# Europeiska unionens L 401/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 401 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången12 november 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 401

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången12 november 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2021/1968 av den 9 november 2021 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/2429 om bemyndigande för Lettland att införa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a, 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1969 av den 27 oktober 2021 om begäran om registrering av det europeiska medborgarinitiativet Upprop för miljöskydd i all politik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788
  [delgivet med nr C(2021) 7742] | 3 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2021/1970 av den 10 november 2021 om ett gemensamt europeiskt dataområde för kulturarv | 5 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2021/1968 av den 9 november 2021 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/2429 om bemyndigande för Lettland att införa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a, 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

1

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1969 av den 27 oktober 2021 om begäran om registrering av det europeiska medborgarinitiativet Upprop för miljöskydd i all politik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788
  [delgivet med nr C(2021) 7742]

[delgivet med nr C(2021) 7742]

3

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2021/1970 av den 10 november 2021 om ett gemensamt europeiskt dataområde för kulturarv

5

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 12.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 401/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1968

av den 9 november 2021

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/2429 om bemyndigande för Lettland att införa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a, 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artiklarna 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG fastställs beskattningsbara personers rätt att dra av mervärdesskatt som ska tas ut på varor som levererats till dem eller för tjänster som tillhandahållits dem för att de ska användas för deras beskattade transaktioner. Enligt artikel 26.1 a i det direktivet ska användningen av en rörelses tillgångar för beskattningsbara personers eget eller personalens privata bruk, eller mer generellt sådan användning för andra ändamål än den egna rörelsen, likställas med ett tillhandahållande av tjänster mot ersättning. |
| --- | --- |

(1)

I artiklarna 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG fastställs beskattningsbara personers rätt att dra av mervärdesskatt som ska tas ut på varor som levererats till dem eller för tjänster som tillhandahållits dem för att de ska användas för deras beskattade transaktioner. Enligt artikel 26.1 a i det direktivet ska användningen av en rörelses tillgångar för beskattningsbara personers eget eller personalens privata bruk, eller mer generellt sådan användning för andra ändamål än den egna rörelsen, likställas med ett tillhandahållande av tjänster mot ersättning.

| (2) | Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2429 (2) bemyndigades Lettland att till och med den 31 december 2018 begränsa rätten att dra av mervärdesskatt på inköp, leasing, gemenskapsinterna förvärv och import av personbilar med en högsta tillåten vikt som inte överstiger 3 500 kilo och som har högst åtta säten utöver förarsätet, samt på utgifter för underhåll och reparationer av samt bränsle till sådana personbilar, till 50 %. Bemyndigandet befriar också beskattningsbara personer från att behöva behandla privat bruk av sådana personbilar som ett tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2429 (2) bemyndigades Lettland att till och med den 31 december 2018 begränsa rätten att dra av mervärdesskatt på inköp, leasing, gemenskapsinterna förvärv och import av personbilar med en högsta tillåten vikt som inte överstiger 3 500 kilo och som har högst åtta säten utöver förarsätet, samt på utgifter för underhåll och reparationer av samt bränsle till sådana personbilar, till 50 %. Bemyndigandet befriar också beskattningsbara personer från att behöva behandla privat bruk av sådana personbilar som ett tillhandahållande av tjänster.

| (3) | Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1921 (3) förlängdes giltighetstiden för genomförandebeslut (EU) 2015/2429 till och med den 31 december 2021. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1921 (3) förlängdes giltighetstiden för genomförandebeslut (EU) 2015/2429 till och med den 31 december 2021.

| (4) | Genom en skrivelse av den 21 april 2021 lämnade Lettland in en ansökan till kommissionen om att fortsätta tillämpa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a, 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG, i syfte att begränsa avdragsrätten för kostnader för vissa personbilar som inte uteslutande används för yrkesmässigt bruk (nedan kallad ansökan). |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 21 april 2021 lämnade Lettland in en ansökan till kommissionen om att fortsätta tillämpa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a, 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG, i syfte att begränsa avdragsrätten för kostnader för vissa personbilar som inte uteslutande används för yrkesmässigt bruk (nedan kallad ansökan).

| (5) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen ansökan till de andra medlemsstaterna genom skrivelser av den 10 juni 2021. Genom en skrivelse av den 14 juni 2021 underrättade kommissionen Lettland om att den hade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för behandlingen av ärendet. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen ansökan till de andra medlemsstaterna genom skrivelser av den 10 juni 2021. Genom en skrivelse av den 14 juni 2021 underrättade kommissionen Lettland om att den hade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för behandlingen av ärendet.

| (6) | I enlighet med artikel 6.2 i genomförandebeslut (EU) 2015/2429 lämnade Lettland en rapport som innehåller en översyn av den procentsats som fastställts för mervärdesskatteavdraget. På grundval av nu tillgängliga uppgifter, nämligen information från skatterevision och statistiska uppgifter rörande privat bruk av personbilar, hävdar Lettland att begränsningen till 50 % fortfarande kan motiveras och alltjämt är lämplig. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 6.2 i genomförandebeslut (EU) 2015/2429 lämnade Lettland en rapport som innehåller en översyn av den procentsats som fastställts för mervärdesskatteavdraget. På grundval av nu tillgängliga uppgifter, nämligen information från skatterevision och statistiska uppgifter rörande privat bruk av personbilar, hävdar Lettland att begränsningen till 50 % fortfarande kan motiveras och alltjämt är lämplig.

| (7) | Mot bakgrund av att den särskilda åtgärden minskar den administrativa bördan för skattebetalare och skattemyndigheter genom att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och att förhindra skatteundandragande genom felaktig redovisning, bör Lettland bemyndigas att fortsätta tillämpa den särskilda åtgärden. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av att den särskilda åtgärden minskar den administrativa bördan för skattebetalare och skattemyndigheter genom att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och att förhindra skatteundandragande genom felaktig redovisning, bör Lettland bemyndigas att fortsätta tillämpa den särskilda åtgärden.

| (8) | Förlängningen av den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad för att möjliggöra en utvärdering av dess ändamålsenlighet och procentsatsens lämplighet. |
| --- | --- |

(8)

Förlängningen av den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad för att möjliggöra en utvärdering av dess ändamålsenlighet och procentsatsens lämplighet.

| (9) | Om Lettland anser att en ytterligare förlängning av den särskilda åtgärden efter 2024 är nödvändig, bör Lettland till kommissionen senast den 31 mars 2024 överlämna en rapport som innehåller en översyn av den procentsats som tillämpats, tillsammans med ansökan om förlängning. |
| --- | --- |

(9)

Om Lettland anser att en ytterligare förlängning av den särskilda åtgärden efter 2024 är nödvändig, bör Lettland till kommissionen senast den 31 mars 2024 överlämna en rapport som innehåller en översyn av den procentsats som tillämpats, tillsammans med ansökan om förlängning.

| (10) | Den särskilda åtgärden kommer endast i ringa utsträckning att påverka den samlade skatteintäkt som uppbärs i det sista konsumtionsledet och kommer inte att ha någon negativ inverkan på de delar av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(10)

Den särskilda åtgärden kommer endast i ringa utsträckning att påverka den samlade skatteintäkt som uppbärs i det sista konsumtionsledet och kommer inte att ha någon negativ inverkan på de delar av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

| (11) | Genomförandebeslut (EU) 2015/2429 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Genomförandebeslut (EU) 2015/2429 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 6 i genomförandebeslut (EU) 2015/2429 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

1.   Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2016. Det upphör att gälla den 31 december 2024.

2.   En eventuell ansökan om förlängning av det bemyndigande som föreskrivs i detta beslut ska överlämnas till kommissionen senast den 31 mars 2024 och ska åtföljas av en rapport som innehåller en översyn av den procentsats som anges i artikel 1.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Lettland.

Utfärdat i Bryssel den 9 november 2021.

På rådets vägnar

A. ŠIRCELJ

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2429 av den 10 december 2015 om bemyndigande för Lettland att införa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a, 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 334, 22.12.2015, s. 15).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1921 av den 4 december 2018 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/2429 om bemyndigande för Lettland att införa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a, 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 311, 7.12.2018, s. 36).

3

---

| 12.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 401/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1969

av den 27 oktober 2021

om begäran om registrering av det europeiska medborgarinitiativet ”Upprop för miljöskydd i all politik” enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788

[delgivet med nr C(2021) 7742]

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 av den 17 april 2019 om det europeiska medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 6.2 och 6.3, och

av följande skäl:

| (1) | En begäran om registrering av det europeiska medborgarinitiativet ”Upprop för miljöskydd i all politik” lämnades in till kommissionen den 11 juli 2021. |
| --- | --- |

(1)

En begäran om registrering av det europeiska medborgarinitiativet ”Upprop för miljöskydd i all politik” lämnades in till kommissionen den 11 juli 2021.

| (2) | Den 10 augusti 2021 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 6.4 i förordning (EU) 2019/788, gruppen av organisatörer om sin bedömning att kraven för registrering som anges i artikel 6.3 punkterna a, d och e i den förordningen var uppfyllda och att kravet i artikel 6.3 b inte var tillämpligt. Kommission angav dock också att utifrån texten till initiativet såsom den formulerades i begäran av den 11 juli 2021 gick det inte att avgöra om det i sin helhet uppfyllde kravet i artikel 6.3 c. Kommissionen uppmanades ”att utlysa en miljökris, och därigenom uppmuntra enskilda personer att ta sig ur sin bekvämlighetsbubbla och driva på politiska förändringar, med målet att anpassa den enskilda politiken till att på ett mer övergripande sätt beakta såväl miljömässiga som sociala faktorer”, utan att det specificerades vilka unionsrättsakter som kommissionen uppmanades att föreslå. Kommissionen bad organisatörerna att omarbeta sitt initiativ genom att ange vilken unionsrättsakt som de uppmanade kommissionen att föreslå, och genom att förtydliga innehållet i en eller flera sådana rättsakter. |
| --- | --- |

(2)

Den 10 augusti 2021 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 6.4 i förordning (EU) 2019/788, gruppen av organisatörer om sin bedömning att kraven för registrering som anges i artikel 6.3 punkterna a, d och e i den förordningen var uppfyllda och att kravet i artikel 6.3 b inte var tillämpligt. Kommission angav dock också att utifrån texten till initiativet såsom den formulerades i begäran av den 11 juli 2021 gick det inte att avgöra om det i sin helhet uppfyllde kravet i artikel 6.3 c. Kommissionen uppmanades ”att utlysa en miljökris, och därigenom uppmuntra enskilda personer att ta sig ur sin bekvämlighetsbubbla och driva på politiska förändringar, med målet att anpassa den enskilda politiken till att på ett mer övergripande sätt beakta såväl miljömässiga som sociala faktorer”, utan att det specificerades vilka unionsrättsakter som kommissionen uppmanades att föreslå. Kommissionen bad organisatörerna att omarbeta sitt initiativ genom att ange vilken unionsrättsakt som de uppmanade kommissionen att föreslå, och genom att förtydliga innehållet i en eller flera sådana rättsakter.

| (3) | Till följd av detta överlämnades en ändrad version av initiativet till kommissionen den 5 oktober 2021. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av detta överlämnades en ändrad version av initiativet till kommissionen den 5 oktober 2021.

| (4) | I det ändrade initiativet uttrycktes målen som följer: ”Kommissionen måste skydda och förbättra européernas livskvalitet, och samtidigt skydda andra arter och den naturliga miljön som helhet. Därför måste kommissionen föreslå en rättsakt/rekommendation som leder till bättre förståelse för och efterlevnad av miljöskyddsåtgärderna i EU:s medlemsstater. Initiativets mål är att kommissionen ska föreslå en rättsakt som garanterar européerna att deras nationella myndigheter beaktar miljöaspekter när de inför ny politik eller ändrar i befintlig.” |
| --- | --- |

(4)

I det ändrade initiativet uttrycktes målen som följer: ”Kommissionen måste skydda och förbättra européernas livskvalitet, och samtidigt skydda andra arter och den naturliga miljön som helhet. Därför måste kommissionen föreslå en rättsakt/rekommendation som leder till bättre förståelse för och efterlevnad av miljöskyddsåtgärderna i EU:s medlemsstater. Initiativets mål är att kommissionen ska föreslå en rättsakt som garanterar européerna att deras nationella myndigheter beaktar miljöaspekter när de inför ny politik eller ändrar i befintlig.”

| (5) | I en bilaga finns ytterligare uppgifter om initiativets innehåll, mål och bakgrund. Organisatörerna har också lämnat ytterligare information om initiativet i ett kompletterande dokument. |
| --- | --- |

(5)

I en bilaga finns ytterligare uppgifter om initiativets innehåll, mål och bakgrund. Organisatörerna har också lämnat ytterligare information om initiativet i ett kompletterande dokument.

| (6) | I den mån som initiativet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt i syfte att säkerställa att medlemsstaterna beaktar miljöaspekter när de antar nationell lagstiftning och vidtar nationella åtgärder, har kommissionen befogenhet att göra detta på grundval av artikel 192.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(6)

I den mån som initiativet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt i syfte att säkerställa att medlemsstaterna beaktar miljöaspekter när de antar nationell lagstiftning och vidtar nationella åtgärder, har kommissionen befogenhet att göra detta på grundval av artikel 192.1 i fördraget.

| (7) | Av dessa skäl faller inga delar av medborgarinitiativet uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen enligt kraven i artikel 6.3 c i förordning (EU) 2019/788. |
| --- | --- |

(7)

Av dessa skäl faller inga delar av medborgarinitiativet uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen enligt kraven i artikel 6.3 c i förordning (EU) 2019/788.

| (8) | Denna slutsats påverkar inte bedömningen av huruvida de konkreta faktiska och verkliga villkoren som krävs för att kommissionen ska kunna agera, inbegripet iakttagandet av proportionalitetsprincipen, uppfylls i detta fall. |
| --- | --- |

(8)

Denna slutsats påverkar inte bedömningen av huruvida de konkreta faktiska och verkliga villkoren som krävs för att kommissionen ska kunna agera, inbegripet iakttagandet av proportionalitetsprincipen, uppfylls i detta fall.

| (9) | Gruppen av organisatörer har lämnat tillräckliga bevis på att den uppfyller de krav som anges i artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) 2019/788, och att den har utsett kontaktpersoner i enlighet med artikel 5.3 första stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Gruppen av organisatörer har lämnat tillräckliga bevis på att den uppfyller de krav som anges i artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) 2019/788, och att den har utsett kontaktpersoner i enlighet med artikel 5.3 första stycket i den förordningen.

| (10) | Det föreslagna initiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen eller mot de rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(10)

Det föreslagna initiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen eller mot de rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (11) | Slutligen uppfyller initiativet ”Upprop för miljöskydd i all politik” alla krav i artikel 6.3 i förordning (EU) 2019/788 och bör därför registreras. |
| --- | --- |

(11)

Slutligen uppfyller initiativet ”Upprop för miljöskydd i all politik” alla krav i artikel 6.3 i förordning (EU) 2019/788 och bör därför registreras.

| (12) | Slutsatsen att villkoren för registrering enligt artikel 6.3 i förordning (EU) 2019/788 är uppfyllda innebär inte att kommissionen på något sätt bekräftar att innehållet i initiativet är korrekt, då gruppen av organisatörer av initiativet är ensamt ansvarig för detta. De åsikter som framförs i initiativet är organisatörernas egna och kan inte på något sätt anses återspegla kommissionens uppfattning. |
| --- | --- |

(12)

Slutsatsen att villkoren för registrering enligt artikel 6.3 i förordning (EU) 2019/788 är uppfyllda innebär inte att kommissionen på något sätt bekräftar att innehållet i initiativet är korrekt, då gruppen av organisatörer av initiativet är ensamt ansvarig för detta. De åsikter som framförs i initiativet är organisatörernas egna och kan inte på något sätt anses återspegla kommissionens uppfattning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det europeiska medborgarinitiativet ”Upprop för miljöskydd i all politik” ska registreras.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till gruppen av organisatörer av det europeiska medborgarinitiativet ”Upprop för miljöskydd i all politik”, som företräds av Jure LEBEN och Marko MAVER som kontaktpersoner.

Utfärdat i Bryssel den 27 oktober 2021.

På kommissionens vägnar

Věra JOUROVÁ

Vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---

REKOMMENDATIONER

| 12.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 401/5

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2021/1970

av den 10 november 2021

om ett gemensamt europeiskt dataområde för kulturarv

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Den digitala tekniken har i snabb takt ändrat våra liv och skapat nya möjligheter för samhället, däribland kulturarvsinstitutionerna. Den digitala tekniken förser dem med effektivare verktyg för att digitalisera kulturarvstillgångar och nå bredare grupper. Detta innebär fler sätt för allmänheten att få tillgång till, upptäcka, undersöka och njuta av kulturella tillgångar och ger fler möjligheter att vidareutnyttja dem för innovativa och kreativa tjänster och produkter inom olika sektorer, såsom andra kultursektorer och kreativa sektorer och turistnäringen. |
| --- | --- |

(1)

Den digitala tekniken har i snabb takt ändrat våra liv och skapat nya möjligheter för samhället, däribland kulturarvsinstitutionerna. Den digitala tekniken förser dem med effektivare verktyg för att digitalisera kulturarvstillgångar och nå bredare grupper. Detta innebär fler sätt för allmänheten att få tillgång till, upptäcka, undersöka och njuta av kulturella tillgångar och ger fler möjligheter att vidareutnyttja dem för innovativa och kreativa tjänster och produkter inom olika sektorer, såsom andra kultursektorer och kreativa sektorer och turistnäringen.

| (2) | I meddelandet Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (1) understryks att digital teknik numera är en nödvändighet för arbete, lärande, socialt liv och underhållning och för tillgång till många typer av tjänster och produkter, från hälso- och sjukvårdstjänster till kultur. |
| --- | --- |

(2)

I meddelandet Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (1) understryks att digital teknik numera är en nödvändighet för arbete, lärande, socialt liv och underhållning och för tillgång till många typer av tjänster och produkter, från hälso- och sjukvårdstjänster till kultur.

| (3) | Covid-19-pandemin har belyst kulturarvssektorns starka och svaga sidor samt behovet av att påskynda dess digitala omställning så att de möjligheter som erbjuds kan utnyttjas maximalt. Många kulturinstitutioner drabbades av stora ekonomiska förluster eller tvingades stänga. Trots de ekonomiska utmaningarna till följd av pandemin har dock många ändå lyckats behålla eller till och med utvidga sin publik genom att utöka sina digitala tjänster (t.ex. publikkontakter, delning av samlingar och tillhandahållande av digitala verktyg), vilket än en gång visar hur värdefulla de är för samhället och för den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-pandemin har belyst kulturarvssektorns starka och svaga sidor samt behovet av att påskynda dess digitala omställning så att de möjligheter som erbjuds kan utnyttjas maximalt. Många kulturinstitutioner drabbades av stora ekonomiska förluster eller tvingades stänga. Trots de ekonomiska utmaningarna till följd av pandemin har dock många ändå lyckats behålla eller till och med utvidga sin publik genom att utöka sina digitala tjänster (t.ex. publikkontakter, delning av samlingar och tillhandahållande av digitala verktyg), vilket än en gång visar hur värdefulla de är för samhället och för den europeiska ekonomin.

| (4) | Kulturarvet är inte bara en central aspekt av skapandet av en europeisk identitet som bygger på gemensamma värderingar, utan ger också ett viktigt bidrag till den europeiska ekonomin och främjar innovation, kreativitet och ekonomisk tillväxt. Exempelvis utgör kulturturismen upp till 40 % av all turism i Europa (2), och kulturarvet är en viktig del av kulturturismen. Avancerad digitalisering av kulturarvstillgångar och vidareutnyttjande av sådant innehåll kan skapa nya arbetstillfällen inte bara inom kulturarvssektorn utan även inom andra kultursektorer och kreativa sektorer, såsom exempelvis videospelsbranschen och filmbranschen. Kultursektorn och den kreativa sektorn bidrar till 3,95 % av EU-mervärde (477 miljarder euro), sysselsätter 8,02 miljoner människor och omfattar 1,2 miljoner företag, varav 99,9 % är små och medelstora företag (3). |
| --- | --- |

(4)

Kulturarvet är inte bara en central aspekt av skapandet av en europeisk identitet som bygger på gemensamma värderingar, utan ger också ett viktigt bidrag till den europeiska ekonomin och främjar innovation, kreativitet och ekonomisk tillväxt. Exempelvis utgör kulturturismen upp till 40 % av all turism i Europa (2), och kulturarvet är en viktig del av kulturturismen. Avancerad digitalisering av kulturarvstillgångar och vidareutnyttjande av sådant innehåll kan skapa nya arbetstillfällen inte bara inom kulturarvssektorn utan även inom andra kultursektorer och kreativa sektorer, såsom exempelvis videospelsbranschen och filmbranschen. Kultursektorn och den kreativa sektorn bidrar till 3,95 % av EU-mervärde (477 miljarder euro), sysselsätter 8,02 miljoner människor och omfattar 1,2 miljoner företag, varav 99,9 % är små och medelstora företag (3).

| (5) | Analysen (4) i kommissionens rekommendation om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (2011/711/EU) visade att flera av de utmaningar som kulturarvssektorn mötte för tio år sedan fortfarande finns kvar, såsom det akuta behovet av att skydda och bevara det europeiska kulturarvet och, i synnerhet, kulturarv som är hotat. Analysen visade dock också att kulturarvslandskapet förändrats avsevärt de senaste åren, genom nya behov men framför allt genom nya möjligheter som kan innebära att kulturarvets bidrag till den europeiska ekonomin ökar ytterligare. Det är därför nödvändigt att säkerställa en politik som tillgodoser dessa nya behov och förväntningar hos kulturarvssektorn, kultursektorn och den kreativa sektorn och samhället i stort. |
| --- | --- |

(5)

Analysen (4) i kommissionens rekommendation om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (2011/711/EU) visade att flera av de utmaningar som kulturarvssektorn mötte för tio år sedan fortfarande finns kvar, såsom det akuta behovet av att skydda och bevara det europeiska kulturarvet och, i synnerhet, kulturarv som är hotat. Analysen visade dock också att kulturarvslandskapet förändrats avsevärt de senaste åren, genom nya behov men framför allt genom nya möjligheter som kan innebära att kulturarvets bidrag till den europeiska ekonomin ökar ytterligare. Det är därför nödvändigt att säkerställa en politik som tillgodoser dessa nya behov och förväntningar hos kulturarvssektorn, kultursektorn och den kreativa sektorn och samhället i stort.

| (6) | I denna rekommendation uppmanas medlemsstaterna att inrätta lämpliga ramar för att främja kulturarvssektorns återhämtning och omställning och stödja kulturarvsinstitutionerna så att de står starkare och är mer resilienta i framtiden. Detta kommer att leda till en digitalisering, ett vidareutnyttjande och ett digitalt bevarande av högre kvalitet i hela EU och ge spridningseffekter till andra centrala sektorer av den europeiska ekonomin, såsom turism, forskning och andra kultursektorer och kreativa sektorer. |
| --- | --- |

(6)

I denna rekommendation uppmanas medlemsstaterna att inrätta lämpliga ramar för att främja kulturarvssektorns återhämtning och omställning och stödja kulturarvsinstitutionerna så att de står starkare och är mer resilienta i framtiden. Detta kommer att leda till en digitalisering, ett vidareutnyttjande och ett digitalt bevarande av högre kvalitet i hela EU och ge spridningseffekter till andra centrala sektorer av den europeiska ekonomin, såsom turism, forskning och andra kultursektorer och kreativa sektorer.

| (7) | Olika medlemsstater har olika strategier för kulturarvet som i varierande grad beaktar kulturarvsinstitutionernas särskilda egenskaper och behov. En övergripande digital strategi för kulturarvssektorn, som omfattar en tydlig och konkret vision och de lämpligaste metoderna för att genomföra denna, skulle säkerställa en effektivare politik och stärka sektorn. För att uppnå en effektiv digital omställning och bygga upp förtroende och ett starkt samarbete bör medlemsstaterna involvera alla berörda parter i utarbetandet av strategin. |
| --- | --- |

(7)

Olika medlemsstater har olika strategier för kulturarvet som i varierande grad beaktar kulturarvsinstitutionernas särskilda egenskaper och behov. En övergripande digital strategi för kulturarvssektorn, som omfattar en tydlig och konkret vision och de lämpligaste metoderna för att genomföra denna, skulle säkerställa en effektivare politik och stärka sektorn. För att uppnå en effektiv digital omställning och bygga upp förtroende och ett starkt samarbete bör medlemsstaterna involvera alla berörda parter i utarbetandet av strategin.

| (8) | Utveckling av avancerad digital teknik, såsom 3D, artificiell intelligens, maskininlärning, molntjänster, datateknik, virtuell verklighet och förstärkt verklighet, har skapat helt nya möjligheter för digitalisering, onlinetillgång och digitalt bevarande. Avancerad digital teknik leder till effektivare processer (t.ex. automatiserad generering av metadata, extrahering av kunskap, automatisk översättning, textigenkänning genom system för optisk teckenigenkänning) och innehåll av högre kvalitet. Denna teknik möjliggör innovativa former av konstnärligt skapande, samtidigt som den öppnar nya sätt att digitalt interagera med och ta del av kulturellt innehåll genom medkuratering, medskapande design och crowdsourcing, som stärker allmänhetens deltagande. Artificiell intelligens, blockkedjeteknik och annan avancerad teknik kan också användas för automatisk identifiering av kulturföremål som är föremål för olaglig handel. Den ökade användningen av sådan avancerad teknik har betydande effekter på den europeiska återhämtningen och tillväxten efter covid-19-pandemin, och medlemsstaterna bör stödja den genom att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

(8)

Utveckling av avancerad digital teknik, såsom 3D, artificiell intelligens, maskininlärning, molntjänster, datateknik, virtuell verklighet och förstärkt verklighet, har skapat helt nya möjligheter för digitalisering, onlinetillgång och digitalt bevarande. Avancerad digital teknik leder till effektivare processer (t.ex. automatiserad generering av metadata, extrahering av kunskap, automatisk översättning, textigenkänning genom system för optisk teckenigenkänning) och innehåll av högre kvalitet. Denna teknik möjliggör innovativa former av konstnärligt skapande, samtidigt som den öppnar nya sätt att digitalt interagera med och ta del av kulturellt innehåll genom medkuratering, medskapande design och crowdsourcing, som stärker allmänhetens deltagande. Artificiell intelligens, blockkedjeteknik och annan avancerad teknik kan också användas för automatisk identifiering av kulturföremål som är föremål för olaglig handel. Den ökade användningen av sådan avancerad teknik har betydande effekter på den europeiska återhämtningen och tillväxten efter covid-19-pandemin, och medlemsstaterna bör stödja den genom att vidta lämpliga åtgärder.

| (9) | Medlemsstaterna och kulturarvsinstitutionerna bör även utnyttja de helt nya möjligheter som erbjuds av avancerad digital teknik för att driva på klimatåtgärder och stödja omställningen till en grönare och mer hållbar EU-ekonomi, i enlighet med den europeiska gröna given (5). Kulturarvstillgångar som digitaliseras i 3D kan exempelvis vara en källa till relevant kunskap om klimatrelaterad inverkan, anpassning och resiliens (i och med att 3D möjliggör en icke-förstörande analys av tillgångar, visualisering av skador och information för återställande och bevarande etc.). Digitala tvillingar och jordobservationsteknik kan också ha stor betydelse när det gäller att öka resiliensen mot klimatförändringar och stödja ett förebyggande bevarande av monument, byggnader och platser som ingår i kulturarvet. Digitaliseringen kan också ge stöd åt experter i kampen mot miljöbrott på specifika platser. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna och kulturarvsinstitutionerna bör även utnyttja de helt nya möjligheter som erbjuds av avancerad digital teknik för att driva på klimatåtgärder och stödja omställningen till en grönare och mer hållbar EU-ekonomi, i enlighet med den europeiska gröna given (5). Kulturarvstillgångar som digitaliseras i 3D kan exempelvis vara en källa till relevant kunskap om klimatrelaterad inverkan, anpassning och resiliens (i och med att 3D möjliggör en icke-förstörande analys av tillgångar, visualisering av skador och information för återställande och bevarande etc.). Digitala tvillingar och jordobservationsteknik kan också ha stor betydelse när det gäller att öka resiliensen mot klimatförändringar och stödja ett förebyggande bevarande av monument, byggnader och platser som ingår i kulturarvet. Digitaliseringen kan också ge stöd åt experter i kampen mot miljöbrott på specifika platser.

| (10) | Det är viktigt att medlemsstaterna fortsätter sina insatser för att digitalisera (6) och digitalt bevara kulturarvstillgångar. Konkreta och mätbara resultat kan uppnås om specifika mål fastställs för digitaliseringen och bevarandet, på grundval av en analys av behoven och baserat på tydliga och objektiva kriterier. Detta är särskilt viktigt när det gäller hotat kulturarv. I sådana fall kan 3D-digitalisering på högsta detaljnivå till och med vara en nödvändighet, exempelvis för bevarande- och restaureringsändamål. Även i de fall då risken för försämring eller förstörelse är låg bör detta dock prioriteras med tanke på den stora potentialen för vidareutnyttjande av digitaliserade kulturarvstillgångar, exempelvis för innovativa erfarenheter och hållbar turism som kan stödja ekonomins allmänna återhämtning och resiliens i enlighet med målen för den europeiska gröna given. Medlemsstaterna bör också stärka sina insatser på underdigitaliserade områden, såsom byggnader, monument och platser, samt immateriellt kulturarv. |
| --- | --- |

(10)

Det är viktigt att medlemsstaterna fortsätter sina insatser för att digitalisera (6) och digitalt bevara kulturarvstillgångar. Konkreta och mätbara resultat kan uppnås om specifika mål fastställs för digitaliseringen och bevarandet, på grundval av en analys av behoven och baserat på tydliga och objektiva kriterier. Detta är särskilt viktigt när det gäller hotat kulturarv. I sådana fall kan 3D-digitalisering på högsta detaljnivå till och med vara en nödvändighet, exempelvis för bevarande- och restaureringsändamål. Även i de fall då risken för försämring eller förstörelse är låg bör detta dock prioriteras med tanke på den stora potentialen för vidareutnyttjande av digitaliserade kulturarvstillgångar, exempelvis för innovativa erfarenheter och hållbar turism som kan stödja ekonomins allmänna återhämtning och resiliens i enlighet med målen för den europeiska gröna given. Medlemsstaterna bör också stärka sina insatser på underdigitaliserade områden, såsom byggnader, monument och platser, samt immateriellt kulturarv.

| (11) | Vid sidan av bevarande- och restaureringsändamål kan 3D-tekniken också ge kulturarvsinstitutioner större möjligheter att nå en bredare publik med mer immersiva upplevelser som innefattar virtuell tillgång till platser som normalt sett inte är tillgängliga (t.ex. under vatten) eller som är tillfälligt stängda, och att nå personer med nedsatt syn genom att exempelvis erbjuda tillgängliga taktila upplevelser. Därför kan ett särskilt fokus på 3D-digitalisering av hotat kulturarv och de mest besökta kulturminnesmärkena, byggnaderna och platserna öka kulturarvets värde och potential. Detta skulle också ligga i linje med samarbetsförklaringen om stärkande av kulturarvets digitalisering från april 2019 (7), där medlemsstaterna enades om att intensifiera insatserna och tillsammans fortsätta framstegen inom ramen för ett europeiskt initiativ för 3D-digitalisering av kulturarvsartefakter, -monument och -platser. |
| --- | --- |

(11)

Vid sidan av bevarande- och restaureringsändamål kan 3D-tekniken också ge kulturarvsinstitutioner större möjligheter att nå en bredare publik med mer immersiva upplevelser som innefattar virtuell tillgång till platser som normalt sett inte är tillgängliga (t.ex. under vatten) eller som är tillfälligt stängda, och att nå personer med nedsatt syn genom att exempelvis erbjuda tillgängliga taktila upplevelser. Därför kan ett särskilt fokus på 3D-digitalisering av hotat kulturarv och de mest besökta kulturminnesmärkena, byggnaderna och platserna öka kulturarvets värde och potential. Detta skulle också ligga i linje med samarbetsförklaringen om stärkande av kulturarvets digitalisering från april 2019 (7), där medlemsstaterna enades om att intensifiera insatserna och tillsammans fortsätta framstegen inom ramen för ett europeiskt initiativ för 3D-digitalisering av kulturarvsartefakter, -monument och -platser.

| (12) | Digitalisering innefattar dock inte per automatik ett digitalt bevarande. För att säkerställa tillgången till de digitaliserade tillgångarna på längre sikt måste medlemsstaterna noggrant planera och genomföra ett digitalt bevarande av sina tillgångar, med beaktande av alla relevanta ekonomiska, organisatoriska och tekniska utmaningar på längre sikt. De digitala bevarandemålen kan innefatta inte bara kulturarvstillgångar som anses vara prioriterade för digitalisering (dvs. hotade tillgångar, de mest besökta monumenten och platserna, eller tillgångar som ingår i digitaliserade domäner), utan också tidigare digitaliserade tillgångar. |
| --- | --- |

(12)

Digitalisering innefattar dock inte per automatik ett digitalt bevarande. För att säkerställa tillgången till de digitaliserade tillgångarna på längre sikt måste medlemsstaterna noggrant planera och genomföra ett digitalt bevarande av sina tillgångar, med beaktande av alla relevanta ekonomiska, organisatoriska och tekniska utmaningar på längre sikt. De digitala bevarandemålen kan innefatta inte bara kulturarvstillgångar som anses vara prioriterade för digitalisering (dvs. hotade tillgångar, de mest besökta monumenten och platserna, eller tillgångar som ingår i digitaliserade domäner), utan också tidigare digitaliserade tillgångar.

| (13) | Den nuvarande budgetramen ger medlemsstater många nya möjligheter att använda olika finansieringsflöden för att ge en ordentlig skjuts åt digitaliseringen och bevarandet och att bygga upp betydligt mer kapacitet inom kulturarvssektorn. Medlemsstaterna bör se till att sektorns aktörer är informerade om de finansieringsmöjligheter som tillhandahålls genom programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa (8), de sammanhållningspolitiska fonderna (9), REACT-EU (10), instrumentet för tekniskt stöd (11) och faciliteten för återhämtning och resiliens (12) för att stödja de investeringar som behövs för sektorns återhämtning och digitala omställning, för att ge en bredare tillgång till kultur och för att ha en positiv inverkan på lokalsamhällen. |
| --- | --- |

(13)

Den nuvarande budgetramen ger medlemsstater många nya möjligheter att använda olika finansieringsflöden för att ge en ordentlig skjuts åt digitaliseringen och bevarandet och att bygga upp betydligt mer kapacitet inom kulturarvssektorn. Medlemsstaterna bör se till att sektorns aktörer är informerade om de finansieringsmöjligheter som tillhandahålls genom programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa (8), de sammanhållningspolitiska fonderna (9), REACT-EU (10), instrumentet för tekniskt stöd (11) och faciliteten för återhämtning och resiliens (12) för att stödja de investeringar som behövs för sektorns återhämtning och digitala omställning, för att ge en bredare tillgång till kultur och för att ha en positiv inverkan på lokalsamhällen.

| (14) | Det krävs betydande ekonomiska resurser för att digitalisera det europeiska kulturarvet. För att sprida de ekonomiska ansträngningarna och samtidigt snabba på arbetet med att ge allmänheten tillgång till kulturarvet samarbetar kulturarvsinstitutionerna med privata aktörer. Många av dessa samarbetsarrangemang innebär dock att privata partner beviljas exklusiva rättigheter. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 (13) fastställs ett antal minimikriterier som styr vidareutnyttjandet samt praktiska arrangemang för att göra det enklare att vidareutnyttja befintliga handlingar som finns hos offentliga organ i medlemsstaterna. Direktivet föreskriver i synnerhet att kulturarvsinstitutioner som omfattas av direktivets tillämpningsområde (t.ex. museer, arkiv, bibliotek) ska följa särskilda bestämmelser om exklusiva avtal i enlighet med artikel 12 i direktivet. För att främja rättvis och icke-diskriminerande tillgång för alla till kulturarvstillgångar bör kulturarvsinstitutioner som ingår partnerskap med den privata sektorn, även de som inte omfattas av ovannämnda direktiv, sträva efter att tillämpa de principer som fastställs i ovannämnda artikel 12. |
| --- | --- |

(14)

Det krävs betydande ekonomiska resurser för att digitalisera det europeiska kulturarvet. För att sprida de ekonomiska ansträngningarna och samtidigt snabba på arbetet med att ge allmänheten tillgång till kulturarvet samarbetar kulturarvsinstitutionerna med privata aktörer. Många av dessa samarbetsarrangemang innebär dock att privata partner beviljas exklusiva rättigheter. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 (13) fastställs ett antal minimikriterier som styr vidareutnyttjandet samt praktiska arrangemang för att göra det enklare att vidareutnyttja befintliga handlingar som finns hos offentliga organ i medlemsstaterna. Direktivet föreskriver i synnerhet att kulturarvsinstitutioner som omfattas av direktivets tillämpningsområde (t.ex. museer, arkiv, bibliotek) ska följa särskilda bestämmelser om exklusiva avtal i enlighet med artikel 12 i direktivet. För att främja rättvis och icke-diskriminerande tillgång för alla till kulturarvstillgångar bör kulturarvsinstitutioner som ingår partnerskap med den privata sektorn, även de som inte omfattas av ovannämnda direktiv, sträva efter att tillämpa de principer som fastställs i ovannämnda artikel 12.

| (15) | Såsom understryks i den europeiska kompetensagendan (14) har covid-19-pandemin ökat den befintliga klyftan i fråga om digitala färdigheter, medan nya typer av ojämlikhet har uppstått i och med att många yrkesverksamma saknar den nivå av digitala färdigheter som krävs på arbetsplatsen. Detta gäller även för kulturarvssektorn, där den digitala klyftan innebär att i synnerhet små institutioner (t.ex. museer) har svårt att utnyttja avancerad teknik, såsom 3D eller artificiell intelligens. I linje med den europeiska kompetensagendan och dess första flaggskeppsinitiativ, kompetenspakten, och till stöd för handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (15), bör medlemsstaterna därför fastställa särskilda mål för fortbildning eller omskolning av yrkesverksamma inom kulturarvssektorn. Som ett komplement till detta, och för att bygga vidare på Charter-projektet (Blueprint Alliance for cultural heritage) håller kultursektorn och den kreativa sektorn, som ett av 14 ekosystem som identifierats inom strategin för den inre marknaden, för närvarande på att inrätta ett storskaligt partnerskap för kompetensutveckling som bör ansluta sig till kompetenspakten. |
| --- | --- |

(15)

Såsom understryks i den europeiska kompetensagendan (14) har covid-19-pandemin ökat den befintliga klyftan i fråga om digitala färdigheter, medan nya typer av ojämlikhet har uppstått i och med att många yrkesverksamma saknar den nivå av digitala färdigheter som krävs på arbetsplatsen. Detta gäller även för kulturarvssektorn, där den digitala klyftan innebär att i synnerhet små institutioner (t.ex. museer) har svårt att utnyttja avancerad teknik, såsom 3D eller artificiell intelligens. I linje med den europeiska kompetensagendan och dess första flaggskeppsinitiativ, kompetenspakten, och till stöd för handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (15), bör medlemsstaterna därför fastställa särskilda mål för fortbildning eller omskolning av yrkesverksamma inom kulturarvssektorn. Som ett komplement till detta, och för att bygga vidare på Charter-projektet (Blueprint Alliance for cultural heritage) håller kultursektorn och den kreativa sektorn, som ett av 14 ekosystem som identifierats inom strategin för den inre marknaden, för närvarande på att inrätta ett storskaligt partnerskap för kompetensutveckling som bör ansluta sig till kompetenspakten.

| (16) | Kulturarvsinstitutionerna har stött på olika upphovsrättsrelaterade hinder i samband med digitaliseringen och delningen av kulturarv, t.ex. kostnader för klareringsrättigheter, brist på tillräcklig upphovsrättslig expertis bland personer som arbetar med kulturarv och begränsningar av samarbeten över gränserna mellan institutioner. Särskilda åtgärder har därför vidtagits på EU-nivå för att hantera dessa utmaningar. Exempelvis omfattar Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 (16) om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden olika bestämmelser som moderniserar ramen för den upphovsrätt som reglerar kulturarvsinstitutionernas sätt att arbeta i den digitala miljön. En av de viktigaste ändringar som införs genom direktivet är en tydlig ram för digitalisering och spridning av utgångna verk som finns i kulturarvsinstitutioners samlingar. Genom direktivet införs också harmoniserade och obligatoriska undantag för bevarandekopior som görs av kulturarvsinstitutioner och för text- och datautvinning för vetenskaplig forskning. Direktivet klargör slutligen statusen för visuella konstverk som är allmän egendom, för att öka rättssäkerheten. De nya upphovsrättsreglerna kommer i synnerhet att underlätta kulturarvsinstitutionernas kärnuppdrag, som avser samhällsintresset, genom att förbättra bevarandet och tillgången till kulturarv och genom att avsevärt underlätta användningen av verk som inte längre är kommersiellt tillgängliga, till gagn för europeisk kultur och för alla medborgare. Medlemsstaterna måste därför säkerställa ett effektivt genomförande och en effektiv tillämpning av EU-lagstiftningen om upphovsrätt så att kulturarvsinstitutioner kan dra full nytta av den upphovsrättsliga ramen, i dess aktuella version enligt i synnerhet direktiv (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

(16)

Kulturarvsinstitutionerna har stött på olika upphovsrättsrelaterade hinder i samband med digitaliseringen och delningen av kulturarv, t.ex. kostnader för klareringsrättigheter, brist på tillräcklig upphovsrättslig expertis bland personer som arbetar med kulturarv och begränsningar av samarbeten över gränserna mellan institutioner. Särskilda åtgärder har därför vidtagits på EU-nivå för att hantera dessa utmaningar. Exempelvis omfattar Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 (16) om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden olika bestämmelser som moderniserar ramen för den upphovsrätt som reglerar kulturarvsinstitutionernas sätt att arbeta i den digitala miljön. En av de viktigaste ändringar som införs genom direktivet är en tydlig ram för digitalisering och spridning av utgångna verk som finns i kulturarvsinstitutioners samlingar. Genom direktivet införs också harmoniserade och obligatoriska undantag för bevarandekopior som görs av kulturarvsinstitutioner och för text- och datautvinning för vetenskaplig forskning. Direktivet klargör slutligen statusen för visuella konstverk som är allmän egendom, för att öka rättssäkerheten. De nya upphovsrättsreglerna kommer i synnerhet att underlätta kulturarvsinstitutionernas kärnuppdrag, som avser samhällsintresset, genom att förbättra bevarandet och tillgången till kulturarv och genom att avsevärt underlätta användningen av verk som inte längre är kommersiellt tillgängliga, till gagn för europeisk kultur och för alla medborgare. Medlemsstaterna måste därför säkerställa ett effektivt genomförande och en effektiv tillämpning av EU-lagstiftningen om upphovsrätt så att kulturarvsinstitutioner kan dra full nytta av den upphovsrättsliga ramen, i dess aktuella version enligt i synnerhet direktiv (EU) 2019/790.

| (17) | Europeana (17) har varit avgörande för att stärka samarbetet och standardiseringsarbetet över gränserna, inom EU och internationellt. Dess standardiserade ramar för delning av digitalt innehåll och metadata online, i synnerhet Europeanas datamodell (18), förklaringar om rättigheter (19) och publiceringsverktyg (20) har börjat användas allmänt inom kulturarvssektorn i Europa och internationellt. Europeanas datamodell möjliggör exempelvis en standardiserad representation av data som tillhandahålls i Europeana av kulturarvsinstitutioner från olika områden med användning av olika format. RightsStatements.org-ramen tillhandahåller ett antal standardiserade rättighetsförklaringar som kulturarvsinstitutioner kan använda för att informera allmänheten om den upphovsrättsliga statusen och vidareutnyttjandestatusen för digitala föremål. Interoperabiliteten kräver dock fortsätta ansträngningar vad gäller format och standarder för digitalt innehåll och metadata, exempelvis när det gäller 3D eller användningen av kontextuella enheter och auktoritetsfiler för semantisk interoperabilitet. I samarbetsförklaringen om stärkande av kulturarvets digitalisering från april 2019 enades medlemsstaterna om att intensifiera sina ansträngningar för att vidareutveckla och främja interoperabilitetsstandarder och -ramar i sina digitaliseringsinitiativ. Medlemsstaterna och kulturarvsinstitutionerna bör därför stärka sina insatser för att stödja eller ansluta sig till relevanta standarder och ramar i syfte att öka delningen och vidareutnyttjandet av data. |
| --- | --- |

(17)

Europeana (17) har varit avgörande för att stärka samarbetet och standardiseringsarbetet över gränserna, inom EU och internationellt. Dess standardiserade ramar för delning av digitalt innehåll och metadata online, i synnerhet Europeanas datamodell (18), förklaringar om rättigheter (19) och publiceringsverktyg (20) har börjat användas allmänt inom kulturarvssektorn i Europa och internationellt. Europeanas datamodell möjliggör exempelvis en standardiserad representation av data som tillhandahålls i Europeana av kulturarvsinstitutioner från olika områden med användning av olika format. RightsStatements.org-ramen tillhandahåller ett antal standardiserade rättighetsförklaringar som kulturarvsinstitutioner kan använda för att informera allmänheten om den upphovsrättsliga statusen och vidareutnyttjandestatusen för digitala föremål. Interoperabiliteten kräver dock fortsätta ansträngningar vad gäller format och standarder för digitalt innehåll och metadata, exempelvis när det gäller 3D eller användningen av kontextuella enheter och auktoritetsfiler för semantisk interoperabilitet. I samarbetsförklaringen om stärkande av kulturarvets digitalisering från april 2019 enades medlemsstaterna om att intensifiera sina ansträngningar för att vidareutveckla och främja interoperabilitetsstandarder och -ramar i sina digitaliseringsinitiativ. Medlemsstaterna och kulturarvsinstitutionerna bör därför stärka sina insatser för att stödja eller ansluta sig till relevanta standarder och ramar i syfte att öka delningen och vidareutnyttjandet av data.

| (18) | Inrättandet av ett gemensamt europeiskt dataområde för kulturarvet kommer att ge kulturarvsinstitutionerna möjlighet att utnyttja den inre marknadens omfattning, i linje med EU-strategin för data (21). Detta kommer att främja vidareutnyttjande av innehåll och stimulera kreativiteten inom olika sektorer, vilket är av värde för hela ekonomin och samhället. Det kommer i synnerhet att ge högkvalitativt innehåll och effektiv, betrodd och användarvänlig tillgång till europeiska digitala kulturarvstillgångar. Det kommer att främja ytterligare samarbeten, partnerskap och dialoger med ett nätverk av datapartner (t.ex. museer, gallerier, bibliotek och arkiv i hela Europa), aggregatorer och experter som arbetar inom det digitala kulturarvsområdet. Dataområdet kommer att bygga vidare på den nuvarande Europeana-strategin för 2020–2025 (22), som syftar till att stärka kulturarvsinstitutionerna i deras digitala omställning. |
| --- | --- |

(18)

Inrättandet av ett gemensamt europeiskt dataområde för kulturarvet kommer att ge kulturarvsinstitutionerna möjlighet att utnyttja den inre marknadens omfattning, i linje med EU-strategin för data (21). Detta kommer att främja vidareutnyttjande av innehåll och stimulera kreativiteten inom olika sektorer, vilket är av värde för hela ekonomin och samhället. Det kommer i synnerhet att ge högkvalitativt innehåll och effektiv, betrodd och användarvänlig tillgång till europeiska digitala kulturarvstillgångar. Det kommer att främja ytterligare samarbeten, partnerskap och dialoger med ett nätverk av datapartner (t.ex. museer, gallerier, bibliotek och arkiv i hela Europa), aggregatorer och experter som arbetar inom det digitala kulturarvsområdet. Dataområdet kommer att bygga vidare på den nuvarande Europeana-strategin för 2020–2025 (22), som syftar till att stärka kulturarvsinstitutionerna i deras digitala omställning.

| (19) | Europeana ger i dagsläget tillgång till 52 miljoner kulturarvstillgångar, varav 45 % kan vidareutnyttjas inom olika sektorer. 97,5 % av tillgångarna utgörs av bilder och texter och endast 2,47 % av audiovisuellt innehåll och 0,03 % av 3D. Ökade bidrag av högkvalitativa digitaliserade tillgångar, såsom tillgångar i 3D, skulle öka innovationen och skapandet genom användning och vidareutnyttjande av digitaliserade kulturarvstillgångar inom olika nyckelområden (t.ex. utbildning, smarta städer och miljömodellering, hållbar turism och kreativa kultursektorer). Det material som finns tillgängligt online skulle berikas om man genom dataområdet skulle tillföra ytterligare 40 miljoner digitaliserade och diversifierade typer av tillgångar till dataområdet samtidigt som vårt europeiska kulturarv skulle lyftas fram. Denna ökade omfattning skulle också möjliggöra ökat vidareutnyttjande och därmed potentiella nya tjänster och tillämpningar. Det är viktigt att kulturarvsinstitutioner står för ett omfattande bidrag till dataområdet, med stöd från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(19)

Europeana ger i dagsläget tillgång till 52 miljoner kulturarvstillgångar, varav 45 % kan vidareutnyttjas inom olika sektorer. 97,5 % av tillgångarna utgörs av bilder och texter och endast 2,47 % av audiovisuellt innehåll och 0,03 % av 3D. Ökade bidrag av högkvalitativa digitaliserade tillgångar, såsom tillgångar i 3D, skulle öka innovationen och skapandet genom användning och vidareutnyttjande av digitaliserade kulturarvstillgångar inom olika nyckelområden (t.ex. utbildning, smarta städer och miljömodellering, hållbar turism och kreativa kultursektorer). Det material som finns tillgängligt online skulle berikas om man genom dataområdet skulle tillföra ytterligare 40 miljoner digitaliserade och diversifierade typer av tillgångar till dataområdet samtidigt som vårt europeiska kulturarv skulle lyftas fram. Denna ökade omfattning skulle också möjliggöra ökat vidareutnyttjande och därmed potentiella nya tjänster och tillämpningar. Det är viktigt att kulturarvsinstitutioner står för ett omfattande bidrag till dataområdet, med stöd från medlemsstaterna.

| (20) | Aggregatorer som är nationella, domänbaserade eller tematiska har en viktig roll i kulturarvslandskapet och bygger broar mellan de olika aktörerna inom och utanför kulturarvssektorn på nationell och europeisk nivå. Nationella aggregatorer aggregerar och berikar exempelvis innehåll för Europeana och ger tillgång till och främjar kulturarvstillgångarna i sitt land samt för samman värdefulla resurser och kunskaper för kulturarvssektorn. Även om de flesta aggregatorerna i EU har ett officiellt uppdrag för sin verksamhet finns det fortfarande många som behöver ett sådant och som kämpar för att säkerställa tillräckliga och hållbara resurser eller organisatoriskt stöd. Medlemsstaterna bör hantera denna utmaning genom att stärka aggregatorernas ställning, tillhandahålla lämpligt stöd och stödja deras bidrag till det gemensamma europeiska dataområdet för kulturarv. |
| --- | --- |

(20)

Aggregatorer som är nationella, domänbaserade eller tematiska har en viktig roll i kulturarvslandskapet och bygger broar mellan de olika aktörerna inom och utanför kulturarvssektorn på nationell och europeisk nivå. Nationella aggregatorer aggregerar och berikar exempelvis innehåll för Europeana och ger tillgång till och främjar kulturarvstillgångarna i sitt land samt för samman värdefulla resurser och kunskaper för kulturarvssektorn. Även om de flesta aggregatorerna i EU har ett officiellt uppdrag för sin verksamhet finns det fortfarande många som behöver ett sådant och som kämpar för att säkerställa tillräckliga och hållbara resurser eller organisatoriskt stöd. Medlemsstaterna bör hantera denna utmaning genom att stärka aggregatorernas ställning, tillhandahålla lämpligt stöd och stödja deras bidrag till det gemensamma europeiska dataområdet för kulturarv.

| (21) | Den väntade ökningen av de digitala tillgångarnas antal och komplexitet kommer att innebära att det krävs säkra, resilienta, effektiva och hållbara molnbaserade lösningar för behandling, tillgång och förvaltning av sådana dataset. Därför kommer medlemsstaternas stöd (23) till den europeiska federationen för infrastrukturer och tjänster cloud-to-edge att vara viktig för en effektiv tillgång till digitaliserade kulturarvstillgångar. |
| --- | --- |

(21)

Den väntade ökningen av de digitala tillgångarnas antal och komplexitet kommer att innebära att det krävs säkra, resilienta, effektiva och hållbara molnbaserade lösningar för behandling, tillgång och förvaltning av sådana dataset. Därför kommer medlemsstaternas stöd (23) till den europeiska federationen för infrastrukturer och tjänster cloud-to-edge att vara viktig för en effektiv tillgång till digitaliserade kulturarvstillgångar.

| (22) | Denna rekommendation bygger på och ersätter rekommendation 2011/711/EU. |
| --- | --- |

(22)

Denna rekommendation bygger på och ersätter rekommendation 2011/711/EU.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Syfte och tillämpningsområde

| 1. | Syftet med denna rekommendation är att bana väg för ett gemensamt europeiskt dataområde för kulturarv (nedan kallat dataområdet), och på så sätt hjälpa kulturarvsinstitutionerna att snabba på sitt digitaliserings- och bevarandearbete och gripa de möjligheter som den digitala omställningen erbjuder. Rekommendationen uppmanar medlemsstaterna att inrätta lämpliga ramar för att främja kulturarvssektorns återhämtning och omställning och hjälpa kulturarvsinstitutionerna att bli mer resilienta i framtiden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rekommendationen omfattar alla typer av kulturarv (materiellt, immateriellt, naturarv och digitaloriginal), inbegripet alla kategorier av hotat kulturarv. |
| --- | --- |

2.

Definitioner

| 3. | I denna rekommendation gäller följande definitioner:






  1) | kulturarvstillgångar: tillgångar som omfattar






  a) | materiellt kulturarv, såsom monument, arkeologiska platser, ljudmaterial och audiovisuellt material, böcker, tidskrifter, tidningar, foton, museiföremål och arkivdokument, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

1)

kulturarvstillgångar: tillgångar som omfattar

a)

materiellt kulturarv, såsom monument, arkeologiska platser, ljudmaterial och audiovisuellt material, böcker, tidskrifter, tidningar, foton, museiföremål och arkivdokument,

| b) | immateriellt kulturarv, |
| --- | --- |

b)

immateriellt kulturarv,

| c) | naturarv, såsom landskap och naturområden, enligt definitionen i artikel 2 i konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv (24), |
| --- | --- |

c)

naturarv, såsom landskap och naturområden, enligt definitionen i artikel 2 i konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv (24),

| d) | digitaloriginal. |
| --- | --- |

d)

digitaloriginal.

| 2) | immateriellt kulturarv: sedvänjor, representationer, uttryck, kunskap, färdigheter – liksom de instrument, föremål, artefakter och kulturutrymmen som förknippas med dem – som samhällen, grupper och i vissa fall individer erkänner som del av sitt kulturarv i den mening som avses i artikel 2 i konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv (25). |
| --- | --- |

2)

immateriellt kulturarv: sedvänjor, representationer, uttryck, kunskap, färdigheter – liksom de instrument, föremål, artefakter och kulturutrymmen som förknippas med dem – som samhällen, grupper och i vissa fall individer erkänner som del av sitt kulturarv i den mening som avses i artikel 2 i konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv (25).

| 3) | digitaloriginal: tillgångar som skapats i digital form, såsom digital konst eller animation, virtuella museer utan analog motsvarighet eller kulturellt innehåll som skapats utanför kulturarvsinstitutionerna, t.ex. på sociala medier eller i spelbranschen. |
| --- | --- |

3)

digitaloriginal: tillgångar som skapats i digital form, såsom digital konst eller animation, virtuella museer utan analog motsvarighet eller kulturellt innehåll som skapats utanför kulturarvsinstitutionerna, t.ex. på sociala medier eller i spelbranschen.

| 4) | kulturarvsinstitution: ett bibliotek eller museum som är tillgängligt för allmänheten, ett arkiv eller en film- eller ljudarvsinstitution, enligt definitionen i artikel 2.3 i direktiv (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

4)

kulturarvsinstitution: ett bibliotek eller museum som är tillgängligt för allmänheten, ett arkiv eller en film- eller ljudarvsinstitution, enligt definitionen i artikel 2.3 i direktiv (EU) 2019/790.

| 5) | digitalisering: konvertering av tillgångar från analogt till digitalt format. |
| --- | --- |

5)

digitalisering: konvertering av tillgångar från analogt till digitalt format.

| 6) | digital omställning: både processen för och resultatet av en användning av digital teknik för att omvandla en organisations sätt att arbeta och leverera värde. |
| --- | --- |

6)

digital omställning: både processen för och resultatet av en användning av digital teknik för att omvandla en organisations sätt att arbeta och leverera värde.

| 7) | digitalt bevarande: ett antal aktiviteter som krävs för att se till att digitala föremål kan lokaliseras, återges, användas och förstås i framtiden. |
| --- | --- |

7)

digitalt bevarande: ett antal aktiviteter som krävs för att se till att digitala föremål kan lokaliseras, återges, användas och förstås i framtiden.

KAPITEL II

AVANCERAD DIGITALISERING OCH DIGITALT BEVARANDE AV KULTURARV

| 4. | Medlemsstaterna bör tillhandahålla och/eller regelbundet uppdatera en övergripande och framåtblickande digital strategi för kulturarvet på relevant nationell eller regional nivå för att påskynda sektorns digitala omställning. Medlemsstaterna bör samarbeta med, eller upprätta arrangemang för samverkan med, alla berörda intressenter/parter, såsom kulturarvsinstitutioner och behöriga myndigheter, för att utarbeta den digitala strategin och bör tillhandahålla resurser/stöd för genomförandet av denna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den nationella strategin bör omfatta åtgärder för att stödja kulturarvsinstitutionernas anammande av avancerad teknik, såsom 3D, artificiell intelligens, utökad verklighet, molnteknik, datateknik och blockkedjeteknik, för att säkerställa en digitaliseringsprocess och ett digitalt bevarande som är effektivare samt mer högkvalitativt innehåll för bredare tillgång, användning och vidareutnyttjande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den digitala strategin bör omfatta tydliga mål för digitaliseringen och det digitala bevarandet. Dessa mål bör baseras på objektiva och tydliga kriterier inbegripet






  a) | hotat kulturarv, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

hotat kulturarv,

| b) | monument, byggnader och platser inom kultur- och kulturarvsområdet med flest fysiska besök, och |
| --- | --- |

b)

monument, byggnader och platser inom kultur- och kulturarvsområdet med flest fysiska besök, och

| c) | låg digitaliseringsgrad för enskilda kategorier av kulturarvstillgångar. |
| --- | --- |

c)

låg digitaliseringsgrad för enskilda kategorier av kulturarvstillgångar.

Senast 2030 bör medlemsstaterna ha 3D-digitaliserat alla monument och platser som faller under a och 50 % av de som faller under b.

Senast 2025 bör medlemsstaterna ha digitaliserat 40 % av de totala målen för 2030.

Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att alla digitaliserade kulturtillgångar som avses i punkt 6 a, b och c också är digitalt bevarade.

| 7. | Vid planeringen av digitaliseringen bör medlemsstaterna och kulturarvsinstitutionerna ta ett helhetsgrepp. De bör t.ex. beakta digitaliseringens syfte, målgruppen för användning, den högsta överkomliga kvalitetsnivån, det digitala bevarandet av de digitaliserade kulturarvstillgångarna, inbegripet sådana aspekter som format, lagring, framtida migrering, kontinuerligt underhåll och de nödvändiga långsiktiga ekonomiska resurserna och personalresurserna. Den digitala strategin bör omfatta ett entydigt och väldefinierat uppdrag för nationella eller regionala aggregatorer att samarbeta med kulturarvsinstitutionerna för att göra digitaliserade kulturarvstillgångar tillgängliga via Europeana och dataområdet. Medlemsstaterna bör i synnerhet stärka aggregatorernas roll som mellanhänder mellan Europeana och kulturarvsinstitutionerna och uppmuntra deras aktiva bidrag till dataområdet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Medlemsstaterna bör stödja partnerskap mellan kulturarvssektorn och andra sektorer, såsom högre utbildning, yrkesutbildning och fortbildning, kreativa sektorer och hållbar kulturturism, för att främja innovation som ger nya tjänster och tillämpningar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Medlemsstaterna bör främja de små och medelstora företagens deltagande, för att stödja den digitala omställningen av kulturarvssektorn, i synnerhet mot digitalisering och databaserad innovation. |
| --- | --- |

9.

| 10. | När kulturarvsinstitutioner ingår partnerskap med den privata sektorn bör de säkerställa att det fastställs tydliga och rättvisa villkor för vidareutnyttjandet av de digitaliserade tillgångarna, i linje med konkurrensreglerna och direktiv (EU) 2019/1024 och i synnerhet de regler för exklusiva avtal som fastställs i artikel 12 i det direktivet, om tillämpligt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs för att bedöma de digitala kompetensluckor som finns i sektorn så att kulturarvsinstitutionerna kan utnyttja alla de möjligheter som den avancerade digitala tekniken erbjuder. Medlemsstaterna bör i synnerhet fastställa ambitiösa mål som ska uppnås till 2030 när det gäller fortbildning och omskolning av yrkesverksamma i kulturarvssektorn, exempelvis vad gäller datahantering och dataanalys, artificiell intelligens, avancerad digitalisering och teknik för utökad verklighet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | För att främja kulturarvsinstitutionernas digitala omställning och bidra till att bredda tillgången till kulturarvet och lyfta fram kulturarvet, rekommenderas medlemsstaterna att dra full nytta av de möjligheter som den nuvarande upphovsrättsliga ramen rymmer genom att göra följande:






  a) | Säkerställa ett korrekt och effektivt genomförande av de relevanta EU-bestämmelserna om upphovsrätt, i synnerhet de som fastställs i direktiv (EU) 2019/790. |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Säkerställa ett korrekt och effektivt genomförande av de relevanta EU-bestämmelserna om upphovsrätt, i synnerhet de som fastställs i direktiv (EU) 2019/790.

| b) | Följa alla parter i den effektiva praktiska tillämpningen av de nationella genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

b)

Följa alla parter i den effektiva praktiska tillämpningen av de nationella genomförandebestämmelserna.

| c) | Nära övervaka de nationella genomförandebestämmelserna för att garantera en framgångsrik tillämpning av dem. |
| --- | --- |

c)

Nära övervaka de nationella genomförandebestämmelserna för att garantera en framgångsrik tillämpning av dem.

| d) | Stödja yrkesverksamma inom kulturarvssektorn när de skaffar sig kompetens avseende upphovsrätt och licenser och genom att tillhandahålla upphovsrättslig expertis. |
| --- | --- |

d)

Stödja yrkesverksamma inom kulturarvssektorn när de skaffar sig kompetens avseende upphovsrätt och licenser och genom att tillhandahålla upphovsrättslig expertis.

| 13. | För att finna gemensamma svar på gemensamma utmaningar i samband med avancerad digitalisering och avancerat bevarande, för att utbyta goda arbetsmetoder och för att visa upp och lyfta fram europeisk kultur och europeiska värderingar och framgångshistorier, bör medlemsstaterna uppmuntra samarbeten och partnerskap över gränserna med kulturarvsinstitutioner på internationell nivå, som komplement till de åtgärder som främjas av Unesco och Europarådet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Medlemsstaterna bör dra full nytta av alla finansieringsmöjligheter på europeisk och nationell nivå för att påskynda digitaliserings- och bevarandearbetet. |
| --- | --- |

14.

KAPITEL III

VÄGLEDANDE PRINCIPER FÖR ETT GEMENSAMT EUROPEISKT DATAOMRÅDE FÖR KULTURARVET

| 15. | Kulturarvsinstitutionerna bör ansluta sig till relevanta standarder och ramar, såsom de som används av Europeana-initiativet för delning av digitalt innehåll och metadata, inbegripet Europeanas datamodell, RightsStatements.org och Europeanas publiceringsverktyg, för att uppnå interoperabilitet på europeisk nivå. Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som är nödvändiga för att främja och underlätta anslutningen till sådana befintliga och framtida standarder och ramar och samarbeta på europeisk nivå för att utvidga dem inom ramen för dataområdet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Medlemsstaterna bör aktivt uppmuntra kulturarvsinstitutionerna att göra sina digitaliserade tillgångar tillgängliga via Europeana och på så sätt bidra till dataområdet, i linje med de standarder och ramar som avses i punkt 15 och med de vägledande mål som anges i bilagorna I och II. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Bidragen från kulturarvsinstitutioner enligt punkt 16 bör i synnerhet innefatta 3D-digitaliserade kulturarvstillgångar för att främja europeiska kulturella höjdpunkter, öka det potentiella vidareutnyttjandet inom viktiga områden såsom samhällsvetenskap och humaniora, hållbar kulturturism, kultursektorn och den kreativa sektorn, eller bidra till att identifiera kulturföremål som är föremål för olaglig handel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Medlemsstaterna bör genom sina policyer säkerställa att data som tas fram genom offentligt finansierade digitaliseringsprojekt är och förblir möjliga att hitta, tillgängliga, interoperabla och möjliga att vidareutnyttja (nedan kallade FAIR-principerna) via digitala infrastrukturer (inklusive dataområdet) för att öka datadelningen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | All offentlig finansiering för framtida digitaliseringsprojekt av kulturarvstillgångar bör villkoras med att det digitaliserade innehållet ska göras tillgängligt i Europeana och dataområdet, enligt punkt 16. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att stödja och informera allmänheten om Europeana, i synnerhet utbildningssektorn och skolorna, även via utbildningsmaterial. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Medlemsstaterna bör utnyttja den europeiska federationen för infrastrukturer och tjänster cloud-to-edge för att utöka lagringen, hanteringen och tillgången till digitaliserade kulturarvstillgångar. |
| --- | --- |

21.

KAPITEL IV

UPPFÖLJNING AV REKOMMENDATIONEN

Medlemsstaterna bör informera kommissionen 24 månader efter det att den här rekommendationen har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, och därefter vartannat år, om de åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation.

Utfärdad i Bryssel den 10 november 2021.

På kommissionens vägnar

Thierry BRETON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  COM(2021) 118 final.

1

(2)  
  UNWTO report on Tourism and Culture Synergies.

2

UNWTO report on Tourism and Culture Synergies

(3)  SWD/2021/351 final.

3

(4)  SWD(2021)15 final.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  Inklusive 2D-digitalisering.

6

(7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_en.

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/2021_2027/.

9

(10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_sv.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EUT L 172, 26.6.2019, s. 56).

13

(14)  COM/2020/274 final.

14

(15)  COM(2021) 102 final.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

16

(17)  COM/2018/612 final.

17

(18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation.

18

(19)  https://rightsstatements.org/.

19

(20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework.

20

(21)  COM/2020/66 final.

21

(22)  https://op.europa.eu/s/pjHV.

22

(23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe.

23

(24)  UNESCO, Convention concerning the protection of the world cultural and natural heritage, Paris, 16 november 1972.

24

(25)  UNESCO Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage 2003, Paris, 17 oktober 2003.

25

---

BILAGA I

Vägledande mål för bidrag av innehåll till Europeana och dataområdet år 2030 per medlemsstat (1)

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal poster den 1 februari 2021 | Antal poster av hög kvalitet  (2) den 1 februari 2021 | Nya poster av hög kvalitet år 2030 | Totalt antal poster år 2030
  [= A + C] | Totalt antal poster av hög kvalitet år 2030 (3)

  [= B + C] | Digitala 3D-tillgångar år 2030 (4) |
| Österrike | 2 372 357 | 1 106 942 | 1 002 892 | 3 375 249 | 2 109 834 | 401 157 |
| Belgien | 2 499 646 | 2 247 432 | 1 215 817 | 3 715 463 | 3 463 249 | 486 327 |
| Bulgarien | 94 447 | 62 647 | 329 454 | 423 901 | 392 101 | 131 782 |
| Kroatien | 67 357 | 5 456 | 235 877 | 303 234 | 241 332 | 94 351 |
| Cypern | 30 959 | 1 858 | 71 466 | 102 425 | 73 324 | 28 586 |
| Tjeckien | 881 263 | 369 602 | 889 329 | 1 770 592 | 1 258 931 | 355 732 |
| Danmark | 1 032 422 | 662 712 | 676 884 | 1 709 306 | 1 339 596 | 270 754 |
| Estland | 648 205 | 486 024 | 99 825 | 748 030 | 585 849 | 39 930 |
| Finland | 1 093 297 | 960 899 | 548 428 | 1 641 725 | 1 509 327 | 219 371 |
| Frankrike | 3 860 232 | 1 779 567 | 6 381 064 | 10 241 296 | 8 160 631 | 2 552 426 |
| Tyskland | 5 536 786 | 4 107 742 | 8 924 266 | 14 461 052 | 13 032 008 | 3 569 707 |
| Grekland | 661 593 | 383 327 | 642 175 | 1 303 768 | 1 025 502 | 256 870 |
| Ungern | 732 033 | 571 425 | 637 732 | 1 369 765 | 1 209 157 | 255 093 |
| Irland | 86 765 | 44 424 | 856 780 | 943 545 | 901 204 | 342 712 |
| Italien | 2 150 207 | 687 421 | 5 119 900 | 7 270 107 | 5 807 321 | 2 047 960 |
| Lettland | 128 505 | 113 341 | 117 705 | 246 210 | 231 046 | 47 082 |
| Litauen | 224 359 | 182 337 | 209 875 | 434 234 | 392 212 | 83 950 |
| Luxemburg | 65 600 | 1 325 | 145 567 | 211 167 | 146 893 | 58 227 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 46 013 | 96 323 | 47 019 | 18 405 |
| Nederländerna | 9 126 499 | 7 554 003 | 1 992 463 | 11 118 962 | 9 546 466 | 796 985 |
| Polen | 3 040 221 | 936 996 | 2 477 819 | 5 518 040 | 3 414 815 | 991 127 |
| Portugal | 203 044 | 138 963 | 727 333 | 930 377 | 866 297 | 290 933 |
| Rumänien | 135 213 | 84 549 | 1 209 889 | 1 345 102 | 1 294 438 | 483 956 |
| Slovakien | 15 106 | 453 | 341 636 | 356 742 | 342 089 | 136 654 |
| Slovenien | 598 310 | 382 081 | 166 799 | 765 109 | 548 880 | 66 720 |
| Spanien | 2 960 596 | 1 228 351 | 3 851 622 | 6 812 218 | 5 079 973 | 1 540 649 |
| Sverige | 4 307 321 | 3 047 430 | 1 098 975 | 5 406 296 | 4 146 404 | 439 590 |
| EU-27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 40 017 586 | 82 620 239 | 67 165 896 | 16 007 034 |

A

B

C

D

E

F

Antal poster den 1 februari 2021

Antal poster av hög kvalitet  (2) den 1 februari 2021

Nya poster av hög kvalitet år 2030

Totalt antal poster år 2030

[= A + C]

Totalt antal poster av hög kvalitet år 2030 (3)

[= B + C]

Digitala 3D-tillgångar år 2030 (4)

Österrike

2 372 357

1 106 942

1 002 892

3 375 249

2 109 834

401 157

Belgien

2 499 646

2 247 432

1 215 817

3 715 463

3 463 249

486 327

Bulgarien

94 447

62 647

329 454

423 901

392 101

131 782

Kroatien

67 357

5 456

235 877

303 234

241 332

94 351

Cypern

30 959

1 858

71 466

102 425

73 324

28 586

Tjeckien

881 263

369 602

889 329

1 770 592

1 258 931

355 732

Danmark

1 032 422

662 712

676 884

1 709 306

1 339 596

270 754

Estland

648 205

486 024

99 825

748 030

585 849

39 930

Finland

1 093 297

960 899

548 428

1 641 725

1 509 327

219 371

Frankrike

3 860 232

1 779 567

6 381 064

10 241 296

8 160 631

2 552 426

Tyskland

5 536 786

4 107 742

8 924 266

14 461 052

13 032 008

3 569 707

Grekland

661 593

383 327

642 175

1 303 768

1 025 502

256 870

Ungern

732 033

571 425

637 732

1 369 765

1 209 157

255 093

Irland

86 765

44 424

856 780

943 545

901 204

342 712

Italien

2 150 207

687 421

5 119 900

7 270 107

5 807 321

2 047 960

Lettland

128 505

113 341

117 705

246 210

231 046

47 082

Litauen

224 359

182 337

209 875

434 234

392 212

83 950

Luxemburg

65 600

1 325

145 567

211 167

146 893

58 227

Malta

50 310

1 006

46 013

96 323

47 019

18 405

Nederländerna

9 126 499

7 554 003

1 992 463

11 118 962

9 546 466

796 985

Polen

3 040 221

936 996

2 477 819

5 518 040

3 414 815

991 127

Portugal

203 044

138 963

727 333

930 377

866 297

290 933

Rumänien

135 213

84 549

1 209 889

1 345 102

1 294 438

483 956

Slovakien

15 106

453

341 636

356 742

342 089

136 654

Slovenien

598 310

382 081

166 799

765 109

548 880

66 720

Spanien

2 960 596

1 228 351

3 851 622

6 812 218

5 079 973

1 540 649

Sverige

4 307 321

3 047 430

1 098 975

5 406 296

4 146 404

439 590

EU-27

42 602 653

27 148 311

40 017 586

82 620 239

67 165 896

16 007 034

---

(1)  De vägledande målen per medlemsstat står i proportion till varje medlemsstats befolkning, justerat efter medlemsstatens BNP per capita (uttryckt i köpkraftsstandard).

(2)  Poster av hög kvalitet uppfyller kraven för minst nivå 2 (nivå 2+) i Europeanas publiceringsverktyg när det gäller innehåll och kraven för minst nivå A när det gäller metadata. Dessa standarder behövs för att främja vidareutnyttjande för olika syften.

(3)  Medlemsstaterna uppmuntras att förbättra kvaliteten på nivå 1-poster, och därför kan det totala antalet poster av hög kvalitet komma att öka ytterligare.

(4)  40 % av de nya posterna bör avse digitala 3D-tillgångar. Antalet digitala 3D-tillgångar som för närvarande finns tillgängliga i Europa anses vara försumbart.

---

BILAGA II

Vägledande mål för bidrag av innehåll till Europeana och dataområdet år 2025 per medlemsstat

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal poster den 1 februari 2021 | Antal poster av hög kvalitet (1) den 1 februari 2021 | Nya poster år 2025  (2) | Totalt antal poster år 2025
  [= A + C] | Totalt antal poster av hög kvalitet år 2025 (3)

  [= B + C] | Tillgångar i 3D år 2025  (4) |
| Österrike | 2 372 357 | 1 106 942 | 401 157 | 2 773 514 | 1 508 099 | 60 174 |
| Belgien | 2 499 646 | 2 247 432 | 486 327 | 2 985 973 | 2 733 759 | 72 949 |
| Bulgarien | 94 447 | 62 647 | 131 782 | 226 229 | 194 428 | 19 767 |
| Kroatien | 67 357 | 5 456 | 94 351 | 161 708 | 99 807 | 14 153 |
| Cypern | 30 959 | 1 858 | 28 586 | 59 545 | 30 444 | 4 288 |
| Tjeckien | 881 263 | 369 602 | 355 732 | 1 236 995 | 725 333 | 53 360 |
| Danmark | 1 032 422 | 662 712 | 270 754 | 1 303 176 | 933 465 | 40 613 |
| Estland | 648 205 | 486 024 | 39 930 | 688 135 | 525 954 | 5 989 |
| Finland | 1 093 297 | 960 899 | 219 371 | 1 312 668 | 1 180 270 | 32 906 |
| Frankrike | 3 860 232 | 1 779 567 | 2 552 426 | 6 412 658 | 4 331 993 | 382 864 |
| Tyskland | 5 536 786 | 4 107 742 | 3 569 707 | 9 106 493 | 7 677 448 | 535 456 |
| Grekland | 661 593 | 383 327 | 256 870 | 918 463 | 640 197 | 38 530 |
| Ungern | 732 033 | 571 425 | 255 093 | 987 126 | 826 518 | 38 264 |
| Irland | 86 765 | 44 424 | 342 712 | 429 477 | 387 136 | 51 407 |
| Italien | 2 150 207 | 687 421 | 2 047 960 | 4 198 167 | 2 735 381 | 307 194 |
| Lettland | 128 505 | 113 341 | 47 082 | 175 587 | 160 423 | 7 062 |
| Litauen | 224 359 | 182 337 | 83 950 | 308 309 | 266 287 | 12 593 |
| Luxemburg | 65 600 | 1 325 | 58 227 | 123 827 | 59 552 | 8 734 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 18 405 | 68 715 | 19 411 | 2 761 |
| Nederländerna | 9 126 499 | 7 554 003 | 796 985 | 9 923 484 | 8 350 988 | 119 548 |
| Polen | 3 040 221 | 936 996 | 991 127 | 4 031 348 | 1 928 124 | 148 669 |
| Portugal | 203 044 | 138 963 | 290 933 | 493 977 | 429 897 | 43 640 |
| Rumänien | 135 213 | 84 549 | 483 956 | 619 169 | 568 504 | 72 593 |
| Slovakien | 15 106 | 453 | 136 654 | 151 760 | 137 107 | 20 498 |
| Slovenien | 598 310 | 382 081 | 66 720 | 665 030 | 448 800 | 10 008 |
| Spanien | 2 960 596 | 1 228 351 | 1 540 649 | 4 501 245 | 2 769 000 | 231 097 |
| Sverige | 4 307 321 | 3 047 430 | 439 590 | 4 746 911 | 3 487 019 | 65 938 |
| EU-27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 16 007 034 | 58 609 687 | 43 155 345 | 2 401 055 |

A

B

C

D

E

F

Antal poster den 1 februari 2021

Antal poster av hög kvalitet (1) den 1 februari 2021

Nya poster år 2025  (2)

Totalt antal poster år 2025

[= A + C]

Totalt antal poster av hög kvalitet år 2025 (3)

[= B + C]

Tillgångar i 3D år 2025  (4)

Österrike

2 372 357

1 106 942

401 157

2 773 514

1 508 099

60 174

Belgien

2 499 646

2 247 432

486 327

2 985 973

2 733 759

72 949

Bulgarien

94 447

62 647

131 782

226 229

194 428

19 767

Kroatien

67 357

5 456

94 351

161 708

99 807

14 153

Cypern

30 959

1 858

28 586

59 545

30 444

4 288

Tjeckien

881 263

369 602

355 732

1 236 995

725 333

53 360

Danmark

1 032 422

662 712

270 754

1 303 176

933 465

40 613

Estland

648 205

486 024

39 930

688 135

525 954

5 989

Finland

1 093 297

960 899

219 371

1 312 668

1 180 270

32 906

Frankrike

3 860 232

1 779 567

2 552 426

6 412 658

4 331 993

382 864

Tyskland

5 536 786

4 107 742

3 569 707

9 106 493

7 677 448

535 456

Grekland

661 593

383 327

256 870

918 463

640 197

38 530

Ungern

732 033

571 425

255 093

987 126

826 518

38 264

Irland

86 765

44 424

342 712

429 477

387 136

51 407

Italien

2 150 207

687 421

2 047 960

4 198 167

2 735 381

307 194

Lettland

128 505

113 341

47 082

175 587

160 423

7 062

Litauen

224 359

182 337

83 950

308 309

266 287

12 593

Luxemburg

65 600

1 325

58 227

123 827

59 552

8 734

Malta

50 310

1 006

18 405

68 715

19 411

2 761

Nederländerna

9 126 499

7 554 003

796 985

9 923 484

8 350 988

119 548

Polen

3 040 221

936 996

991 127

4 031 348

1 928 124

148 669

Portugal

203 044

138 963

290 933

493 977

429 897

43 640

Rumänien

135 213

84 549

483 956

619 169

568 504

72 593

Slovakien

15 106

453

136 654

151 760

137 107

20 498

Slovenien

598 310

382 081

66 720

665 030

448 800

10 008

Spanien

2 960 596

1 228 351

1 540 649

4 501 245

2 769 000

231 097

Sverige

4 307 321

3 047 430

439 590

4 746 911

3 487 019

65 938

EU-27

42 602 653

27 148 311

16 007 034

58 609 687

43 155 345

2 401 055

---

(1)  Poster av hög kvalitet uppfyller kraven för minst nivå 2 (nivå 2+) i Europeanas publiceringsverktyg när det gäller innehåll och kraven för minst nivå A när det gäller metadata. Dessa standarder behövs för att främja vidareutnyttjande för olika syften.

(2)  Etappmål: 40 % av de vägledande målen för 2030.

(3)  Medlemsstaterna uppmuntras att förbättra kvaliteten på nivå 1-poster, och därför kan det totala antalet poster av hög kvalitet komma att öka ytterligare.

(4)  Etappmål för digitala 3D-tillgångar: 15 % av 2030-målen.

---