriigis või -riikides tollijärelevalve alla.

2.   Toll loeb, et deklarant on lõike 1 tingimused täitnud, välja arvatud juhul, kui tal on alust selles kahelda. Sel juhul võib toll paluda deklarandil nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või kaupadega seotud muude tõenditega.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis, kui kohaldatakse käesoleva lisa artiklite 7–10 kohast kumulatsiooni.

Artikkel 19

Näitused

1.   Päritolustaatusega toodete suhtes, mis saadetakse ÜMTst näitusele muusse riiki kui ÜMTsse, majanduspartnerluslepinguga ühinenud riiki või liikmesriiki ja müüakse pärast näitust liitu importimiseks, kohaldatakse importimisel käesolevat otsust, kui tollile tõendatakse, et:

| a) | eksportija on toimetanud need tooted ÜMTst näituseriiki ja need seal näitusel välja pannud; |
| --- | --- |

a)

eksportija on toimetanud need tooted ÜMTst näituseriiki ja need seal näitusel välja pannud;

| b) | kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud liidus asuvale isikule; |
| --- | --- |

b)

kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud liidus asuvale isikule;

| c) | tooted on lähetatud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti; |
| --- | --- |

c)

tooted on lähetatud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti;

| d) | alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks. |
| --- | --- |

d)

alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2.   Päritolutõend tuleb välja anda või koostada käesoleva lisa IV jaotise kohaselt ja esitada impordiriigi tollile tavapärasel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda lisatõendeid näitusele väljapaneku tingimuste kohta.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, -messide ja muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

PÄRITOLUTÕEND

1. jagu

1. jagu

Üldnõuded

Üldnõuded

Artikkel 20

Eurodes väljendatud summad

1.   Kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid käesoleva lisa artiklite 29 ja 30 kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad liikmesriikide omavääringus.

2.   Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse käesoleva lisa artikleid 29 ja 30 selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud.

3.   Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4.   Liikmesriik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Liikmesriik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5.   Komisjon vaatab omal algatusel või liikmesriigi või ÜMT taotlusel eurodes ja vastavas liikmesriigi vääringus esitatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub komisjon, kas asjaomaseid piirmäärasid on soovitav reaalväärtuses säilitada. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

2. jagu

2. jagu

ÜMTsse eksportimise kord

ÜMTsse eksportimise kord

Artikkel 21

Üldnõuded

Käesolevat otsust kohaldatakse järgmistel juhtudel:

| a) | kui käesoleva lisa nõuetele vastavaid kaupu ekspordib käesoleva lisa artikli 22 kohane registreeritud eksportija; |
| --- | --- |

a)

kui käesoleva lisa nõuetele vastavaid kaupu ekspordib käesoleva lisa artikli 22 kohane registreeritud eksportija;

| b) | kui mis tahes eksportija ekspordib mis tahes kaubasaadetise, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, kui päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 10 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

kui mis tahes eksportija ekspordib mis tahes kaubasaadetise, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, kui päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 10 000 eurot.

Artikkel 22

Registreerimistaotlus

1.   Eksportijad esitavad registreerimiseks taotluse käesoleva lisa artikli 39 lõikes 1 osutatud ÜMT pädevatele asutustele, kasutades V liites esitatud näidisvormi.

2.   ÜMT pädevad asutused aktsepteerivad taotluse üksnes siis, kui see on täielik.

3.   Registreerimine hakkab kehtima kuupäevast, mil ÜMTde pädevad asutused saavad kätte lõigete 1 ja 2 kohase täieliku registreerimistaotluse.

4.   ÜMTs asutatud eksportija, kes on REX-süsteemis juba registreeritud Norra või Šveitsi üldiste soodustuste kava kohaselt, ei pea käesoleva otsuse kohaseks registreerimiseks ÜMT pädevatele asutustele taotlust esitama.

Artikkel 23

Registreerimine

1.   ÜMTde pädevad asutused annavad viivitamata pärast III liites osutatud täieliku taotluse saamist eksportijale registreeritud eksportija numbri ning sisestavad REX-süsteemi registreeritud eksportija numbri, registreerimisandmed ja kuupäeva, millest alates registreering kehtib vastavalt käesoleva lisa artikli 22 lõikele 3.

ÜMTde pädevad asutused teavitavad eksportijat talle antud registreeritud eksportija numbrist ning teatavad kuupäeva, millest alates registreering kehtib.

ÜMTde pädevad asutused ajakohastavad registreeritud andmeid. Nad muudavad neid andmeid kohe, kui registreeritud eksportija on neid teavitanud vastavalt käesoleva lisa artikli 24 lõikele 1.

2.   Registreering sisaldab järgmist teavet:

| a) | III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija nimi; |
| --- | --- |

a)

III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija nimi;

| b) | III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija aadress, sealhulgas riigi või territooriumi identifikaator (ISO kahetäheline riigikood); |
| --- | --- |

b)

III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija aadress, sealhulgas riigi või territooriumi identifikaator (ISO kahetäheline riigikood);

| c) | III liites esitatud vormi lahtrites 1 ja 2 märgitud kontaktandmed; |
| --- | --- |

c)

III liites esitatud vormi lahtrites 1 ja 2 märgitud kontaktandmed;

| d) | sooduskohtlemistingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sealhulgas rubriikide või gruppide indikatiivne loend, nagu on märgitud III liites esitatud vormi lahtris 4; |
| --- | --- |

d)

sooduskohtlemistingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sealhulgas rubriikide või gruppide indikatiivne loend, nagu on märgitud III liites esitatud vormi lahtris 4;

| e) | III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija ettevõtja identifitseerimisnumber (TIN); |
| --- | --- |

e)

III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija ettevõtja identifitseerimisnumber (TIN);

| f) | kas eksportija on kaupleja või tootja III liites esitatud vormi lahtris 3 märgitud andmete kohaselt; |
| --- | --- |

f)

kas eksportija on kaupleja või tootja III liites esitatud vormi lahtris 3 märgitud andmete kohaselt;

| g) | registreeritud eksportija registreerimise kuupäev; |
| --- | --- |

g)

registreeritud eksportija registreerimise kuupäev;

| h) | kuupäev, millest alates registreerimine kehtib; |
| --- | --- |

h)

kuupäev, millest alates registreerimine kehtib;

| i) | registreeringu kustutamise kuupäev, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

i)

registreeringu kustutamise kuupäev, kui see on asjakohane.

Artikkel 24

Registreeringu kustutamine

1.   Registreeritud eksportijad, kes enam ei täida käesoleva otsuse alusel kaupade eksportimiseks vajalikke tingimusi või kes enam ei kavatse selliseid kaupu eksportida, teavitavad sellest ÜMT pädevaid asutusi, kes kustutavad nad kohe kõnealuse ÜMT registreeritud eksportijate registrist.

2.   Ilma et see piiraks karistuste ja sanktsioonide süsteemi kohaldamist ÜMTs, kustutavad ÜMT pädevad asutused registreeritud eksportija asjaomase ÜMT registreeritud eksportijate registrist, kui registreeritud eksportija tahtlikult või tahtmata koostab või laseb koostada päritolukinnituse või muud tõendavad dokumendid, mis sisaldavad valeandmeid ja mille alusel saadakse soodustus või tariifne sooduskohtlemine mittenõuetekohaselt või pettuse või kelmuse teel.

3.   Ilma et see piiraks kontrollide käigus ilmnevate õigusnormide rikkumiste võimalikku mõju, jõustub eksportija registreeritud eksportijate registrist kustutamine tulevikus, st pärast registrist kustutamise kuupäeva koostatud kinnituste puhul.

4.   Eksportijad, kelle ÜMT pädevad asutused on registreeritud eksportijate registrist lõike 2 kohaselt kustutanud, võib registreeritud eksportijate registrisse uuesti kanda üksnes siis, kui nad on esitanud kõnealuse ÜMT pädevatele asutustele tõendid, et nad on lahendanud olukorra, mis tingis nende registrist kustutamise.

5.   Kui ÜMT pädevad asutused on eksportija registreeritud eksportijate registrist kustutanud kooskõlas Norra või Šveitsi üldiste soodustuste kava käsitlevate õigusaktidega, kohaldatakse registrist kustutamist ka käesoleva otsuse kohaldamisel.

Artikkel 25

Tõendavad dokumendid

1.   Eksportijad, olenemata sellest, kas nad on registreeritud või mitte, täidavad järgmised kohustused:

| a) | nad säilitavad sooduskohtlemise saamiseks vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohased kaubandusliku raamatupidamise dokumendid; |
| --- | --- |

a)

nad säilitavad sooduskohtlemise saamiseks vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohased kaubandusliku raamatupidamise dokumendid;

| b) | nad hoiavad kättesaadavana kõik tõendid tootmises kasutatud materjalide kohta; |
| --- | --- |

b)

nad hoiavad kättesaadavana kõik tõendid tootmises kasutatud materjalide kohta;

| c) | nad säilitavad kõik tollidokumendid tootmises kasutatud materjalide kohta; |
| --- | --- |

c)

nad säilitavad kõik tollidokumendid tootmises kasutatud materjalide kohta;

| d) | nad säilitavad järgmiseid dokumente vähemalt kolm aastat alates selle aasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati, või kauem, kui see on siseriikliku õigusega nõutav:






  i) | enda koostatud päritolukinnitused ning |
| --- | --- | --- |

d)

nad säilitavad järgmiseid dokumente vähemalt kolm aastat alates selle aasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati, või kauem, kui see on siseriikliku õigusega nõutav:

i)

enda koostatud päritolukinnitused ning

| ii) | päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide, tootmise ja varude arvestus. |
| --- | --- |

ii)

päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide, tootmise ja varude arvestus.

2.   Lõike 1 punktis d osutatud dokumendid võivad olla elektroonilised, kuid nende alusel peab olema võimalik jälgida eksporditud toodete valmistamiseks kasutatud materjale ja kinnitada nende päritolustaatust.

3.   Käesoleva artikli lõigetega 1 ja 2 ette nähtud kohustusi kohaldatakse ka selliste tarnijate suhtes, kes esitavad eksportijatele käesoleva lisa artiklis 27 osutatud tarnija deklaratsioone.

Artikkel 26

Päritolukinnitus ja teave kumulatsiooni kohaldamiseks

1.   Eksportija koostab päritolukinnituse selliste eksporditavate toodete kohta, mida saab käsitada ÜMTst pärinevate kaupadena.

2.   Erandina lõikest 1 võib erandjuhul päritolukinnituse koostada pärast eksporti (tagasiulatuv kinnitus), tingimusel et see esitatakse liikmesriigile, kus kaubad vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritakse, mitte hiljem kui kaks aastat pärast eksporti.

3.   Eksportija esitab päritolukinnituse liidus asuvale kliendile ning see sisaldab IV liites esitatud üksikasju. Päritolukinnitus koostatakse kas inglise või prantsuse keeles.

Selle võib esitada mis tahes äridokumendil, mis võimaldab identifitseerida asjaomase eksportija ja hõlmatud kaubad.

4.   Käesoleva lisa artikli 2 lõike 2 või käesoleva lisa artikli 7 kohase kumulatsiooni kohaldamisel

| a) | tõendatakse teistest ÜMTdest või liidust lähtuvate materjalide päritolustaatust käesoleva lisa kohase päritolukinnitusega, mille eksportija saab selle ÜMT tarnijalt, kust materjalid tulevad, või liidu tarnijalt, kui materjalid on pärit liidust; |
| --- | --- |

a)

tõendatakse teistest ÜMTdest või liidust lähtuvate materjalide päritolustaatust käesoleva lisa kohase päritolukinnitusega, mille eksportija saab selle ÜMT tarnijalt, kust materjalid tulevad, või liidu tarnijalt, kui materjalid on pärit liidust;

| b) | tõendatakse teistes ÜMTdes või liidus tehtud tööd või töötlemist käesoleva lisa artikli 27 kohase tarnija deklaratsiooniga, mille eksportija saab selle ÜMT tarnijalt, kust materjalid tulevad, või liidu tarnijalt, kui materjalid pärinevad liidust. |
| --- | --- |

b)

tõendatakse teistes ÜMTdes või liidus tehtud tööd või töötlemist käesoleva lisa artikli 27 kohase tarnija deklaratsiooniga, mille eksportija saab selle ÜMT tarnijalt, kust materjalid tulevad, või liidu tarnijalt, kui materjalid pärinevad liidust.

Esimese lõigu kohaldamisel on eksportija koostatud päritolukinnitusel märge „EU cumulation“, „OCT cumulation“, „Cumul UE“ või „cumul PTOM“.

5.   Käesoleva lisa artikli 8 kohase kumulatsiooni puhul majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikidega

| a) | tõendatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigist pärinevate materjalide päritolustaatust liidu ja asjaomase riigi vahelise majanduspartnerluslepingu kohase päritolutõendiga, mille eksportija saab selle majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigi tarnijalt, kust materjalid pärinevad; |
| --- | --- |

a)

tõendatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigist pärinevate materjalide päritolustaatust liidu ja asjaomase riigi vahelise majanduspartnerluslepingu kohase päritolutõendiga, mille eksportija saab selle majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigi tarnijalt, kust materjalid pärinevad;

| b) | tõendatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigis tehtud tööd või töötlemist käesoleva lisa artikli 27 kohase tarnija deklaratsiooniga, mille eksportija saab selle majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigi tarnijalt, kust materjalid pärinevad. |
| --- | --- |

b)

tõendatakse majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigis tehtud tööd või töötlemist käesoleva lisa artikli 27 kohase tarnija deklaratsiooniga, mille eksportija saab selle majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigi tarnijalt, kust materjalid pärinevad.

Esimese lõigu kohaldamisel sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget „cumulation with EPA country [name of the country]“ või „cumul avec le pays APE [nom du pays]“.

6.   Käesoleva lisa artikli 9 kohase kumulatsiooni puhul teiste riikidega, kellel on tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs liidu turule üldise soodustuste süsteemi alusel, tõendatakse päritolustaatust rakendusmääruse (EL) 2015/2447 kohase päritolutõendiga, mille eksportija saab selle üldise soodustuste süsteemiga hõlmatud riigi tarnijalt, kust materjalid pärinevad.

Sel juhul sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget „cumulation with GSP country [name of the country]“ või „cumul avec le pays SPG [nom du pays]“.

7.   Käesoleva lisa artikli 10 kohase kumulatsiooni kohaldamisel tõendatakse sellisest riigist, millel on liiduga vabakaubandusleping, pärinevate materjalide päritolustaatust selle vabakaubanduslepingu kohase päritolutõendiga, mille eksportija saab selle riigi tarnijalt, kust materjalid pärinevad.

Esimese lõigu kohaldamisel sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget „extended cumulation with country [name of the country]“ või „cumul étendu avec le pays [nom du pays]“.

Artikkel 27

Tarnija deklaratsioon

1.   Käesoleva lisa artikli 26 lõike 4 esimese lõigu punkti b ja lõike 5 esimese lõigu punkti b kohaldamiseks esitab tarnija iga materjalisaadetise kohta deklaratsiooni seda saadetist käsitleval kaubaarvel või selle lisas või saatelehel või mõne muul seda saadetist käsitleval äridokumendil, milles asjaomaseid materjale kirjeldatakse nii täpselt, et neid on võimalik identifitseerida. Tarnija deklaratsiooni näidis on esitatud V liites.

2.   Kui tarnija varustab konkreetset klienti regulaarselt kaupadega, mille staatus seoses sooduspäritolureeglitega jääb eeldatavalt pikaks ajaks muutumatuks, võib ta kõigi järgmiste kõnealuste kaupade saadetiste kohta esitada ühe deklaratsiooni (edaspidi „pikaajalise tarnija deklaratsioon“), tingimusel et faktid ja asjaolud, mille alusel see anti, jäävad muutumatuks.

Pikaajalise tarnija deklaratsiooni võib välja anda kuni üheks aastaks deklaratsiooni väljaandmise kuupäevast arvates. Pikaajalise tarnija deklaratsiooni võib välja anda tagasiulatuva mõjuga. Sel juhul ei tohi selle kehtivusaeg ületada ühte aastat alates selle kehtivuse alguse kuupäevast. Kehtivusaeg tuleb märkida pikaajalise tarnija deklaratsioonis.

Kui tingimused peaksid muutuma või kui esitatakse ebatäpseid või ebaõigeid andmeid, võib toll pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtetuks tunnistada.

Kui pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivus tarnitavate kaupade suhtes lõpeb, teatab tarnija sellest viivitamata kliendile.

3.   Tarnija deklaratsiooni võib koostada valmistrükitud vormil.

4.   Tarnija deklaratsioonile antakse allkiri käsitsi. Kui arve- ja tarnija deklaratsioon koostatakse arvuti abil, ei pea deklaratsiooni käsitsi allkirjastama, kui tarniva äriühingu vastutav isik on kindlaks määratud viisil, mis rahuldab tolli selles riigis või sellel territooriumil, kus deklaratsioon on koostatud. Kõnealune toll võib kehtestada käesoleva lõike rakendamise tingimused.

Artikkel 28

Päritolutõend

1.   Päritolukinnitus koostatakse iga kaubasaadetise kohta.

2.   Päritolukinnitus kehtib 12 kuud alates kuupäevast, mil eksportija selle koostab.

3.   Üks päritolukinnitus võib hõlmata mitut kaubasaadetist, kui kaubad vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | nad on lahtivõetud või kokkupanemata tooted harmoneeritud süsteemi üldise tõlgendamisreegli 2 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

a)

nad on lahtivõetud või kokkupanemata tooted harmoneeritud süsteemi üldise tõlgendamisreegli 2 punkti a tähenduses;

| b) | nad kuuluvad harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise alla või rubriiki 7308 või 9406 ning |
| --- | --- |

b)

nad kuuluvad harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise alla või rubriiki 7308 või 9406 ning

| c) | nad on ette nähtud importimiseks eraldi saadetistena. |
| --- | --- |

c)

nad on ette nähtud importimiseks eraldi saadetistena.

3. jagu

3. jagu

Liidus vabasse ringlusse lubamise protseduurid

Liidus vabasse ringlusse lubamise protseduurid

Artikkel 29

Päritolutõendi esitamine

1.   Vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonil osutatakse päritolukinnitusele. Päritolukinnitus peab olema kättesaadav tollile, kes võib paluda selle esitamist deklaratsiooni kontrollimiseks. Kõnealune toll võib nõuda päritolukinnituse tõlget asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest.

2.   Kui deklarant taotleb soodustuste kohaldamist käesoleva otsuse alusel ning ta ei ole vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajaks päritolukinnitust saanud, loetakse deklaratsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (3) artikli 166 tähenduses lihtsustatud deklaratsiooniks ja seda käideldakse vastavalt.

3.   Enne kaupade vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist tagab deklarant nõuetekohaselt, et kaubad vastavad käesolevale lisale, ning kontrollib eelkõige

| a) | käesoleva lisa artikli 40 lõigetes 3 ja 4 osutatud avalikust andmebaasist, kas eksportija on päritolukinnituste koostamiseks registreeritud, välja arvatud juhul, kui kaubasaadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 10 000 eurot, ning |
| --- | --- |

a)

käesoleva lisa artikli 40 lõigetes 3 ja 4 osutatud avalikust andmebaasist, kas eksportija on päritolukinnituste koostamiseks registreeritud, välja arvatud juhul, kui kaubasaadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 10 000 eurot, ning

| b) | kas päritolukinnitus on koostatud kooskõlas IV liitega. |
| --- | --- |

b)

kas päritolukinnitus on koostatud kooskõlas IV liitega.

Artikkel 30

Päritolutõendist vabastamine

1.   Järgmiste toodete puhul ei ole kohustust koostada ja esitada päritolukinnitust:

| a) | eraisikult teisele eraisikule väikepakendites saadetavad tooted, mille koguväärtus on väiksem kui 500 eurot; |
| --- | --- |

a)

eraisikult teisele eraisikule väikepakendites saadetavad tooted, mille koguväärtus on väiksem kui 500 eurot;

| b) | reisija pagasis olevad tooted, mille koguväärus ei ületa 1 200 eurot. |
| --- | --- |

b)

reisija pagasis olevad tooted, mille koguväärus ei ületa 1 200 eurot.

2.   Lõikes 1 osutatud tooted vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | neid ei impordita kauplemise eesmärgil; |
| --- | --- |

a)

neid ei impordita kauplemise eesmärgil;

| b) | nende puhul on deklareeritud, et nad vastavad käesoleva otsuse kohaldamise tingimustele, ning |
| --- | --- |

b)

nende puhul on deklareeritud, et nad vastavad käesoleva otsuse kohaldamise tingimustele, ning

| c) | punktis b osutatud deklaratsiooni õigsuses ei ole põhjust kahelda. |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud deklaratsiooni õigsuses ei ole põhjust kahelda.

3.   Lõike 2 punkti a puhul ei käsitata importi kauplemise eesmärgil toimuva impordina, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | import on juhutine; |
| --- | --- |

a)

import on juhutine;

| b) | import hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

import hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks;

| c) | toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

c)

toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

Artikkel 31

Lahknevused ja vormistusvead

1.   Kui päritolukinnitusel ja tollile toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolukinnitust iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab asjaomastele toodetele.

2.   Päritolukinnituse ilmsed vormilised vead, nagu näiteks trükivead, ei tohi põhjustada dokumendi tagasilükkamist, kui need vead ei tekita põhjendatud kahtlusi dokumendis esitatud kannete õigsuses.

Artikkel 32

Päritolukinnituse kehtivus

Päritolukinnitusi, mis esitatakse impordiriigi tollile pärast käesoleva lisa artikli 28 lõikes 2 nimetatud kehtivusaja möödumist, võib tariifisoodustuste kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib impordiriigi toll päritolukinnitusi aktsepteerida juhul, kui tooted on talle esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 33

Osasaadetistena importimise kord

1.   Käesoleva lisa artikli 28 lõikes 3 osutatud korda kohaldatakse liikmesriigi tolli määratava aja jooksul.

2.   Impordiliikmesriigi toll, kelle järelevalvel järkjärguline vabasse ringlusse lubamine toimub, kontrollib, et järjestikused kaubasaadetised kuuluvad nende lahtivõetud või kokkupanemata toodete hulka, mille kohta päritolukinnitus on koostatud.

Artikkel 34

Päritolukinnituse õigsuse kontroll

1.   Kui tollil on kahtlusi seoses toodete päritolustaatusega, võib ta nõuda, et deklarant esitaks tolli määratud mõistliku aja jooksul kõik olemasolevad tõendid, et kontrollida päritolukinnitusel märgitud andmete õigsust või käesoleva lisa artiklis 18 sätestatud tingimuste täitmist.

2.   Toll võib peatada soodustariifi kohaldamise käesoleva lisa artikli 43 kohase kontrollimise ajaks, kui

| a) | deklarandi esitatud teave ei ole piisav, et kinnitada toodete päritolustaatust või käesoleva lisa artikli 17 lõikes 2 ja artiklis 18 esitatud tingimuste täitmist; |
| --- | --- |

a)

deklarandi esitatud teave ei ole piisav, et kinnitada toodete päritolustaatust või käesoleva lisa artikli 17 lõikes 2 ja artiklis 18 esitatud tingimuste täitmist;

| b) | deklarant ei vasta teabe esitamiseks määratud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

b)

deklarant ei vasta teabe esitamiseks määratud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.

3.   Ajal, mil oodatakse deklarandilt nõutud lõike 1 kohast teavet või lõike 2 kohase kontrolli tulemusi, pakub toll importijale võimalust, et tooted lastakse vabasse ringlusse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikuks peetud ettevaatusabinõud.

Artikkel 35

Soodustuste andmisest keeldumine

1.   Impordiliikmesriigi toll keeldub käesoleva otsuse kohaldamisest, ilma et tal oleks kohustus nõuda lisatõendeid või saata ÜMT-le kontrollitaotlus, kui:

| a) | kaubad ei ole needsamad, mis on esitatud päritolukinnitusel; |
| --- | --- |

a)

kaubad ei ole needsamad, mis on esitatud päritolukinnitusel;

| b) | deklarant ei esita asjaomaste toodete kohta nõutavat päritolukinnitust; |
| --- | --- |

b)

deklarant ei esita asjaomaste toodete kohta nõutavat päritolukinnitust;

| c) | ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 21 punkti b ja artikli 30 lõike 1 kohaldamist, ei ole deklarandi valduses olev päritolukinnitus koostatud ÜMTs registreeritud eksportija poolt; |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 21 punkti b ja artikli 30 lõike 1 kohaldamist, ei ole deklarandi valduses olev päritolukinnitus koostatud ÜMTs registreeritud eksportija poolt;

| d) | päritolukinnitus ei ole koostatud kooskõlas IV liitega või |
| --- | --- |

d)

päritolukinnitus ei ole koostatud kooskõlas IV liitega või

| e) | käesoleva lisa artikli 18 tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

e)

käesoleva lisa artikli 18 tingimused ei ole täidetud.

2.   Impordiliikmesriigi toll keeldub käesoleva otsuse kohaldamisest pärast ÜMT pädevatele asutustele käesoleva lisa artikli 43 kohase kontrollitaotluse saatmist, kui importiva liikmesriigi toll

| a) | on saanud vastuse, et eksportijal ei olnud õigust päritolukinnitust koostada; |
| --- | --- |

a)

on saanud vastuse, et eksportijal ei olnud õigust päritolukinnitust koostada;

| b) | on saanud vastuse, et asjaomased tooted ei ole pärit ÜMTst või et käesoleva lisa artikli 17 lõike 2 tingimused ei ole täidetud, või |
| --- | --- |

b)

on saanud vastuse, et asjaomased tooted ei ole pärit ÜMTst või et käesoleva lisa artikli 17 lõike 2 tingimused ei ole täidetud, või

| c) | kahtles põhjendatult päritolukinnituse kehtivuses või selles, kas deklarandi esitatud teave asjaomaste toodete tõelise päritolu kohta on tõene, ja esitas kontrollitaotluse ning






  i) | ei ole saanud vastust käesoleva lisa artikli 43 kohase määratud tähtaja jooksul või |
| --- | --- | --- |

c)

kahtles põhjendatult päritolukinnituse kehtivuses või selles, kas deklarandi esitatud teave asjaomaste toodete tõelise päritolu kohta on tõene, ja esitas kontrollitaotluse ning

i)

ei ole saanud vastust käesoleva lisa artikli 43 kohase määratud tähtaja jooksul või

| ii) | on saanud vastuse, mis ei sisalda asjakohaseid vastuseid taotluses tõstatatud küsimustele. |
| --- | --- |

ii)

on saanud vastuse, mis ei sisalda asjakohaseid vastuseid taotluses tõstatatud küsimustele.

V JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

1. jagu

1. jagu

Üldnõuded

Üldnõuded

Artikkel 36

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et tagada soodustuste nõuetekohane kohaldamine, ÜMTd:

| a) | loovad käesolevas lisas sätestatud reeglite ja menetluste rakendamiseks ja haldamiseks asjaomases ÜMTs vajalikud haldusstruktuurid ja -süsteemid, sealhulgas asjakohasel juhul kumulatsiooni kohaldamiseks vajaliku korra, ning haldavad neid; |
| --- | --- |

a)

loovad käesolevas lisas sätestatud reeglite ja menetluste rakendamiseks ja haldamiseks asjaomases ÜMTs vajalikud haldusstruktuurid ja -süsteemid, sealhulgas asjakohasel juhul kumulatsiooni kohaldamiseks vajaliku korra, ning haldavad neid;

| b) | teevad oma pädevate asutuste kaudu koostööd komisjoniga ja liikmesriikide tolliga. |
| --- | --- |

b)

teevad oma pädevate asutuste kaudu koostööd komisjoniga ja liikmesriikide tolliga.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud koostöö hõlmab järgmist:

| a) | komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks jälgida, kas käesolevat lisa rakendatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt; see hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolli kohapealseid kontrollkäike; |
| --- | --- |

a)

komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks jälgida, kas käesolevat lisa rakendatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt; see hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolli kohapealseid kontrollkäike;

| b) | ilma et see piiraks käesoleva lisa artiklite 34 ja 35 kohaldamist, toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas lisas sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, ja see hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide toll seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotleb; |
| --- | --- |

b)

ilma et see piiraks käesoleva lisa artiklite 34 ja 35 kohaldamist, toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas lisas sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, ja see hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide toll seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotleb;

| c) | kui kontroll või olemasolev teave tundub osutavat, et käesolevat lisa on rikutud, teostab või korraldab ÜMT omal algatusel või komisjoni või liikmesriikide tolli nõudmisel asjakohase kiirusega uurimise selliste rikkumiste väljaselgitamiseks ja ärahoidmiseks. Komisjon ja liikmesriikide toll võivad kõnealustes uurimistes osaleda. |
| --- | --- |

c)

kui kontroll või olemasolev teave tundub osutavat, et käesolevat lisa on rikutud, teostab või korraldab ÜMT omal algatusel või komisjoni või liikmesriikide tolli nõudmisel asjakohase kiirusega uurimise selliste rikkumiste väljaselgitamiseks ja ärahoidmiseks. Komisjon ja liikmesriikide toll võivad kõnealustes uurimistes osaleda.

3.   ÜMTd esitavad komisjonile ametliku kohustuse selle kohta, et nad täidavad lõikes 1 osutatud nõuded.

Artikkel 37

Avaldamisnõue ja tingimuste täitmine

1.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ÜMTde loendi ja kuupäeva, millest alates nad vastavad käesoleva lisa artiklis 39 osutatud tingimustele. Komisjon ajakohastab seda loendit, kui uus ÜMT täidab kõnealused tingimused.

2.   ÜMTst pärit toodete puhul on võimalik saada liidus vabasse ringlusse lubamisel tariifisoodustust üksnes tingimusel, et tooted eksporditi lõikes 1 osutatud loendis nimetatud kuupäeval või pärast seda.

3.   ÜMTd käsitatakse käesoleva lisa artiklite 36 ja 39 kohastele tingimustele vastavana kuupäeval,

| a) | mil ta esitab käesoleva lisa artikli 39 lõikes 1 osutatud teate ja |
| --- | --- |

a)

mil ta esitab käesoleva lisa artikli 39 lõikes 1 osutatud teate ja

| b) | teatab käesoleva lisa artikli 36 lõikes 3 osutatud kohustuse võtmisest. |
| --- | --- |

b)

teatab käesoleva lisa artikli 36 lõikes 3 osutatud kohustuse võtmisest.

Artikkel 38

Karistused

Karistused määratakse igale isikule, kes koostab või laseb koostada toodete sooduskohtlemise saamiseks valeandmeid sisaldava dokumendi.

2. jagu

2. jagu

REX-süsteemi raames kohaldatavad halduskoostöö meetodid

REX-süsteemi raames kohaldatavad halduskoostöö meetodid

Artikkel 39

ÜMTde pädevate asutuste nimede ja aadresside teatamine

1.   ÜMTd teatavad komisjonile oma riigi territooriumil asuvate selliste ametiasutuste nimed ja aadressid,

| a) | mis on asjaomase riigi valitsusasutused ning millel on õigus toetada komisjoni ja liikmesriikide tolli halduskoostöö tegemisel, nagu on sätestatud käesolevas jaotises; |
| --- | --- |

a)

mis on asjaomase riigi valitsusasutused ning millel on õigus toetada komisjoni ja liikmesriikide tolli halduskoostöö tegemisel, nagu on sätestatud käesolevas jaotises;

| b) | mis on asjaomase riigi valitsusasutused või tegutsevad valitsuse volitusel ning millel on õigus eksportijaid registreerida ja neid registreeritud eksportijate registrist kustutada. |
| --- | --- |

b)

mis on asjaomase riigi valitsusasutused või tegutsevad valitsuse volitusel ning millel on õigus eksportijaid registreerida ja neid registreeritud eksportijate registrist kustutada.

2.   ÜMTd teatavad komisjonile viivitamata lõigete 1 ja 2 kohaselt esitatava teabe muutumisest.

3.   Komisjon edastab selle teabe iga liikmesriigi tollile.

Artikkel 40

REX-süsteemile juurdepääsu õigused ja selle andmete avaldamine

1.   Komisjonil on juurdepääs kõikidele andmetele.

2.   ÜMTde pädevatel asutustel on juurdepääs nende poolt registreeritud eksportijate andmetele.

Komisjon tagab ÜMTde pädevatele asutustele turvalise juurdepääsu REX-süsteemile.

3.   Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks järgmised andmed:

| a) | registreeritud eksportija number; |
| --- | --- |

a)

registreeritud eksportija number;

| b) | registreeritud eksportija registreerimise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

registreeritud eksportija registreerimise kuupäev;

| c) | kuupäev, millest alates registreerimine kehtib; |
| --- | --- |

c)

kuupäev, millest alates registreerimine kehtib;

| d) | registreeringu kustutamise kuupäev, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

d)

registreeringu kustutamise kuupäev, kui see on asjakohane.

4.   Kui eksportija on andnud III liites esitatud vormi lahtri 6 allkirjastamisega selleks nõusoleku, teeb komisjon üldsusele kättesaadavaks järgmised andmed:

| a) | III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija nimi; |
| --- | --- |

a)

III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija nimi;

| b) | III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija aadress; |
| --- | --- |

b)

III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija aadress;

| c) | III liites esitatud vormi lahtrites 1 ja 2 märgitud kontaktandmed; |
| --- | --- |

c)

III liites esitatud vormi lahtrites 1 ja 2 märgitud kontaktandmed;

| d) | sooduskohtlemistingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sealhulgas rubriikide või gruppide indikatiivne loend, nagu on märgitud III liites esitatud vormi lahtris 4; |
| --- | --- |

d)

sooduskohtlemistingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sealhulgas rubriikide või gruppide indikatiivne loend, nagu on märgitud III liites esitatud vormi lahtris 4;

| e) | III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija ettevõtja identifitseerimisnumber (TIN); |
| --- | --- |

e)

III liites esitatud vormi lahtris 1 märgitud registreeritud eksportija ettevõtja identifitseerimisnumber (TIN);

| f) | kas registreeritud eksportija on III liites esitatud vormi lahtris 3 märgitud andmete kohaselt kaupleja või tootja. |
| --- | --- |

f)

kas registreeritud eksportija on III liites esitatud vormi lahtris 3 märgitud andmete kohaselt kaupleja või tootja.

Lahtri 6 allkirjastamisest keeldumine ei ole alus eksportija registreerimisest keeldumiseks.

Artikkel 41

Andmekaitse REX-süsteemis

1.   ÜMTde pädevate asutuste poolt REX-süsteemis registreeritud andmeid töödeldakse üksnes käesoleva lisa kohaldamise eesmärgil.

2.   Registreeritud eksportijatele esitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (4) artiklites 14–16 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (5) artiklites 12–14 sätestatud teave.

Registreeritud eksportijatele esitatakse esimeses lõigus osutatud teave käesoleva lisa III liite kohasele registreeritud eksportijaks saamise taotlusele lisatud teates.

3.   ÜMT iga pädevat asutust, kes on sisestanud andmeid REX-süsteemi, käsitatakse vastutava töötlejana seoses nende andmete töötlemisega.

Komisjoni käsitatakse kaasvastutava töötlejana kõigi selliste andmete töötlemisel, millega tagatakse, et registreeritud eksportija saab oma õigused.

4.   Registreeritud eksportijate õigusi seoses käesoleva lisa III liites esitatud andmete töötlemisega, mis on sisestatud REX-süsteemi ja mida töödeldakse riiklikes süsteemides, kasutatakse vastavalt määrusele (EL) 2016/679.

5.   Liikmesriigid, kes kopeerivad oma riiklikes süsteemides REX-süsteemis sisalduvaid andmeid, millele neil on juurdepääs, ajakohastavad kõnealuseid kopeeritud andmeid.

6.   Õigusi, mis on seotud registreeritud eksportijate registreerimisandmete töötlemisega komisjoni poolt, kasutatakse kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

7.   Registreeritud eksportija taotlus kasutada määruse (EL) 2018/1725 kohast juurdepääsu, parandamise, kustutamise või andmete blokeerimise õigust esitatakse seda töötlevale vastutavale töötlejale.

Kui registreeritud eksportija on esitanud komisjonile kõnealuse taotluse ilma, et ta oleks taotlenud vastutavalt töötlejalt sellekohast õigust, edastab komisjon taotluse registreeritud eksportija andmete töötlejale.

Kui vastutav töötleja ei anna registreeritud eksportijale kõnealust õigust, esitab registreeritud eksportija sellise taotluse komisjonile, kes tegutseb vastutava töötlejana. Komisjonil on õigus neid andmeid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs.

8.   Andmekaitsega tegelevad liikmesriikide järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, vastavalt vajadusele

| a) | teevad koostööd ja tagavad registreerimisandmete koordineeritud järelevalve; |
| --- | --- |

a)

teevad koostööd ja tagavad registreerimisandmete koordineeritud järelevalve;

| b) | vahetavad asjakohast teavet; |
| --- | --- |

b)

vahetavad asjakohast teavet;

| c) | abistavad üksteist auditite ja kontrollide tegemisel; |
| --- | --- |

c)

abistavad üksteist auditite ja kontrollide tegemisel;

| d) | analüüsivad käesoleva lisa tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi; |
| --- | --- |

d)

analüüsivad käesoleva lisa tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi;

| e) | uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjekti õiguste teostamisega seotud probleeme; |
| --- | --- |

e)

uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjekti õiguste teostamisega seotud probleeme;

| f) | koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ja |
| --- | --- |

f)

koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ja

| g) | suurendavad andmekaitseõiguste alast teadlikkust. |
| --- | --- |

g)

suurendavad andmekaitseõiguste alast teadlikkust.

Artikkel 42

Päritolu kontrollimine

1.   Selleks et tagada toodetele päritolustaatust andvate reeglite täitmine, teevad ÜMT pädevad asutused järgmist:

| a) | toodete päritolustaatuse kontrollimine liikmesriikide tolli taotlusel; |
| --- | --- |

a)

toodete päritolustaatuse kontrollimine liikmesriikide tolli taotlusel;

| b) | eksportijate korrapärane omaalgatuslik kontrollimine. |
| --- | --- |

b)

eksportijate korrapärane omaalgatuslik kontrollimine.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud kontrollimisega tagatakse, et eksportijad täidavad oma kohustusi pidevalt. Kontrollimisi korraldatakse riskianalüüsi asjakohaste kriteeriumide alusel määratavate ajavahemike järel. Selleks nõuavad ÜMTde pädevad asutused, et eksportijad esitaksid enda koostatud päritolukinnituste koopiad või selliste kinnituste loendi.

3.   ÜMTde pädevatel asutustel on õigus taotleda mis tahes tõendeid või eksportija raamatupidamise ja asjakohasel juhul eksportijat varustavate tootjate raamatupidamise kontrollimist, sealhulgas korraldada kohapealseid või muid asjakohaseid kontrolle.

Artikkel 43

Taotlus päritolukinnituse kontrollimiseks

1.   Järelkontrolli päritolukinnituste üle tehakse pisteliselt või siis, kui liikmesriigi tollil tekib põhjendatud kahtlus, kas kinnitused on ehtsad ja asjaomaste toodete päritolustaatus on õige või kas käesoleva lisa muud nõuded on täidetud.

Kui liikmesriigi toll esitab ÜMT pädevatele asutustele koostöötaotluse, et kontrollida päritolukinnituste kehtivust, toodete päritolustaatust või mõlemat, põhjendab ta asjakohasel juhul taotluses, miks tal on põhjendatud kahtlus päritolukinnituse kehtivuses või toodete päritolustaatuses.

Kontrollitaotlusele võib lisada päritolukinnituse koopia ja mis tahes lisateabe või dokumendid, mis osutavad, et kinnituses esitatud teave ei ole korrektne.

Taotluse esitav liikmesriik kehtestab kontrollitulemuste teatamiseks kuue kuu pikkuse esialgse tähtaja alates kontrollitaotluse esitamisest.

2.   Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 1 ette nähtud ajavahemiku jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et määrata toodete tegelik päritolu, saadetakse asjaomase ÜMT pädevatele asutustele teine teade. Selle teatega määratakse uus tähtaeg, mis ei ole pikem kui kuus kuud.

Artikkel 44

Tarnija deklaratsiooni kontrollimine

1.   Käesoleva lisa artiklis 27 osutatud tarnija deklaratsiooni võib kontrollida pisteliselt või siis, kui impordiriigi tollil on põhjust kahelda nende dokumentide ehtsuses või asjakohaste materjalide tegelikku päritolu käsitleva teabe õigsuses või terviklikkuses.

2.   Toll, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, võib nõuda, et deklaratsiooni koostanud riigi toll annaks välja teabesertifikaadi, mille näidis on esitatud VI liites. Teise võimalusena võib toll, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, nõuda, et eksportija esitaks tarnija deklaratsiooni koostanud riigi tolli väljaantud teabesertifikaadi.

Teabesertifikaadi välja andnud toll säilitab selle koopiat vähemalt kolm aastat.

3.   Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tollile niipea kui võimalik. Tulemustest peab selguma, kas materjalide staatust käsitlev deklaratsioon on õige.

4.   Kontrollimiseks säilitavad tarnijad nii deklaratsiooni sisaldava dokumendi koopiat kui ka kõiki vajalikke tõendeid materjalide tegeliku staatuse kohta vähemalt kolm aastat.

5.   Tarnija deklaratsiooni koostanud riigi tollil on õigus nõuda tõendeid või teha kontrolle, mida ta peab vajalikuks, et veenduda tarnija deklaratsiooni õigsuses.

6.   Kõik päritolukinnitused, mis on koostatud tarnija ebaõige deklaratsiooni põhjal, loetakse tühiseks.

Artikkel 45

Muud sätted

1.   Käesolevat jagu ja IV jaotise 2. jagu kohaldatakse mutatis mutandis järgmise suhtes:

| a) | kahepoolse kumulatsiooni raames liidust ÜMTsse toimuv eksport, nagu on ette nähtud käesoleva lisa artiklis 7; |
| --- | --- |

a)

kahepoolse kumulatsiooni raames liidust ÜMTsse toimuv eksport, nagu on ette nähtud käesoleva lisa artiklis 7;

| b) | ÜMTde kumulatsiooni raames ühest ÜMTst teise toimuv eksport, nagu on ette nähtud käesoleva lisa artikli 2 lõikes 2; |
| --- | --- |

b)

ÜMTde kumulatsiooni raames ühest ÜMTst teise toimuv eksport, nagu on ette nähtud käesoleva lisa artikli 2 lõikes 2;

| c) | liidust ÜMTsse toimuv eksport, kui nimetatud ÜMT annab liidust pärinevale tootele ühepoolselt tariifse sooduskohtlemise, kooskõlas käesoleva lisaga. |
| --- | --- |

c)

liidust ÜMTsse toimuv eksport, kui nimetatud ÜMT annab liidust pärinevale tootele ühepoolselt tariifse sooduskohtlemise, kooskõlas käesoleva lisaga.

2.   ÜMT võib ette näha ka käesoleva lisa artiklites 22, 23, 24, 39, 40 ja 41 osutatud REX-süsteemi kasutamise, et kõnealune ÜMT saaks kohaldada teisest ÜMTst pärit toodete suhtes tariifset sooduskohtlemist päritolukinnituste alusel, mille on koostanud kõnealuses teises ÜMTs registreeritud eksportijad.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja c osutatud juhtudel peavad eksportijad olema liidus registreeritud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 68.

VI JAOTIS

CEUTA JA MELILLA

CEUTA JA MELILLA

Artikkel 46

Ceuta ja Melilla

1.   Käesoleva lisa sätteid, mis käsitlevad päritolutõendite väljaandmist, kasutamist ja sellele järgnevat kontrollimist, kohaldatakse mutatis mutandis kahepoolse kumulatsiooni raames ÜMTdest Ceutasse ja Melillasse eksporditavate toodete suhtes ning Ceutast ja Melillast ÜMTsse eksporditavate toodete suhtes.

2.   Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3.   Hispaania toll vastutab käesoleva lisa kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

VII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Artikkel 47

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab tolliseadustiku komitee, mis on loodud määruse (EL) nr 952/2013 artikliga 285. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega ja viidatakse käesolevale lõikele, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab.

I liide

Sissejuhatavad märkused ning selliste töö- ja töötlemistoimingute loend, mis annavad päritolustaatuse

Sissejuhatavad märkused

Märkus 1 – Üldine sissejuhatus

Käesolevas liites on esitatud käesoleva lisa artikli 4 kohased tingimused, mille kohaselt tooteid käsitatakse asjaomasest ÜMTst pärit toodetena. Reegleid on nelja tüüpi ja need varieeruvad vastavalt tootele:

| a) | töö või töötlemisega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust; |
| --- | --- |

a)

töö või töötlemisega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust;

| b) | töö või töötlemise tulemusel ei kuulu valmistatud toode ja kasutatud materjalid enam samasse neljakohalisse rubriiki või samasse kuuekohalisse alamrubriiki; |
| --- | --- |

b)

töö või töötlemise tulemusel ei kuulu valmistatud toode ja kasutatud materjalid enam samasse neljakohalisse rubriiki või samasse kuuekohalisse alamrubriiki;

| c) | toimub konkreetne töö- või töötlemistoiming; |
| --- | --- |

c)

toimub konkreetne töö- või töötlemistoiming;

| d) | töö või töötlemise objektiks on teatavad täielikult saadud materjalid. |
| --- | --- |

d)

töö või töötlemise objektiks on teatavad täielikult saadud materjalid.

Märkus 2 – Loendi struktuur

| 2.1. | Esimeses ja teises veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on esitatud vastavalt vajadusele grupi, neljakohalise rubriigi või kuuekohalise alamrubriigi number. Teises veerus kirjeldatakse harmoneeritud süsteemi asjaomasesse rubriiki või gruppi kuuluvaid tooteid. Esimese ja teise veeru iga kande jaoks on sõltuvalt märkusest 2.4 nähtud kolmandas veerus ette üks või mitu reeglit (edaspidi „päritolustaatust andvad toimingud“). Kõnealused päritolustaatust andvad toimingud kehtivad üksnes päritolustaatuseta materjalide suhtes. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex“, tähendab see, et kolmanda veeru reegel kehtib üksnes teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriigi või alamrubriigi numbrit või on esitatud grupi number ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki või alamrubriiki. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kui loetelu sisaldab erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mis on hõlmatud kolmanda veeru vastava reegliga. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kui kolmandas veerus on esitatud kaks alternatiivset reeglit, mis on eraldatud sidesõnaga „või“, võib eksportija valida, millist reeglit kasutada. |
| --- | --- |

2.4.

Märkus 3 – Näited reeglite kohaldamise kohta

| 3.1. | Käesoleva lisa artikli 4 lõike 2 sätteid, mis hõlmavad tooteid, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud tehases, kus neid tooteid kasutatakse, või mõnes muus ÜMT või liidu tehases. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Käesoleva lisa artiklis 5 on sätestatud, et töö või töötlemine peab olema kõnealuses artiklis osutatud toimingutest ulatuslikum. Vastasel juhul ei või kaupadele kohaldada tariifset sooduskohtlemist isegi siis, kui allpool esitatud loendi tingimused on täidetud.
  Kui käesoleva lisa artiklist 5 ei tulene teisiti, nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte. |
| --- | --- |

3.2.

Kui käesoleva lisa artiklist 5 ei tulene teisiti, nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.

| 3.3. | Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, tähendab reegli sõnastuses kasutatav väljend „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist“, et kasutada võib kõikide rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.
  Väljend „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sealhulgas muust rubriiki ... kuuluvast materjalist“ või „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sealhulgas muudest tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse klassifitseeritud materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi teises veerus toodud kirjelduse alla. |
| --- | --- |

3.3.

Väljend „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sealhulgas muust rubriiki ... kuuluvast materjalist“ või „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sealhulgas muudest tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse klassifitseeritud materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi teises veerus toodud kirjelduse alla.

| 3.4. | Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast ka muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. |
| --- | --- |

3.5.

Märkus 4 – Teatavaid põllumajandustooteid käsitlevad üldised sätted

| 4.1. | Gruppide 6, 7, 8, 9, 10 ja 12 ning rubriigi 2401 alla kuluvaid põllumajandustooteid, mis on kasvatatud või koristatud ÜMT territooriumil, käsitatakse kõnealuse ÜMT territooriumilt pärit toodetena isegi siis, kui need on kasvatatud mõnest teisest riigist imporditud seemnetest, taimesibulatest, pookealustest, pistikutest, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusate taimede osadest. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kui päritolustaatuseta suhkru sisaldus on teatava toote puhul piiratud, võetakse selliste piirmäärade arvutamisel arvesse lõpptoote valmistamisel kasutatud rubriiki 1701 (sahharoos) ja rubriiki 1702 kuuluvate suhkrute (näiteks fruktoos, glükoos, laktoos, maltoos, isoglükoos või invertsuhkur) massi ja ka selliste suhkrute massi, mida on kasutatud lõpptootesse lisatud päritolustaatuseta toodete valmistamisel. |
| --- | --- |

4.2.

Märkus 5 – Teatavate tekstiiltoodete puhul kasutatav terminoloogia

| 5.1. | Loendis kasutatud termin „looduslikud kiud“ osutab muudele kiududele kui tehis- või sünteeskiud. Mõiste hõlmab vaid ketruseelses etapis olevaid kiude, sealhulgas jäätmeid, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab mõiste ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Termin „looduslikud kiud“ hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass“, „keemilised materjalid“ ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid“ kirjeldatakse materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ja mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ning -lõnga valmistamiseks. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud“ tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid. |
| --- | --- |

5.4.

Märkus 6 – Tekstiilmaterjalide segust tehtud toodete suhtes kohaldatavad lubatud hälbed

| 6.1. | Kui loetelus esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata kolmandas veerus olevaid tingimusi selle toote valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjalide suhtes, mille mass kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkused 6.3 ja 6.4.) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Märkuses 6.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski üksnes segatoodete suhtes, mis on valmistatud kahest või enamast põhitekstiilmaterjalist.
  Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:






  — | siid, |
| --- | --- | --- |

6.2.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

—

siid,

| — | vill, |
| --- | --- |

—

vill,

| — | loomakarvad, |
| --- | --- |

—

loomakarvad,

| — | loomavill, |
| --- | --- |

—

loomavill,

| — | hobusejõhv, |
| --- | --- |

—

hobusejõhv,

| — | puuvill, |
| --- | --- |

—

puuvill,

| — | paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, |
| --- | --- |

—

paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber,

| — | lina, |
| --- | --- |

—

lina,

| — | kanep, |
| --- | --- |

—

kanep,

| — | džuut ja muud niintekstiilkiud, |
| --- | --- |

—

džuut ja muud niintekstiilkiud,

| — | sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, |
| --- | --- |

—

sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud,

| — | kookoskiud, manillakanep, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, |
| --- | --- |

—

kookoskiud, manillakanep, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud,

| — | sünteesfilamentkiud, |
| --- | --- |

—

sünteesfilamentkiud,

| — | tehisfilamentkiud, |
| --- | --- |

—

tehisfilamentkiud,

| — | elektrit juhtivad filamentkiud, |
| --- | --- |

—

elektrit juhtivad filamentkiud,

| — | polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud,

| — | polüestrist sünteesstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

polüestrist sünteesstaapelkiud,

| — | polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

| — | polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud,

| — | polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

| — | polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud,

| — | polü(fenüleensulfiidist) sünteesstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

polü(fenüleensulfiidist) sünteesstaapelkiud,

| — | polü(vinüülkloriidist) sünteesstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

polü(vinüülkloriidist) sünteesstaapelkiud,

| — | muud sünteesstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

muud sünteesstaapelkiud,

| — | viskoosstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

viskoosstaapelkiud,

| — | muud tehisstaapelkiud, |
| --- | --- |

—

muud tehisstaapelkiud,

| — | mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist, |
| --- | --- |

—

mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist,

| — | mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist, |
| --- | --- |

—

mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist,

| — | rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust,

| — | muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted, |
| --- | --- |

—

muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted,

| — | klaaskiud, |
| --- | --- |

—

klaaskiud,

| — | metallkiud. |
| --- | --- |

—

metallkiud.

Näide:

Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib kasutada päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele, tingimusel, et selle kogumass ei ületa 10 % lõnga massist.

Näide:

Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib kasutada päritolureeglitele mittevastavat sünteeslõnga või villast lõnga või neid mõlemaid, tingimusel et nende kogumass ei ületa 10 % riide massist.

Näide:

Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng on segatoode.

Näide:

Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kasutatud lõngad kahte eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.

| 6.3. | Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist“, on lubatud hälve sellise lõnga puhul 20 %. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust“, on lubatud hälve sellise riba kohta 30 %. |
| --- | --- |

6.4.

Märkus 7 – Teatavate tekstiiltoodete suhtes kohaldatavad muud lubatud hälbed

| 7.1. | Kui loendis on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale, mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loendi kolmanda veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ilma et see piiraks märkuse 7.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete valmistamiseks vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.
  Näide:
  Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili. |
| --- | --- |

7.2.

Näide:

Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.

| 7.3. | Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtus võtta arvesse kaubas sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

7.3.

Märkus 8 – Teatavate gruppi 27 kuuluvate toodetega tehtavate eritöötluste ja lihttoimingute määratlus

| 8.1. | Rubriikides ex 2707 ja 2713 nimetatud eritöötlused on järgmised:






  a) | vaakumdestilleerimine; |
| --- | --- | --- |

8.1.

a)

vaakumdestilleerimine;

| b) | põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine
  (1)
  ; |
| --- | --- |

b)

põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine
  (1)
  ;

| c) | krakkimine; |
| --- | --- |

c)

krakkimine;

| d) | reformimine; |
| --- | --- |

d)

reformimine;

| e) | ekstraheerimine selektiivlahustite abil; |
| --- | --- |

e)

ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

| f) | kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või väävelhappeanhüdriidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; |
| --- | --- |

f)

kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või väävelhappeanhüdriidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

| g) | polümeerimine; |
| --- | --- |

g)

polümeerimine;

| h) | alküülimine; |
| --- | --- |

h)

alküülimine;

| i) | isomeerimine. |
| --- | --- |

i)

isomeerimine.

| 8.2. | Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:






  a) | vaakumdestilleerimine; |
| --- | --- | --- |

8.2.

a)

vaakumdestilleerimine;

| b) | põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine (6); |
| --- | --- |

b)

põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine (6);

| c) | krakkimine; |
| --- | --- |

c)

krakkimine;

| d) | reformimine; |
| --- | --- |

d)

reformimine;

| e) | ekstraheerimine selektiivlahustite abil; |
| --- | --- |

e)

ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

| f) | kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või väävelhappeanhüdriidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; |
| --- | --- |

f)

kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või väävelhappeanhüdriidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

| g) | polümeerimine; |
| --- | --- |

g)

polümeerimine;

| h) | alküülimine; |
| --- | --- |

h)

alküülimine;

| i) | isomeerimine; |
| --- | --- |

i)

isomeerimine;

| j) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate kaupade väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod); |
| --- | --- |

j)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate kaupade väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);

| k) | üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, välja arvatud filtrimine; |
| --- | --- |

k)

üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, välja arvatud filtrimine;

| l) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; |
| --- | --- |

l)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka;

| m) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; |
| --- | --- |

m)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;

| n) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega; |
| --- | --- |

n)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega;

| o) | üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (v.a. vaseliin, mäevaha, ligniitvaha või turbavaha, parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil. |
| --- | --- |

o)

üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (v.a. vaseliin, mäevaha, ligniitvaha või turbavaha, parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil.

| 8.3. | Rubriikide ex 2707 ja 2713 puhul ei anna lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud päritolustaatust. |
| --- | --- |

8.3.

Selliste toodete ning töö- ja töötlemistoimingute loend, mis annavad päritolustaatuse

| Harmoneeritud süsteemi rubriik | Toote kirjeldus | Päritolustaatust andev toiming (päritolustaatuseta materjalidega tehtav töö- või töötlemistoiming, mis annab päritolustaatuse) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Grupp 1 | Elusloomad | Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud |
| Grupp 2 | Liha ja söödav rups | Valmistamine, mille puhul kogu liha ja söödav rups on täielikult saadud |
| ex grupp 3 | Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud; välja arvatud: | Kõik kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on täielikult saadud |
| 0304 | Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| 0305 | Kala, kuivatatud, soolatud või soolvees; Kala, kuivatatud, soolatud või soolvees; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| ex 0306 | Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolatud või soolvees; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas need on jahutatud, külmutatud, kuivatatud soolatud või soolvees või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| ex 0307 | Limused, karbis või karbita, kuivatatud, soolatud või soolvees; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 4 | Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; | Valmistamine, mille puhul:






  — | kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ning |

Harmoneeritud süsteemi rubriik

Toote kirjeldus

Päritolustaatust andev toiming (päritolustaatuseta materjalidega tehtav töö- või töötlemistoiming, mis annab päritolustaatuse)

(1)

(2)

(3)

Grupp 1

Elusloomad

Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud

Grupp 2

Liha ja söödav rups

Valmistamine, mille puhul kogu liha ja söödav rups on täielikult saadud

ex grupp 3

Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud; välja arvatud:

Kõik kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on täielikult saadud

0304

Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

0305

Kala, kuivatatud, soolatud või soolvees; Kala, kuivatatud, soolatud või soolvees; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex 0306

Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolatud või soolvees; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas need on jahutatud, külmutatud, kuivatatud soolatud või soolvees või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex 0307

Limused, karbis või karbita, kuivatatud, soolatud või soolvees; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 4

Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained;

Valmistamine, mille puhul:

—

kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ning

| — | kasutatava suhkru (7) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru (7) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ex grupp 5

Mujal nimetamata loomsed tooted, välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

ex 0511 91

Mittesöödav kalamari ja niisk

Kogu kalamari ja niisk on täielikult saadud

Grupp 6

Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja -roheline

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 7

Köögivili ning söödavad juured ja mugulad

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 8

Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor

Valmistamine, mille puhul:

| — | kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning melonite ja tsitrusviljade koor on täielikult saadud ja |
| --- | --- |

—

kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning melonite ja tsitrusviljade koor on täielikult saadud ja

| — | kasutatava suhkru (7) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru (7) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

Grupp 9

Kohv, tee, mate ja maitseained

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

Grupp 10

Teraviljad

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex grupp 11

Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud:

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 10 ja 11, rubriikidesse 0701 ja 2303 ning alamrubriiki 0710 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex 1106

Jahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud, poetatud kaunviljadest

Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine

Grupp 12

Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 13

Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, mille puhul kasutatava suhkru (7) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

Grupp 14

Taimsed punumismaterjalid; mujal nimetamata taimsed tooted

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

ex grupp 15

Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed või taimsed vahad; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.

1501 –1504

Sea-, kodulinnu-, veise-, lamba- või kitserasv, kalarasv jne

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

1505 , 1506 ja 1520

Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin). Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata. Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

1509 ja 1510

Oliiviõli ja selle fraktsioonid

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud

1516 ja 1517

Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata

Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ja nende fraktsioonidest

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 16

Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

Valmistamine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, välja arvatud gruppi 2 kuuluv liha ja söödav rups ja 16 gruppi kuuluvad materjalid, mis on saadud gruppi 2 kuuluvast lihast ja söödavast rupsist, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, välja arvatud gruppi 2 kuuluv liha ja söödav rups ja 16 gruppi kuuluvad materjalid, mis on saadud gruppi 2 kuuluvast lihast ja söödavast rupsist, ja

| — | mille puhul gruppi 3 kuuluvad materjalid ja gruppi 16 kuuluvad materjalid, mis on saadud gruppi 3 kuuluvatest kaladest ja vähkidest, limustest ja muudest veeselgrootutest, on täielikult saadud |
| --- | --- |

—

mille puhul gruppi 3 kuuluvad materjalid ja gruppi 16 kuuluvad materjalid, mis on saadud gruppi 3 kuuluvatest kaladest ja vähkidest, limustest ja muudest veeselgrootutest, on täielikult saadud

ex grupp 17

Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos ja glükoos, tahkel kujul; suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasutatavate rubriikidesse 1101 kuni 1108 , 1701 ja 1703 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % lõpptoote massist

1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

Grupp 18

Kakao ja kakaotooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

Grupp 19

Tooted teraviljast, jahust, tärklisest või piimast; valikpagaritooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja

| — | kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 kuni 1108 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast ning |
| --- | --- |

—

kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 kuni 1108 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast ning

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

ex grupp 20

Köögi- ja puuviljast ning pähklitest vm taimeosadest tooted; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, mille puhul kasutatud suhkru (7) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

2002 ja 2003

Tomatid, seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

Grupp 21

Mitmesugused toiduained välja arvatud

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

Grupp 22

Joogid, alkohol ja äädikas

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluv materjal, mille puhul

| — | kõik alamrubriikidesse 0806 10 , 2009 61 , 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ning |
| --- | --- |

—

kõik alamrubriikidesse 0806 10 , 2009 61 , 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ning

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

ex grupp 23

Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt: välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 2302

ex 2303

Tärklise tootmisjäägid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate gruppi 10 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist

2309

Loomasöödana kasutatavad tooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ning |
| --- | --- |

—

kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud ning

| — | kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302 ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302 ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (7) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

ex grupp 24

Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, mille puhul kasutatavate gruppi 24 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % kasutatavate grupi 24 materjalide kogumassist

2401

Töötlemata tubakas; tubakajäätmed

Kogu gruppi 24 kuuluv töötlemata tubakas ja tubakajäätmed on täielikult saadud

2402

Sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, tubakast või tubaka asendajatest

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 2403 kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide mass ei ületa 50 % kasutatavate rubriigi 2401 materjalide kogumassist

ex grupp 25

Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 2519

Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesia

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada

Grupp 26

Maagid, räbu ja tuhk

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 27

Mineraalkütused ja -õlid ning nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 2707

Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C (sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (8)

või

muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2710

Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina vähemalt 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid; õlijäätmed

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (9)

või

muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2711

Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (9)

või

muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2712

Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (9)

või

muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2713

Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (8)

või

muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 28

Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete elementide või isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 29

Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 2905

Metallalkoholaadid nii käesolevasse rubriiki kuuluvast alkoholist kui ka etanoolist välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh teistest rubriiki 2905 kuuluvatest materjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2905 43 ;

2905 44 ;

2905 45

Mannitool; D-glütsitool (sorbitool); glütserool

Valmistamine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 30

Farmaatsiatooted

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

Grupp 31

Väetised

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 32

Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 33

Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning hügieenivahendid välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 34

Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvahad, vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted; voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 3404

Tehisvaha ja vahavalmistised:

| — | Parafiinil, naftavahal, bituminoossetest mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil või õlivabal parafiinil põhinevad |
| --- | --- |

—

Parafiinil, naftavahal, bituminoossetest mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil või õlivabal parafiinil põhinevad

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

Grupp 35

Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 36

Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 37

Foto- ja kinokaubad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 38

Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

3824 60

Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv

Valmistamine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja alamrubriiki 2905 44 kuuluv materjal. Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 39

Plastid ja plasttooted; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 3907

| — | Polükarbonaadist ja akrüülnitriilbutadieenstüreeni kopolümeerist (ABS) valmistatud kopolümeer |
| --- | --- |

—

Polükarbonaadist ja akrüülnitriilbutadieenstüreeni kopolümeerist (ABS) valmistatud kopolümeer

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast,  (10)

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

| — | Polüester |
| --- | --- |

—

Polüester

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine tetrabroom(bisfenool A)polükarbonaadist

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 40

Kummi ja kummitooted, välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

4012

Kummist protekteeritud või kasutatud õhkrehvid; kummist täis- või padjandrehvid, vahetatavad kummist protektorid ja pöiavööd:

| — | Protekteeritud kummist õhk-, täis- ja padjandrehvid |
| --- | --- |

—

Protekteeritud kummist õhk-, täis- ja padjandrehvid

Kasutatud rehvide protekteerimine

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 4011 ja 4012 kuuluvad materjalid,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex grupp 41

Toornahad (v.a. karusnahad) ja nahk; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

4101 –4103

Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), karvaga või karvata, laustetud või laustmata; lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), villaga või villata, laustmata või laustetud, v.a grupi 41 märkuse 1 punktis c nimetatud; muud toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil töötlemata), karvadega või ilma, laustetud või laustmata, v.a grupi 41 märkuse 1 punktis b või c nimetatud

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

4104 –4106

Pargitud või enne kuivatamist järelpargitud nahad, villata või karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

Alamrubriiki 4104 11 , 4104 19 , 4105 10 , 4106 21 , 4106 31 või 4106 91 kuuluvate pargitud või eelpargitud nahkade järelparkimine

või

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

4107 , 4112 , 4113

Pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist muul viisil töödeldud nahad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Alamrubriiki 4104 41 , 4104 49 , 4105 30 , 4106 22 , 4106 32 ja 4106 92 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui pargitud või toornaha järelparkimine toimub kuivalt

Grupp 42

Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist)

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex grupp 43

Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

4301

Toorkarusnahad (sh pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked), v.a rubriikides 4101 , 4102 või 4103 nimetatud toornahad

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

ex 4302

Pargitud või töödeldud karusnahad, ühendatud:

| — | Nelinurksete tükkide, ristide ja muul samalaadsel kujul |
| --- | --- |

—

Nelinurksete tükkide, ristide ja muul samalaadsel kujul

Ühendamata pargitud või töödeldud karusnaha pleegitamine või värvimine lisaks lõikamisele ja ühendamisele

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Valmistamine ühendamata pargitud või töödeldud karusnahast

4303

Karusnahast rõivad, rõivamanused jm tooted

Valmistamine rubriiki 4302 kuuluvast pargitud või töödeldud ühendamata karusnahast

ex grupp 44

Puit ja puittooted; puusüsi; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 4407

Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit paksusega üle 6 mm, mida on hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud

Hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine

ex 4408

Kuni 6 mm paksusega jätkatud spoon vineerimiseks (sh spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal) ja vineeri valmistamiseks ja muu pikikiudu saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit paksusega kuni 6 mm, mida on hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud

Servjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine

ex 4410 – ex 4413

Profileeritud liistud, sh profileeritud põrandaliistud jm profileeritud lauad

Profileerimine

ex 4415

Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid

Valmistamine mõõtu lõikamata laudadest

ex 4418

| — | Puidust tisleri- ja puusepatooted |
| --- | --- |

—

Puidust tisleri- ja puusepatooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Puidust kärgpaneele, katusesindleid ja -laaste võib siiski kasutada

| — | Profileeritud liistud |
| --- | --- |

—

Profileeritud liistud

Profileerimine

ex 4421

Tuletikutoorikud; puidust jalatsinaelad ja -tihvtid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast puidust, v.a rubriiki 4409 kuuluvast pidevprofiiliga puidust

Grupp 45

Kork ja korgist tooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 46

Õlgedest, espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted; korv- ja vitspunutised

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 47

Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja jäägid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 48

Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 49

Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex grupp 50

Siid; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 5003

Kraasitud või kammitud siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

Siidijääkide kraasimine või kammimine

5004 – ex 5006

Siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine ja korrutamine (11)

5007

Siidriie või siidijääkidest riie

Looduslike ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest kiududest filamentlõnga ekstrusioon või korrutamine, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine,

või

kudumine, millega kaasneb värvimine,

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine,

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)

ex grupp 51

Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5106 –5110

Lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist lõng

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (11)

5111 –5113

Lambavillast, muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist riie:

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine,

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine,

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)

ex grupp 52

Puuvill; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5204 –5207

Puuvillane lõng ja niit

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (11)

5208 –5212

Puuvillane riie:

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine,

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)

ex grupp 53

Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast riie; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5306 –5308

Lõng muudest taimsetest tekstiilkiududest; paberlõng

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (11)

5309 –5311

Muudest taimsetest tekstiilkiududest riie; paberlõngast riie:

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine,

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)

5401 –5406

Keemilistest filamentkiududest lõng, monofilament ja niit

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine või looduslike kiudude ketramine (11)

5407 ja 5408

Keemilisest filamentlõngast riie:

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

korrutamine ja tekstureerimine, millega kaasneb kudumine, kui kasutatava korrutamata/tekstureerimata lõnga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast,

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)

5501 –5507

Keemilised staapelkiud

Keemiliste kiudude ekstrusioon

5508 –5511

Keemilistest staapelkiududest lõng ja õmblusniit

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (11)

5512 –5516

Keemilistest staapelkiududest riie:

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine,

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)

ex grupp 56

Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning tooted nendest, välja arvatud:

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine või looduslike kiudude ketramine

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine (11)

5602

Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte:

| — | Nõeltöödeldud vilt |
| --- | --- |

—

Nõeltöödeldud vilt

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kanga moodustumine,

Kasutada võib siiski:

| — | rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,

| — | rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või |
| --- | --- |

—

rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või

| — | rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid,

milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsiteksi,

kui nende väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast,

või

looduslikest kiududest vildi puhul ainult kanga moodustumine (11)

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kanga moodustumine,

või

muu looduslikest kiududest vildi puhul ainult kanga valmistamine (11)

5603

Lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte

Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude kasutamine, millega kaasneb lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil

5604

Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael; tekstiillõng ning rubriigi 5404 või 5405 ribad jms, impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga:

| — | Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael |
| --- | --- |

—

Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael

Valmistamine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine või looduslike kiudude ketramine (11)

5605

Metalliseeritud lõng, mähitud või mähkimata, mis koosneb metallniidi, -riba või -pulbriga kombineeritud või metalliga kaetud tekstiillõngast või rubriigi 5404 või 5405 ribast vms

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine, või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine (11)

5606

Rubriiki 5404 või 5405 kuuluv mähitud lõng, ribad jms tooted (v.a rubriigi 5605 tooted ja hobusejõhvist mähitud lõng); šenill-lõng (k.a šenill-lõng flokist); bukleelõng

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine

või

ketramine, millega kaasneb flokeerimine,

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine (11)

Grupp 57

Vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted:

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel kudumine

või

valmistamine kookos-, sisal- või džuutlõngast

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine,

või

taftingtöötlus, millega kaasneb värvimine või trükkimine.

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb lausriide valmistamine, sh nõeltorkemeetodil (11).

Kasutada võib siiski:

| — | rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,

| — | rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või |
| --- | --- |

—

rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või

| — | rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid,

milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsiteksi, kui nende koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

Aluskihina võib kasutada džuutriiet

ex grupp 58

Eririie; taftingriie; pits; gobeläänid; posamendid; tikandid; välja arvatud:

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb flokeerimine või pealistamine,

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine,

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine,

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)

5805

Gobeläänid, Flandria, Aubussoni, Beauvais’ jms tüüpi käsitelgedel valmistatud seinavaibad ning käsitsi väljaõmmeldud (näiteks vars- või ristpistes) seinavaibad, valmistoodetena või mitte

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5810

Tikandid meetrikaubana, ribade või motiividena

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

5901

Kummi või tärklisainetega pealistatud tekstiilriie raamatute väliskaanteks jms otstarbeks; pausriie; ettevalmistatud maalimislõuend; vaheriie jms jäik kübara-alusriie

Kudumine, millega kaasneb värvimine, flokeerimine või pealistamine,

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine

5902

Rehvikoortriie eriti tugevast nailonlõngast või muust eriti tugevast polüamiid-, polüester- või viskooslõngast:

| — | Sisaldab kuni 90 % massist tekstiilmaterjale |
| --- | --- |

—

Sisaldab kuni 90 % massist tekstiilmaterjale

Kudumine

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kudumine

5903

Plastiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud riie (v.a rubriiki 5902 kuuluv)

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

5904

Linoleum, mõõtu lõigatud või lõikamata; põrandakatted tekstiilalusel, mõõtu lõigatud või lõikamata

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine (11)

5905

Tekstiilseinakatted:

| — | Kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud |
| --- | --- |

—

Kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)

5906

Kummeeritud tekstiilriie, v.a rubriiki 5902 kuuluv:

| — | Silmkoelised ja heegeldatud kangad |
| --- | --- |

—

Silmkoelised ja heegeldatud kangad

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel silmuskudumine,

või

silmuskudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine,

või

looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb silmuskudumine (11)

| — | Muud sünteesfilamentlõngast kangad tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist |
| --- | --- |

—

Muud sünteesfilamentlõngast kangad tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kudumine

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine

5907

Tekstiilriie, mujal nimetamata viisil impregneeritud, pealistatud või kaetud; maalitud lõuend teatridekoratsioonideks, stuudio fooniks jms

Kudumine, millega kaasneb värvimine, flokeerimine või pealistamine,

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine,

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

5908

Tekstiiltahid lampidele, ahjudele, välgumihklitele, küünaldele vms, telgedel kootud, punutud või silmkoelised; hõõgsukad ja ringkootud hõõgsukakangas selleks otstarbeks, impregneeritud või impregneerimata:

| — | Impregneeritud hõõgsukad |
| --- | --- |

—

Impregneeritud hõõgsukad

Valmistamine ringkootud hõõgsukakangast

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5909 –5911

Tehnilise otstarbega tekstiiltooted:

| — | Poleerimiskettad ja -rõngad, v.a rubriiki 5911 kuuluvast vildist |
| --- | --- |

—

Poleerimiskettad ja -rõngad, v.a rubriiki 5911 kuuluvast vildist

Kudumine

| — | Tavaliselt paberivalmistuses vm tehnilisel otstarbel kasutatav rubriiki 5911 kuuluv riie, vanutatud, impregneeritud, pealistatud või mitte, ringkootud või lõputu lindina, ühe- või mitmekordse lõime ja/või koelõngaga või siledakoeline mitmekordse lõime ja/või koelõngaga |
| --- | --- |

—

Tavaliselt paberivalmistuses vm tehnilisel otstarbel kasutatav rubriiki 5911 kuuluv riie, vanutatud, impregneeritud, pealistatud või mitte, ringkootud või lõputu lindina, ühe- või mitmekordse lõime ja/või koelõngaga või siledakoeline mitmekordse lõime ja/või koelõngaga

Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine,

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine.

Kasutada tohib ainult järgmisi kiude:

| -- | kookoslõng, |
| --- | --- |

--

kookoslõng,

| -- | polütetrafluoroetüleenlõng (12), |
| --- | --- |

--

polütetrafluoroetüleenlõng (12),

| -- | mitmekordne polüamiidlõng, mida on immutatud või mis on kaetud fenoolvaikudega, |
| --- | --- |

--

mitmekordne polüamiidlõng, mida on immutatud või mis on kaetud fenoolvaikudega,

| -- | m-fenüleendiamiini ja isoftalaathappe polükondenseerimisel saadud aromaatsest polüamiidist valmistatud sünteeskiududest lõng, |
| --- | --- |

--

m-fenüleendiamiini ja isoftalaathappe polükondenseerimisel saadud aromaatsest polüamiidist valmistatud sünteeskiududest lõng,

| -- | polütetrafluoroetüleenist valmistatud monofilamen (12), |
| --- | --- |

--

polütetrafluoroetüleenist valmistatud monofilamen (12),

| -- | polü-(p-fenüleentereftalamiidist) valmistatud sünteeskiududest lõng, |
| --- | --- |

--

polü-(p-fenüleentereftalamiidist) valmistatud sünteeskiududest lõng,

| -- | fenoolvaiguga pealistatud ja akrüüllõngaga mähitud klaaskiudlõng (12), |
| --- | --- |

--

fenoolvaiguga pealistatud ja akrüüllõngaga mähitud klaaskiudlõng (12),

| -- | kopolüester-monofilamendid polüestrist ja tereftaalhappe vaikudest ja 1,4-tsükloheksaandietanoolhappest ja isoftaalhappest |
| --- | --- |

--

kopolüester-monofilamendid polüestrist ja tereftaalhappe vaikudest ja 1,4-tsükloheksaandietanoolhappest ja isoftaalhappest

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon või looduslike kiudude või keemiliste staapelkiudude ketramine, millega kaasneb kudumine (11),

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

Grupp 60

Silmkoelised ja heegeldatud kangad

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel silmuskudumine,

või

silmuskudumine, millega kaasneb flokeerimine või pealistamine,

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine,

või

looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb silmuskudumine

või

korrutamine ja tekstureerimine, millega kaasneb silmuskudumine, kui kasutatava korrutamata/tekstureerimata lõnga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

Grupp 61

Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikootooted):

| — | Saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel |
| --- | --- |

—

Saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel

Silmuskudumine ja kokkuõmblemine (sh väljalõikamine)  (11)
   (13)

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel silmuskudumine (kudumine tootele kuju andmiseks),

või

looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb silmuskudumine (kudumine tootele kuju andmiseks) (11)

ex grupp 62

Rõivad ja rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud; välja arvatud:

Kudumine, millega kaasneb lõppviimistlus (sealhulgas väljalõikamine),

või

kokkuõmblemine, millele eelneb trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)
   (13)

ex 6202 , ex 6204 , ex 6206 , ex 6209 ja ex 6211

Tikitud naiste-, tüdrukute- ja imikurõivad ning imikute rõivamanused

Kudumine, millega kaasneb lõppviimistlus (sealhulgas väljalõikamine),

või

valmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (13)

ex 6210 ja ex 6216

Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast

Kudumine, millega kaasneb lõppviimistlus (sealhulgas väljalõikamine),

või

pealistamine, kui kasutatud pealistamata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast, millega kaasneb kokkuõmblemine (sh väljalõikamine) (13)

ex 6212

Rinnahoidjad, sukahoidjad, korsetid, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, silmkoelised või heegeldatud

- Saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel

Silmuskudumine ja kokkuõmblemine (sh väljalõikamine)  (11)
   (13)

- Muud

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtudel silmuskudumine (kudumine tootele kuju andmiseks),

või

looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb silmuskudumine (kudumine tootele kuju andmiseks) (11)

6213 ja 6214

Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms:

| — | Tikitud |
| --- | --- |

—

Tikitud

Kudumine, millega kaasneb lõppviimistlus (sealhulgas väljalõikamine),

või

valmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (13)

või

kokkuõmblemine, millele eelneb trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)
   (13)

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Kudumine, millega kaasneb lõppviimistlus (sealhulgas väljalõikamine),

või

kokkuõmblemine, millele järgneb trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (11)
   (13)

6217

Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste osad, v.a rubriigis 6212 nimetatud toodete osad

| — | Tikitud |
| --- | --- |

—

Tikitud

Kudumine, millega kaasneb lõppviimistlus (sealhulgas väljalõikamine),

või

valmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (13)

| — | Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast |
| --- | --- |

—

Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast

Kudumine, millega kaasneb lõppviimistlus (sealhulgas väljalõikamine),

või

pealistamine, kui kasutatud pealistamata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast, millega kaasneb kokkuõmblemine (sh väljalõikamine) (13)

| — | Valmis lõigatud vaheriie kraedeks ja kätisteks |
| --- | --- |

—

Valmis lõigatud vaheriie kraedeks ja kätisteks

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Kudumine, millega kaasneb kokkuõmblemine (sh väljalõikamine) (13)

ex grupp 63

Muud valmistekstiiltooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

6301 –6304

Tekid, reisivaibad, voodipesu jms; kardinad jms; muud sisustustarbed:

| — | Vildist, lausriidest |
| --- | --- |

—

Vildist, lausriidest

Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude kasutamine, millega igal juhul kaasneb lausriide valmistamine, k.a nõeltorkemeetodil, ja kokkuõmblemine (sh väljalõikamine) (11)

| — | Muud: |
| --- | --- |

—

Muud:

| — | Tikitud |
| --- | --- |

—

Tikitud

Kudumine või silmuskudumine, millega kaasneb kokkuõmblemine (sh väljalõikamine) (13),

või

valmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (13)

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Kudumine või silmuskudumine, millega kaasneb kokkuõmblemine (sealhulgas väljalõikamine).

6305

Kotid kaupade pakendamiseks

Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine, millega kaasneb kudumine või silmuskudumine ja kokkuõmblemine (sh väljalõikamine) (11)

6306

Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid; paatide, purjelaudade või muude sõidukite purjed; matkatarbed:

| — | Lausriidest |
| --- | --- |

—

Lausriidest

Keemiliste või looduslike kiudude ekstrusioon, millega igal juhtumil kaasneb lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Kudumine, millega kaasneb kokkuõmblemine (sh väljalõikamine)  (11)
   (13),

või

pealistamine, kui kasutatud pealistamata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast, millega kaasneb valmistamine (sealhulgas väljalõikamine)

6307

Muud valmistooted, k.a rõivalõiked (šabloonid):

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

6308

Komplektid riidest ja lõngast, lisanditega või ilma, vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade, salvrätikute vms tekstiiltoodete valmistamiseks, jaemüügiks pakendatud

Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

ex grupp 64

Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud, rubriiki 6406 kuuluvad kokkupandud pealsed

6406

Jalatsite osad (k.a pealsed, ka muude tallaosade kui välistalla külge kinnitatud); eemaldatavad sisetallad, kannapehmendused jms; kedrid, säärised jms tooted, nende osad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 65

Peakatted ja nende osad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 66

Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 67

Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted juustest

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 68

Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 6803

Looduslikust või aglomeeritud kiltkivist tooted

Valmistamine töödeldud kiltkivist

ex 6812

Asbesttooted; asbestil põhinevatest või asbestil ja magneesiumkarbonaadil põhinevatest segudest tooted

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

ex 6814

Vilgukivist, sh aglomeeritud või regenereeritud vilgukivist tooted, paberist, papist vm materjalist alusel

Valmistamine töödeldud vilgust (sh aglomeeritud või regenereeritud vilk)

Grupp 69

Keraamikatooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 70

Klaas ja klaastooted, välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

7006

Rubriigi 7003 , 7004 või 7005 klaas, painutatud, töödeldud servadega, graveeritud, puuritud

| — | Dielektrilise kilega kaetud klaasplaatalused, SEMII standardite kohased pooljuhid (14) |
| --- | --- |

—

Dielektrilise kilega kaetud klaasplaatalused, SEMII standardite kohased pooljuhid (14)

Tootmine rubriiki 7006 kuuluvatest katmata klaasplaatalustest

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvast materjalist

7010

Korvpudelid, pudelid, kolvid, purgid, kannud, rohupudelid, ampullid jm klaasmahutid kaupade säilitamiseks, pakendamiseks või transpordiks; klaasist konservipurgid; Klaaskorgid, klaaskaaned jm klaasist sulgemisvahendid:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

klaasesemete lihvimine, kui lihvimata klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

7013

Klaasist laua- ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sisekujunduseks vms otstarbel kasutatavad klaasesemed (v.a rubriiki 7010 või 7018 kuuluvad)

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

klaasesemete lihvimine, kui lihvimata klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

või

käsitsi puhutud klaasesemete käsitsi kaunistamine (v.a siiditrükk), kui käsitsi puhutud klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 71

Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

7106 , 7108 ja 7110

Väärismetallid:

| — | Survetöötlemata |
| --- | --- |

—

Survetöötlemata

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 7106 , 7108 ja 7110 kuuluvad materjalid

või

rubriiki 7106 , 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine

või

rubriiki 7106 , 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide sulatamine ja/või legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega

| — | Pooltöödeldud või pulbrina |
| --- | --- |

—

Pooltöödeldud või pulbrina

Valmistamine survetöötlemata väärismetallidest

ex 7107 , ex 7109 ja ex 7111

väärismetallidega plakeeritud metallid, pooltöödeldud

Valmistamine väärismetalliga plakeeritud survetöötlemata metallist

7115

Muud tooted väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7117

Juveeltoodete imitatsioonid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine väärismetalliga pindamata või katmata mitteväärismetallist osadest, kui kasutatava materjali koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 72

Raud ja teras; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7207

Pooltooted rauast või legeerimata terasest:

Valmistamine rubriiki 7201 , 7202 , 7203 , 7204 , 7205 või 7206 kuuluvast materjalist

7208 –7216

Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, varbmaterjal ja kujuprofiilid

Valmistamine rubriiki 7206 või 7207 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest või pooltoodetest

7217

Traat rauast või legeerimata terasest

Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest

7218 91 ja 7218 99

Pooltooted

Valmistamine rubriiki 7201 , 7202 , 7203 , 7204 , 7205 või alamrubriiki 7218 10 kuuluvast materjalist

7219 –7222

Lehtvaltstooted roostevabast terasest, vardad ja latid, kujuprofiilid

Valmistamine rubriigi 7218 valuplokkidest vm esmasvormidest või pooltoodetest

7223

Roostevabast terasest traat

Valmistamine rubriiki 7218 kuuluvatest pooltoodetest

7224 90

Pooltooted

Valmistamine rubriiki 7201 , 7202 , 7203 , 7204 , 7205 või alamrubriiki 7224 10 kuuluvast materjalist

7225 –7228

Lehtvaltstooted, kuumvaltsitud vardad ja latid, korrapäratult kokku keritud; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest puurtorud

Valmistamine rubriigi 7206 , 7207 , 7218 või 7224 valuplokkidest vm esmasvormidest või pooltoodetest

7229

Legeerterasest traat

Valmistamine rubriiki 7224 kuuluvatest pooltoodetest

ex grupp 73

Raud- ja terastooted välja arvatud: välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 7301

Sulundkonstruktsioonid

Valmistamine rubriiki 7207 kuuluvast materjalist

7302

Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugiplaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks

Valmistamine rubriiki 7206 kuuluvast materjalist

7304 , 7305 ja 7306

Rauast (v.a malmist) või terasest torud ja õõnesprofiilid

Tootmine rubriiki 7206 , 7207 , 7208 , 7209 , 7210 , 7211 , 7212 , 7218 , 7219 , 7220 või 7224 kuuluvast materjalist

ex 7307

Roostevabast terasest toruliitmikud

Sepistatud toorikute treimine, puurimine, hõõritsemine, väliskeermestamine, kraatide eemaldamine ja liivjugameetodil puhastamine, kui kasutatavate toorikute koguväärtus ei ületa 35 % toote tehasehinnast

7308

Rauast või terasest metallkonstruktsioonid (v.a rubriigi 9406 kokkupandavad ehitised) ja nende osad (näiteks sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balustraadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad, kujuprofiilid, torud jms tarindites kasutatavad raud- või terastooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Rubriiki 7301 kuuluvaid keevitatud kujuprofiile ei tohi siiski kasutada

ex 7315

Rehviketid

Valmistamine, mille puhul kasutatavate rubriiki 7315 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 74

Vask ja vasktooted; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7403

Rafineeritud vask ja vasesulamid, survetöötlemata

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

Grupp 75

Nikkel ja nikkeltooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 76

Alumiinium ja alumiiniumtooted; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7601

Survetöötlemata alumiinium

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

7607

Alumiiniumfoolium (trükiga kaetud või mitte, paberist, papist, plastist vms materjalidest aluskihiga või ilma), paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti arvestamata)

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 7606 kuuluvad materjalid

Grupp 77

Reserveeritud võimalikuks tulevaseks kasutamiseks kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis

ex grupp 78

Plii ja pliitooted, välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7801

Survetöötlemata plii:

| — | Rafineeritud plii |
| --- | --- |

—

Rafineeritud plii

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Rubriiki 7802 kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada

Grupp 79

Tsink ja tsinktooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 80

Tina ja tinatooted

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 81

Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

ex grupp 82

Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8206

Jaemüügiks pakendatud komplektid kahest või enamast rubriikidesse 8202 –8205 kuuluvast tööriistast

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 8202 –8205 kuuluvad materjalid. Komplektis võib siiski olla rubriikidesse 8202 –8205 kuuluvaid tööriistu, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

8211

Lõiketeradega noad, hammastatud või mitte (sh aianoad), v.a rubriigi 8208 noad, nende lõiketerad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Mitteväärismetallist noateri ja noapäid võib siiski kasutada

8214

Muud lõikeriistad (näiteks juukselõikusmasinad, lihuniku- ja köögikirved, raiumis- ja hakkimisnoad, paberinoad); maniküüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed (sh küüneviilid)

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Mitteväärismetallist käepidemeid võib siiski kasutada

8215

Lusikad, kahvlid, kulbid, vahukulbid, tordilabidad, kala- ja võinoad, suhkrutangid jms köögi- ja lauatarbed

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Mitteväärismetallist käepidemeid võib siiski kasutada

ex grupp 83

Mitmesugused mitteväärismetallist tooted; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 8302

Muud kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted ehitiste jaoks ning uste automaatsulgurid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Muid rubriiki 8302 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

ex 8306

Mitteväärismetallist kujukesed jm kaunistused

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Muid rubriiki 8306 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast

ex grupp 84

Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8401

Tuumareaktorid; tuumareaktorite kütteelemendid (kassetid), kiiritamata; seadmed ja aparaadid isotoopide eraldamiseks

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8407

Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8408

Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diiselmootorid või pooldiiselmootorid)

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8427

Kahvellaadurid; muud tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud veokid

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8482

Kuul- ja rull-laagrid

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 85

Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8501 , 8502

Elektrimootorid ja -generaatorid; voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8503 kuuluv materjal,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8513

Kantavad elektrivalgustid oma vooluallikaga (näiteks patarei, aku, magneeto), v.a rubriiki 8512 kuuluvad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8519

Helisalvestus- ja -taasesitusseadmed

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluv materjal,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8521

Videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuur, sisaldab või ei sisalda videotuunerit:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluv materjal,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8523

Salvestuseta magnetkandjad vm kandjad (v.a gruppi 37 kuuluvad tooted)

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8525

Ringhäälingu või televisiooni saateaparaadid, vastuvõtuseadmetega või ilma, helisalvestus- või helitaasesitusaparatuuriga või ilma; telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8526

Radarseadmed, raadionavigatsiooni abiseadmed ja raadiokaugjuhtimisseadmed

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8527

Ringhäälingu vastuvõtuaparaadid, samasse korpusesse monteeritud helisalvestus- või taasesitusseadmete või ajanäitajaga või ilma nendeta

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8528

Monitorid ja projektorid ilma televisiooni vastuvõtuseadmeta; televisiooni vastuvõtuseadmed, mis võivad sisaldada ka ringhäälingu raadiovastuvõtjat, heli- või videosalvestusseadmeid või heli- või videotaasesitusseadmeid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8535 –8537

Elektrilised lülitusseadmed vooluahelatele, elektrikatkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele; optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite pistikühendused; puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, voolulülitus- ja jaotusseadme jaoks

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8538 kuuluv materjal,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8540 11 ja 8540 12

Kineskoobid, sh videomonitoridele:

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8542 31 – 8542 33 ja 8542 39

Monoliitsed integraallülitused

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

või

difusioon, mille puhul integraallülitusi toodetakse pooljuhtmaterjalist alusel vastava dopandi valikulise lisamise teel, ka juhul, kui kokkupanek ja/või testimine toimub muudes riikides kui lepinguosalistes riikides

8544

Isoleeritud traat (sh emailtraat ja anooditud traat), kaablid (sh koaksiaalkaabel) jm isoleeritud elektrijuhtmed, pistikutega või pistikuteta; Individuaalvarjestusega kiududest koosnevad kiudoptilised kaablid, komplektis elektrijuhtmete või pistikutega või ilma

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8545

Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja primaarelemendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist või muust süsiniku erimist, metallosadega või metallosadeta

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8546

Elektriisolaatorid, kõikvõimalikest materjalidest

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8547

Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, valmistatud täielikult isoleermaterjalist peale mõne väiksema metallosa (näiteks keermestatud kruvipesa), mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes montaaži otstarbel, v.a rubriigi 8546 isolaatorid; mitteväärismetallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud juhtmete jaoks ning nende ühendusdetailid

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8548

Primaarelementide, primaarpatareide ja akude jäätmed ja jäägid; kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; mujal selles grupis nimetamata elektrilised osad ja manused seadmetele ja aparaatidele

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 86

Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex grupp 87

Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8711

Mootorrattad (k.a mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 88

Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad, välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 8804

Rotovarjud

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 8804 kuuluvast materjalist,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 89

Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex grupp 90

Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud, välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

9002

Läätsed, prismad, peeglid jm optikatooted seadmete osade või lisaseadmetena, mistahes materjalist, kokkumonteeritud, v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist:

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

9033

Grupi 90 masinate, seadmete, instrumentide ja aparatuuri osad ja tarvikud (mujal käesolevas grupis nimetamata)

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 91

Kellad ja nende osad

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 92

Muusikariistad; nende osad ja tarvikud

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 93

Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 94

Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex grupp 95

Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud, välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 9506

Golfikepid ja nende osad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Golfikepipeade valmistamiseks mõeldud toorikuid võib siiski kasutada

ex grupp 96

Mitmesugused tööstustooted, välja arvatud:

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

9601 ja 9602

Töödeldud elevandiluu, luu, kilpkonnaluu, sarv, hirvesarv, korallid, pärlmutter jms loomse päritoluga nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest (sh voolitud tooted)

Töödeldud taimsed või mineraalsed nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest; vahast, steariinist, kautšukist, looduslikest vaikudest ja modelleerimispastadest voolitud või nikerdatud tooted, mujal nimetamata voolitud või nikerdatud tooted; töödeldud želatiin, kõvastumata (v.a želatiin rubriigist 3503 ), tooted sellest

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

9603

Luuad, pintslid, harjad (k.a harjad seadmete, mehhanismide ja sõidukite osadena), mehaanilised motoriseerimata põrandapuhastajad, mopid ja sulgedest tolmupühkijad; eeltöödeldud köitesõlmed ja harjasekimbud luudade ja harjade valmistamiseks; maalrirullid ja -tampoonid, kuivatuskaabitsad (v.a kuivatusrullid)

Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

9605

Tualett-, õmblustarvete või jalatsite ja rõivaste puhastusvahendite reisikomplektid

Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

9606

Nööbid, rõhknööbid, nööbivormid, nende osad; nööbitoorikud

Valmistamine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

9608

Pastapliiatsid; vildist vms urbsest materjalist otstega pliiatsid ja markerid; täitesulepead, stilograafid jm sulepead; kopeersuled; liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid; sulepea-, pliiatsi- jms hoidikud; eelnimetatud kirjatarvete osad (sh otsikud ja klambrid), v.a rubriiki 9609 kuuluvad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal Tootega samasse rubriiki kuuluvaid sulgi või suleotsikuid võib siiski kasutada.

9612

Kirjutusmasinalindid jms trükilindid, tindiga immutatud või muul viisil trükimärkide jätmiseks ette valmistatud, poolidel, kassettides või mitte; templipadjad, tindiga immutatud või mitte, ümbrisega või ümbriseta

Valmistamine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

9613 20

Korduvtäidetavad gaaskütusel taskuvälgumihklid

Valmistamine, mille puhul kasutatavate rubriiki 9613 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast

9614

Piibud (sh piibukahad) ja sigari- või sigaretipitsid, nende osad

Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest

Grupp 97

Kunstiteosed, kollektsiooniobjektid ja antiikesemed

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

II liide

Eranditaotlus

1.   LÕPPTOOTE KAUBANDUSLIK KIRJELDUS

| |
| --- |

1.1   Tolliklassifikatsioon (HSi kood)

| |
| --- |

2.   KASUTATUD PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALI KAUBANDUSLIK KIRJELDUS

| |
| --- |

2.1   Tolliklassifikatsioon (HSi kood)

| |
| --- |

3.   EELDATAV AASTANE EKSPORDIKOGUS LIITU (KAAL VÕI TÜKKIDE, MEETRITE VM ÜHIKUTE ARV)

| |
| --- |

4.   LÕPPTOODETE VÄÄRTUS

| |
| --- |

5.   PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDE VÄÄRTUS

| |
| --- |

6.   PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDE PÄRITOLU

| |
| --- |

7.   PÕHJUSED, MIKS LÕPPTOODE EI VASTA PÄRITOLUREEGLILE

| |
| --- |

8.   ERANDI TAOTLETAV KOHALDAMISAEG

| Alates pp/kk/aaaa kuni pp/kk/aaaa |
| --- |

Alates pp/kk/aaaa kuni pp/kk/aaaa

9.   VÕIMALIKUD ARENGUSUUNAD, MILLE PUHUL KAOB VAJADUS ERANDI JÄRELE

| |
| --- |

10.   TEAVE ETTEVÕTJA KOHTA

| Ettevõtte kapitali struktuur / Tehtud või tehtavate investeeringute suurus / Tööle võetud või tööle võetavate töötajate arv |
| --- |

Ettevõtte kapitali struktuur / Tehtud või tehtavate investeeringute suurus / Tööle võetud või tööle võetavate töötajate arv

III liide

Registreeritud eksportijaks saamise taotlus

Eksportijate registreerimiseks ÜMTs ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise raames

| 1. | Eksportija nimi, täielik aadress ja riik, kontaktandmed ning TIN-number |
| --- | --- |

1.

Eksportija nimi, täielik aadress ja riik, kontaktandmed ning TIN-number

| 2. | Täiendavad kontaktandmed, sh telefoni- ja faksinumber ning olemasolu korral e-posti aadress (vabatahtlik) |
| --- | --- |

2.

Täiendavad kontaktandmed, sh telefoni- ja faksinumber ning olemasolu korral e-posti aadress (vabatahtlik)

| 3. | Täpsustada, kas põhitegevus on kaupade tootmine või nendega kauplemine |
| --- | --- |

3.

Täpsustada, kas põhitegevus on kaupade tootmine või nendega kauplemine

| 4. | Sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sh harmoneeritud süsteemi rubriikide (või gruppide, kui kaubad kuuluvad rohkem kui kahekümnesse harmoneeritud süsteemi rubriiki) indikatiivne loend |
| --- | --- |

4.

Sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sh harmoneeritud süsteemi rubriikide (või gruppide, kui kaubad kuuluvad rohkem kui kahekümnesse harmoneeritud süsteemi rubriiki) indikatiivne loend

| 5. | Eksportija kohustus
  Käesolevaga allakirjutanu






  — | deklareerib, et ülaltoodud andmed on õiged; |
| --- | --- | --- |

5.

Eksportija kohustus

Käesolevaga allakirjutanu

—

deklareerib, et ülaltoodud andmed on õiged;

| — | kinnitab, et tal ei ole varasemat kustutatud registreeringut, või kui on, siis olukord, mis sellise kustutamiseni viis, on lahendatud; |
| --- | --- |

—

kinnitab, et tal ei ole varasemat kustutatud registreeringut, või kui on, siis olukord, mis sellise kustutamiseni viis, on lahendatud;

| — | võtab kohustuse koostada päritolukinnitusi üksnes selliste kaupade puhul, mis vastavad sooduskohtlemise tingimustele ja mille puhul järgitakse käesolevas lisas esitatud päritolureegleid, millele kõnealused kaubad vastama peavad; |
| --- | --- |

—

võtab kohustuse koostada päritolukinnitusi üksnes selliste kaupade puhul, mis vastavad sooduskohtlemise tingimustele ja mille puhul järgitakse käesolevas lisas esitatud päritolureegleid, millele kõnealused kaubad vastama peavad;

| — | võtab kohustuse pidada sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohast kaubanduslikku raamatupidamisarvestust ning säilitada seda vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati; |
| --- | --- |

—

võtab kohustuse pidada sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohast kaubanduslikku raamatupidamisarvestust ning säilitada seda vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati;

| — | võtab kohustuse teavitada pädevat asutust viivitamata pärast registreeritud eksportija numbri saamist oma registreerimisandmetes toimunud muudatustest; |
| --- | --- |

—

võtab kohustuse teavitada pädevat asutust viivitamata pärast registreeritud eksportija numbri saamist oma registreerimisandmetes toimunud muudatustest;

| — | võtab kohustuse teha koostööd asjaomase pädeva asutusega; |
| --- | --- |

—

võtab kohustuse teha koostööd asjaomase pädeva asutusega;

| — | võtab kohustuse nõustuda, et tema päritolukinnitusi kontrollitakse; see hõlmab raamatupidamisdokumentide kontrollimist ning Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste korraldatavaid kohapealseid kontrollkäike; |
| --- | --- |

—

võtab kohustuse nõustuda, et tema päritolukinnitusi kontrollitakse; see hõlmab raamatupidamisdokumentide kontrollimist ning Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste korraldatavaid kohapealseid kontrollkäike;

| — | võtab kohustuse taotleda enda registreeringu kustutamist süsteemist, kui ta enam ei täida tingimusi ühegi kauba eksportimiseks käesoleva otsuse alusel; |
| --- | --- |

—

võtab kohustuse taotleda enda registreeringu kustutamist süsteemist, kui ta enam ei täida tingimusi ühegi kauba eksportimiseks käesoleva otsuse alusel;

| — | võtab kohustuse taotleda enda registreeringu kustutamist süsteemist, kui ta enam ei kavatse käesoleva otsuse alusel selliseid kaupu eksportida. |
| --- | --- |

—

võtab kohustuse taotleda enda registreeringu kustutamist süsteemist, kui ta enam ei kavatse käesoleva otsuse alusel selliseid kaupu eksportida.

____________________________________________________

Koht, kuupäev, allkirjaõigusega isiku allkiri, nimi ja ametinimetus (15)

| 6. | Eksportija eelnev konkreetne ja teadlik nõusolek, et tema isikuandmed avaldatakse avalikul veebisaidil
  Käesolevaga on allakirjutanu teadlik, et tema taotluses esitatud teavet võib avalikustada avalikul veebisaidil. Allakirjutanu nõustub, et kõnealune teave avaldatakse avalikul veebisaidil. Allakirjutanu võib loobuda nõusolekust avaldada kõnealune teave avalikul veebisaidil, saates taotluse registreerimise eest vastutavatele pädevatele asutustele.
  ____________________________________________________
  Koht, kuupäev, allkirjaõigusega isiku allkiri, nimi ja ametinimetus (15) |
| --- | --- |

6.

Eksportija eelnev konkreetne ja teadlik nõusolek, et tema isikuandmed avaldatakse avalikul veebisaidil

Käesolevaga on allakirjutanu teadlik, et tema taotluses esitatud teavet võib avalikustada avalikul veebisaidil. Allakirjutanu nõustub, et kõnealune teave avaldatakse avalikul veebisaidil. Allakirjutanu võib loobuda nõusolekust avaldada kõnealune teave avalikul veebisaidil, saates taotluse registreerimise eest vastutavatele pädevatele asutustele.

____________________________________________________

Koht, kuupäev, allkirjaõigusega isiku allkiri, nimi ja ametinimetus (15)

| 7. | Lahter, mille täidab pädev asutus
  Taotleja on registreeritud järgmise numbri all:
  Registreerimisnumber: ______________________________
  Registreerimise kuupäev: _______________________________
  Kuupäev, millest alates registreering kehtib:_____________________________
  Allkiri ja tempel  (15)_______________________________ |
| --- | --- |

7.

Lahter, mille täidab pädev asutus

Taotleja on registreeritud järgmise numbri all:

Registreerimisnumber: ______________________________

Registreerimise kuupäev: _______________________________

Kuupäev, millest alates registreering kehtib:_____________________________

Allkiri ja tempel  (15)_______________________________

Teade süsteemis sisalduvate isikuandmete kaitse ja töötlemise kohta

| 1. | Kui Euroopa Komisjon töötleb käesolevas registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (16). Kui ÜMT pädevad asutused, kes kohaldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679,  (17) töötlevad registreeritud eksportija taotluses esitatud isikuandmeid, kohaldavad nad kõnealuse määruse sätteid isikuandmete töötlemise ja nende andmete vaba liikumise kohta. |
| --- | --- |

1.

Kui Euroopa Komisjon töötleb käesolevas registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (16). Kui ÜMT pädevad asutused, kes kohaldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679,  (17) töötlevad registreeritud eksportija taotluses esitatud isikuandmeid, kohaldavad nad kõnealuse määruse sätteid isikuandmete töötlemise ja nende andmete vaba liikumise kohta.

| 2. | Käesoleva otsuse kohaldamise eesmärgil töödeldakse registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid. Registreeritud eksportijaks saamise taotlusega seotud isikuandmete töötlemise õiguslikuks aluseks on punktis 1 osutatud määrused. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva otsuse kohaldamise eesmärgil töödeldakse registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid. Registreeritud eksportijaks saamise taotlusega seotud isikuandmete töötlemise õiguslikuks aluseks on punktis 1 osutatud määrused.

| 3. | REX-süsteemis sisalduvate andmete töötlemisel on vastutav töötleja selle ÜMT pädev asutus, kus taotlus on esitatud.
  ÜMTde pädevate asutuste nimekiri on avaldatud komisjoni veebisaidil. |
| --- | --- |

3.

REX-süsteemis sisalduvate andmete töötlemisel on vastutav töötleja selle ÜMT pädev asutus, kus taotlus on esitatud.

ÜMTde pädevate asutuste nimekiri on avaldatud komisjoni veebisaidil.

| 4. | Juurdepääs käesoleva taotluse kõigile andmetele antakse kasutajatele komisjonis, ÜMTde pädevates asutustes ning liikmesriikide tollis kasutajatunnuse/salasõna alusel. |
| --- | --- |

4.

Juurdepääs käesoleva taotluse kõigile andmetele antakse kasutajatele komisjonis, ÜMTde pädevates asutustes ning liikmesriikide tollis kasutajatunnuse/salasõna alusel.

| 5. | ÜMTde pädevad asutused säilitavad kustutatud registreeringuid käsitlevaid andmeid REX-süsteemis kümme kalendriaastat. Kõnealust ajavahemikku arvestatakse alates selle aasta lõpust, mil registreering kustutati. |
| --- | --- |

5.

ÜMTde pädevad asutused säilitavad kustutatud registreeringuid käsitlevaid andmeid REX-süsteemis kümme kalendriaastat. Kõnealust ajavahemikku arvestatakse alates selle aasta lõpust, mil registreering kustutati.

| 6. | Andmesubjektil on määruse (EL) 2018/1725 või (EL) 2016/679 kohaselt õigus saada juurdepääs oma andmetele, mida REX-süsteemis töödeldakse, ja vajaduse korral neid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs. Kõik taotlused saada andmetele juurdepääsu õigus, õigus neid parandada ja kustutada või blokeerida neile juurdepääs esitatakse registreerimise eest vastutavatele ÜMT pädevatele asutustele. Kui registreeritud eksportija on esitanud komisjonile taotluse nimetatud õiguse kasutamiseks, edastab komisjon sellised taotlused asjaomaste ÜMTde pädevatele asutustele. Kui vastutav töötleja ei andnud registreeritud eksportijale kõnealust õigust, esitab registreeritud eksportija sellise taotluse komisjonile, kes tegutseb vastutava töötlejana. Komisjonil on õigus neid andmeid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs. |
| --- | --- |

6.

Andmesubjektil on määruse (EL) 2018/1725 või (EL) 2016/679 kohaselt õigus saada juurdepääs oma andmetele, mida REX-süsteemis töödeldakse, ja vajaduse korral neid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs. Kõik taotlused saada andmetele juurdepääsu õigus, õigus neid parandada ja kustutada või blokeerida neile juurdepääs esitatakse registreerimise eest vastutavatele ÜMT pädevatele asutustele. Kui registreeritud eksportija on esitanud komisjonile taotluse nimetatud õiguse kasutamiseks, edastab komisjon sellised taotlused asjaomaste ÜMTde pädevatele asutustele. Kui vastutav töötleja ei andnud registreeritud eksportijale kõnealust õigust, esitab registreeritud eksportija sellise taotluse komisjonile, kes tegutseb vastutava töötlejana. Komisjonil on õigus neid andmeid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs.

| 7. | Kaebused võib saata asjaomase riigi andmekaitseasutusele. Kui kaebus käsitleb isikuandmete töötlemist komisjonis, tuleb see esitada Euroopa Andmekaitseinspektorile (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/). |
| --- | --- |

7.

Kaebused võib saata asjaomase riigi andmekaitseasutusele. Kui kaebus käsitleb isikuandmete töötlemist komisjonis, tuleb see esitada Euroopa Andmekaitseinspektorile (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/).

IV liide

Päritolukinnitus

Koostatakse mis tahes äridokumendil, millel on näidatud eksportija ja kaubasaadetise vastuvõtja nimi ja täielik aadress ning kaupade kirjeldus ja väljastamiskuupäev.

Prantsuskeelne sõnastus

L’exportateur (Numéro d’exportateur enregistré – excepté lorsque la valeur des produits originaires contenus dans l’envoi est inférieure à EUR 10 000
   (18)) des produits couverts par le présent document déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (19) au sens des règles d’origine de la Décision d’association des pays et territoires d’outre-mer et que le critère d’origine satisfait est ... ... (20)

Ingliskeelne sõnastus

The exporter (number of registered exporter – unless the value of the consigned originating products does not exceed EUR 10 000

  (1)
  ) of the products covered by this document declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... preferential origin
  (2)
  according to rules of origin of the Decision on the association of the overseas countries and territories and that the origin criterion met is ... ...
  (3)

V liide

Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatuseta toodete kohta

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas kaubaarves loetletud kaubad ...
  (1)

on toodetud ...
  (2)

ja sisaldavad järgmisi osi või materjale, millel ei ole majanduspartnerluslepingu riigi, ÜMT või Euroopa Liidu sooduspäritolustaatust:

...
  (3)
  ...
  (4)
  ...
  (5)

...

...

...
  (6)

Kohustun tollile täiendavalt esitama tõendavaid dokumente, kui seda nõutakse.

...
  (7)
  ...
  (8)

...
  (9)

Märkus

Eespool esitatud tekst, mille lüngad on täidetud vastavalt joonealustes märkustes esitatud juhisele, on tarnija deklaratsioon. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

(1)

| – | Kui tegemist on vaid mõnede kaubaarves loetletud toodetega, tuleb need selgesti tähistada ning lisada deklaratsiooni järgmine märkus selle tähistuse kohta: „ ... , mis on loetletud käesolevas arves ja tähistatud ... , on toodetud ...“ |
| --- | --- |

–

| – | Kui kasutatakse muud dokumenti kui kaubaarvet või kaubaarve lisa (vt käesoleva lisa artikli 27 lõige 1), kasutatakse „kaubaarve“ asemel selle dokumendi nimetust. |
| --- | --- |

–

| (2) | Euroopa Liit, liikmesriik, majanduspartnerluslepinguga ühinenud riik või ÜMT. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Igal juhul tuleb esitada toote kirjeldus. Kirjeldus peab olema piisav ja nii üksikasjalik, et oleks võimalik määrata kõnealuste toodete tariifset klassifikatsiooni. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Tolliväärtus tuleb märkida üksnes juhul, kui seda nõutakse. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Päritoluriik tuleb märkida üksnes juhul, kui seda nõutakse. Märkida tuleb sooduskohtlemist võimaldav päritolu, muu päritolu korral tuleb märkida „kolmas riik“. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | „ja seda on töödeldud järgmisel viisil [Euroopa Liidus] [liikmesriigis] [majanduspartnerluslepinguga ühinenud riigis] [ÜMTs] ...“, ning lisatakse töötlemise kirjeldus, kui seda nõutakse. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Koht ja kuupäev. Käesoleva lisa artikli 27 lõikes 2 osutatud pikaajalise tarnija deklaratsiooni puhul lisatakse järgmine lause: „Käesolev deklaratsioon kehtib nimetatud toodete kõigi saadetiste kohta, mis lähetatakse ... ...“ |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Nimi ja ametikoht ettevõttes. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Allkiri. |
| --- | --- |

(9)

VI liide

Teabesertifikaat

1.

Kasutada tuleb käesolevas liites esitatud teabesertifikaati ning see trükitakse ühes või mitmes ametlikus keeles nendest, milles käesolev otsus on koostatud, järgides seejuures eksportiva riigi või territooriumi õigust. Teabesertifikaadid koostatakse ühes neist keeltest; käsitsi täitmisel kasutatakse tinti ja trükitähti. Teabesertifikaadile peab olema trükitud või muul viisil kantud järjekorranumber, mille järgi saab selle identifitseerida.

2.

Teabesertifikaadi suurus on 210 × 297 mm, kusjuures kõrguse lubatud hälve on vahemikus + 8 kuni – 5 mm. Kasutatav paber peab olema valge kirjapaberi mõõdus paber, mis ei sisalda puidumassi ja mis kaalub vähemalt 25 g/m2.

3.

| 1. | Tarnija (1) | | TEABESERTIFIKAAT


  järgmiste partnerite vahelise sooduskaubanduse jaoks


  EUROOPA LIIT


  ja


  ÜMTd |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. | Kauba saaja (1) | |
| 3. | Töötleja (1) | | 4. Riik, kus toimus töö või töötlemine |
| 6. | Imporditolliasutus (1) | 5. Täidab ametiasutus |
| 7. | Impordidokument (2) | |
| | Vorm ... | nr ... | |
| | Seeria ... | |
| | Kuupäev ... | |
| KAUP |
| 8. | Märgistus, numbrid, kogus ja pakendi liik | 9. | Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriigi / alamrubriigi number (HS-kood) |

1.

Tarnija (1)

TEABESERTIFIKAAT

järgmiste partnerite vahelise sooduskaubanduse jaoks

EUROOPA LIIT

ja

ÜMTd

2.

Kauba saaja (1)

3.

Töötleja (1)

4. Riik, kus toimus töö või töötlemine

6.

Imporditolliasutus (1)

5. Täidab ametiasutus

7.

Impordidokument (2)

Vorm ...

nr ...

Seeria ...

Kuupäev ...

KAUP

8.

Märgistus, numbrid, kogus ja pakendi liik

9.

| 10. | Kogus (1) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Väärtus (4) |
| --- | --- |

11.

KASUTATUD IMPORTMATERJALID

12.

Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriigi / alamrubriigi number (HS-kood)

| 13. | Päritoluriik |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kogus (3) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Väärtus (2)(5) |
| --- | --- |

15.

16.

Töö või töötlemise kirjeldus

17.

Märkused

18.

TOLLI KINNITUS

| 19. | TARNIJA DEKLARATSIOON |
| --- | --- |

19.

Deklaratsioon kinnitatud:

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et

käesolevas sertifikaadis esitatud teave on õige.

Dokument ...

Vorm ...

nr ...

Tolliasutus ...

Kuupäev ...

...

(Koht)

...

(Kuupäev)

Ametlik tempel

...

(Allkiri)

...

(Allkiri)

| (1)(2)(3)(4)(5) | Vt joonealused märkused pöördel. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)

Vt joonealused märkused pöördel.

| KONTROLLITAOTLUS | KONTROLLITULEMUS |
| --- | --- |
| Allakirjutanud tolliametnik nõuab käesoleva teabesertifikaadi ehtsuse ja õigsuse kontrollimist. | Tehtud kontroll näitab, et käesolev teabesertifikaat: |
| | a) | on nimetatud tolliasutuse poolt välja antud ja selles sisalduv teave on õige (*) |

KONTROLLITAOTLUS

KONTROLLITULEMUS

Allakirjutanud tolliametnik nõuab käesoleva teabesertifikaadi ehtsuse ja õigsuse kontrollimist.

Tehtud kontroll näitab, et käesolev teabesertifikaat:

a)

on nimetatud tolliasutuse poolt välja antud ja selles sisalduv teave on õige (*)

| b) | ei vasta ehtsuse ja õigsuse nõuetele (vt lisatud märkused) (*) |
| --- | --- |

b)

ei vasta ehtsuse ja õigsuse nõuetele (vt lisatud märkused) (*)

...

...

(Koht ja kuupäev)

(Koht ja kuupäev)

Ametlik tempel

Ametlik tempel

...

...

(Ametniku allkiri)

(Ametniku allkiri)

| (*) | Mittevajalik maha tõmmata |
| --- | --- |

(*)

Mittevajalik maha tõmmata

RISTVIITED

| (1) | Isiku või äriühingu nimi ja aadress. |
| --- | --- |

(1)

(1)

Isiku või äriühingu nimi ja aadress.

| (2) | Vabatahtlik teave. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Vabatahtlik teave.

| (3) | Kg, hl, m3 või muu mõõtühik. |
| --- | --- |

(3)

(3)

Kg, hl, m3

| (4) | Pakendit loetakse selles sisalduvate kaupade juurde kuuluvaks osaks. Käesolevat sätet ei kohaldata selliste pakendite suhtes, mis ei ole kõnealuse kaubaartikli pakendamisel tavapärased ja millel on eraldi võetuna praktiline väärtus, mis ei ole seotud selle kasutamisega pakendina. |
| --- | --- |

(4)

(4)

Pakendit loetakse selles sisalduvate kaupade juurde kuuluvaks osaks. Käesolevat sätet ei kohaldata selliste pakendite suhtes, mis ei ole kõnealuse kaubaartikli pakendamisel tavapärased ja millel on eraldi võetuna praktiline väärtus, mis ei ole seotud selle kasutamisega pakendina.

| (5) | Väärtus tuleb märkida vastavalt päritolureegleid käsitlevatele sätetele. |
| --- | --- |

(5)

(5)

Väärtus tuleb märkida vastavalt päritolureegleid käsitlevatele sätetele.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

1

(2)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

5

(6)  Vt kombineeritud nomenklatuuri grupi 27 selgitava lisamärkuse 4 punkt b.

6

(7)  Vt sissejuhatav märkus 4.2.

7

(8)  Eritöötluste eritingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 8.1 ja 8.3.

8

(9)  Eritöötluste eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 8.2.

9

(10)  Toodete puhul, mis koosnevad nii rubriikidesse 3901–3906 kui ka rubriikidesse 3907–3911 kuuluvatest materjalidest, kohaldatakse seda piirangut ainult selle materjalirühma suhtes, mis on tootes massilt ülekaalus.

10

(11)  Tekstiilmaterjalide segust valmistatud toodete eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 6.

11

(12)  Seda materjali võib kasutada üksnes paberimasinates kasutatava riide valmistamiseks.

12

(13)  Vt sissejuhatav märkus 7.

13

(14)  SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated (Pooljuhtseadmete ja - materjalide Instituut).

14

(15)  Kui registreeritud eksportijaks saamise taotlused või registreeritud eksportijate ja ÜMTde pädevate asutuste vahelise muu teabevahetuse taotlused esitatakse elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades, asendatakse lahtrites 5, 6 ja 7 osutatud allkiri ja tempel elektroonilise autentimisega.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

17

(18)  Kui päritolukinnitus asendab teist päritolukinnitust, kirjutab sellise kinnitusega hõlmatud kaupade järgmine valdaja päritolukinnitusele oma nime ja täieliku aadressi ning seejärel märgib: „acting on the basis of the statement on origin made out by [name and full address of the exporter in the OCT], registered under the following number [Number of Registered Exporter of the exporter in the OCT]“.

18

(19)  Märkida toodete päritoluriik. Kui päritolukinnitus on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 46 tähenduses, peab eksportija kõnealused tooted selgelt eristama tähisega „CM“ sellisel dokumendil, mille alusel kinnitus koostatakse.

19

(20)  Täielikult saadud toodete puhul: tuleb märkida täht „P“; piisava töö või töötuse läbinud toodete puhul: tuleb märkida täht „W“, selle järele kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (harmoneeritud süsteemi) kohase eksporditava toote rubriigi neljakohaline kood (nt „W“ 9618); vajaduse korral asendatakse eespool mainitud tähis ühe järgmise tähisega:

20

| a) | käesoleva lisa artikli 2 lõike 2 kohase kumulatsiooni või käesoleva lisa artikli 7 kohase kahepoolse kumulatsiooni kohaldamisel: „EU cumulation“ või „cumul UE“; „OCT cumulation“ või „cumul PTOM“; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lisa artikli 2 lõike 2 kohase kumulatsiooni või käesoleva lisa artikli 7 kohase kahepoolse kumulatsiooni kohaldamisel: „EU cumulation“ või „cumul UE“; „OCT cumulation“ või „cumul PTOM“;

| b) | käesoleva lisa artikli 8 kohase kumulatsiooni puhul majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikidega: „cumulation with EPA country [name of the country]“ või „cumul avec pays APE [nom du pays]“; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lisa artikli 8 kohase kumulatsiooni puhul majanduspartnerluslepinguga ühinenud riikidega: „cumulation with EPA country [name of the country]“ või „cumul avec pays APE [nom du pays]“;

| c) | käesoleva lisa artikli 9 kohase kumulatsiooni puhul üldise soodustuste süsteemiga hõlmatud riikidega: „cumulation with GSP country [name of the country]“ või „cumul avec le pays SPG [nom du pays]“; |
| --- | --- |

c)

käesoleva lisa artikli 9 kohase kumulatsiooni puhul üldise soodustuste süsteemiga hõlmatud riikidega: „cumulation with GSP country [name of the country]“ või „cumul avec le pays SPG [nom du pays]“;

| d) | käesoleva lisa artikli 10 kohase kumulatsiooni puhul riigiga, kellega liidul on vabakaubandusleping: „extended cumulation with country [name of the country]“ või „cumul étendu avec le pays [nom du pays]“. |
| --- | --- |

d)

käesoleva lisa artikli 10 kohase kumulatsiooni puhul riigiga, kellega liidul on vabakaubandusleping: „extended cumulation with country [name of the country]“ või „cumul étendu avec le pays [nom du pays]“.

---

III LISA

SOODUSTUSTE AJUTINE PEATAMINE

Artikkel 1

Soodustuste peatamise põhimõtted

1.   Käesoleva otsuse artiklis 44 sätestatud sooduskorra kohaldamine teatavate või kõikide ÜMTst pärit toodete suhtes võidakse ajutiselt peatada järgmistel põhjustel:

| a) | pettus või kelmus; |
| --- | --- |

a)

pettus või kelmus;

| b) | õigusnormide rikkumine või toodete päritolureeglite ja nendega seoses kehtestatud korra pidev mittetäitmine või nende täitmise mittetagamine või |
| --- | --- |

b)

õigusnormide rikkumine või toodete päritolureeglite ja nendega seoses kehtestatud korra pidev mittetäitmine või nende täitmise mittetagamine või

| c) | käesoleva otsuse artiklite 44–50 sätete rakendamiseks ja nende täitmise kontrolliks käesoleva artikli lõikes 2 ning II lisa V jaotises osutatud halduskoostööst keeldumine. |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse artiklite 44–50 sätete rakendamiseks ja nende täitmise kontrolliks käesoleva artikli lõikes 2 ning II lisa V jaotises osutatud halduskoostööst keeldumine.

2.   Lõikes 1 osutatud halduskoostöö tegemisel ÜMT muu hulgas:

| a) | teatab komisjonile ja ajakohastab päritolureeglite rakendamiseks ja nende järgimise kontrolliks vajalikud andmed; |
| --- | --- |

a)

teatab komisjonile ja ajakohastab päritolureeglite rakendamiseks ja nende järgimise kontrolliks vajalikud andmed;

| b) | abistab liitu, tehes liikmesriikide tolli taotlusel kauba päritolutõendite järelkontrolli, ning teatab tulemused õigeks ajaks; |
| --- | --- |

b)

abistab liitu, tehes liikmesriikide tolli taotlusel kauba päritolutõendite järelkontrolli, ning teatab tulemused õigeks ajaks;

| c) | toimetab või korraldab asjakohaseid uurimisi päritolureeglite rikkumise tuvastamiseks ja vältimiseks; |
| --- | --- |

c)

toimetab või korraldab asjakohaseid uurimisi päritolureeglite rikkumise tuvastamiseks ja vältimiseks;

| d) | abistab liitu, võimaldades komisjonil kooskõlastatult ja tihedas koostöös liikmesriikide pädevate asutustega toimetada oma territooriumil liidu uurimisi, et kontrollida dokumentide autentsust või artiklis 44 osutatud korra lubamiseks vajalike andmete täpsust; |
| --- | --- |

d)

abistab liitu, võimaldades komisjonil kooskõlastatult ja tihedas koostöös liikmesriikide pädevate asutustega toimetada oma territooriumil liidu uurimisi, et kontrollida dokumentide autentsust või artiklis 44 osutatud korra lubamiseks vajalike andmete täpsust;

| e) | täidab päritolu kumulatsiooni reegleid II lisa artiklite 7–10 tähenduses või tagab nende täitmise; |
| --- | --- |

e)

täidab päritolu kumulatsiooni reegleid II lisa artiklite 7–10 tähenduses või tagab nende täitmise;

| f) | abistab liitu toimingute kontrollimisel, kui võib eeldada päritoluga seotud pettust või kelmust; pettust või kelmust võib eeldada juhul, kui nende toodete import, millele on kehtestatud käesolevas otsuses sätestatud sooduskord, oluliselt ületab ÜMT tavalist eksporditaset. |
| --- | --- |

f)

abistab liitu toimingute kontrollimisel, kui võib eeldada päritoluga seotud pettust või kelmust; pettust või kelmust võib eeldada juhul, kui nende toodete import, millele on kehtestatud käesolevas otsuses sätestatud sooduskord, oluliselt ületab ÜMT tavalist eksporditaset.

Artikkel 2

Sooduskorra peatamine

1.   Kui komisjon leiab, et käesoleva lisa artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud põhjustel on ajutise peatamise õigustamiseks piisavalt tõendeid, võib ta käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorra soodustatud riigist pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes peatada, tingimusel et ta on eelnevalt:

| a) | lõikes 4 osutatud korras pidanud nõu käesoleva otsuse artiklis 90 osutatud komiteega; |
| --- | --- |

a)

lõikes 4 osutatud korras pidanud nõu käesoleva otsuse artiklis 90 osutatud komiteega;

| b) | pöördunud liikmesriikide poole, et need võtaksid tarvitusele ettevaatusabinõud, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitseks ja/või selle tagamiseks, et soodustatud riik täidab oma kohustusi, ja |
| --- | --- |

b)

pöördunud liikmesriikide poole, et need võtaksid tarvitusele ettevaatusabinõud, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitseks ja/või selle tagamiseks, et soodustatud riik täidab oma kohustusi, ja

| c) | avaldanud Euroopa Liidu Teatajas teadaande, et esineb põhjendatud kahtlustusi selle kohta, kuidas asjaomane soodustatud riik kohaldab sooduskorda ja/või täidab oma kohustusi, mis võib muuta küsitavaks asjaomase riigi õiguse rakendada käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorda. |
| --- | --- |

c)

avaldanud Euroopa Liidu Teatajas teadaande, et esineb põhjendatud kahtlustusi selle kohta, kuidas asjaomane soodustatud riik kohaldab sooduskorda ja/või täidab oma kohustusi, mis võib muuta küsitavaks asjaomase riigi õiguse rakendada käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorda.

Komisjon teatab asjaomasele ÜMTle igast käesoleva lõikega kooskõlas tehtud otsusest enne selle jõustumist. Komisjon teavitab ka käesoleva otsuse artiklis 88 osutatud komiteed.

2.   Ajutine peatamine ei tohi kesta kauem kui kuus kuud. Selle ajavahemiku lõppedes otsustab komisjon pärast käesoleva otsuse artiklis 88 osutatud komitee teavitamist ajutise peatamise lõpetada või seda pikendada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud korra kohaselt.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mis võib õigustada soodustuste peatamist, peatamise pikendamist või selle lõpetamist.

---

IV LISA

KAITSE- JA JÄRELEVALVEKORD

Artikkel 1

Järelevalve- ja kaitsemeetmetega seonduvad mõisted

Järelevalve- ja kaitsemeetmeid silmas pidades kasutatakse käesoleva lisa artiklites 2–10 järgmisi mõisteid:

| a) | „samasugune toode“ – toode, mis on vaatlusaluse tootega identne, nimelt täiesti sarnane, või sellise toote puudumisel muu toode, mis ei ole vaatlusaluse tootega küll täiesti sarnane, kuid on omadustelt väga sarnane; |
| --- | --- |

a)

„samasugune toode“ – toode, mis on vaatlusaluse tootega identne, nimelt täiesti sarnane, või sellise toote puudumisel muu toode, mis ei ole vaatlusaluse tootega küll täiesti sarnane, kuid on omadustelt väga sarnane;

| b) | „huvitatud isikud“ – isikud, kes on seotud käesoleva lisa artikli 2 lõikes 1 nimetatud importtoote ning samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootmise, levitamise ja/või müügiga; |
| --- | --- |

b)

„huvitatud isikud“ – isikud, kes on seotud käesoleva lisa artikli 2 lõikes 1 nimetatud importtoote ning samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootmise, levitamise ja/või müügiga;

| c) | „tõsised raskused“ – liidu tootjate majandusliku ja/või rahalise olukorra halvenemine. |
| --- | --- |

c)

„tõsised raskused“ – liidu tootjate majandusliku ja/või rahalise olukorra halvenemine.

Artikkel 2

Kaitsemeetmete põhimõtted

1.   Kui käesoleva otsuse artiklis 44 osutatud ÜMTst pärit toodet imporditakse kogustes ja/või hindadega, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele liidus, võidakse vastavalt järgnevatele sätetele võtta vajalikke kaitsemeetmeid.

2.   Lõike 1 rakendamisel eelistatakse selliseid meetmeid, mis häirivad assotsieerimist kõige vähem. Kõnealused meetmed ei tohi olla ulatuslikumad, kui on tekkinud raskuste lahendamiseks tingimata vaja. Meetmed ei tohi olla ulatuslikumad kui käesoleva otsuse kohase soodusrežiimi peatamine.

3.   Kaitsemeetmete võtmisel ja muutmisel pööratakse erilist tähelepanu asjaomaste ÜMTde huvidele.

Artikkel 3

Menetluse alustamine

1.   Kui käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimuste täitmise kohta on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, uurib komisjon, kas tuleks võtta kaitsemeetmeid.

2.   Uurimine algatatakse liikmesriigi, juriidilise isiku, liidu tootjate huve esindava ühenduse (millel ei ole juriidilise isiku staatust) taotlusel või komisjoni enda algatusel, kui komisjon leiab, et uurimise algatamiseks on olemas piisavad, käesoleva lisa artiklis 2 osutatud teguritel põhinevad esmapilgul usutavad tõendid. Uurimise algatamise taotlus sisaldab tõendeid selle kohta, et käesoleva lisa artiklis 2 nimetatud tingimused kaitsemeetmete kasutuselevõtmiseks on täidetud. Taotlus esitatakse komisjonile. Komisjon uurib võimalikult põhjalikult taotluses esitatud tõendite täpsust ja adekvaatsust, et kindlaks määrata, kas uurimise algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid.

3.   Kui selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate. Uurimine algatatakse ühe kuu jooksul pärast lõike 2 kohase taotluse saamist. Kui uurimine algatatakse, esitatakse teates kõik vajalikud üksikasjad menetluse ja tähtaegade, sh komisjoni kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku poole pöördumise võimaluse kohta.

4.   Uurimise eeskirjad ja kord on sätestatud käesoleva lisa artiklis 4.

5.   ÜMTde ametiasutuste taotlusel korraldatakse käesoleva otsuse artiklis 14 osutatud kolmepoolne konsulteerimine, ilma et see piiraks käesolevas artiklis osutatud tähtaegade kohaldamist. Kolmepoolse konsulteerimise tulemused tehakse teatavaks ÜMT komiteele.

Artikkel 4

Uurimised

1.   Pärast menetluse algatamist alustab komisjon uurimist. Lõikes 3 sätestatud ajavahemik algab päevast, mil otsus uurimise algatamise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Komisjon võib paluda liikmesriikidel teavet esitada ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et seda palvet täita. Kui kõnealune teave pakub üldist huvi ega ole konfidentsiaalne käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, lisatakse see käesoleva artikli lõikega 6 ette nähtud mittekonfidentsiaalsete dokumentide hulka.

3.   Uurimine viiakse lõpule 12 kuu jooksul alates selle algatamisest.

4.   Komisjon hangib kogu teabe, mida ta peab vajalikuks, et teha otsus käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimuste kohta, ja püüab seda teavet kontrollida, kui ta seda asjakohaseks peab.

5.   Uurimise käigus hindab komisjon objektiivseid ja koguseliselt mõõdetavaid tegureid, mis võivad mõjutada liidu majandusvaldkonna olukorda, eelkõige turuosa, müügimahu muutusi, tootmismahtu, tootmisvõimsust, tootlikkust, tootmisvõimsuse kasutamist, kasumit ja kahjumit ning tööhõivet. See loetelu ei ole ammendav ja komisjon võib arvesse võtta ka muid tegureid.

6.   Endast Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates sätestatud tähtaja jooksul teatanud huvitatud isikud ja asjaomase ÜMT esindajad võivad kirjaliku taotluse alusel tutvuda kogu teabega, mis on seoses uurimisega komisjoni valdusesse antud (välja arvatud liidu või liikmesriikide ametivõimude koostatud asutusesisesed dokumendid), juhul kui see teave on nende huvide kaitsmiseks oluline ega ole konfidentsiaalne käesoleva lisa artikli 9 tähenduses ning kui komisjon seda uurimisel kasutab. Endast teatanud huvitatud isikud võivad edastada komisjonile oma seisukohad kõnealuse teabe kohta. Neid seisukohti arvestatakse juhul, kui need on tõendatud piisavate esmapilgul usutavate tõenditega.

7.   Komisjon tagab, et kõik uurimiseks vajalikud andmed ja kogu statistika on kättesaadav, mõistetav, läbipaistev ja kontrollitav.

8.   Komisjon kuulab huvitatud isikud ära eelkõige juhul, kui nad on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates ette nähtud aja jooksul ärakuulamist kirjalikult taotlenud ja tõestanud, et uurimise tulemused tõenäoliselt mõjutavad neid ja et neil on suuliste selgituste andmiseks erilised põhjused. Komisjon kuulab sellised isikud täiendavalt ära, kui neil on uute selgituste andmiseks erilised põhjused.

9.   Kui teavet ei esitata komisjoni kehtestatud tähtaja jooksul või kui uurimist oluliselt takistatakse, võidakse järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. Kui komisjon leiab, et mõni huvitatud isik või kolmas isik on talle esitanud väära või eksitava teabe, jätab ta selle teabe arvesse võtmata ja võib kasutada kättesaadavaid fakte.

10.   Komisjon teatab asjaomasele ÜMT-le kirjalikult uurimise algatamisest.

Artikkel 5

Eelneva järelevalve meetmed

1.   Käesoleva otsuse artiklis 44 osutatud ÜMTdest pärit toodete suhtes võib teha erijärelevalvet.

2.   Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu kooskõlas käesoleva otsuse artikli 90 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega.

3.   Eelneva järelevalve meetmed on tähtajalised. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse meetmete kehtestamise esimesele kuuekuulisele ajavahemikule järgneva kuuekuulise ajavahemiku järel.

4.   Komisjon ja ÜMTde pädevad ametiasutused tagavad järelevalvemeetmete tõhususe, võttes kasutusele II ja III lisas sätestatud halduskoostöö meetodid.

Artikkel 6

Ajutiste kaitsemeetmete kehtestamine

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel, kus liidu tootjate majandusliku ja/või finantsolukorra halvenemist oleks raske heastada, võidakse kehtestada ajutisi meetmeid. Ajutisi meetmeid ei kohaldata kauem kui 200 päeva. Komisjon võtab ajutised meetmed vastu kooskõlas käesoleva otsuse artikli 90 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega. Tungiva kiireloomulisuse korral võtab komisjon kooskõlas käesoleva otsuse artikli 90 lõikes 6 osutatud menetlusega vastu viivitamata rakendatavad ajutised kaitsemeetmed.

2.   Kui ajutised kaitsemeetmed tunnistatakse kehtetuks, sest uurimise käigus selgub, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused on täitmata, makstakse kõik kõnealuste ajutiste meetmete kohaselt sisse nõutud tollimaksud automaatselt tagasi.

Artikkel 7

Lõplike meetmete kehtestamine

1.   Kui lõpptulemusena välja selgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et artiklis 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon kooskõlas artiklis 4 osutatud kontrollimenetlusega vastu otsuse uurimise ja menetluse lõpetamise kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni ta on jõudnud kõigi asjakohaste faktiliste ja õigusalaste küsimuste suhtes.

2.   Kui lõpptulemusena välja selgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud, võtab komisjon kooskõlas käesoleva lisa artiklis 4 osutatud kontrollimenetlusega vastu otsuse lõplike kaitsemeetmete kehtestamise kohta. Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet käesoleva lisa artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, mis sisaldab kokkuvõtet otsustamisega seotud olulistest faktidest ja kaalutlustest. Komisjon teavitab viivitamatult ÜMT ametiasutusi otsusest võtta vajalikud kaitsemeetmed.

Artikkel 8

Kaitsemeetmete kestus ja läbivaatamine

1.   Kaitsemeede kehtib ainult niikaua kui vaja, et märgatavat kahju ära hoida või heastada ja kohanemisele kaasa aidata. See tähtaeg ei tohi ületada kolme aastat, välja arvatud juhul, kui seda pikendatakse lõike 2 kohaselt.

2.   Kaitsemeetme esialgse kohaldamise tähtaega võib erandkorras pikendada kuni kahe aasta võrra, kui on kindlaks tehtud, et kaitsemeedet on endiselt vaja tõsiste raskuste vältimiseks või kõrvaldamiseks.

3.   Lõike 2 kohasele pikendamisele peab eelnema uurimine, mida taotleb liikmesriik, liidu tootmisharu esindav juriidiline isik või selline ühing, mis ei ole juriidiline isik, või komisjon omal algatusel, kui on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et kaitsemeede on endiselt vajalik.

4.   Teade uurimise algatamise kohta avaldatakse artikli 4 kohaselt ja kaitsemeede kehtib kuni uurimise tulemuste selgumiseni. Uurimine korraldatakse ja käesoleva artikli lõike 2 kohane pikendamist käsitlev otsus tehakse kooskõlas artiklitega 6 ja 7.

Artikkel 9

Konfidentsiaalsus

1.   Käesoleva otsuse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti. Käesoleva otsuse alusel saadud mis tahes teavet, mis on oma loomult konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena, ei avalikustata ilma selle teabe andja loata.

2.   Igas konfidentsiaalsustaotluses tuleb märkida põhjus, miks teave on konfidentsiaalne. Kui teabe andja ei soovi teavet avalikustada ega luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada ning kui ilmneb, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, võib kõnealuse teabe jätta arvesse võtmata.

3.   Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju.

4.   Lõigete 1–4 kohaldamine ei piira liidu asutusi osutamast üldisele teabele ja eelkõige käesoleva otsuse alusel tehtud otsuste põhjustele. Need asutused peavad siiski arvesse võtma asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, et nende ärisaladusi ei avaldataks.

---

| 7.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/135 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/135

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1765,

5. oktoober 2021,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. aprillil 2021 vastu otsuse (EL) 2021/689 (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sõlmimise kohta (2). Kaubandus- ja koostööleping jõustus 1. mail 2021. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. aprillil 2021 vastu otsuse (EL) 2021/689 (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sõlmimise kohta (2). Kaubandus- ja koostööleping jõustus 1. mail 2021.

| (2) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga q loodi kalanduse erikomitee. Selle pädevused on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõikes 4. |
| --- | --- |

(2)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga q loodi kalanduse erikomitee. Selle pädevused on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõikes 4.

| (3) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 punktiga f on kalanduse erikomiteele antud õigus luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi. |
| --- | --- |

(3)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 punktiga f on kalanduse erikomiteele antud õigus luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi.

| (4) | Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõikele 10 ning erandina selle artikli 8 lõikest 9 võib kalanduse erikomitee võtta vastu oma töökorra, mis reguleerib tema tööd, ja seda hiljem muuta. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõikele 10 ning erandina selle artikli 8 lõikest 9 võib kalanduse erikomitee võtta vastu oma töökorra, mis reguleerib tema tööd, ja seda hiljem muuta.

| (5) | Kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 508 on esitatud mittetäielik loetelu kalanduse erikomitee ülesannetest ja pädevusvaldkondadest. |
| --- | --- |

(5)

Kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 508 on esitatud mittetäielik loetelu kalanduse erikomitee ülesannetest ja pädevusvaldkondadest.

| (6) | Kalanduse erikomitee vastutab selliste meetmete, sealhulgas otsuste ja soovituste vastuvõtmise eest, millega toetatakse kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 494 sätestatud eesmärke, eelkõige eesmärki tagada, et ühiste kalavarude püük lepinguosaliste vetes oleks pikas perspektiivis keskkonnasäästlik ning aitaks saavutada majanduslikku ja sotsiaalset kasu, austades samal ajal täielikult iseseisvate rannikuriikide õigusi ja kohustusi, mida lepinguosalised teostavad, ning eesmärki kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks. |
| --- | --- |

(6)

Kalanduse erikomitee vastutab selliste meetmete, sealhulgas otsuste ja soovituste vastuvõtmise eest, millega toetatakse kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 494 sätestatud eesmärke, eelkõige eesmärki tagada, et ühiste kalavarude püük lepinguosaliste vetes oleks pikas perspektiivis keskkonnasäästlik ning aitaks saavutada majanduslikku ja sotsiaalset kasu, austades samal ajal täielikult iseseisvate rannikuriikide õigusi ja kohustusi, mida lepinguosalised teostavad, ning eesmärki kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (3) on sätestatud, et liit peab tagama selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Määruses on ka sätestatud, et liit peab rakendama ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, võtma parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmeid, toetama teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetama järk-järgult tagasiheite ja edendama püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Määruses (EL) nr 1380/2013 on konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 218 alusel vastu võetud erisätete kohaldamist, ning nähakse ette liidule ja kolmandatele riikidele ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise põhimõtted ja eesmärgid ning sätted vahetust ja ühist majandamist käsitlevate lepingute kohta. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (3) on sätestatud, et liit peab tagama selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Määruses on ka sätestatud, et liit peab rakendama ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, võtma parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmeid, toetama teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetama järk-järgult tagasiheite ja edendama püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Määruses (EL) nr 1380/2013 on konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 218 alusel vastu võetud erisätete kohaldamist, ning nähakse ette liidule ja kolmandatele riikidele ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise põhimõtted ja eesmärgid ning sätted vahetust ja ühist majandamist käsitlevate lepingute kohta.

| (8) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel kalanduse erikomitees võetav seisukoht seoses kalanduse erikomitee aktidega, millel on õiguslik toime. |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel kalanduse erikomitees võetav seisukoht seoses kalanduse erikomitee aktidega, millel on õiguslik toime.

| (9) | Nõukogu peaks kõnealuse seisukoha ja selle täpsustused kindlaks määrama kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega, otsusega (EL) 2021/689 ja käesoleva otsusega. Käesolev otsus peaks hõlmama kalanduse erikomitees võetavat liidu seisukohta ajavahemikuks 2021–2026, välja arvatud mis tahes kalanduse töörühma loomine või tegevuse lõpetamine ning iga-aastased kalapüügivõimalusi käsitlevad konsultatsioonid, mida reguleeritakse ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste eraldi otsustega. Käesolev otsus ei välista ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel eraldi otsuste vastuvõtmist ka muudes eriti olulistes küsimustes. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu peaks kõnealuse seisukoha ja selle täpsustused kindlaks määrama kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega, otsusega (EL) 2021/689 ja käesoleva otsusega. Käesolev otsus peaks hõlmama kalanduse erikomitees võetavat liidu seisukohta ajavahemikuks 2021–2026, välja arvatud mis tahes kalanduse töörühma loomine või tegevuse lõpetamine ning iga-aastased kalapüügivõimalusi käsitlevad konsultatsioonid, mida reguleeritakse ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste eraldi otsustega. Käesolev otsus ei välista ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel eraldi otsuste vastuvõtmist ka muudes eriti olulistes küsimustes.

| (10) | Euroopa Parlamenti tuleb vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 viivitamata ja täielikult teavitada. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamenti tuleb vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 viivitamata ja täielikult teavitada.

| (11) | Arvestades kaubandus- ja koostöölepinguga hõlmatud kalavarude muutuvat iseloomu ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uut arengut, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne kalanduse erikomitee koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega ette näha koostööd ja koordineerimist käsitlevad sätted liidu seisukoha täpsustamiseks ajavahemikuks 2021–2026. Tuginedes 2021. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide käigus välja töötatud tavale, peaksid need kooskõlastamist ja koostööd käsitlevad sätted tagama nõukogu ja selle ettevalmistavate organite korrapärase ja täieliku kaasamise kooskõlas otsuses (EL) 2021/689 sätestatud menetlustega, |
| --- | --- |

(11)

Arvestades kaubandus- ja koostöölepinguga hõlmatud kalavarude muutuvat iseloomu ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uut arengut, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne kalanduse erikomitee koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega ette näha koostööd ja koordineerimist käsitlevad sätted liidu seisukoha täpsustamiseks ajavahemikuks 2021–2026. Tuginedes 2021. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide käigus välja töötatud tavale, peaksid need kooskõlastamist ja koostööd käsitlevad sätted tagama nõukogu ja selle ettevalmistavate organite korrapärase ja täieliku kaasamise kooskõlas otsuses (EL) 2021/689 sätestatud menetlustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punkti q alusel loodud kalanduse erikomitees liidu nimel võetav seisukoht on sätestatud käesoleva otsuse I ja II lisas.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud liidu seisukohta täpsustatakse täiendavalt kooskõlas III lisaga.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2026. Nõukogu hindab seda otsust vastavalt vajadusele ja vajaduse korral muudab seda komisjoni ettepaneku põhjal. Läbivaatamine toimub igal juhul ja hiljemalt 31. detsembriks 2022.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 5. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 2.

1

(2)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

3

---

I LISA

Põhimõtted

Kalanduse erikomitees kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punkti q kohaselt võetav liidu seisukoht järgib järgmiseid põhimõtteid:

| a) | liit tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika raames tagamaks, et kalandus oleks keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlik ning seda majandataks viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise eesmärkidega, eelkõige määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärkide ja kohaldatavate mitmeaastaste kavade kaudu ning kooskõlas ettevaatusprintsiibiga, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisele, vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut püüki ning kaotada järk-järgult tagasiheide, minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve; samuti tegutseb liit vastavalt nimetatud määruse artiklitele 28 ja 33 ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise kohta; |
| --- | --- |

a)

liit tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika raames tagamaks, et kalandus oleks keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlik ning seda majandataks viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise eesmärkidega, eelkõige määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärkide ja kohaldatavate mitmeaastaste kavade kaudu ning kooskõlas ettevaatusprintsiibiga, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisele, vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut püüki ning kaotada järk-järgult tagasiheide, minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve; samuti tegutseb liit vastavalt nimetatud määruse artiklitele 28 ja 33 ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise kohta;

| b) | liit tagab kalanduse erikomitee toimivuse, sealhulgas selle töökorra ettevalmistamise või muutmise; |
| --- | --- |

b)

liit tagab kalanduse erikomitee toimivuse, sealhulgas selle töökorra ettevalmistamise või muutmise;

| c) | liit püüab tagada, et kalanduse erikomitee poolt vastu võetavad õigusliku toimega aktid või meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset käsitleva kokkuleppega ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva lepinguga ning liidu rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

c)

liit püüab tagada, et kalanduse erikomitee poolt vastu võetavad õigusliku toimega aktid või meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset käsitleva kokkuleppega ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva lepinguga ning liidu rahvusvaheliste kohustustega;

| d) | liit tagab, et kalanduse erikomitee poolt vastu võetavad õigusliku toimega aktid või meetmed on kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikliga 494, hõlmates ühiste kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse ja optimaalse kasutamise edendamist, peamiselt Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) poolt antavate parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kasutamist kaitse- ja majandamisotsuste alusena ning proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate meetmete kohaldamist mere bioloogiliste ressursside kaitseks ja kalavarude majandamiseks, samal ajal säilitades lepinguosaliste regulatiivse autonoomia, tagades ELi ja Ühendkuningriigi laevastikele võrdsed tingimused ning püüeldes lepinguosaliste normides ühise lähenemisviisi poole; |
| --- | --- |

d)

liit tagab, et kalanduse erikomitee poolt vastu võetavad õigusliku toimega aktid või meetmed on kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikliga 494, hõlmates ühiste kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse ja optimaalse kasutamise edendamist, peamiselt Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) poolt antavate parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kasutamist kaitse- ja majandamisotsuste alusena ning proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate meetmete kohaldamist mere bioloogiliste ressursside kaitseks ja kalavarude majandamiseks, samal ajal säilitades lepinguosaliste regulatiivse autonoomia, tagades ELi ja Ühendkuningriigi laevastikele võrdsed tingimused ning püüeldes lepinguosaliste normides ühise lähenemisviisi poole;

| e) | liit edendab seisukohti, mis on kooskõlas parimate tavadega ja muudel Atlandi ookeani kirdeosa käsitlevatel foorumitel ning mitme- ja kahepoolsetel konsultatsioonidel võetud seisukohtadega, ning edendab kooskõlastamist teiste lepinguosaliste ja Kirde-Atlandi kalanduskomisjoniga (NEAFC); |
| --- | --- |

e)

liit edendab seisukohti, mis on kooskõlas parimate tavadega ja muudel Atlandi ookeani kirdeosa käsitlevatel foorumitel ning mitme- ja kahepoolsetel konsultatsioonidel võetud seisukohtadega, ning edendab kooskõlastamist teiste lepinguosaliste ja Kirde-Atlandi kalanduskomisjoniga (NEAFC);

| f) | liit tegutseb kooskõlas nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta; |
| --- | --- |

f)

liit tegutseb kooskõlas nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta;

| g) | liit püüab edendada kaubandus- ja koostöölepingu raames vastu võetud meetmete õigeaegset rakendamist lepinguosaliste poolt nende vastavas õigusraamistikus, võttes arvesse nende vastavaid sisemenetlusi. |
| --- | --- |

g)

liit püüab edendada kaubandus- ja koostöölepingu raames vastu võetud meetmete õigeaegset rakendamist lepinguosaliste poolt nende vastavas õigusraamistikus, võttes arvesse nende vastavaid sisemenetlusi.

---

II LISA

Suunised liidu seisukoha kindlaksmääramiseks

1.

| a) | arutelud ja koostöö kalavarude säästva majandamise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

arutelud ja koostöö kalavarude säästva majandamise valdkonnas;

| b) | kalavarude majandamise ja kaitse meetmete, sealhulgas kiireloomuliste meetmete ja kalapüügi selektiivsust tagavate meetmete kaalumine. See peaks hõlmama tehnilisi meetmeid käsitleva ühise lähenemisviisi poole püüdlemist ja asjakohasel juhul arutelusid meetmete üle, millest üks lepinguosaline on teisele teatanud; |
| --- | --- |

b)

kalavarude majandamise ja kaitse meetmete, sealhulgas kiireloomuliste meetmete ja kalapüügi selektiivsust tagavate meetmete kaalumine. See peaks hõlmama tehnilisi meetmeid käsitleva ühise lähenemisviisi poole püüdlemist ja asjakohasel juhul arutelusid meetmete üle, millest üks lepinguosaline on teisele teatanud;

| c) | lähenemisviiside kaalumine andmete kogumiseks teaduslikel ja kalavarude majandamise eesmärkidel, selliste andmete (sh järelevalve, kontrolli ja täitmise tagamiseks vajaliku teabe) jagamiseks ning teadusasutustega konsulteerimiseks seoses parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega; |
| --- | --- |

c)

lähenemisviiside kaalumine andmete kogumiseks teaduslikel ja kalavarude majandamise eesmärkidel, selliste andmete (sh järelevalve, kontrolli ja täitmise tagamiseks vajaliku teabe) jagamiseks ning teadusasutustega konsulteerimiseks seoses parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega;

| d) | meetmete kaalumine, et tagada kohaldatavate reeglite täitmine, sealhulgas ühiste kontrolli-, järelevalve- ja seireprogrammide ning andmete vahetamise kaalumine, et hõlbustada püügivõimaluste kasutamise järelevalvet ning kontrolli ja täitmise tagamist; |
| --- | --- |

d)

meetmete kaalumine, et tagada kohaldatavate reeglite täitmine, sealhulgas ühiste kontrolli-, järelevalve- ja seireprogrammide ning andmete vahetamise kaalumine, et hõlbustada püügivõimaluste kasutamise järelevalvet ning kontrolli ja täitmise tagamist;

| e) | suuniste väljatöötamine ja vastuvõtmine ajutise lubatud kogupüügi kehtestamiseks teatavatele kalavarudele, nagu on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 499 lõikes 6 ajutise lubatud kogupüügi kohta, võttes arvesse, et mitme liigiga püügipiirkonnas on raske püüda kõiki kalavarusid samaaegselt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti kui on väga raske vältida püüki piiravate liikide nähtust, ning asjakohasel juhul selle kaalumine, kuidas võib olla vaja töötada välja konkreetne lähenemisviis, et saavutada tulemusi, mis aitavad kaasa kalavarude ja mere bioloogiliste ressursside säästva majandamise üldeesmärgile selle kolmes mõõtmes kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega, sealhulgas paindlikkusega mitmeaastaste kavade alusel; |
| --- | --- |

e)

suuniste väljatöötamine ja vastuvõtmine ajutise lubatud kogupüügi kehtestamiseks teatavatele kalavarudele, nagu on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 499 lõikes 6 ajutise lubatud kogupüügi kohta, võttes arvesse, et mitme liigiga püügipiirkonnas on raske püüda kõiki kalavarusid samaaegselt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti kui on väga raske vältida püüki piiravate liikide nähtust, ning asjakohasel juhul selle kaalumine, kuidas võib olla vaja töötada välja konkreetne lähenemisviis, et saavutada tulemusi, mis aitavad kaasa kalavarude ja mere bioloogiliste ressursside säästva majandamise üldeesmärgile selle kolmes mõõtmes kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega, sealhulgas paindlikkusega mitmeaastaste kavade alusel;

| f) | selliste küsimuste kaalumine, mis on seotud lossimissadamate määramisega, sealhulgas selle hõlbustamisega, et pooled teataksid õigel ajal lossimissadama määramisest ja selles tehtud muudatustest; |
| --- | --- |

f)

selliste küsimuste kaalumine, mis on seotud lossimissadamate määramisega, sealhulgas selle hõlbustamisega, et pooled teataksid õigel ajal lossimissadama määramisest ja selles tehtud muudatustest;

| g) | ajakava koostamine kaubandus- ja koostöölepingu artikli 496 lõikes 3 osutatud teatamiseks meetmetest, laevade nimekirjade artikli 497 lõikes 1 osutatud edastamiseks ja artikli 498 lõikes 7 osutatud teavitamiseks; |
| --- | --- |

g)

ajakava koostamine kaubandus- ja koostöölepingu artikli 496 lõikes 3 osutatud teatamiseks meetmetest, laevade nimekirjade artikli 497 lõikes 1 osutatud edastamiseks ja artikli 498 lõikes 7 osutatud teavitamiseks;

| h) | platvormi loomine kaubandus- ja koostöölepingu artikli 501 lõike 2 ja artikli 506 lõike 4 kohasteks konsultatsioonideks; |
| --- | --- |

h)

platvormi loomine kaubandus- ja koostöölepingu artikli 501 lõike 2 ja artikli 506 lõike 4 kohasteks konsultatsioonideks;

| i) | mehhanismi väljatöötamine ja vastuvõtmine kalapüügivõimaluste vabatahtlikuks ülekandmiseks lepinguosaliste vahel aasta jooksul, nagu on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 lõikes 8, tuginedes liikmesriikide vabatahtlikele panustele ja tagades, et vahetustesse panustavad liikmesriigid saaksid neist ka proportsionaalselt kasu; |
| --- | --- |

i)

mehhanismi väljatöötamine ja vastuvõtmine kalapüügivõimaluste vabatahtlikuks ülekandmiseks lepinguosaliste vahel aasta jooksul, nagu on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 lõikes 8, tuginedes liikmesriikide vabatahtlikele panustele ja tagades, et vahetustesse panustavad liikmesriigid saaksid neist ka proportsionaalselt kasu;

| j) | kaubandus- ja koostöölepingu artiklite 502 ja 503 kohaldamise ja rakendamise kaalumine; |
| --- | --- |

j)

kaubandus- ja koostöölepingu artiklite 502 ja 503 kohaldamise ja rakendamise kaalumine;

| k) | kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 punkti f kohaste töörühmade, mis moodustatakse ja saadetakse laiali ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase eraldi otsusega, järelevalve ja koordineerimine; |
| --- | --- |

k)

kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 punkti f kohaste töörühmade, mis moodustatakse ja saadetakse laiali ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase eraldi otsusega, järelevalve ja koordineerimine;

| l) | selle püüdlemine, et saavutada kokkulepe kõigis küsimustes, mis esitatakse kalanduse erikomiteele kalapüügivõimalusi käsitlevate iga-aastaste konsultatsioonide kirjalikes protokollides, tuginedes liidu seisukohale, mis on kõnealuste konsultatsioonide jaoks kindlaks määratud ja mida on täpsustatud käesolevas otsuses, sealhulgas lepinguosaliste vahel 11. juunil 2021 allkirjastatud protokollis; |
| --- | --- |

l)

selle püüdlemine, et saavutada kokkulepe kõigis küsimustes, mis esitatakse kalanduse erikomiteele kalapüügivõimalusi käsitlevate iga-aastaste konsultatsioonide kirjalikes protokollides, tuginedes liidu seisukohale, mis on kõnealuste konsultatsioonide jaoks kindlaks määratud ja mida on täpsustatud käesolevas otsuses, sealhulgas lepinguosaliste vahel 11. juunil 2021 allkirjastatud protokollis;

| m) | kokkuleppe saavutamine kaubandus- ja koostöölepingu artikli 510 kohases läbivaatamise korras. |
| --- | --- |

m)

kokkuleppe saavutamine kaubandus- ja koostöölepingu artikli 510 kohases läbivaatamise korras.

2.

| a) | mitmeaastaste kaitse- ja majandamisstrateegiate väljatöötamis kaalumine lubatud kogupüügi ja muude majandamismeetmete kindlaksmääramise alusena; |
| --- | --- |

a)

mitmeaastaste kaitse- ja majandamisstrateegiate väljatöötamis kaalumine lubatud kogupüügi ja muude majandamismeetmete kindlaksmääramise alusena;

| b) | mitmeaastaste strateegiate väljatöötamine kvoodiväliste kalavarude kaubandus- ja koostöölepingu kohaseks kaitseks ja majandamiseks; |
| --- | --- |

b)

mitmeaastaste strateegiate väljatöötamine kvoodiväliste kalavarude kaubandus- ja koostöölepingu kohaseks kaitseks ja majandamiseks;

| c) | lepinguosaliste vahel pärast kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 kohaseid konsultatsioone kokku lepitud küsimuste registreerimine; |
| --- | --- |

c)

lepinguosaliste vahel pärast kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 kohaseid konsultatsioone kokku lepitud küsimuste registreerimine;

| d) | kaubandus- ja koostöölepingu artikli 496 lõikes 2 kolmandas lõigus osutatud varasemate rahvusvaheliste kohustuste loetelu muutmine; |
| --- | --- |

d)

kaubandus- ja koostöölepingu artikli 496 lõikes 2 kolmandas lõigus osutatud varasemate rahvusvaheliste kohustuste loetelu muutmine;

| e) | küsimused seoses kaubandus- ja koostöölepingu raames toimuva kalavarude säästva majandamise alase koostöö mis tahes muude aspektidega. |
| --- | --- |

e)

küsimused seoses kaubandus- ja koostöölepingu raames toimuva kalavarude säästva majandamise alase koostöö mis tahes muude aspektidega.

3.

Liit toetab asjakohasel juhul õigusliku toimega otsuste või soovituste vastuvõtmist kalanduse erikomitee poolt käesoleva lisa punktides 1 ja 2 osutatud küsimustes.

---

III LISA

Kalanduse erikomitees võetava liidu seisukoha täpsustamine

Enne õigusliku toimega aktide või meetmete vastuvõtmist kalanduse erikomitees astutakse vajalikud sammud, et liidu nimel väljendatavas seisukohas võetaks arvesse Euroopa Komisjonile edastatud viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid vastavalt I ja II lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele.

Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule piisavalt varakult enne kalanduse erikomitee iga koosolekut või kalanduse erikomitees toimuvat kirjalikku menetlust ning igal juhul hiljemalt kaheksa tööpäeva enne kõnealuse koosoleku või kirjaliku menetluse algust kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel võetava seisukoha üksikasjad.

Euroopa Parlamenti teavitatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10.

Käesolevas lisas sätestatud põhimõtted suunavad jätkuvalt komisjoni tööd kalanduse erikomitee koosolekute ajal.

Kui kalanduse erikomitee koosoleku käigus ei ole võimalik saavutada kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule vastavalt käesolevas lisas ette nähtud menetlusele.

---

Parandused

| 7.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/142 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/142

---

Komisjoni 27. augusti 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/1409 (millega antakse luba kasutada fütomenadiooni hobuste söödalisandina) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 304, 30. august 2021
  )

Leheküljel 7 lisas tabeli joonealuses märkuses 1

asendatakse

| „1 | Tá sonraí faoi na modhanna anailíse ar fáil ag an seoladh seo a leanas sa tSaotharlann Tagartha: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports“ |
| --- | --- |

„1

järgmisega:

| „1 | Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.“ |
| --- | --- |

„1

---

| 7.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/143 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/143

---

Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud 9. detsembri 2020. aasta otsuse (EL) 2021/4 (Euroopa küberturvalisuse tööstuse, tehnoloogia ja teaduse pädevuskeskuse asukoha kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 4, 7. jaanuar 2021
  )

Teataja kaanel sisukorras ja leheküljel 7 pealkirjas

asendatakse

„Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus (EL) 2021/4, 9. detsember 2020, Euroopa küberturvalisuse tööstuse, tehnoloogia ja teaduse pädevuskeskuse asukoha kohta“

järgmisega:

„Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus (EL) 2021/4, 9. detsember 2020, küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskuse asukoha kohta“.

Leheküljel 7 põhjenduses 1

asendatakse

| „(1) | Euroopa küberturvalisuse tööstuse, tehnoloogia ja teaduse pädevuskeskuse (edaspidi „pädevuskeskus“) ... .“ |
| --- | --- |

„(1)

järgmisega:

| „(1) | Küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskuse (edaspidi „pädevuskeskus“) ... .“ |
| --- | --- |

„(1)

Leheküljel 7 artiklis 1

asendatakse

„Euroopa küberturvalisuse tööstuse, tehnoloogia ja teaduse pädevuskeskuse asukoht on Bukarest, Rumeenia.“

järgmisega:

„Küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskuse asukoht on Bukarest, Rumeenia.“

---

| 7.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/144 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/144

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 155, 12. juuni 2019
  )

Leheküljel 10 artikli 4 lõike 1 kolmanda lõigu teises lauses

asendatakse

„Liikmesriigid võivad erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18 kehtestada sellistest toodetest tekkiva prügi vältimise eesmärgil turustuspiiranguid tagamaks, et kõnealused tooted asendataks alternatiividega, mis on korduskasutatavad ega sisalda plasti.“

järgmisega:

„Liikmesriigid võivad erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18 kehtestada sellistest toodetest tekkiva prügi vältimise eesmärgil turustuspiiranguid tagamaks, et kõnealused tooted asendataks alternatiividega, mis on korduskasutatavad või ei sisalda plasti.“

---