# Den Europæiske Unions L 70/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.070.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 70 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang8. marts 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.070.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 70

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang8. marts 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2012/134/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 28. februar 2012 der fastsætter BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med fremstilling af glas
  (meddelt under nummer C(2012) 865)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/135/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 28. februar 2012 om fastlæggelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner for jern- og stålproduktion
  (meddelt under nummer C(2012) 903)

   (
  1
  ) | 63 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

2012/134/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 28. februar 2012 der fastsætter BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med fremstilling af glas
  (meddelt under nummer C(2012) 865)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 865)

1

1

2012/135/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 28. februar 2012 om fastlæggelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner for jern- og stålproduktion
  (meddelt under nummer C(2012) 903)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 903)

1

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 70/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 28. februar 2012

der fastsætter BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med fremstilling af glas

(meddelt under nummer C(2012) 865)

(EØS-relevant tekst)

(2012/134/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af informationer mellem medlemsstaterne, de berørte industrier, ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og Kommissionen med henblik på at bane vejen for udfærdigelsen af BAT(bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter som defineret i direktivets artikel 3, nr. 11). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af informationer mellem medlemsstaterne, de berørte industrier, ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og Kommissionen med henblik på at bane vejen for udfærdigelsen af BAT(bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter som defineret i direktivets artikel 3, nr. 11).

| (2) | I henhold til direktivets artikel 13, stk. 2, vedrører udvekslingen af informationer anlæggenes og teknikkernes præstationer med hensyn til emissioner, eventuelt udtrykt som gennemsnit på kort og lang sigt, og de dertil knyttede referencevilkår, forbrug af råmaterialer, råmaterialernes art, vandforbrug, brug af energi og affaldsproduktion, den benyttede teknik, den dertil knyttede overvågning, virkninger på tværs af medierne, økonomisk og teknisk bæredygtighed og udviklingen heri, den bedste tilgængelige teknik og de nye teknikker, der er identificeret efter drøftelsen af de i artikel 13, stk. 2, litra a) og b), nævnte spørgsmål. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til direktivets artikel 13, stk. 2, vedrører udvekslingen af informationer anlæggenes og teknikkernes præstationer med hensyn til emissioner, eventuelt udtrykt som gennemsnit på kort og lang sigt, og de dertil knyttede referencevilkår, forbrug af råmaterialer, råmaterialernes art, vandforbrug, brug af energi og affaldsproduktion, den benyttede teknik, den dertil knyttede overvågning, virkninger på tværs af medierne, økonomisk og teknisk bæredygtighed og udviklingen heri, den bedste tilgængelige teknik og de nye teknikker, der er identificeret efter drøftelsen af de i artikel 13, stk. 2, litra a) og b), nævnte spørgsmål.

| (3) | I direktivets artikel 3, stk. 12, defineres »BAT-konklusioner« som et dokument, der indeholder de dele af et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelsesområde, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet. |
| --- | --- |

(3)

I direktivets artikel 3, stk. 12, defineres »BAT-konklusioner« som et dokument, der indeholder de dele af et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelsesområde, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU lægges BAT-konklusionerne til grund ved fastsættelsen af godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af direktivets kapitel II. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU lægges BAT-konklusionerne til grund ved fastsættelsen af godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af direktivets kapitel II.

| (5) | I henhold til direktivets artikel 15, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. direktivets artikel 13, stk. 5. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til direktivets artikel 15, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. direktivets artikel 13, stk. 5.

| (6) | I artikel 15, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU fastsættes der dispensationer fra kravet i artikel 15, stk. 3, men kun i tilfælde, hvor omkostningerne forbundet med opnåelsen af emissionsniveauer er uforholdsmæssigt store sammenlignet med miljøfordelene som følge af den geografiske placering, de lokale miljøforhold eller det pågældende anlægs tekniske egenskaber. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 15, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU fastsættes der dispensationer fra kravet i artikel 15, stk. 3, men kun i tilfælde, hvor omkostningerne forbundet med opnåelsen af emissionsniveauer er uforholdsmæssigt store sammenlignet med miljøfordelene som følge af den geografiske placering, de lokale miljøforhold eller det pågældende anlægs tekniske egenskaber.

| (7) | I henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU bygger de overvågningskrav, der er omhandlet i direktivets artikel 14, stk. 1, litra c), på konklusionerne om overvågning som beskrevet i BAT-konklusionerne. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU bygger de overvågningskrav, der er omhandlet i direktivets artikel 14, stk. 1, litra c), på konklusionerne om overvågning som beskrevet i BAT-konklusionerne.

| (8) | I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU sikrer den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner, at alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg revurderes og om nødvendigt ajourføres for at sikre overholdelsen af disse godkendelsesvilkår. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU sikrer den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner, at alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg revurderes og om nødvendigt ajourføres for at sikre overholdelsen af disse godkendelsesvilkår.

| (9) | Ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af information i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (2) blev der oprettet et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(9)

Ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af information i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (2) blev der oprettet et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse.

| (10) | I henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU indhentede Kommissionen den 13. september 2011 udtalelse (3) fra forummet om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for fremstilling af glas og offentliggjorde udtalelsen. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU indhentede Kommissionen den 13. september 2011 udtalelse (3) fra forummet om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for fremstilling af glas og offentliggjorde udtalelsen.

| (11) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

BAT-konklusionerne vedrørende fremstilling af glas fremgår af bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2012.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  EUT C 146 af 17.5.2011, s. 3.

2

(3)  http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ied/library?l=/ied_art_13_forum/opinions_article.

3

---

BILAG

BAT-KONKLUSIONER VEDRØRENDE FREMSTILLING AF GLAS

ANVENDELSESOMRÅDE

DEFINITIONER

GENERELLE BETRAGTNINGER

Gennemsnitsperioder og referencebetingelser for emissioner til luften

Omregning til referenceoxygenkoncentration

Omregning af koncentrationer til specifikke masseemissioner

Definitioner inden for visse luftforurenende stoffer

Gennemsnitsperioder for spildevandsudledninger

| 1.1. | Generelle BAT-konklusioner vedrørende glasfremstilling |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Miljøledelsessystemer |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Energieffektivitet |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Materialeopbevaring og -håndtering |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Generelle primære teknikker |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Emissioner til vand fra glasfremstillingsprocesser |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Affald fra glasfremstillingsprocesserne |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Støj fra glasfremstillingsprocesserne |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.2. | BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af emballageglas |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Støvemissioner fra smelteovne |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Svovloxider (SOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Metaller fra smelteovne |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Emissioner fra downstream-processer |
| --- | --- |

1.2.6.

| 1.3. | BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af planglas |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Støvemissioner fra smelteovne |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Svovloxider (SOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.5. | Metaller fra smelteovne |
| --- | --- |

1.3.5.

| 1.3.6. | Emissioner fra downstream-processer |
| --- | --- |

1.3.6.

| 1.4. | BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af kontinuerte glasfibertråde |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Støvemissioner fra smelteovne |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | Svovloxider (SOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.4.4. | Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.4.4.

| 1.4.5. | Metaller fra smelteovne |
| --- | --- |

1.4.5.

| 1.4.6. | Emissioner fra downstream-processer |
| --- | --- |

1.4.6.

| 1.5. | BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af husholdningsglas |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Støvemissioner fra smelteovne |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Svovloxider (SOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | Metaller fra smelteovne |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.5.6. | Emissioner fra downstream-processer |
| --- | --- |

1.5.6.

| 1.6. | BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af specialglas |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Støvemissioner fra smelteovne |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.6.2.

| 1.6.3. | Svovloxider (SOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.6.3.

| 1.6.4. | Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.6.4.

| 1.6.5. | Metaller fra smelteovne |
| --- | --- |

1.6.5.

| 1.6.6. | Emissioner fra downstream-processer |
| --- | --- |

1.6.6.

| 1.7. | BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af mineraluld |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Støvemissioner fra smelteovne |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.7.3. | Svovloxider (SOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.7.3.

| 1.7.4. | Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.7.4.

| 1.7.5. | Hydrogensulfid (H2S) fra stenuldssmelteovne |
| --- | --- |

1.7.5.

| 1.7.6. | Metaller fra smelteovne |
| --- | --- |

1.7.6.

| 1.7.7. | Emissioner fra downstream-processer |
| --- | --- |

1.7.7.

| 1.8. | BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af højtemperaturisoleringsuld |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | Støvemissioner fra smelte- og downstream-processer |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne og downstream-processer |
| --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Svovloxider (SOX) fra smelteovne og downstream-processer |
| --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Metaller fra smelteovne og downstream-processer |
| --- | --- |

1.8.5.

| 1.8.6. | Flygtige organiske forbindelser fra downstream-processer |
| --- | --- |

1.8.6.

| 1.9. | BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af fritter |
| --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Støvemissioner fra smelteovne |
| --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Svovloxider (SOX) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne |
| --- | --- |

1.9.4.

| 1.9.5. | Metaller fra smelteovne |
| --- | --- |

1.9.5.

| 1.9.6. | Emissioner fra downstream-processer |
| --- | --- |

1.9.6.

Ordliste:

| 1.10. | Beskrivelse af teknikker |
| --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | Støvemissioner |
| --- | --- |

1.10.1.

| 1.10.2. | NOx-emissioner |
| --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | SOX-emissioner |
| --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | HCl- og HF-emissioner |
| --- | --- |

1.10.4.

| 1.10.5. | Metalemissioner |
| --- | --- |

1.10.5.

| 1.10.6. | Kombinerede gasformige emissioner (f.eks. SOX-, HCl-, HF- og borforbindelser) |
| --- | --- |

1.10.6.

| 1.10.7. | Kombinerede emissioner (faste + gasformige forbindelser) |
| --- | --- |

1.10.7.

| 1.10.8. | Emissioner fra skæring, knusning og polering |
| --- | --- |

1.10.8.

| 1.10.9. | H2S-emissioner og emissioner af flygtige organiske forbindelser |
| --- | --- |

1.10.9.

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT-konklusioner vedrører de industrielle aktiviteter, der fremgår af bilag I til direktiv 2010/75/EU, nemlig:

| — | 3.3. | Fremstilling af glas inklusive glasfibre, med en smeltekapacitet på mere end 20 ton/dag. |
| --- | --- | --- |

—

3.3.

Fremstilling af glas inklusive glasfibre, med en smeltekapacitet på mere end 20 ton/dag.

| — | 3.4. | Smeltning af mineralske stoffer, inklusive fremstilling af mineralfibre, med en smeltekapacitet på mere end 20 ton/dag. |
| --- | --- | --- |

—

3.4.

Smeltning af mineralske stoffer, inklusive fremstilling af mineralfibre, med en smeltekapacitet på mere end 20 ton/dag.

Disse BAT-konklusioner vedrører ikke følgende aktiviteter:

| — | Fremstilling af vandglas, der er dækket af referencedokumentet »Large Volume Inorganic Chemicals — Solids and Other Industry (LVIC-S)« (Uorganiske kemikalier i storskalaproduktion — faste stoffer og andre stoffer (LVIC-S)). |
| --- | --- |

—

Fremstilling af vandglas, der er dækket af referencedokumentet »Large Volume Inorganic Chemicals — Solids and Other Industry (LVIC-S)« (Uorganiske kemikalier i storskalaproduktion — faste stoffer og andre stoffer (LVIC-S)).

| — | Fremstilling af polykrystallinsk uld. |
| --- | --- |

—

Fremstilling af polykrystallinsk uld.

| — | Fremstilling af spejle, der er dækket af referencedokumentet »Surface Treatment Using Organic Solvents (STS)« (Overfladebehandling med organiske opløsningsmidler (STS)). |
| --- | --- |

—

Fremstilling af spejle, der er dækket af referencedokumentet »Surface Treatment Using Organic Solvents (STS)« (Overfladebehandling med organiske opløsningsmidler (STS)).

Andre referencedokumenter af relevans for de aktiviteter, der er dækket af disse BAT-konklusioner, er:

| Referencedokument | Aktivitet |
| --- | --- |
| »Emissions from Storage (EFS)« (Emissioner fra lagre (EFS)) | Emissioner fra oplagring |
| »Energy Efficiency (ENE)« (Energieffektivitet (ENE)) | Energieffektivitet |
| »Economic and Cross-Media Effects (ECM)« (Økonomiske virkninger og virkninger på tværs af medier (ECM)) | Økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger |
| »General Principles of Monitoring (MON)« (Generelle overvågningsprincipper (MON)) | Generelle overvågningsprincipper |

Referencedokument

Aktivitet

»Emissions from Storage (EFS)« (Emissioner fra lagre (EFS))

Emissioner fra oplagring

»Energy Efficiency (ENE)« (Energieffektivitet (ENE))

Energieffektivitet

»Economic and Cross-Media Effects (ECM)« (Økonomiske virkninger og virkninger på tværs af medier (ECM))

Økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger

»General Principles of Monitoring (MON)« (Generelle overvågningsprincipper (MON))

Generelle overvågningsprincipper

De teknikker, der er beskrevet i disse BAT-konklusioner, skal hverken betragtes som foreskrivende eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer samme miljøbeskyttelsesniveau.

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende definitioner:

| Term | Definition |
| --- | --- |
| Nyt anlæg | Et anlæg, der opstilles på anlægsområdet efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg på det eksisterende fundament efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner. |
| Eksisterende anlæg | Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg. |
| Ny ovn | En ovn, der opstilles på anlægsstedet efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig ombygning af en ovn efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner. |
| Normal ombygning af ovn | En ombygning mellem kampagner uden væsentlige ændringer i ovnkrav, ovnteknologi eller ovnramme, og hvor ovnens dimensioner forbliver stort set uændrede. Ovnens ildfaste dele og eventuelt regeneratorer repareres ved fuld eller delvis udskiftning af materialet. |
| Komplet ombygning af ovn | En ombygning, der indebærer væsentlige ændringer i ovnkrav eller ovnteknologi og en væsentlig ændring eller udskiftning af ovnen og tilhørende udstyr. |

Term

Definition

Nyt anlæg

Et anlæg, der opstilles på anlægsområdet efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg på det eksisterende fundament efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner.

Eksisterende anlæg

Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg.

Ny ovn

En ovn, der opstilles på anlægsstedet efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig ombygning af en ovn efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner.

Normal ombygning af ovn

En ombygning mellem kampagner uden væsentlige ændringer i ovnkrav, ovnteknologi eller ovnramme, og hvor ovnens dimensioner forbliver stort set uændrede. Ovnens ildfaste dele og eventuelt regeneratorer repareres ved fuld eller delvis udskiftning af materialet.

Komplet ombygning af ovn

En ombygning, der indebærer væsentlige ændringer i ovnkrav eller ovnteknologi og en væsentlig ændring eller udskiftning af ovnen og tilhørende udstyr.

GENERELLE BETRAGTNINGER

Gennemsnitsperioder og referencebetingelser for emissioner til luften

Medmindre andet er angivet, gælder de emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er), for emissionerne til luften i disse BAT-konklusioner under de referencebetingelser, der fremgår af tabel 1. For alle koncentrationsværdier i røggassen gælder følgende standardbetingelser: tørgas, temperatur 273,15 K, tryk 101,3 kPa.

| For diskontinuerlige målinger | BAT-AEL'er angiver gennemsnitsværdien af tre stikprøver af minimum 30 minutters varighed hver. Ved regeneratorovne skal målingen foretages over minimum to fyringsvendinger i regeneratorkamrene. |
| --- | --- |
| For kontinuerlige målinger | BAT-AEL'er angiver gennemsnitsværdier pr. dag. |

For diskontinuerlige målinger

BAT-AEL'er angiver gennemsnitsværdien af tre stikprøver af minimum 30 minutters varighed hver. Ved regeneratorovne skal målingen foretages over minimum to fyringsvendinger i regeneratorkamrene.

For kontinuerlige målinger

BAT-AEL'er angiver gennemsnitsværdier pr. dag.

Tabel 1

Referencebetingelser for BAT-AEL'er i forbindelse med emissioner til luften

| Aktiviteter | Enhed | Referencebetingelser |
| --- | --- | --- |
| Smelteaktiviteter | Konventionel smelteovn i kontinuerlige ovne | mg/Nm3 | 8 vol-% oxygen |
| Konventionel smelteovn i diskontinuerlige ovne | mg/Nm3 | 13 vol-% oxygen |
| Oxy fuel-ovne | kg/ton smeltet glas | Angivelse af emissionsniveauer i mg/Nm3 i forhold til en referenceoxygenkoncentration anvendes ikke. |
| Elektriske ovne | mg/Nm3

  eller
  kg/ton smeltet glas | Angivelse af emissionsniveauer i mg/Nm3 i forhold til en referenceoxygenkoncentration anvendes ikke. |
| Fritteovne | mg/Nm3

  eller
  kg/ton smeltet fritte | Koncentrationerne angiver 15 vol-% oxygen.
  Når der benyttes luft-gas-fyring, anvendes der BAT-AEL'er udtrykt som emissionskoncentration (mg/Nm3).
  Når der fyres med oxygen og brændsel, anvendes der BAT-AEL'er udtrykt som specifikke masseemissioner (kg/ton smeltet fritte).
  Når der benyttes fyring med oxygenberiget luft og brændsel, anvendes der BAT-AEL'er udtrykt som enten emissionskoncentration (mg/Nm3) eller specifikke masseemissioner (kg/ton smeltet fritte). |
| Alle ovntyper | kg/ton smeltet glas | Specifikke masseemissioner angiver ét ton smeltet glas. |
| Ikke-smelteaktiviteter, herunder downstream-processer | Alle processer | mg/Nm3 | Ingen korrektion for oxygen. |
| Alle processer | kg/ton glas | Specifikke masseemissioner angiver ét ton fremstillet glas. |

Aktiviteter

Enhed

Referencebetingelser

Smelteaktiviteter

Konventionel smelteovn i kontinuerlige ovne

mg/Nm3

8 vol-% oxygen

Konventionel smelteovn i diskontinuerlige ovne

mg/Nm3

13 vol-% oxygen

Oxy fuel-ovne

kg/ton smeltet glas

Angivelse af emissionsniveauer i mg/Nm3 i forhold til en referenceoxygenkoncentration anvendes ikke.

Elektriske ovne

mg/Nm3

eller

kg/ton smeltet glas

Angivelse af emissionsniveauer i mg/Nm3 i forhold til en referenceoxygenkoncentration anvendes ikke.

Fritteovne

mg/Nm3

eller

kg/ton smeltet fritte

Koncentrationerne angiver 15 vol-% oxygen.

Når der benyttes luft-gas-fyring, anvendes der BAT-AEL'er udtrykt som emissionskoncentration (mg/Nm3).

Når der fyres med oxygen og brændsel, anvendes der BAT-AEL'er udtrykt som specifikke masseemissioner (kg/ton smeltet fritte).

Når der benyttes fyring med oxygenberiget luft og brændsel, anvendes der BAT-AEL'er udtrykt som enten emissionskoncentration (mg/Nm3) eller specifikke masseemissioner (kg/ton smeltet fritte).

Alle ovntyper

kg/ton smeltet glas

Specifikke masseemissioner angiver ét ton smeltet glas.

Ikke-smelteaktiviteter, herunder downstream-processer

Alle processer

mg/Nm3

Ingen korrektion for oxygen.

Alle processer

kg/ton glas

Specifikke masseemissioner angiver ét ton fremstillet glas.

Omregning til referenceoxygenkoncentration

Formlen for beregning af emissionskoncentrationen ved et referenceoxygenniveau (se tabel 1) er vist nedenfor.

Formula

hvor:

| ER (mg/Nm3) | : | emissionskoncentrationen korrigeret til referenceoxygenniveauet OR |
| --- | --- | --- |
| OR (vol-%) | : | referenceoxygenniveauet |
| EM (mg/Nm3) | : | emissionskoncentrationen ved det målte oxygenniveau OM |
| OM (vol-%) | : | det målte oxygenniveau. |

ER (mg/Nm3)

:

emissionskoncentrationen korrigeret til referenceoxygenniveauet OR

OR (vol-%)

:

referenceoxygenniveauet

EM (mg/Nm3)

:

emissionskoncentrationen ved det målte oxygenniveau OM

OM (vol-%)

:

det målte oxygenniveau.

Omregning af koncentrationer til specifikke masseemissioner

De BAT-AEL'er, der er angivet i afsnit 1.2 til 1.9 som specifikke masseemissioner (kg/ton smeltet glas) er baseret på beregningen nedenfor, dog med undtagelse af oxy fuel-ovne, og, i et begrænset antal tilfælde, ved elektrisk smeltning, hvor BAT-AEL'er angivet i kg/ton smeltet glas er baseret på konkrete indberettede data.

Proceduren for omregning af koncentrationer til specifikke masseemissioner er vist nedenfor.

Specifik masseemission (kg/ton smeltet glas) = omregningsfaktor × emissionskoncentration (mg/Nm3)

hvor: omregningsfaktoren = (Q/P) × 10–6

| med | Q | = | røggasvolumen i Nm3/t. |
| --- | --- | --- | --- |
| P | = | pull-hastighed i ton smeltet glas/t. |

med

Q

=

røggasvolumen i Nm3/t.

P

=

pull-hastighed i ton smeltet glas/t.

Røggasvolumenet (Q) bestemmes af det specifikke energiforbrug, typen af brændsel og oxidanten (luft, luft beriget med oxygen og oxygen med en renhed, der afhænger af produktionsprocessen). Energiforbruget er en kompleks funktion af (især) ovntypen, glastypen og andelen af glasaffald.

Forholdet mellem koncentration og specifikt masseflow kan imidlertid afhænge af en række faktorer, herunder:

| — | ovntype (luftforvarmningstemperatur, smelteteknik) |
| --- | --- |

—

ovntype (luftforvarmningstemperatur, smelteteknik)

| — | type af fremstillet glas (energikrav til smeltning) |
| --- | --- |

—

type af fremstillet glas (energikrav til smeltning)

| — | energimiks (fossile brændsler/elektrisk forstærkning) |
| --- | --- |

—

energimiks (fossile brændsler/elektrisk forstærkning)

| — | type af fossilt brændsel (olie, gas) |
| --- | --- |

—

type af fossilt brændsel (olie, gas)

| — | oxidanttype (oxygen, luft, oxygenberiget luft) |
| --- | --- |

—

oxidanttype (oxygen, luft, oxygenberiget luft)

| — | andel af glasaffald |
| --- | --- |

—

andel af glasaffald

| — | batchsammensætningen |
| --- | --- |

—

batchsammensætningen

| — | ovnens alder |
| --- | --- |

—

ovnens alder

| — | ovnens størrelse. |
| --- | --- |

—

ovnens størrelse.

Omregningsfaktorerne i tabel 2 er blevet brugt til at omregne BAT-AEL'er fra koncentrationer til specifikke masseemissioner.

Omregningsfaktorerne er blevet bestemt på grundlag af energieffektive ovne og angår kun ovne, hvor der udelukkende fyres med luft og brændsel.

Tabel 2

Faktorer anvendt ved omregning af mg/Nm3 til kg/ton smeltet glas baseret på energieffektive luft/brændsel-ovne

| Sektorer | Faktorer anvendt ved omregning af mg/Nm3 til kg/ton smeltet glas |
| --- | --- |
| Planglas | 2,5 × 10–3 |
| Emballageglas | Generelt | 1,5 × 10–3 |
| Særlige tilfælde (1) | Afgøres i hvert enkelt tilfælde
  (ofte 3,0 × 10–3) |
| Kontinuerte glasfibertråde | 4,5 × 10–3 |
| Husholdningsglas | Natronkalk | 2,5 × 10–3 |
| Særlige tilfælde (2) | Afgøres i hvert enkelt tilfælde
  (mellem 2,5 og > 10 × 10–3, ofte 3,0 × 10–3) |
| Mineraluld | Glasuld | 2 × 10–3 |
| Stenuldskupolovn | 2,5 × 10–3 |
| Specialglas | Tv-glas (paneler) | 3 × 10–3 |
| Tv-glas (tragt) | 2,5 × 10–3 |
| Borsilikat (rør) | 4 × 10–3 |
| Glaskeramik | 6,5 × 10–3 |
| Belysningsglas (natronkalk) | 2,5 × 10–3 |
| Fritter | Afgøres i hvert enkelt tilfælde
  (mellem 5 og 7,5 × 10–3) |

Sektorer

Faktorer anvendt ved omregning af mg/Nm3 til kg/ton smeltet glas

Planglas

2,5 × 10–3

Emballageglas

Generelt

1,5 × 10–3

Særlige tilfælde (1)

Afgøres i hvert enkelt tilfælde

(ofte 3,0 × 10–3)

Kontinuerte glasfibertråde

4,5 × 10–3

Husholdningsglas

Natronkalk

2,5 × 10–3

Særlige tilfælde (2)

Afgøres i hvert enkelt tilfælde

(mellem 2,5 og > 10 × 10–3, ofte 3,0 × 10–3)

Mineraluld

Glasuld

2 × 10–3

Stenuldskupolovn

2,5 × 10–3

Specialglas

Tv-glas (paneler)

3 × 10–3

Tv-glas (tragt)

2,5 × 10–3

Borsilikat (rør)

4 × 10–3

Glaskeramik

6,5 × 10–3

Belysningsglas (natronkalk)

2,5 × 10–3

Fritter

Afgøres i hvert enkelt tilfælde

(mellem 5 og 7,5 × 10–3)

DEFINITIONER INDEN FOR VISSE LUFTFORURENENDE STOFFER

I forbindelse med disse BAT-konklusioner og de BAT-AEL'er, der er beskrevet i afsnit 1.2 til 1.9, gælder følgende definitioner:

| NOX udtrykt som NO2 | Summen af nitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som NO2 |
| --- | --- |
| SOX udtrykt som SO2 | Summen af svovldioxid (SO2) og svovltrioxid (SO3) udtrykt som SO2 |
| Hydrogenchlorid udtrykt som HCl | Alle gasformige chlorider udtrykt som HCl |
| Hydrogenfluorid udtrykt som HF | Alle gasformige fluorider udtrykt som HAVFORURENING |

NOX udtrykt som NO2

Summen af nitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som NO2

SOX udtrykt som SO2

Summen af svovldioxid (SO2) og svovltrioxid (SO3) udtrykt som SO2

Hydrogenchlorid udtrykt som HCl

Alle gasformige chlorider udtrykt som HCl

Hydrogenfluorid udtrykt som HF

Alle gasformige fluorider udtrykt som HAVFORURENING

GENNEMSNITSPERIODER FOR SPILDEVANDSUDLEDNINGER

Medmindre andet er angivet, angiver emissionsniveauerne for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for spildevandsemissionerne i disse BAT-konklusioner gennemsnitsværdien af en sammensat prøve taget over 2 eller 24 timer.

1.1.   Generelle BAT-konklusioner vedrørende glasfremstilling

Medmindre andet er angivet, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes på alle anlæg.

Den processpecifikke BAT i afsnit 1.2 til 1.9 gælder ud over den generelle BAT i dette afsnit.

1.1.1.   Miljøledelsessystemer

1.   BAT er at indføre et miljøledelsessystem, som omfatter samtlige nedenstående aspekter:

| i. | Ledelsen, herunder den øverste ledelse, forpligtes til at anvende systemet. |
| --- | --- |

i.

Ledelsen, herunder den øverste ledelse, forpligtes til at anvende systemet.

| ii. | Der fastlægges en miljøpolitik, i henhold til hvilken ledelsen sørger for løbende forbedring af anlægget. |
| --- | --- |

ii.

Der fastlægges en miljøpolitik, i henhold til hvilken ledelsen sørger for løbende forbedring af anlægget.

| iii. | Nødvendige procedurer, målsætninger og mål planlægges og fastlægges i overensstemmelse med den økonomiske planlægning og investeringer. |
| --- | --- |

iii.

Nødvendige procedurer, målsætninger og mål planlægges og fastlægges i overensstemmelse med den økonomiske planlægning og investeringer.

| iv. | Disse procedurer gennemføres, idet der lægges særlig vægt på:






  a) | struktur og ansvar |
| --- | --- | --- |

iv.

Disse procedurer gennemføres, idet der lægges særlig vægt på:

a)

struktur og ansvar

| b) | uddannelse, bevidsthed og kompetencer |
| --- | --- |

b)

uddannelse, bevidsthed og kompetencer

| c) | kommunikation |
| --- | --- |

c)

kommunikation

| d) | medarbejderindflydelse |
| --- | --- |

d)

medarbejderindflydelse

| e) | dokumentation |
| --- | --- |

e)

dokumentation

| f) | effektiv proceskontrol |
| --- | --- |

f)

effektiv proceskontrol

| g) | vedligeholdelsesprogrammer |
| --- | --- |

g)

vedligeholdelsesprogrammer

| h) | nødberedskab og afværgeforanstaltninger |
| --- | --- |

h)

nødberedskab og afværgeforanstaltninger

| i) | overholdelse af miljølovgivningen. |
| --- | --- |

i)

overholdelse af miljølovgivningen.

| v. | Resultater kontrolleres, og der træffes korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på:






  a) | overvågning og måling (se også referencedokumentet om generelle principper for overvågning) |
| --- | --- | --- |

v.

Resultater kontrolleres, og der træffes korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på:

a)

overvågning og måling (se også referencedokumentet om generelle principper for overvågning)

| b) | korrigerende og forebyggende foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

korrigerende og forebyggende foranstaltninger

| c) | udarbejdelse af dokumentation |
| --- | --- |

c)

udarbejdelse af dokumentation

| d) | uafhængig (når det muligt) intern eller ekstern revision for at afgøre, om miljøledelsessystemet fungerer efter planen og er blevet korrekt gennemført og opretholdt. |
| --- | --- |

d)

uafhængig (når det muligt) intern eller ekstern revision for at afgøre, om miljøledelsessystemet fungerer efter planen og er blevet korrekt gennemført og opretholdt.

| vi. | Miljøledelsessystemet gennemgås af den øverste ledelse for at vurdere, om det fortsat er velegnet, tilstrækkeligt og effektivt. |
| --- | --- |

vi.

Miljøledelsessystemet gennemgås af den øverste ledelse for at vurdere, om det fortsat er velegnet, tilstrækkeligt og effektivt.

| vii. | Udviklingen inden for renere teknologier følges. |
| --- | --- |

vii.

Udviklingen inden for renere teknologier følges.

| viii. | Der tages højde for miljøvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget ved konstruktion af et nyt anlæg og i hele dets levetid. |
| --- | --- |

viii.

Der tages højde for miljøvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget ved konstruktion af et nyt anlæg og i hele dets levetid.

| ix. | Sektorspecifik benchmarking anvendes regelmæssigt. |
| --- | --- |

ix.

Sektorspecifik benchmarking anvendes regelmæssigt.

Anvendelsesområde

Anvendelsesområdet (f.eks. detailniveauet) for og typen af miljøledelsessystemet (f.eks. standardiseret eller ikke-standardiseret) afhænger generelt af anlæggets type, størrelse, kompleksitet og miljøvirkninger.

1.1.2.   Energieffektivitet

2.   BAT er at reducere det specifikke energiforbrug ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Procesoptimering gennem styring af driftsparametre |

Teknik

Anvendelsesområde

i.

Procesoptimering gennem styring af driftsparametre

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Regelmæssig vedligeholdelse af smelteovnen |
| --- | --- |

ii.

Regelmæssig vedligeholdelse af smelteovnen

| iii. | Optimering af ovnkonstruktion og valg af smelteteknik |
| --- | --- |

iii.

Optimering af ovnkonstruktion og valg af smelteteknik

Kan anvendes på nye anlæg.

Ved eksisterende anlæg kræver anvendelsen en komplet ombygning af ovnen.

| iv. | Anvendelse af teknikker til forbrændingsstyring |
| --- | --- |

iv.

Anvendelse af teknikker til forbrændingsstyring

Kan anvendes i luft/brændsel-ovne eller oxy fuel-ovne.

| v. | Anvendelse af større mængder glasaffald, hvor det er muligt og økonomisk og teknisk forsvarligt |
| --- | --- |

v.

Anvendelse af større mængder glasaffald, hvor det er muligt og økonomisk og teknisk forsvarligt

Kan ikke anvendes i sektorerne for kontinuerte glasfibertråde, glasuld til højtemperaturisolering og fritter.

| vi. | Anvendelse af spildvarme i en kedel for at udnytte energien, hvor det er teknisk og økonomisk forsvarligt |
| --- | --- |

vi.

Anvendelse af spildvarme i en kedel for at udnytte energien, hvor det er teknisk og økonomisk forsvarligt

Kan anvendes i luft/brændsel-ovne eller oxy fuel-ovne.

Hvorvidt denne teknik er anvendelig og økonomisk forsvarlig, afhænger af den overordnede effektivitet, der kan opnås, herunder hvor effektivt den damp, der genereres, udnyttes.

| vii. | Forvarmning af batch og glasaffald, hvor det er teknisk og økonomisk forsvarligt |
| --- | --- |

vii.

Forvarmning af batch og glasaffald, hvor det er teknisk og økonomisk forsvarligt

Kan anvendes i luft/brændsel-ovne eller oxy fuel-ovne.

Anvendelsesområdet er normalt begrænset til batchsammensætninger med over 50 % glasaffald.

1.1.3.   Materialeopbevaring og -håndtering

3.   BAT er at forebygge eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, at nedbringe diffuse støvemissioner fra opbevaring og håndtering af faststoffer ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | Opbevaring af råmaterialer






  i. | Opbevaring af bulk i lukkede siloer med et støvreduktionssystem (f.eks. et posefilter). |
| --- | --- | --- |

I.

Opbevaring af råmaterialer

i.

Opbevaring af bulk i lukkede siloer med et støvreduktionssystem (f.eks. et posefilter).

| ii. | Opbevaring af fint materiale i lukkede beholdere eller forseglede sække. |
| --- | --- |

ii.

Opbevaring af fint materiale i lukkede beholdere eller forseglede sække.

| iii. | Opbevaring under lag af grovere materialer. |
| --- | --- |

iii.

Opbevaring under lag af grovere materialer.

| iv. | Anvendelse af rengøringsmaskiner og vanddampteknikker. |
| --- | --- |

iv.

Anvendelse af rengøringsmaskiner og vanddampteknikker.

| II. | Håndtering af råmaterialer






  Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| i. | Anvendelse af lukkede transportbeholdere til materialer, der transporteres over jorden, for at forhindre materialetab |

II.

Håndtering af råmaterialer

Teknik

Anvendelsesområde

i.

Anvendelse af lukkede transportbeholdere til materialer, der transporteres over jorden, for at forhindre materialetab

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Anvendelse af et lukket system, der er forsynet med et filter til rensning af transportluften, før den frigives, til pneumatisk transport |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af et lukket system, der er forsynet med et filter til rensning af transportluften, før den frigives, til pneumatisk transport

| iii. | Befugtning af batch |
| --- | --- |

iii.

Befugtning af batch

Anvendelse af denne teknik begrænses af de negative virkninger på ovnens energieffektivitet. Der kan gælde begrænsninger for visse batchsammensætninger, især for fremstilling af borsilikatglas.

| iv. | Anvendelse af et let undertryk i ovnen |
| --- | --- |

iv.

Anvendelse af et let undertryk i ovnen

Kan kun anvendes som et iboende aspekt af driften (dvs. i smelteovne til fremstilling af fritter) på grund af den negative indvirkning på ovnens energieffektivitet.

| v. | Anvendelse af råmaterialer, der ikke forårsager forknitring (hovedsagelig dolomit og kalksten). Forknitring er mineraler, der »krakelerer«, når de udsættes for varme, hvilket forårsager en potentiel stigning i støvemissionerne. |
| --- | --- |

v.

Anvendelse af råmaterialer, der ikke forårsager forknitring (hovedsagelig dolomit og kalksten). Forknitring er mineraler, der »krakelerer«, når de udsættes for varme, hvilket forårsager en potentiel stigning i støvemissionerne.

Kan anvendes med de begrænsninger, der er på tilgængeligheden af råmaterialer.

| vi. | Anvendelse af et udsugningssystem kombineret med et filtersystem i processer, hvor der med stor sandsynlighed genereres støv (f.eks. åbning af sække, blanding af fritter og batch, bortskaffelse af støvfiltre af stof og brug af såkaldte »cold-top«-smelteovne) |
| --- | --- |

vi.

Anvendelse af et udsugningssystem kombineret med et filtersystem i processer, hvor der med stor sandsynlighed genereres støv (f.eks. åbning af sække, blanding af fritter og batch, bortskaffelse af støvfiltre af stof og brug af såkaldte »cold-top«-smelteovne)

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| vii. | Anvendelse af lukkede fødesnegle |
| --- | --- |

vii.

Anvendelse af lukkede fødesnegle

| viii. | Lukning af fødelommer |
| --- | --- |

viii.

Lukning af fødelommer

Kan anvendes generelt. Afkøling kan være nødvendig for at undgå beskadigelse af udstyret.

4.   BAT er at forebygge eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, at nedbringe diffuse gasemissioner fra opbevaring og håndtering af flygtige råmaterialer ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| i. | Anvendelse af tankmaling med lav solabsorption i forbindelse med bulklagre, der udsættes for temperaturændringer som følge af solpåvirkning. |
| --- | --- |

i.

Anvendelse af tankmaling med lav solabsorption i forbindelse med bulklagre, der udsættes for temperaturændringer som følge af solpåvirkning.

| ii. | Regulering af temperaturen ved opbevaring af flygtige råmaterialer. |
| --- | --- |

ii.

Regulering af temperaturen ved opbevaring af flygtige råmaterialer.

| iii. | Isolering af tank til opbevaring af flygtige råmaterialer. |
| --- | --- |

iii.

Isolering af tank til opbevaring af flygtige råmaterialer.

| iv. | Lagerstyring. |
| --- | --- |

iv.

Lagerstyring.

| v. | Anvendelse af tanke med flydekuppel til opbevaring af store mængder flygtig råolie. |
| --- | --- |

v.

Anvendelse af tanke med flydekuppel til opbevaring af store mængder flygtig råolie.

| vi. | Anvendelse af dampreturoverførselssystemer til overførsel af flygtige væsker (f.eks. fra tankbil til opbevaringstank). |
| --- | --- |

vi.

Anvendelse af dampreturoverførselssystemer til overførsel af flygtige væsker (f.eks. fra tankbil til opbevaringstank).

| vii. | Anvendelse af såkaldte »bladder roof«-tanke til opbevaring af flydende råmaterialer. |
| --- | --- |

vii.

Anvendelse af såkaldte »bladder roof«-tanke til opbevaring af flydende råmaterialer.

| viii. | Anvendelse af tryk-/vakuumventiler i tanke, der er konstrueret til at modstå trykudsving. |
| --- | --- |

viii.

Anvendelse af tryk-/vakuumventiler i tanke, der er konstrueret til at modstå trykudsving.

| ix. | Behandling af frigivne stoffer (f.eks. adsorption, absorption og kondensation) ved opbevaring af farlige materialer. |
| --- | --- |

ix.

Behandling af frigivne stoffer (f.eks. adsorption, absorption og kondensation) ved opbevaring af farlige materialer.

| x. | Anvendelse af et fyldmateriale under overfladen ved opbevaring af væsker, der har tendens til at skumme. |
| --- | --- |

x.

Anvendelse af et fyldmateriale under overfladen ved opbevaring af væsker, der har tendens til at skumme.

1.1.4.   Generelle primære teknikker

5.   BAT er at reducere energiforbruget og emissionerne til luften ved konstant at overvåge driftsparametrene og udføre skemalagt vedligeholdelse af smelteovnen.

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Teknikken omfatter en række overvågnings- og vedligeholdelsesforanstaltninger, der kan udføres hver for sig eller i kombination, afhængigt af ovnen, med henblik på at minimere virkningerne af ovnens ældning, f.eks. forsegling af ovnen og brænderblokkene, opretholdelse af maksimal isolering, styring af betingelserne for den stabiliserede flamme og regulering af brændsel/luft-forholdet. | Kan anvendes i regeneratorovne, rekuperatorovne og oxy fuel-ovne.
  Anvendelse i andre typer ovne kræver, at der foretages en vurdering af den enkelte ovn. |

Teknik

Anvendelsesområde

Teknikken omfatter en række overvågnings- og vedligeholdelsesforanstaltninger, der kan udføres hver for sig eller i kombination, afhængigt af ovnen, med henblik på at minimere virkningerne af ovnens ældning, f.eks. forsegling af ovnen og brænderblokkene, opretholdelse af maksimal isolering, styring af betingelserne for den stabiliserede flamme og regulering af brændsel/luft-forholdet.

Kan anvendes i regeneratorovne, rekuperatorovne og oxy fuel-ovne.

Anvendelse i andre typer ovne kræver, at der foretages en vurdering af den enkelte ovn.

6.   BAT er nøje at udvælge og kontrollere alle stoffer og materialer, der kommer ind i smelteovnen med henblik på at reducere eller forhindre emissioner til luften ved hjælp en eller flere af nedenstående teknikker.

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Anvendelse af råmaterialer og eksternt glasaffald med et lavt indhold af urenheder (f.eks. metaller, chlorider og fluorider) |

Teknik

Anvendelsesområde

i.

Anvendelse af råmaterialer og eksternt glasaffald med et lavt indhold af urenheder (f.eks. metaller, chlorider og fluorider)

Kan anvendes med de begrænsninger, der er for den type glas, som kan fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer og brændsler.

| ii. | Anvendelse af alternative råmaterialer (f.eks. mindre flygtige) |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af alternative råmaterialer (f.eks. mindre flygtige)

| iii. | Anvendelse af brændsler med et lavt indhold af metalurenheder |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af brændsler med et lavt indhold af metalurenheder

7.   BAT er at foretage regelmæssig overvågning af emissioner og/eller andre relevante procesparametre, herunder:

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Løbende overvågning af vigtige procesparametre for at sikre processtabilitet, f.eks. med hensyn til temperatur, brændsels- og lufttilførsel |

Teknik

Anvendelsesområde

i.

Løbende overvågning af vigtige procesparametre for at sikre processtabilitet, f.eks. med hensyn til temperatur, brændsels- og lufttilførsel

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Løbende overvågning af procesparametre for at forhindre/reducere forurening, f.eks. O2-indholdet i forbrændingsgasserne til regulering af brændsel/luft-forholdet |
| --- | --- |

ii.

Løbende overvågning af procesparametre for at forhindre/reducere forurening, f.eks. O2-indholdet i forbrændingsgasserne til regulering af brændsel/luft-forholdet

| iii. | Kontinuerlige målinger af støv-, NOX- og SO2-emissioner eller diskontinuerlige målinger mindst to gange om året i forbindelse med kontrol af erstatningsparametrene med henblik på at sikre, at behandlingssystemet fungerer korrekt mellem målingerne |
| --- | --- |

iii.

Kontinuerlige målinger af støv-, NOX- og SO2-emissioner eller diskontinuerlige målinger mindst to gange om året i forbindelse med kontrol af erstatningsparametrene med henblik på at sikre, at behandlingssystemet fungerer korrekt mellem målingerne

| iv. | Løbende eller regelmæssige, periodiske målinger af NH3-emissioner når der anvendes selektiv katalytisk reduktion (SCR) eller selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) |
| --- | --- |

iv.

Løbende eller regelmæssige, periodiske målinger af NH3-emissioner når der anvendes selektiv katalytisk reduktion (SCR) eller selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR)

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| v. | Løbende eller regelmæssige, periodiske målinger af CO-emissioner når der anvendes primære teknikker eller kemisk reduktion ved hjælp af brændsel til at reducere NOX-emissioner, da der ellers kan forekomme delvis forbrænding |
| --- | --- |

v.

Løbende eller regelmæssige, periodiske målinger af CO-emissioner når der anvendes primære teknikker eller kemisk reduktion ved hjælp af brændsel til at reducere NOX-emissioner, da der ellers kan forekomme delvis forbrænding

| vi. | Regelmæssige, periodiske målinger af HCl-, HF-, CO- og metalemissioner, især når der anvendes råmaterialer, som indeholder sådanne stoffer, da der ellers kan forekomme delvis forbrænding |
| --- | --- |

vi.

Regelmæssige, periodiske målinger af HCl-, HF-, CO- og metalemissioner, især når der anvendes råmaterialer, som indeholder sådanne stoffer, da der ellers kan forekomme delvis forbrænding

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| vii. | Løbende overvågning af erstatningsparametre for at sikre, at røggasrensningen fungerer korrekt, og at emissionsniveauerne ikke stiger mellem de diskontinuerlige målinger. De erstatningsparametre, der overvåges, omfatter reagenstilførsel, temperatur, vandtilførsel, spænding, fjernelse af støv, blæserhastighed osv. |
| --- | --- |

vii.

Løbende overvågning af erstatningsparametre for at sikre, at røggasrensningen fungerer korrekt, og at emissionsniveauerne ikke stiger mellem de diskontinuerlige målinger. De erstatningsparametre, der overvåges, omfatter reagenstilførsel, temperatur, vandtilførsel, spænding, fjernelse af støv, blæserhastighed osv.

8.   BAT er at drive røggasrensningen under normale driftsbetingelser med optimal kapacitet og tilgængelighed med henblik på at forhindre eller reducere emissioner.

Anvendelsesområde

Der kan fastlægges særlige procedurer for konkrete driftsbetingelser, herunder især:

| i. | under opstart og nedlukning |
| --- | --- |

i.

under opstart og nedlukning

| ii. | i forbindelse med andre særlige processer, der kan have indvirkning på, om systemerne fungerer korrekt (f.eks. planlagt og ekstraordinær vedligeholdelse, rengøring af ovnen og/eller røggasrensningssystemet eller store produktionsændringer) |
| --- | --- |

ii.

i forbindelse med andre særlige processer, der kan have indvirkning på, om systemerne fungerer korrekt (f.eks. planlagt og ekstraordinær vedligeholdelse, rengøring af ovnen og/eller røggasrensningssystemet eller store produktionsændringer)

| iii. | i tilfælde af utilstrækkeligt røggasflow eller for lav temperatur, der betyder, at systemets kapacitet ikke udnyttes fuldt ud. |
| --- | --- |

iii.

i tilfælde af utilstrækkeligt røggasflow eller for lav temperatur, der betyder, at systemets kapacitet ikke udnyttes fuldt ud.

9.   BAT er at begrænse carbonmonoxidemissioner (CO-emissioner) fra smelteovne ved anvendelse af primære teknikker eller kemisk reduktion ved hjælp af brændsel for at reducere NOX-emissioner.

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Primære teknikker til reduktion af NOX-emissioner er baseret på forbrændingsmodifikationer (f.eks. reduktion af luft/brændsel-forholdet, trindelt forbrænding og low-NOX-brændere). Kemisk reduktion ved hjælp af brændsel består i at tilføre kulbrintebrændsel til røggassen for at reducere den NOX, der dannes i ovnen.
  Stigningen i CO-emissioner som følge af anvendelse af disse teknikker kan begrænses gennem omhyggelig styring af driftsparametrene. | Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne. |

Teknik

Anvendelsesområde

Primære teknikker til reduktion af NOX-emissioner er baseret på forbrændingsmodifikationer (f.eks. reduktion af luft/brændsel-forholdet, trindelt forbrænding og low-NOX-brændere). Kemisk reduktion ved hjælp af brændsel består i at tilføre kulbrintebrændsel til røggassen for at reducere den NOX, der dannes i ovnen.

Stigningen i CO-emissioner som følge af anvendelse af disse teknikker kan begrænses gennem omhyggelig styring af driftsparametrene.

Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne.

Tabel 3

BAT-AEL'er for carbonmonoxidemissioner fra smelteovne

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| Carbonmonoxid, udtrykt som CO | < 100 mg/Nm3 |

Parameter

BAT-AEL

Carbonmonoxid, udtrykt som CO

< 100 mg/Nm3

10.   BAT er at begrænse ammoniakemissioner (NH3-emissioner) ved anvendelse af selektiv katalytisk reduktion (SCR) eller selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR).

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Teknikken består i at fastlægge og overholde passende driftsbetingelser for SCR- eller SNCR-systemet med henblik på at begrænse emissionerne af ureageret ammoniak. | Kan anvendes i smelteovne, hvor der benyttes SCR eller SNCR. |

Teknik

Anvendelsesområde

Teknikken består i at fastlægge og overholde passende driftsbetingelser for SCR- eller SNCR-systemet med henblik på at begrænse emissionerne af ureageret ammoniak.

Kan anvendes i smelteovne, hvor der benyttes SCR eller SNCR.

Tabel 4

BAT-AEL'er for ammoniakemissioner, hvor der anvendes SCR eller SNCR

| Parameter | BAT-AEL'er (3) |
| --- | --- |
| Ammoniak, udtrykt som NH3 | < 5-30 mg/Nm3 |

Parameter

BAT-AEL'er (3)

Ammoniak, udtrykt som NH3

< 5-30 mg/Nm3

11.   BAT er at reducere boremissioner fra smelteovne, der anvender borforbindelser i batchsammensætningen, ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (4) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Anvendelse af et filtersystem ved en passende temperatur for at forbedre separationen af borforbindelser i fast form, idet det tages i betragtning, at der kan være visse borsyrearter til stede i røggassen i form af gasformige forbindelser ved temperaturer på under 200 °C, endda helt ned til 60 °C |

Teknik (4)

Anvendelsesområde

i.

Anvendelse af et filtersystem ved en passende temperatur for at forbedre separationen af borforbindelser i fast form, idet det tages i betragtning, at der kan være visse borsyrearter til stede i røggassen i form af gasformige forbindelser ved temperaturer på under 200 °C, endda helt ned til 60 °C

Anvendeligheden i eksisterende anlæg kan være underlagt tekniske begrænsninger i forbindelse med det eksisterende filtersystems placering og karakteristika.

| ii. | Anvendelse af tørskrubber eller semi-tør skrubber kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af tørskrubber eller semi-tør skrubber kombineret med et filtersystem

Anvendelsen kan være begrænset af reduceret effektivitet med hensyn til fjernelse af andre gasformige forurenende stoffer (SOX, HCl, HF), der skyldes aflejring af borforbindelser på overfladen af det tørre basiske reagens.

| iii. | Anvendelse af vådskrubber |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af vådskrubber

Anvendeligheden i eksisterende anlæg kan være begrænset af behovet for specifik spildevandsbehandling.

Overvågning

Overvågningen af boremissioner skal udføres i overensstemmelse med en konkret metode til måling af både faste former og gasformer og til bestemmelse af, om disse arter fjernes effektivt fra røggasserne.

1.1.5.   Emissioner til vand fra glasfremstillingsprocesser

12.   BAT er at reducere vandforbruget ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af spild og lækager |

Teknik

Anvendelsesområde

i.

Minimering af spild og lækager

Teknikken kan anvendes generelt.

| ii. | Genbrug af køle- og rengøringsvand efter udtømning |
| --- | --- |

ii.

Genbrug af køle- og rengøringsvand efter udtømning

Teknikken kan anvendes generelt.

Recirkulering af skrubbevand kan benyttes i de fleste skrubbesystemer. Der kan dog være behov for periodisk udledning og udskiftning af skrubbemediet.

| iii. | Anvendelse af et vandsystem med halvlukket kredsløb, i det omfang det er teknisk og økonomisk hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af et vandsystem med halvlukket kredsløb, i det omfang det er teknisk og økonomisk hensigtsmæssigt

Anvendelsesområdet for denne teknik kan være underlagt en række sikkerhedsmæssige begrænsninger i forbindelse med produktionsprocessen. Dette gælder især følgende:

| — | Afkøling med åbent kredsløb kan anvendes, når det af sikkerhedsmæssige årsager er påkrævet (f.eks. i situationer, hvor store mængder glas skal afkøles). |
| --- | --- |

—

Afkøling med åbent kredsløb kan anvendes, når det af sikkerhedsmæssige årsager er påkrævet (f.eks. i situationer, hvor store mængder glas skal afkøles).

| — | Det kan i særlige processer (f.eks. downstream-aktiviteter i sektoren for kontinuerte glasfibertråde og syrepolering i sektoren for husholdningsglas og specialglas) være nødvendigt at udlede vand helt eller delvist til spildevandsbehandlingssystemet. |
| --- | --- |

—

Det kan i særlige processer (f.eks. downstream-aktiviteter i sektoren for kontinuerte glasfibertråde og syrepolering i sektoren for husholdningsglas og specialglas) være nødvendigt at udlede vand helt eller delvist til spildevandsbehandlingssystemet.

13.   BAT er at reducere mængden af forurenende stoffer i spildevandsudledningen ved hjælp af en eller flere af følgende spildevandsbehandlingssystemer:

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Standardteknikker til forureningskontrol såsom bundfældning, sigtning, skumning, neutralisering, filtrering, beluftning, præcipitation, koagulering og flokkulering
  Standardteknikker inden for god praksis til begrænsning af emissioner fra opbevaring af flydende råmaterialer og mellemprodukter, såsom inddæmninger, inspektion/test af tanke og beskyttelse mod overfyldning |

Teknik

Anvendelsesområde

i.

Standardteknikker til forureningskontrol såsom bundfældning, sigtning, skumning, neutralisering, filtrering, beluftning, præcipitation, koagulering og flokkulering

Standardteknikker inden for god praksis til begrænsning af emissioner fra opbevaring af flydende råmaterialer og mellemprodukter, såsom inddæmninger, inspektion/test af tanke og beskyttelse mod overfyldning

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Systemer til biologisk behandling såsom aktiveret slam og biofiltrering for at fjerne/nedbryde de organiske forbindelser |
| --- | --- |

ii.

Systemer til biologisk behandling såsom aktiveret slam og biofiltrering for at fjerne/nedbryde de organiske forbindelser

Anvendelsesområdet er begrænset til de sektorer, der anvender organiske stoffer i produktionsprocessen (f.eks. sektoren for kontinuerte glasfibertråde og sektoren for mineraluld).

| iii. | Udledning til kommunale spildevandsanlæg |
| --- | --- |

iii.

Udledning til kommunale spildevandsanlæg

Kan anvendes i anlæg, hvor der er behov for yderligere reduktion af mængden af forurenende stoffer

| iv. | Ekstern genbrug af spildevand |
| --- | --- |

iv.

Ekstern genbrug af spildevand

Anvendelsesområdet er generelt begrænset til frittesektoren (mulighed for genbrug i keramikindustrien).

Tabel 5

BAT-AEL'er for spildevandsudledning til overfladevand fra fremstillingen af glas

| Parameter (5) | Enhed | BAT-AEL (6)

  (sammensat prøve) |
| --- | --- | --- |
| pH | — | 6,5-9 |
| Suspenderede faststoffer i alt | mg/l | < 30 |
| Kemisk oxygenforbrug (COD) | mg/l | < 5-130 (7) |
| Sulfater, udtrykt som SO4
  2– | mg/l | < 1 000 |
| Fluorider, udtrykt som F– | mg/l | < 6 (8) |
| Kulbrinter i alt | mg/l | < 15 (9) |
| Bly, udtrykt som Pb | mg/l | < 0,05-0,3 (10) |
| Antimon, udtrykt som Sb | mg/l | < 0,5 |
| Arsen, udtrykt som As | mg/l | < 0,3 |
| Barium, udtrykt som Ba | mg/l | < 3,0 |
| Zink, udtrykt som Zn | mg/l | < 0,5 |
| Kobber, udtrykt som Cu | mg/l | < 0,3 |
| Chrom, udtrykt som Cr | mg/l | < 0,3 |
| Cadmium, udtrykt som Cd | mg/l | < 0,05 |
| Tin, udtrykt som Sn | mg/l | < 0,5 |
| Nikkel, udtrykt som Ni | mg/l | < 0,5 |
| Ammoniak, udtrykt som NH4 | mg/l | < 10 |
| Bor, udtrykt som B | mg/l | < 1-3 |
| Phenol | mg/l | < 1 |

Parameter (5)

Enhed

BAT-AEL (6)

(sammensat prøve)

pH

—

6,5-9

Suspenderede faststoffer i alt

mg/l

< 30

Kemisk oxygenforbrug (COD)

mg/l

< 5-130 (7)

Sulfater, udtrykt som SO4
  2–

mg/l

< 1 000

Fluorider, udtrykt som F–

mg/l

< 6 (8)

Kulbrinter i alt

mg/l

< 15 (9)

Bly, udtrykt som Pb

mg/l

< 0,05-0,3 (10)

Antimon, udtrykt som Sb

mg/l

< 0,5

Arsen, udtrykt som As

mg/l

< 0,3

Barium, udtrykt som Ba

mg/l

< 3,0

Zink, udtrykt som Zn

mg/l

< 0,5

Kobber, udtrykt som Cu

mg/l

< 0,3

Chrom, udtrykt som Cr

mg/l

< 0,3

Cadmium, udtrykt som Cd

mg/l

< 0,05

Tin, udtrykt som Sn

mg/l

< 0,5

Nikkel, udtrykt som Ni

mg/l

< 0,5

Ammoniak, udtrykt som NH4

mg/l

< 10

Bor, udtrykt som B

mg/l

< 1-3

Phenol

mg/l

< 1

1.1.6.   Affald fra glasfremstillingsprocesserne

14.   BAT er at reducere produktionen af fast affald til bortskaffelse ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Genvinding af affaldsbatchmaterialer, hvor kvalitetskravene tillader det |

Teknik

Anvendelsesområde

i.

Genvinding af affaldsbatchmaterialer, hvor kvalitetskravene tillader det

Anvendelsesområdet kan være underlagt begrænsninger i forbindelse med kvaliteten af slutglasproduktet.

| ii. | Minimering af materialetab under opbevaring og håndtering af råmaterialer |
| --- | --- |

ii.

Minimering af materialetab under opbevaring og håndtering af råmaterialer

Teknikken kan anvendes generelt.

| iii. | Genvinding af internt glasaffald fra kasserede produkter |
| --- | --- |

iii.

Genvinding af internt glasaffald fra kasserede produkter

Kan generelt ikke anvendes i sektoren for kontinuerte glasfibertråde, glasuld til højtemperaturisolering og fritter.

| iv. | Genvinding af støv i batchmaterialet, hvor kvalitetskravene tillader det |
| --- | --- |

iv.

Genvinding af støv i batchmaterialet, hvor kvalitetskravene tillader det

Anvendelsesområdet kan være begrænset af forskellige faktorer:

| — | kvalitetskravene til slutglasproduktet |
| --- | --- |

—

kvalitetskravene til slutglasproduktet

| — | andelen af glasaffald i batchformuleringen |
| --- | --- |

—

andelen af glasaffald i batchformuleringen

| — | potentiel afsmitning og korrosion af ildfaste materialer |
| --- | --- |

—

potentiel afsmitning og korrosion af ildfaste materialer

| — | svovlbalancen. |
| --- | --- |

—

svovlbalancen.

| v. | Værdisætte fast affald og/eller slam ved passende anvendelse i virksomheden (f.eks. slam fra vandbehandling) eller i andre industrier |
| --- | --- |

v.

Værdisætte fast affald og/eller slam ved passende anvendelse i virksomheden (f.eks. slam fra vandbehandling) eller i andre industrier

Kan anvendes generelt i sektoren for husholdningsglas (i forbindelse med slam fra skæring af blykrystal) og sektoren for emballageglas (fine glaspartikler blandet med olie).

Begrænset anvendelighed i andre glasfremstillingssektorer som følge af uforudsigelige, kontaminerede glassatser, små volumener og manglende økonomisk levedygtighed.

| vi. | Værdisætte udtjente ildfaste materialer ved potentiel brug i andre industrier |
| --- | --- |

vi.

Værdisætte udtjente ildfaste materialer ved potentiel brug i andre industrier

Anvendelsesområdet kan være underlagt begrænsninger, som pålægges af producenterne af de ildfaste materialer og potentielle slutbrugere.

| vii. | Anvendelse af cementbundet brikettering af affald i kupolovne, hvor kvalitetskravene tillader det |
| --- | --- |

vii.

Anvendelse af cementbundet brikettering af affald i kupolovne, hvor kvalitetskravene tillader det

Anvendelsesområdet for cementbundet brikettering af affald er begrænset til stenuldssektoren.

Der skal foretages en afvejning mellem emissioner til luften og generering af fast affald.

1.1.7.   Støj fra glasfremstillingsprocesserne

15.   BAT er at reducere støjemissioner ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| i. | Udarbejdelse af en støjvurdering og fastlæggelse af en passende støjhandleplan i forhold til lokalmiljøet |
| --- | --- |

i.

Udarbejdelse af en støjvurdering og fastlæggelse af en passende støjhandleplan i forhold til lokalmiljøet

| ii. | Indkapsling af støjende udstyr og aktiviteter i særskilte enheder |
| --- | --- |

ii.

Indkapsling af støjende udstyr og aktiviteter i særskilte enheder

| iii. | Afskærmning af støjkilden |
| --- | --- |

iii.

Afskærmning af støjkilden

| iv. | Støjende udendørs aktiviteter sker i løbet af dagen |
| --- | --- |

iv.

Støjende udendørs aktiviteter sker i løbet af dagen

| v. | Opstilling af støjmure eller brug af naturlige afskærmninger (træer og buske) mellem anlægget og det beskyttede område under hensyntagen til de lokale forhold. |
| --- | --- |

v.

Opstilling af støjmure eller brug af naturlige afskærmninger (træer og buske) mellem anlægget og det beskyttede område under hensyntagen til de lokale forhold.

1.2.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af emballageglas

Medmindre andet er angivet, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes på alle anlæg til fremstilling af emballageglas.

1.2.1.   Støvemissioner fra smelteovne

16.   BAT er at reducere støvemissioner fra smelteovnes røggasser ved at anvende et røggasrensningssystem såsom en elektrostatisk præcipitator eller et posefilter.

| Teknik (11) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Røggasrensningssystemerne består i »end-of-pipe«-teknikker, der er baseret på filtrering af alle materialer, som er faste på måletidspunktet. | Teknikken kan anvendes generelt. |

Teknik (11)

Anvendelsesområde

Røggasrensningssystemerne består i »end-of-pipe«-teknikker, der er baseret på filtrering af alle materialer, som er faste på måletidspunktet.

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 6

BAT-AEL'er for støvemissioner fra smelteovne i emballageglassektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (12) |
| Støv | < 10-20 | < 0,015-0,06 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (12)

Støv

< 10-20

< 0,015-0,06

1.2.2.   Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne

17.   BAT er at reducere NOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | Primære teknikker såsom:






  Teknik (13) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| i.   Forbrændingsmodifikationer |
| a) | Reduktion af luft/brændsel-forhold |

I.

Primære teknikker såsom:

Teknik (13)

Anvendelsesområde

Forbrændingsmodifikationer

a)

Reduktion af luft/brændsel-forhold

Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| b) | Reduceret forbrændingslufttemperatur |
| --- | --- |

b)

Reduceret forbrændingslufttemperatur

Kan kun anvendes i anlægsspecifikke tilfælde på grund af lavere ovneffektivitet og højere brændselsforbrug (dvs. brug af rekuperatorovne i stedet for regeneratorovne).

| c) | Trindelt forbrænding:






  — | air staging |
| --- | --- | --- |

c)

Trindelt forbrænding:

—

air staging

| — | fuel staging |
| --- | --- |

—

fuel staging

Fuel staging kan anvendes i de fleste konventionelle luft/brændsel-ovne.

Anvendelsesområdet for air staging er meget begrænset på grund af metodens tekniske kompleksitet.

| d) | Recirkulering af røggas |
| --- | --- |

d)

Recirkulering af røggas

Anvendelsesområdet for denne teknik er begrænset til brug af specialbrændere med automatisk recirkulering af røggassen.

| e) | Lav-NOX-brændere |
| --- | --- |

e)

Lav-NOX-brændere

Teknikken kan anvendes generelt.

De opnåede miljøfordele er generelt mindre ved anvendelse i krydsfyrede, gasfyrede ovne som følge af en række tekniske begrænsninger og lavere ovnfleksibilitet.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| f) | Valg af brændsel |
| --- | --- |

f)

Valg af brændsel

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| ii. | Særlig ovnkonstruktion |
| --- | --- |

ii.

Særlig ovnkonstruktion

Anvendelsesområdet er begrænset til batchformuleringer, der indeholder høje niveauer af eksternt glasaffald (> 70 %).

Der kræves en komplet ombygning af smelteovnen.

Ovnens form (lang og smal) kan resultere i visse pladsbegrænsninger.

| iii. | Elektrisk smeltning |
| --- | --- |

iii.

Elektrisk smeltning

Kan ikke anvendes til fremstilling af store glasmængder (> 300 ton/dag).

Kan ikke anvendes til produktion, der kræver store pull-variationer.

Anvendelse kræver en komplet ombygning af smelteovnen.

| iv. | Oxy fuel-smeltning |
| --- | --- |

iv.

Oxy fuel-smeltning

De størst mulige miljøfordele opnås i forbindelse med en komplet ombygning af smelteovnen.

| II. | Sekundære teknikker såsom:






  Teknik (14) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| i. | Selektiv katalytisk reduktion (SCR) |

II.

Sekundære teknikker såsom:

Teknik (14)

Anvendelsesområde

i.

Selektiv katalytisk reduktion (SCR)

Anvendelse kan kræve en opgradering af røggasrensningen for støv for at kunne garantere en støvkoncentration på under 10-15 mg/Nm3 og et afsvovlingssystem til fjernelse af SOX-emissioner.

På grund af intervallet for optimal driftstemperatur er anvendelsesområdet begrænset til brug af elektrostatiske præcipitatorer. Generelt anvendes teknikken ikke sammen med et posefiltersystem, da den lave driftstemperatur på 180-200 °C ville kræve genopvarmning af røggasserne.

Anvendelse af teknikken kan være meget pladskrævende.

| ii. | Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) |
| --- | --- |

ii.

Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR)

Teknikken kan anvendes i rekuperatorovne.

Meget begrænset anvendelighed i konventionelle regeneratorovne, hvor det er vanskeligt at opnå det rette temperaturinterval, eller hvor temperaturintervallet betyder, at der ikke kan opnås tilstrækkelig blanding af røggasser og reagens.

Teknikken kan muligvis anvendes i nye regeneratorovne med opdelte regeneratorer. Temperaturintervallet er imidlertid vanskeligt at opretholde, fordi fyringen vendes mellem de to kamre, hvilket forårsager cykliske temperaturændringer.

Tabel 7

BAT-AEL'er for NOX-emissioner fra smelteovne i emballageglassektoren

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (15) |
| NOX udtrykt som NO2 | Forbrændingsmodifikationer, særlige ovnkonstruktioner (16)
   (17) | 500-800 | 0,75-1,2 |
| Elektrisk smeltning | < 100 | < 0,3 |
| Oxy fuel-smeltning (18) | Ikke relevant | < 0,5-0,8 |
| Sekundære teknikker | < 500 | < 0,75 |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (15)

NOX udtrykt som NO2

Forbrændingsmodifikationer, særlige ovnkonstruktioner (16)
   (17)

500-800

0,75-1,2

Elektrisk smeltning

< 100

< 0,3

Oxy fuel-smeltning (18)

Ikke relevant

< 0,5-0,8

Sekundære teknikker

< 500

< 0,75

18.   Når der anvendes nitrater i batchformuleringen, og/eller der kræves særlige oxidationsforbrændingsbetingelser i smelteovnen for at sikre kvaliteten af slutproduktet, er BAT at reducere NOX-emissionerne ved at minimere anvendelsen af disse råmaterialer kombineret med primære eller sekundære teknikker.

BAT-AEL'erne fremgår af tabel 7.

BAT-AEL for anvendelse af nitrater i batchformuleringen til korte kampagner eller til smelteovne med en kapacitet på < 100 ton/dag fremgår af tabel 8.

| Teknik (19) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Primære teknikker:






  — | Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen
  Nitrater anvendes til produkter af meget høj kvalitet (dvs. flakoner, parfumeflasker og beholdere til kosmetik).
  Effektive alternative materialer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid.
  Procesmodifikationer (f.eks. særlige oxidationsforbrændingsbetingelser) udgør et alternativ til brug af nitrater. |

Teknik (19)

Anvendelsesområde

Primære teknikker:

—

Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen

Nitrater anvendes til produkter af meget høj kvalitet (dvs. flakoner, parfumeflasker og beholdere til kosmetik).

Effektive alternative materialer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid.

Procesmodifikationer (f.eks. særlige oxidationsforbrændingsbetingelser) udgør et alternativ til brug af nitrater.

Udskiftning af nitrater i batchformuleringen kan være begrænset af de alternative materialers høje omkostninger og/eller større indvirkning på miljøet.

Tabel 8

BAT-AEL for NOX-emissioner fra smelteovne i emballageglassektoren ved anvendelse af nitrater i batchformuleringen og/eller særlige oxidationsforbrændingsbetingelser i tilfælde af korte kampagner eller til smelteovne med en kapacitet på < 100 ton/dag

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (20) |
| NOX udtrykt som NO2 | Primære teknikker | < 1 000 | < 3 |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (20)

NOX udtrykt som NO2

Primære teknikker

< 1 000

< 3

1.2.3.   Svovloxider (SOX) fra smelteovne

19.   BAT er at reducere SOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (21) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |

Teknik (21)

Anvendelsesområde

i.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

| ii. | Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen |
| --- | --- |

ii.

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er med hensyn til slutglasproduktets kvalitetskrav.

Anvendelse af svovlbalanceoptimering kræver en afvejning mellem fjernelse af SOX-emissioner og håndtering af det faste affald (filterstøv).

Hvorvidt reduktionen af SOX-emissioner er effektiv, afhænger af tilbageholdelse af svovlforbindelser i glasset, hvilket kan variere meget, afhængigt af glastypen.

| iii. | Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

Tabel 9

BAT-AEL'er for SOX-emissioner fra smelteovne i emballageglassektoren

| Parameter | Brændsel | BAT-AEL (22)
   (23) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (24) |
| SOX udtrykt som SO2 | Naturgas | < 200-500 | < 0,3-0,75 |
| Brændselsolie (25) | < 500-1 200 | < 0,75-1.8 |

Parameter

Brændsel

BAT-AEL (22)
   (23)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (24)

SOX udtrykt som SO2

Naturgas

< 200-500

< 0,3-0,75

Brændselsolie (25)

< 500-1 200

< 0,75-1.8

1.2.4.   Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne

20.   BAT er at reducere HCl- og HF-emissioner fra smelteovne (eventuelt kombineret med røggasser fra hot-end coating-aktiviteter) ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (26) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen |

Teknik (26)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen

Anvendelsesområdet kan være begrænset af den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 10

BAT-AEL'er for HCl- og HF-emissioner fra smelteovne i emballageglassektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (27) |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl (28) | < 10-20 | < 0,02-0,03 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF | < 1-5 | < 0,001-0,008 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (27)

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl (28)

< 10-20

< 0,02-0,03

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF

< 1-5

< 0,001-0,008

1.2.5.   Metaller fra smelteovne

21.   BAT er at reducere metalemissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (29) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen |

Teknik (29)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen

Anvendelsesområdet kan være begrænset af den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Minimering af anvendelsen af metalforbindelser i batchformuleringer, hvor glasset ifølge forbrugernes krav til glassets kvalitet skal farves eller affarves |
| --- | --- |

ii.

Minimering af anvendelsen af metalforbindelser i batchformuleringer, hvor glasset ifølge forbrugernes krav til glassets kvalitet skal farves eller affarves

| iii. | Anvendelse af et filtersystem (posefilter eller elektrostatisk præcipitator) |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af et filtersystem (posefilter eller elektrostatisk præcipitator)

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| iv. | Anvendelse af tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iv.

Anvendelse af tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Tabel 11

BAT-AEL'er for metalemissioner fra smelteovne i emballageglassektoren

| Parameter | BAT-AEL (30)
   (31)
   (32) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (33) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2-1 (34) | < 0,3-1,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1-5 | < 1,5-7,5 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (30)
   (31)
   (32)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (33)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2-1 (34)

< 0,3-1,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1-5

< 1,5-7,5 × 10–3

1.2.6.   Emissioner fra downstream-processer

22.   Når tin-, organiske tin- eller titanforbindelser anvendes til hot-end coating, er BAT at reducere emissionerne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af spild for så vidt angår coating-produktet, ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet, og ved at anvende effektiv udsugning
  God konstruktion og forsegling af påføringssystemet er afgørende for at minimere emissioner af ureageret produkt til luften. |

Teknik

Anvendelsesområde

i.

Minimering af spild for så vidt angår coating-produktet, ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet, og ved at anvende effektiv udsugning

God konstruktion og forsegling af påføringssystemet er afgørende for at minimere emissioner af ureageret produkt til luften.

Teknikken kan anvendes generelt.

| ii. | Kombination af røggassen fra coating-processen med røggassen fra smelteovnen eller med forbrændingsluften i ovnen ved anvendelse af et sekundært behandlingssystem (filter og tørskrubning eller halvtør skrubning)
  Afhængigt af røggassernes kemiske forenelighed kan røggasserne fra coating-processen kombineres med andre røggasser før røggasrensning. Følgende to metoder kan anvendes:






  — | kombination med røggasserne fra smelteovnen opstrøms et sekundært røggasrensningssystem (tørskrubning eller halvtør skrubning plus filtersystem) |
| --- | --- | --- |

ii.

Kombination af røggassen fra coating-processen med røggassen fra smelteovnen eller med forbrændingsluften i ovnen ved anvendelse af et sekundært behandlingssystem (filter og tørskrubning eller halvtør skrubning)

Afhængigt af røggassernes kemiske forenelighed kan røggasserne fra coating-processen kombineres med andre røggasser før røggasrensning. Følgende to metoder kan anvendes:

—

kombination med røggasserne fra smelteovnen opstrøms et sekundært røggasrensningssystem (tørskrubning eller halvtør skrubning plus filtersystem)

| — | kombination med forbrændingsluften, før denne ledes ind i regeneratoren, efterfulgt af sekundær reduktionsbehandling af de røggasser, der genereres under smelteprocessen (tørskrubning eller halvtør skrubning plus filtersystem) |
| --- | --- |

—

kombination med forbrændingsluften, før denne ledes ind i regeneratoren, efterfulgt af sekundær reduktionsbehandling af de røggasser, der genereres under smelteprocessen (tørskrubning eller halvtør skrubning plus filtersystem)

Kombination med røggasser fra smelteovnen kan anvendes generelt.

Kombination med forbrændingsluften kan være underlagt en række tekniske begrænsninger som følge af en potentiel indvirkning på glassets kemiske sammensætning og på regeneratormaterialerne.

| iii. | Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning eller tørskrubning plus filtrering (35) |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning eller tørskrubning plus filtrering (35)

Teknikkerne kan anvendes generelt.

Tabel 12

BAT-AEL'er for emissioner til luften fra hot-end coating-aktiviteter i emballageglassektoren ved særskilt behandling af røggasser fra downstream-processer

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Støv | < 10 |
| Titanforbindelser udtrykt som Ti | < 5 |
| Tinforbindelser, herunder organisk tin, udtrykt som Sn | < 5 |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl | < 30 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Støv

< 10

Titanforbindelser udtrykt som Ti

< 5

Tinforbindelser, herunder organisk tin, udtrykt som Sn

< 5

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl

< 30

23.   Når SO3 anvendes til overfladebehandling, er BAT at reducere SOX-emissionerne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (36) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af produktspild ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet
  God konstruktion og vedligeholdelse af påføringssystemet er afgørende for at minimere emissioner af ureageret produkt til luften |

Teknik (36)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af produktspild ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet

God konstruktion og vedligeholdelse af påføringssystemet er afgørende for at minimere emissioner af ureageret produkt til luften

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning

Tabel 13

BAT-AEL for SOX-emissioner fra downstream-aktiviteter ved anvendelse af SO3 til overfladebehandling i emballageglassektoren, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| SOx udtrykt som SO2 | < 100-200 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

SOx udtrykt som SO2

< 100-200

1.3.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af planglas

Medmindre andet er angivet, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes på alle anlæg til fremstilling af planglas.

1.3.1.   Støvemissioner fra smelteovne

24.   BAT er at reducere støvemissioner fra smelteovnes røggasser ved at anvende en elektrostatisk præcipitator eller et posefiltersystem.

Afsnit 1.10.1 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

Tabel 14

BAT-AEL'er for støvemissioner fra smelteovne i planglassektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (37) |
| Støv | < 10-20 | < 0,025-0,05 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (37)

Støv

< 10-20

< 0,025-0,05

1.3.2.   Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne

25.   BAT er at reducere NOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | Primære teknikker såsom:






  Teknik (38) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| i.   Forbrændingsmodifikationer |
| a) | Reduktion af luft/brændsel-forhold |

I.

Primære teknikker såsom:

Teknik (38)

Anvendelsesområde

Forbrændingsmodifikationer

a)

Reduktion af luft/brændsel-forhold

Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| b) | Reduceret forbrændingslufttemperatur |
| --- | --- |

b)

Reduceret forbrændingslufttemperatur

Anvendelsesområdet er begrænset til små ovne til fremstilling af specialplanglas under anlægsspecifikke betingelser som følge af lavere ovneffektivitet og højere brændselsforbrug (dvs. anvendelse af rekuperatorovne i stedet for regeneratorovne).

| c) | Trindelt forbrænding:






  — | air staging |
| --- | --- | --- |

c)

Trindelt forbrænding:

—

air staging

| — | fuel staging |
| --- | --- |

—

fuel staging

Fuel staging kan anvendes i de fleste konventionelle luft/brændsel-ovne.

Anvendelsesområdet for air staging er meget begrænset på grund af metodens tekniske kompleksitet.

| d) | Recirkulering af røggas |
| --- | --- |

d)

Recirkulering af røggas

Anvendelsesområdet for denne teknik er begrænset til brug af specialbrændere med automatisk recirkulering af røggassen.

| e) | Low-NOX-brændere |
| --- | --- |

e)

Low-NOX-brændere

Teknikken kan anvendes generelt.

De opnåede miljøfordele er generelt mindre ved anvendelse i krydsfyrede, gasfyrede ovne som følge af en række tekniske begrænsninger og lavere ovnfleksibilitet.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| f) | Valg af brændsel |
| --- | --- |

f)

Valg af brændsel

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| ii. | FENIX-processen
  Baseret på en kombination af en række primære teknikker til optimering af forbrændingen i krydsfyrede float-regeneratorovne. De vigtigste emner er:






  — | reduktion af overskydende luft |
| --- | --- | --- |

ii.

FENIX-processen

Baseret på en kombination af en række primære teknikker til optimering af forbrændingen i krydsfyrede float-regeneratorovne. De vigtigste emner er:

—

reduktion af overskydende luft

| — | undertrykkelse af hotspots og ensartning af flammetemperaturerne |
| --- | --- |

—

undertrykkelse af hotspots og ensartning af flammetemperaturerne

| — | kontrolleret blanding af brændsel og forbrændingsluft |
| --- | --- |

—

kontrolleret blanding af brændsel og forbrændingsluft

Anvendelsesområdet er begrænset til krydsfyrede regeneratorovne.

Kan anvendes i nye ovne.

I forbindelse med eksisterende ovne kræves der en komplet ombygning, hvor teknikken integreres direkte i ovnens konstruktion.

| iii. | Oxy fuel-smeltning |
| --- | --- |

iii.

Oxy fuel-smeltning

De størst mulige miljøfordele opnås i forbindelse med en komplet ombygning af smelteovnen.

| II. | Sekundære teknikker såsom:






  Teknik (39) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| i. | Kemisk reduktion ved hjælp af brændsel |

II.

Sekundære teknikker såsom:

Teknik (39)

Anvendelsesområde

i.

Kemisk reduktion ved hjælp af brændsel

Kan anvendes i regeneratorovne.

Anvendelsesområdet er begrænset af øget brændselsforbrug med deraf følgende miljømæssige og økonomiske konsekvenser.

| ii. | Selektiv katalytisk reduktion (SCR) |
| --- | --- |

ii.

Selektiv katalytisk reduktion (SCR)

Anvendelse kan kræve en opgradering af støvreduktionssystemet for at kunne garantere en støvkoncentration på under 10-15 mg/Nm3 og et afsvovlingssystem til fjernelse af SOX-emissioner.

På grund af intervallet for optimal driftstemperatur er anvendelsesområdet begrænset til brug af elektrostatiske præcipitatorer. Generelt anvendes teknikken ikke sammen med et posefiltersystem, da den lave driftstemperatur på 180-200 °C ville kræve genopvarmning af røggasserne.

Anvendelse af teknikken kan kræve, at der er meget plads til rådighed.

Tabel 15

BAT-AEL'er for NOX-emissioner fra smelteovne i planglassektoren

| Parameter | BAT | BAT-AEL (40) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (41) |
| NOX udtrykt som NO2 | Forbrændingsmodifikationer,
  FENIX-processen (42) | 700-800 | 1,75-2,0 |
| Oxy fuel-smeltning (43) | Ikke relevant | < 1,25-2,0 |
| Sekundære teknikker (44) | 400-700 | 1,0-1,75 |

Parameter

BAT

BAT-AEL (40)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (41)

NOX udtrykt som NO2

Forbrændingsmodifikationer,

FENIX-processen (42)

700-800

1,75-2,0

Oxy fuel-smeltning (43)

Ikke relevant

< 1,25-2,0

Sekundære teknikker (44)

400-700

1,0-1,75

26.   Når der anvendes nitrater i batchformuleringen, er formålet med BAT at reducere NOX-emissionerne ved at minimere anvendelsen af disse råmaterialer kombineret med primære eller sekundære teknikker. Hvis der anvendes sekundære teknikker, gælder de BAT-AEL'er, der er angivet i tabel 15.

Hvis der anvendes nitrater i batchformuleringen til fremstilling af specialglas i et begrænset antal korte kampagner, gælder de BAT-AEL'er, der er angivet i tabel 16.

| Teknik (45) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Primære teknikker: | Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen. |

Teknik (45)

Anvendelsesområde

Primære teknikker:

Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen.

| | Nitrater anvendes til fremstilling af specialglas (dvs. farvet glas). |
| --- | --- |

Nitrater anvendes til fremstilling af specialglas (dvs. farvet glas).

| | Effektive alternative materialer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid. |
| --- | --- |

Effektive alternative materialer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid.

Udskiftning af nitrater i batchformuleringen kan være begrænset af de alternative materialers høje omkostninger og/eller større indvirkning på miljøet.

Tabel 16

BAT-AEL for NOX emissioner fra smelteovne i planglassektoren ved anvendelse af nitrater i batchformuleringen til fremstilling af specialglas i et begrænset antal korte kampagner

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (46) |
| NOX udtrykt som NO2 | Primære teknikker | < 1 200 | < 3 |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (46)

NOX udtrykt som NO2

Primære teknikker

< 1 200

< 3

1.3.3.   Svovloxider (SOX) fra smelteovne

27.   BAT er at reducere SOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (47) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |

Teknik (47)

Anvendelsesområde

i.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

| ii. | Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen |
| --- | --- |

ii.

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er med hensyn til slutglasproduktets kvalitetskrav.

Anvendelse af svovlbalanceoptimering kræver en afvejning mellem fjernelse af SOX-emissioner og håndtering af det faste affald (filterstøv).

| iii. | Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

Tabel 17

BAT-AEL'er for SOX-emissioner fra smelteovne i planglassektoren

| Parameter | Brændsel | BAT-AEL (48) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (49) |
| SOx udtrykt som SO2 | Naturgas | < 300-500 | < 0,75-1,25 |
| Brændselsolie (50)
   (51) | 500-1 300 | 1,25-3,25 |

Parameter

Brændsel

BAT-AEL (48)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (49)

SOx udtrykt som SO2

Naturgas

< 300-500

< 0,75-1,25

Brændselsolie (50)
   (51)

500-1 300

1,25-3,25

1.3.4.   Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne

28.   BAT er at reducere HCl- og HF-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (52) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen |

Teknik (52)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen

Anvendelsesområdet kan være begrænset af den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 18

BAT-AEL'er for HCl- og HF-emissioner fra smelteovne i planglassektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (53) |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl (54) | < 10-25 | < 0,025-0,0625 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF | < 1-4 | < 0,0025-0,010 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (53)

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl (54)

< 10-25

< 0,025-0,0625

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF

< 1-4

< 0,0025-0,010

1.3.5.   Metaller fra smelteovne

29.   BAT er at reducere metalemissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (55) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen |

Teknik (55)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen

Anvendelsesområdet kan være begrænset af den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Anvendelse af et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

| iii. | Anvendelse af tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Tabel 19

BAT-AEL'er for metalemissioner fra smelteovne i planglassektoren med undtagelse af glas, der er farvet med selen

| Parameter | BAT-AEL (56) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (57) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2-1 | < 0,5-2,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1-5 | < 2,5-12,5 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (56)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (57)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2-1

< 0,5-2,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1-5

< 2,5-12,5 × 10–3

30.   Når der anvendes selenforbindelser til farvning af glasset, er BAT at reducere selenemissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (58) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af fordampning af selen fra batchsammensætningen ved at vælge råmaterialer med højere retentionseffektivitet i glasset og lavere fordampning |

Teknik (58)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af fordampning af selen fra batchsammensætningen ved at vælge råmaterialer med højere retentionseffektivitet i glasset og lavere fordampning

Anvendelsesområdet kan være begrænset af den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Anvendelse af et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

| iii. | Anvendelse af tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Tabel 20

BAT-AEL'er for selenemissioner fra smelteovne i planglassektoren i forbindelse med fremstilling af farvet glas

| Parameter | BAT-AEL (59)
   (60) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (61) |
| Selenforbindelser, udtrykt som Se | 1-3 | < 2,5-7,5 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (59)
   (60)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (61)

Selenforbindelser, udtrykt som Se

1-3

< 2,5-7,5 × 10–3

1.3.6.   Emissioner fra downstream-processer

31.   BAT er at reducere emissioner til luften fra downstream-processen ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (62) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af spild for så vidt angår de coating-produkter, der påføres glasset, ved at sikre at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet |

Teknik (62)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af spild for så vidt angår de coating-produkter, der påføres glasset, ved at sikre at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Minimering af SO2-tabet fra afspændingskøleovnen ved at sikre optimal drift af styringssystemet |
| --- | --- |

ii.

Minimering af SO2-tabet fra afspændingskøleovnen ved at sikre optimal drift af styringssystemet

| iii. | Kombination af SO2-emissionerne fra afspændingskøleovnen og røggassen fra smelteovnen, hvor det er teknisk muligt, og hvor der benyttes et sekundært røggasrensningssystem (filter og tørskrubning eller halvtør skrubning) |
| --- | --- |

iii.

Kombination af SO2-emissionerne fra afspændingskøleovnen og røggassen fra smelteovnen, hvor det er teknisk muligt, og hvor der benyttes et sekundært røggasrensningssystem (filter og tørskrubning eller halvtør skrubning)

| iv. | Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning eller tørskrubning plus filtrering |
| --- | --- |

iv.

Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning eller tørskrubning plus filtrering

Teknikkerne kan anvendes generelt.

Valg af teknik og dens effektivitet afhænger af sammensætningen af røggassen, der skal renses.

Tabel 21

BAT-AEL'er for emissioner til luften fra downstream-processer i planglassektoren, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Støv | < 15-20 |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl | < 10 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF | < 1-5 |
| SOX, udtrykt som SO2 | < 200 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Støv

< 15-20

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl

< 10

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF

< 1-5

SOX, udtrykt som SO2

< 200

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5

1.4.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af kontinuerte glasfibertråde

Medmindre andet er angivet, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes på alle anlæg til fremstilling af kontinuerte glasfibertråde.

1.4.1.   Støvemissioner fra smelteovne

BAT-AEL'erne for støv i dette afsnit angår alle materialer, der er faste på måletidspunktet, herunder faste borforbindelser. Borforbindelser, som er gasformige på måletidspunktet, er ikke medtaget.

32.   BAT er at reducere støvemissioner fra smelteovnes røggasser ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (63) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Reduktion af de flygtige bestanddele ved hjælp af råmaterialemodifikationer
  Formulering af batchsammensætninger uden borforbindelser eller med lave borniveauer udgør en primær foranstaltning til at reducere støvemissioner, som hovedsageligt genereres via fordampning. Bor udgør den vigtigste bestanddel partiklerne, der udsendes fra smelteovnen. |

Teknik (63)

Anvendelsesområde

i.

Reduktion af de flygtige bestanddele ved hjælp af råmaterialemodifikationer

Formulering af batchsammensætninger uden borforbindelser eller med lave borniveauer udgør en primær foranstaltning til at reducere støvemissioner, som hovedsageligt genereres via fordampning. Bor udgør den vigtigste bestanddel partiklerne, der udsendes fra smelteovnen.

Anvendelsen af teknikken er begrænset af det faktum, at batchformuleringer, der ikke indeholder eller kun indeholder små mængder bor, er patentretligt beskyttet.

| ii. | Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter |
| --- | --- |

ii.

Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter

Teknikken kan anvendes generelt.

De størst mulige miljøfordele opnås ved anvendelse i nye anlæg, hvor er ikke er begrænsninger på filterets placering eller udformning.

| iii. | Vådskrubningssystem |
| --- | --- |

iii.

Vådskrubningssystem

Anvendeligheden i eksisterende anlæg kan være underlagt tekniske begrænsninger, nemlig behovet for et specielt spildevandsanlæg.

Tabel 22

BAT-AEL'er for støvemissioner fra smelteovne i sektoren for kontinuerte glasfibertråde

| Parameter | BAT-AEL (64) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (65) |
| Støv | < 10-20 | < 0,045-0,09 |

Parameter

BAT-AEL (64)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (65)

Støv

< 10-20

< 0,045-0,09

1.4.2.   Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne

33.   BAT er at reducere NOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (66) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i.   Forbrændingsmodifikationer |
| a) | Reduktion af luft/brændsel-forhold |

Teknik (66)

Anvendelsesområde

Forbrændingsmodifikationer

a)

Reduktion af luft/brændsel-forhold

Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| b) | Reduceret temperatur af forbrændingsluften |
| --- | --- |

b)

Reduceret temperatur af forbrændingsluften

Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne, med de begrænsninger, der er forbundet med ovnens energieffektivitet og et større brændselsforbrug. De fleste ovne er allerede rekuperatorovne.

| c) | Trindelt forbrænding:






  d) | air staging |
| --- | --- | --- |

c)

Trindelt forbrænding:

d)

air staging

| e) | fuel staging |
| --- | --- |

e)

fuel staging

Fuel staging kan anvendes i de fleste konventionelle luft/brændsel-ovne eller oxy fuel-ovne.

Anvendelsesområdet for air staging er meget begrænset på grund af metodens tekniske kompleksitet.

| d) | Recirkulering af røggas |
| --- | --- |

d)

Recirkulering af røggas

Anvendelsesområdet for denne teknik er begrænset til brug af specialbrændere med automatisk recirkulering af røggassen.

| e) | Low-NOX-brændere |
| --- | --- |

e)

Low-NOX-brændere

Teknikken kan anvendes generelt.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| f) | Valg af brændsel |
| --- | --- |

f)

Valg af brændsel

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| ii. | Oxy fuel-smeltning |
| --- | --- |

ii.

Oxy fuel-smeltning

De størst mulige miljøfordele opnås i forbindelse med en komplet ombygning af smelteovnen.

Tabel 23

BAT-AEL'er for NOx-emissioner fra smelteovne i sektoren for kontinuerte glasfibertråde

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| | mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (67) |
| NOX udtrykt som NO2 | Forbrændingsmodifikationer | < 600-1 000 | < 2,7-4,5 |
| Oxy fuel-smeltning (68) | Ikke relevant | < 0,5-1,5 |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (67)

NOX udtrykt som NO2

Forbrændingsmodifikationer

< 600-1 000

< 2,7-4,5

Oxy fuel-smeltning (68)

Ikke relevant

< 0,5-1,5

1.4.3.   Svovloxider (SOX) fra smelteovne

34.   BAT er at reducere SOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (69) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen |

Teknik (69)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er med hensyn til kvalitetskravene til slutglasproduktet.

Anvendelse af svovlbalanceoptimering kræver en afvejning mellem fjernelse af SOX-emissioner og bortskaffelse af det faste affald (filterstøv).

| ii. | Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

Høje koncentrationer af borforbindelser i røggasserne kan begrænse reduktionseffektiviteten for det reagens, der anvendes ved tørskrubning eller halvtør skrubning.

| iv. | Anvendelse af vådskrubning |
| --- | --- |

iv.

Anvendelse af vådskrubning

Teknikken kan anvendes generelt inden for tekniske begrænsninger, nemlig behovet for et specifikt spildevandsanlæg.

Tabel 24

BAT-AEL'er for SOx-emissioner fra smelteovne i sektoren for kontinuerte glasfibertråde

| Parameter | Brændsel | BAT-AEL (70) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (71) |
| SOx udtrykt som SO2 | Naturgas (72) | < 200-800 | < 0,9-3,6 |
| Brændselsolie (73)
   (74) | < 500-1 000 | < 2,25-4,5 |

Parameter

Brændsel

BAT-AEL (70)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (71)

SOx udtrykt som SO2

Naturgas (72)

< 200-800

< 0,9-3,6

Brændselsolie (73)
   (74)

< 500-1 000

< 2,25-4,5

1.4.4.   Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne

35.   BAT er at reducere HCl- og HF-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (75) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen |

Teknik (75)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er forbundet med batchformuleringen og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Minimering af fluorindholdet i batchformuleringen
  Minimering af fluoremissioner fra smelteprocessen kan opnås som følger:






  — | ved at minimere/reducere mængden af fluorforbindelser (f.eks. fluorspat), der anvendes i batchformuleringen, til det mindst mulige under hensyntagen til kvaliteten af slutproduktet. Fluorforbindelser anvendes til at optimere smelteprocessen, fremme defibrering og minimere antallet af ødelagte fibre |
| --- | --- | --- |

ii.

Minimering af fluorindholdet i batchformuleringen

Minimering af fluoremissioner fra smelteprocessen kan opnås som følger:

—

ved at minimere/reducere mængden af fluorforbindelser (f.eks. fluorspat), der anvendes i batchformuleringen, til det mindst mulige under hensyntagen til kvaliteten af slutproduktet. Fluorforbindelser anvendes til at optimere smelteprocessen, fremme defibrering og minimere antallet af ødelagte fibre

| — | ved at erstatte fluorforbindelser med alternative materialer (f.eks. sulfater). |
| --- | --- |

—

ved at erstatte fluorforbindelser med alternative materialer (f.eks. sulfater).

Erstatning af fluorforbindelser med alternative materialer er begrænset af kvalitetskravene til produktet.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

| iv. | Vådskrubning |
| --- | --- |

iv.

Vådskrubning

Teknikken kan anvendes generelt inden for tekniske begrænsninger, nemlig behovet for et specifikt spildevandsanlæg.

Tabel 25

BAT-AEL'er for HCl- og HF-emissioner fra smelteovne i sektoren for kontinuerte glasfibertråde

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (76) |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl | < 10 | < 0,05 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF (77) | < 5-15 | < 0,02-0,07 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (76)

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl

< 10

< 0,05

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF (77)

< 5-15

< 0,02-0,07

1.4.5.   Metaller fra smelteovne

36.   BAT er at reducere metalemissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (78) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen |

Teknik (78)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er forbundet med tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Anvendelse af tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

| iii. | Anvendelse af vådskrubning |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af vådskrubning

Teknikken kan anvendes generelt, men kan behov for et specifikt spildevandsanlæg.

Tabel 26

BAT-AEL'er for metalemissioner fra smelteovne i sektoren for kontinuerte glasfibertråde

| Parameter | BAT-AEL (79) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (80) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2-1 | < 0,9-4,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1-3 | < 4,5-13,5 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (79)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (80)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2-1

< 0,9-4,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1-3

< 4,5-13,5 × 10–3

1.4.6.   Emissioner fra downstream-processer

37.   BAT er at reducere emissioner fra downstream-processer ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (81) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Vådskrubningssystemer |

Teknik (81)

Anvendelsesområde

i.

Vådskrubningssystemer

Teknikkerne kan anvendes generelt til behandling af røggasser fra formningsprocessen (påføring af coating på fibrene) eller sekundære processer, hvor der anvendes bindemiddel, som skal hærde eller tørre.

| ii. | Våd elektrostatisk præcipitator |
| --- | --- |

ii.

Våd elektrostatisk præcipitator

| iii. | Filtersystem (posefilter) |
| --- | --- |

iii.

Filtersystem (posefilter)

Teknikken kan anvendes generelt til behandling af røggasser fra skære- og formalingsaktiviteter.

Tabel 27

BAT-AEL'er for emissioner til luften fra downstream-processer i sektoren for kontinuerte glasfibertråde, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Emissioner fra formning og coating |
| Støv | < 5-20 |
| Formaldehyd | < 10 |
| Ammoniak | < 30 |
| Flygtige organiske forbindelser i alt, udtrykt som C | < 20 |
| Emissioner fra skæring og formaling |
| Støv | < 5-20 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Emissioner fra formning og coating

Støv

< 5-20

Formaldehyd

< 10

Ammoniak

< 30

Flygtige organiske forbindelser i alt, udtrykt som C

< 20

Emissioner fra skæring og formaling

Støv

< 5-20

1.5.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af husholdningsglas

Medmindre andet er angivet, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes på alle anlæg til fremstilling af husholdningsglas.

1.5.1.   Støvemissioner fra smelteovne

38.   BAT er at reducere støvemissioner fra smelteovnes røggasser ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (82) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Reduktion af de flygtige bestanddele ved hjælp af råmaterialemodifikationer.
  Batchmaterialet kan indeholde meget flygtige bestanddele (f.eks. bor og fluorider), der bidrager væsentligt til dannelsen af støvemissioner fra smelteovnen. |

Teknik (82)

Anvendelsesområde

i.

Reduktion af de flygtige bestanddele ved hjælp af råmaterialemodifikationer.

Batchmaterialet kan indeholde meget flygtige bestanddele (f.eks. bor og fluorider), der bidrager væsentligt til dannelsen af støvemissioner fra smelteovnen.

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er for typen af glas og tilgængeligheden af alternative råmaterialer.

| ii. | Elektrisk smeltning |
| --- | --- |

ii.

Elektrisk smeltning

Kan ikke anvendes til fremstilling af store glasmængder (> 300 ton/dag).

Kan ikke anvendes til produktion, der kræver store pull-variationer.

Anvendelse kræver en komplet ombygning af smelteovnen.

| iii. | Oxy fuel-smeltning |
| --- | --- |

iii.

Oxy fuel-smeltning

De størst mulige miljøfordele opnås i forbindelse med en komplet ombygning af smelteovnen.

| iv. | Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter |
| --- | --- |

iv.

Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| v. | Vådskrubningssystem |
| --- | --- |

v.

Vådskrubningssystem

Anvendelsesområdet er begrænset til specifikke tilfælde, især elektrisk smelteovn, hvor røggasmængderne og støvemissionsniveauet generelt er lave og relateret til overførsel af batchmaterialet.

Tabel 28

BAT-AEL'er for støvemissioner fra smelteovne i husholdningsglassektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (83) |
| Støv | < 10-20 (84) | < 0,03-0,06 |
| < 1-10 (85) | < 0,003-0,03 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (83)

Støv

< 10-20 (84)

< 0,03-0,06

< 1-10 (85)

< 0,003-0,03

1.5.2.   Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne

39.   BAT er at reducere NOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (86) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i.   Forbrændingsmodifikationer |
| a) | Reduktion af luft/brændsel-forhold |

Teknik (86)

Anvendelsesområde

Forbrændingsmodifikationer

a)

Reduktion af luft/brændsel-forhold

Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| b) | Reduceret temperatur af forbrændingsluften |
| --- | --- |

b)

Reduceret temperatur af forbrændingsluften

Kan kun anvendes i anlægsspecifikke tilfælde på grund af lavere ovneffektivitet og højere brændselsforbrug (dvs. brug af rekuperatorovne i stedet for regeneratorovne).

| c) | Trindelt forbrænding:






  f) | air staging |
| --- | --- | --- |

c)

Trindelt forbrænding:

f)

air staging

| g) | fuel staging |
| --- | --- |

g)

fuel staging

Fuel staging kan anvendes i de fleste konventionelle luft/brændsel-ovne.

Anvendelsesområdet for air staging er meget begrænset på grund af metodens tekniske kompleksitet.

| d) | Recirkulering af røggas |
| --- | --- |

d)

Recirkulering af røggas

Anvendelsesområdet for denne teknik er begrænset til brug af specialbrændere med automatisk recirkulering af røggassen.

| e) | Low-NOX-brændere |
| --- | --- |

e)

Low-NOX-brændere

Teknikken kan anvendes generelt.

De opnåede miljøfordele er generelt mindre ved anvendelse i krydsfyrede, gasfyrede ovne som følge af en række tekniske begrænsninger og lavere ovnfleksibilitet.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| f) | Valg af brændsel |
| --- | --- |

f)

Valg af brændsel

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| ii. | Særlig ovnkonstruktion |
| --- | --- |

ii.

Særlig ovnkonstruktion

Anvendelsesområdet er begrænset til batchmaterialet, der indeholder høje niveauer af eksternt glasaffald (> 70 %).

Anvendelse kræver en komplet ombygning af smelteovnen.

Ovnens form (lang og smal) kan resultere i visse pladsbegrænsninger.

| iii. | Elektrisk smeltning |
| --- | --- |

iii.

Elektrisk smeltning

Kan ikke anvendes til fremstilling af store glasmængder (> 300 ton/dag).

Kan ikke anvendes til produktion, der kræver store pull-variationer.

Anvendelse kræver en komplet ombygning af smelteovnen.

| iv. | Oxy fuel-smeltning |
| --- | --- |

iv.

Oxy fuel-smeltning

De størst mulige miljøfordele opnås i forbindelse med en komplet ombygning af smelteovnen.

Tabel 29

BAT-AEL'er for NOX-emissioner fra smelteovne i husholdningsglassektoren

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (87) |
| NOX udtrykt som NO2 | Forbrændingsmodifikationer,
  særlig ovnkonstruktion | < 500-1 000 | < 1,25-2,5 |
| Elektrisk smeltning | < 100 | < 0,3 |
| Oxy fuel-smeltning (88) | Ikke relevant | < 0,5-1,5 |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (87)

NOX udtrykt som NO2

Forbrændingsmodifikationer,

særlig ovnkonstruktion

< 500-1 000

< 1,25-2,5

Elektrisk smeltning

< 100

< 0,3

Oxy fuel-smeltning (88)

Ikke relevant

< 0,5-1,5

40.   Når der anvendes nitrater i batchformuleringen, er BAT at reducere NOX-emissionerne ved at minimere anvendelsen af disse råmaterialer kombineret med primære eller sekundære teknikker.

BAT-AEL'erne fremgår af tabel 29.

Hvis der anvendes nitrater i batchformuleringen i et begrænset antal korte kampagner eller i smelteovne med en kapacitet på < 100 ton/dag, som anvendes til fremstilling af særlige typer natronkalkglas (klart/ultraklart glas eller glas farvet ved hjælp af selen) og andet specialglas (dvs. borsilikat, glaskeramik, opalglas, krystalglas og blykrystalglas), gælder de BAT-AEL'er, der er angivet i tabel 30.

| Teknik (89) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Primære teknikker: |
| — | Minimering af brugen af nitrater i batchmaterialet
  Nitrater anvendes til produkter af meget høj kvalitet, hvor der kræves meget farveløst (klart) glas, eller hvor der fremstilles specialglas. Effektive alternative materialer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid. |

Teknik (89)

Anvendelsesområde

Primære teknikker:

—

Minimering af brugen af nitrater i batchmaterialet

Nitrater anvendes til produkter af meget høj kvalitet, hvor der kræves meget farveløst (klart) glas, eller hvor der fremstilles specialglas. Effektive alternative materialer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid.

Udskiftning af nitrater i batchmaterialet kan være begrænset af de alternative materialers høje omkostninger og/eller større indvirkning på miljøet.

Tabel 30

BAT-AEL'er for NOx-emissioner fra smelteovne i husholdningsglassektoren, hvor der anvendes nitrater i batchformuleringen i et begrænset antal korte kampagner eller i smelteovne med en kapacitet på < 100 ton/dag, som anvendes til fremstilling af særlige typer natronkalkglas (klart/ultraklart glas eller glas farvet ved hjælp af selen) og andet specialglas (dvs. borsilikat, glaskeramik, opalglas, krystalglas og blykrystalglas)

| Parameter | Ovntype | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas |
| NOX udtrykt som NO2 | Konventionelle luft/brændsel-ovne | < 500-1 500 | < 1,25-3,75 (90) |
| Elektrisk smeltning | < 300-500 | < 8-10 |

Parameter

Ovntype

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas

NOX udtrykt som NO2

Konventionelle luft/brændsel-ovne

< 500-1 500

< 1,25-3,75 (90)

Elektrisk smeltning

< 300-500

< 8-10

1.5.3.   Svovloxider (SOX) fra smelteovne

41.   BAT er at reducere SOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (91) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen |

Teknik (91)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen kan generelt anvendes inden for de begrænsninger, der er med hensyn til slutglasproduktets kvalitetskrav.

Anvendelse af svovlbalanceoptimering kræver en afvejning mellem fjernelse af SOX-emissioner og håndtering af det faste affald (filterstøv).

| ii. | Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 31

BAT-AEL'er for SOX-emissioner fra smelteovne i husholdningsglassektoren

| Parameter | Brændsel/smelteteknik | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (92) |
| SOx udtrykt som SO2 | Naturgas | < 200-300 | < 0,5-0,75 |
| Brændselsolie (93) | < 1 000 | < 2,5 |
| Elektrisk smeltning | < 100 | < 0,25 |

Parameter

Brændsel/smelteteknik

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (92)

SOx udtrykt som SO2

Naturgas

< 200-300

< 0,5-0,75

Brændselsolie (93)

< 1 000

< 2,5

Elektrisk smeltning

< 100

< 0,25

1.5.4.   Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne

42.   BAT er at reducere HCl- og HF-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (94) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen |

Teknik (94)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen

Anvendelsesområdet kan være begrænset af batchformuleringen for den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Minimering af fluorindholdet i batchformuleringen og optimering af fluormassebalancen
  Minimering af fluoremissioner fra smelteprocessen kan opnås ved at minimere/reducere mængden af fluorforbindelser (f.eks. fluorspat), der anvendes i batchformuleringen, til det mindst mulige under hensyntagen til kvaliteten af slutproduktet. Fluorforbindelser tilsættes til batchformuleringen for at gøre glasset mat eller uklart. |
| --- | --- |

ii.

Minimering af fluorindholdet i batchformuleringen og optimering af fluormassebalancen

Minimering af fluoremissioner fra smelteprocessen kan opnås ved at minimere/reducere mængden af fluorforbindelser (f.eks. fluorspat), der anvendes i batchformuleringen, til det mindst mulige under hensyntagen til kvaliteten af slutproduktet. Fluorforbindelser tilsættes til batchformuleringen for at gøre glasset mat eller uklart.

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er med hensyn til kvalitetskravene til slutproduktet.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

| iv. | Vådskrubning |
| --- | --- |

iv.

Vådskrubning

Teknikken kan anvendes generelt inden for tekniske begrænsninger, så som behovet for et specifikt spildevandsanlæg.

Høje omkostninger og aspekter i forbindelse med spildevandsbehandling, herunder restriktioner på genvinding af slam eller faste restprodukter fra vandbehandlingen, kan begrænse denne tekniks anvendelsesområde.

Tabel 32

BAT-AEL'er for HCl- og HF-emissioner fra smelteovne i husholdningsglassektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (95) |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl (96)
   (97) | < 10-20 | < 0,03-0,06 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF (98) | < 1-5 | < 0,003-0,015 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (95)

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl (96)
   (97)

< 10-20

< 0,03-0,06

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF (98)

< 1-5

< 0,003-0,015

1.5.5.   Metaller fra smelteovne

43.   BAT er at reducere metalemissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (99) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen |

Teknik (99)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen

Anvendelsesområdet kan være begrænset af den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Minimering af mængden af metalforbindelser i batchformuleringen gennem et passende valg af råmaterialer i situationer, hvor glasset skal farves eller affarves, eller hvor glasset skal have særlige karakteristika |
| --- | --- |

ii.

Minimering af mængden af metalforbindelser i batchformuleringen gennem et passende valg af råmaterialer i situationer, hvor glasset skal farves eller affarves, eller hvor glasset skal have særlige karakteristika

I forbindelse med fremstilling af krystal- og blykrystalglas er minimering af metalforbindelser i batchformuleringen underlagt de grænser, der er fastlagt i direktiv 69/493/EØF, hvori den kemiske sammensætning af slutglasprodukterne er klassificeret.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 33

BAT-AEL'er for metalemissioner fra smelteovne i husholdningsglassektoren med undtagelse af glas, hvor der anvendes selen til affarvning

| Parameter | BAT-AEL (100) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (101) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2-1 | < 0,6-3 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1-5 | < 3-15 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (100)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (101)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2-1

< 0,6-3 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1-5

< 3-15 × 10–3

44.   Når der anvendes selenforbindelser til affarvning af glasset, er BAT at reducere selenemissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (102) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af mængden af selenforbindelser i batchformuleringen gennem et passende valg af råmaterialer |

Teknik (102)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af mængden af selenforbindelser i batchformuleringen gennem et passende valg af råmaterialer

Anvendelsesområdet kan være begrænset af den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 34

BAT-AEL'er for selenemissioner fra smelteovne i husholdningsglassektoren, når selenforbindelser anvendes til affarvning af glasset

| Parameter | BAT-AEL (103) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (104) |
| Selenforbindelser, udtrykt som Se | < 1 | < 3 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (103)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (104)

Selenforbindelser, udtrykt som Se

< 1

< 3 × 10–3

45.   Når der anvendes blyforbindelser til fremstilling af blykrystalglas, er BAT at reducere blyemissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (105) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Elektrisk smeltning |

Teknik (105)

Anvendelsesområde

i.

Elektrisk smeltning

Kan ikke anvendes til fremstilling af store glasmængder (> 300 ton/dag).

Kan ikke anvendes til produktion, der kræver store pull-variationer.

Anvendelse kræver en komplet ombygning af smelteovnen.

| ii. | Posefilter |
| --- | --- |

ii.

Posefilter

Teknikken kan anvendes generelt.

| iii. | Elektrostatisk præcipitator |
| --- | --- |

iii.

Elektrostatisk præcipitator

| iv. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iv.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Tabel 35

BAT-AEL'er for blyemissioner fra smelteovne i husholdningsglassektoren, når blyforbindelser anvendes til fremstilling af blykrystalglas

| Parameter | BAT-AEL (106) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (107) |
| Blyforbindelser, udtrykt som Pb | < 0,5-1 | < 1-3 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (106)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (107)

Blyforbindelser, udtrykt som Pb

< 0,5-1

< 1-3 × 10–3

1.5.6.   Emissioner fra downstream-processer

46.   I forbindelse med støvende downstream-processer er BAT at reducere støv- og metalemissioner ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (108) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Udførelse af støvende aktiviteter (f.eks. skæring, knusning og polering) under væske |

Teknik (108)

Anvendelsesområde

i.

Udførelse af støvende aktiviteter (f.eks. skæring, knusning og polering) under væske

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Anvendelse af et posefiltersystem |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af et posefiltersystem

Tabel 36

BAT-AEL'er for emissioner til luften fra støvende downstream-processer i husholdningsglassektoren, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Støv | < 1-10 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (109) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (109) | < 1-5 |
| Blyforbindelser, udtrykt som Pb (110) | < 1-1,5 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Støv

< 1-10

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (109)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (109)

< 1-5

Blyforbindelser, udtrykt som Pb (110)

< 1-1,5

47.   I forbindelse med syrepolering er BAT at reducere HF-emissioner ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (111) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af spild af poleringsmidlet ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet |

Teknik (111)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af spild af poleringsmidlet ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning

Tabel 37

BAT-AEL'er for HF-emissioner fra syrepoleringsprocesser i husholdningsglassektoren, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF | < 5 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF

< 5

1.6.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af specialglas

Medmindre andet er angivet, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes på alle anlæg til fremstilling af specialglas.

1.6.1.   Støvemissioner fra smelteovne

48.   BAT er at reducere støvemissioner fra smelteovnes røggasser ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (112) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Reduktion af de flygtige bestanddele ved hjælp af råmaterialemodifikationer
  Batchformuleringen kan indeholde meget flygtige bestanddele (f.eks. bor og fluorider), der udgør hovedbestanddelene i støvemissionerne fra smelteovnen. |

Teknik (112)

Anvendelsesområde

i.

Reduktion af de flygtige bestanddele ved hjælp af råmaterialemodifikationer

Batchformuleringen kan indeholde meget flygtige bestanddele (f.eks. bor og fluorider), der udgør hovedbestanddelene i støvemissionerne fra smelteovnen.

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er med hensyn til kvaliteten af produktet.

| ii. | Elektrisk smeltning |
| --- | --- |

ii.

Elektrisk smeltning

Kan ikke anvendes til fremstilling af store glasmængder (> 300 ton/dag).

Kan ikke anvendes til produktion, der kræver store pull-variationer.

Anvendelse kræver en komplet ombygning af smelteovnen.

| iii. | Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter |
| --- | --- |

iii.

Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 38

BAT-AEL'er for støvemissioner fra smelteovne i specialglassektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (113) |
| Støv | < 10-20 | < 0,03-0,13 |
| < 1-10 (114) | < 0,003-0,065 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (113)

Støv

< 10-20

< 0,03-0,13

< 1-10 (114)

< 0,003-0,065

1.6.2.   Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne

49.   BAT er at reducere NOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | Primære teknikker såsom:






  Teknik (115) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| i.   Forbrændingsmodifikationer |
| a) | Reduktion af luft/brændsel-forhold |

I.

Primære teknikker såsom:

Teknik (115)

Anvendelsesområde

Forbrændingsmodifikationer

a)

Reduktion af luft/brændsel-forhold

Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| b) | Reduceret forbrændingslufttemperatur |
| --- | --- |

b)

Reduceret forbrændingslufttemperatur

Kan kun anvendes i anlægsspecifikke tilfælde på grund af lavere ovneffektivitet og højere brændselsforbrug (dvs. brug af rekuperatorovne i stedet for regeneratorovne).

| c) | Trindelt forbrænding:






  — | air staging |
| --- | --- | --- |

c)

Trindelt forbrænding:

—

air staging

| — | fuel staging |
| --- | --- |

—

fuel staging

Fuel staging kan anvendes i de fleste konventionelle luft/brændsel-ovne.

Anvendelsesområdet for air staging er meget begrænset på grund af metodens tekniske kompleksitet.

| d) | Recirkulering af røggas |
| --- | --- |

d)

Recirkulering af røggas

Anvendelsesområdet for denne teknik er begrænset til brug af specialbrændere med automatisk recirkulering af røggassen.

| e) | Low-NOX-brændere |
| --- | --- |

e)

Low-NOX-brændere

Teknikken kan anvendes generelt.

De opnåede miljøfordele er generelt mindre ved anvendelse i krydsfyrede, gasfyrede ovne som følge af en række tekniske begrænsninger og lavere ovnfleksibilitet.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| f) | Valg af brændsel |
| --- | --- |

f)

Valg af brændsel

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| ii. | Elektrisk smeltning |
| --- | --- |

ii.

Elektrisk smeltning

Kan ikke anvendes til fremstilling af store glasmængder (> 300 ton/dag).

Kan ikke anvendes til produktion, der kræver store pull-variationer.

Anvendelse kræver en komplet ombygning af smelteovnen.

| iii. | Oxy fuel-smeltning |
| --- | --- |

iii.

Oxy fuel-smeltning

De størst mulige miljøfordele opnås i forbindelse med en komplet ombygning af smelteovnen.

| II. | Sekundære teknikker såsom:






  Teknik (116) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| i. | Selektiv katalytisk reduktion (SCR) |

II.

Sekundære teknikker såsom:

Teknik (116)

Anvendelsesområde

i.

Selektiv katalytisk reduktion (SCR)

Anvendelse kan kræve en opgradering af støvreduktionssystemet for at kunne garantere en støvkoncentration på under 10-15 mg/Nm3 og et afsvovlingssystem til fjernelse af SOX-emissioner.

På grund af intervallet for optimal driftstemperatur er anvendelsesområdet begrænset til brug af elektrostatiske præcipitatorer. Generelt anvendes teknikken ikke sammen med et posefiltersystem, da den lave driftstemperatur på 180-200 °C ville kræve genopvarmning af røggasserne.

Anvendelse af teknikken kan være meget pladskrævende.

| ii. | Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) |
| --- | --- |

ii.

Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR)

Meget begrænset anvendelighed i konventionelle regeneratorovne, hvor det er vanskeligt at opnå det rette temperaturinterval, eller hvor temperaturintervallet betyder, at der ikke kan opnås tilstrækkelig blanding af røggasser og reagens.

Teknikken kan muligvis anvendes i nye regeneratorovne med opdelte regeneratorer. Temperaturintervallet er imidlertid vanskeligt at opretholde, fordi fyringen vendes mellem de to kamre, hvilket forårsager cykliske temperaturændringer.

Tabel 39

BAT-AEL'er for NOX-emissioner fra smelteovne i specialglassektoren

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (117) |
| NOX udtrykt som NO2 | Forbrændingsmodifikationer | 600-800 | 1,5-3,2 |
| Elektrisk smeltning | < 100 | < 0,25-0,4 |
| Oxy fuel-smeltning (118)
   (119) | Ikke relevant | < 1-3 |
| Sekundære teknikker | < 500 | < 1-3 |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (117)

NOX udtrykt som NO2

Forbrændingsmodifikationer

600-800

1,5-3,2

Elektrisk smeltning

< 100

< 0,25-0,4

Oxy fuel-smeltning (118)
   (119)

Ikke relevant

< 1-3

Sekundære teknikker

< 500

< 1-3

50.   Når der anvendes nitrater i batchformuleringen, er BAT at reducere NOX-emissionerne ved at minimere anvendelsen af disse råmaterialer kombineret med enten primære eller sekundære teknikker.

| Teknik (120) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Primære teknikker |
| — | Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen.
  Nitrater anvendes til produkter af meget høj kvalitet, hvor glasset skal have særlige karakteristika. Effektive alternative materialer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid. |

Teknik (120)

Anvendelsesområde

Primære teknikker

—

Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen.

Nitrater anvendes til produkter af meget høj kvalitet, hvor glasset skal have særlige karakteristika. Effektive alternative materialer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid.

Udskiftning af nitrater i batchformuleringen kan være begrænset af de alternative materialers høje omkostninger og/eller større indvirkning på miljøet.

Tabel 40

BAT-AEL'er for NOX-emissioner fra smelteovne i specialglassektoren ved anvendelse af nitrater i batchformuleringen

| Parameter | BAT | BAT-AEL (121) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (122) |
| NOX udtrykt som NO2 | Minimering af mængden af nitrat i batchformuleringen kombineret med primære og sekundære teknikker | < 500-1 000 | < 1-6 |

Parameter

BAT

BAT-AEL (121)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (122)

NOX udtrykt som NO2

Minimering af mængden af nitrat i batchformuleringen kombineret med primære og sekundære teknikker

< 500-1 000

< 1-6

1.6.3.   Svovloxider (SOX) fra smelteovne

51.   BAT er at reducere SOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (123) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen |

Teknik (123)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er med hensyn til kvalitetskravene til slutglasproduktet.

| ii. | Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 41

BAT-AEL'er for SOX-emissioner fra smelteovne i specialglassektoren

| Parameter | Brændsel/smelteteknik | BAT-AEL (124) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (125) |
| SOX udtrykt som SO2 | Naturgas,
  elektrisk smeltning (126) | < 30-200 | < 0,08-0,5 |
| Brændselsolie (127) | 500-800 | 1,25-2 |

Parameter

Brændsel/smelteteknik

BAT-AEL (124)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (125)

SOX udtrykt som SO2

Naturgas,

elektrisk smeltning (126)

< 30-200

< 0,08-0,5

Brændselsolie (127)

500-800

1,25-2

1.6.4.   Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne

52.   BAT er at reducere HCl- og HF-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (128) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen |

Teknik (128)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen

Anvendelsesområdet kan være begrænset af batchformuleringen for den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Minimering af fluor- og/eller chlorforbindelserne i batchformuleringen og optimering af fluor- og/eller chlormassebalancen
  Fluorforbindelser anvendes til at bibringe glasset særlige karakteristika (glasset gøres f.eks. mat eller optisk).
  Chlorforbindelser kan anvendes som klaringsmiddel i forbindelse med fremstilling af borsilikatglas |
| --- | --- |

ii.

Minimering af fluor- og/eller chlorforbindelserne i batchformuleringen og optimering af fluor- og/eller chlormassebalancen

Fluorforbindelser anvendes til at bibringe glasset særlige karakteristika (glasset gøres f.eks. mat eller optisk).

Chlorforbindelser kan anvendes som klaringsmiddel i forbindelse med fremstilling af borsilikatglas

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er med hensyn til kvalitetskravene til slutproduktet.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 42

BAT-AEL'er for HCl- og HF-emissioner fra smelteovne i specialglassektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (129) |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl (130) | < 10-20 | < 0,03-0,05 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF | < 1-5 | < 0,003-0,04 (131) |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (129)

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl (130)

< 10-20

< 0,03-0,05

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF

< 1-5

< 0,003-0,04 (131)

1.6.5.   Metaller fra smelteovne

53.   BAT er at reducere metalemissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (132) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen |

Teknik (132)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen

Anvendelsesområdet kan være begrænset af den type glas, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Minimering af mængden af metalforbindelser i batchformuleringen gennem et passende valg af råmaterialer i situationer, hvor glasset skal farves eller affarves, eller hvor glasset skal have særlige karakteristika |
| --- | --- |

ii.

Minimering af mængden af metalforbindelser i batchformuleringen gennem et passende valg af råmaterialer i situationer, hvor glasset skal farves eller affarves, eller hvor glasset skal have særlige karakteristika

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Tabel 43

BAT-AEL'er for metalemissioner fra smelteovne i specialglassektoren

| Parameter | BAT-AEL (133)
   (134) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (135) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,1-1 | < 0,3-3 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1-5 | < 3-15 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (133)
   (134)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (135)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,1-1

< 0,3-3 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1-5

< 3-15 × 10–3

1.6.6.   Emissioner fra downstream-processer

54.   I forbindelse med støvende downstream-processer er BAT at reducere støv- og metalemissioner ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (136) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Udførelse af støvende aktiviteter (f.eks. skæring, knusning og polering) under væske |

Teknik (136)

Anvendelsesområde

i.

Udførelse af støvende aktiviteter (f.eks. skæring, knusning og polering) under væske

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Anvendelse af et posefiltersystem |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af et posefiltersystem

Tabel 44

BAT-AEL'er for støv- og metalemissioner fra downstream-processer i specialglassektoren, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Støv | 1-10 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (137) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (137) | < 1-5 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Støv

1-10

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (137)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (137)

< 1-5

55.   I forbindelse med syrepolering er BAT at reducere HF-emissioner ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (138) | Beskrivelse |
| --- | --- |
| i. | Minimering af spild af poleringsmidlet ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet |

Teknik (138)

Beskrivelse

i.

Minimering af spild af poleringsmidlet ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning

Tabel 45

BAT-AEL'er for HF-emissioner fra syrepoleringsprocesser i specialglassektoren, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF | < 5 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF

< 5

1.7.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af mineraluld

Medmindre andet er angivet, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes på alle anlæg til fremstilling af mineraluld.

1.7.1.   Støvemissioner fra smelteovne

56.   BAT er at reducere støvemissioner fra smelteovnes røggasser ved at anvende en elektrostatisk præcipitator eller et posefiltersystem.

| Teknik (139) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter | Teknikken kan anvendes generelt.
  Elektrostatiske præcipitatorer kan ikke anvendes i kupolovne til fremstilling af stenuld på grund af eksplosionsfaren ved antænding af den carbonmonoxid, der dannes i ovnen. |

Teknik (139)

Anvendelsesområde

Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter

Teknikken kan anvendes generelt.

Elektrostatiske præcipitatorer kan ikke anvendes i kupolovne til fremstilling af stenuld på grund af eksplosionsfaren ved antænding af den carbonmonoxid, der dannes i ovnen.

Tabel 46

BAT-AEL'er for støvemissioner fra smelteovne i mineraluldssektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (140) |
| Støv | < 10-20 | < 0,02-0,050 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (140)

Støv

< 10-20

< 0,02-0,050

1.7.2.   Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne

57.   BAT er at reducere NOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (141) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i.   Forbrændingsmodifikationer |
| a) | Reduktion af luft/brændsel-forhold |

Teknik (141)

Anvendelsesområde

Forbrændingsmodifikationer

a)

Reduktion af luft/brændsel-forhold

Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| b) | Reduceret forbrændingslufttemperatur |
| --- | --- |

b)

Reduceret forbrændingslufttemperatur

Kan kun anvendes i anlægsspecifikke tilfælde på grund af lavere ovneffektivitet og højere brændselsforbrug (dvs. brug af rekuperatorovne i stedet for regeneratorovne).

| c) | Trindelt forbrænding:






  — | air staging |
| --- | --- | --- |

c)

Trindelt forbrænding:

—

air staging

| — | fuel staging |
| --- | --- |

—

fuel staging

Fuel staging kan anvendes i de fleste konventionelle luft/brændsel-ovne.

Anvendelsesområdet for air staging er meget begrænset på grund af metodens tekniske kompleksitet.

| d) | Recirkulering af røggas |
| --- | --- |

d)

Recirkulering af røggas

Anvendelsesområdet for denne teknik er begrænset til brug af specialbrændere med automatisk recirkulering af røggassen.

| e) | Low-NOX-brændere |
| --- | --- |

e)

Low-NOX-brændere

Teknikken kan anvendes generelt.

De opnåede miljøfordele er generelt mindre ved anvendelse i krydsfyrede, gasfyrede ovne som følge af en række tekniske begrænsninger og lavere ovnfleksibilitet.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| f) | Valg af brændsel |
| --- | --- |

f)

Valg af brændsel

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| ii. | Elektrisk smeltning |
| --- | --- |

ii.

Elektrisk smeltning

Kan ikke anvendes til fremstilling af store glasmængder (> 300 ton/dag).

Kan ikke anvendes til produktion, der kræver store pull-variationer.

Anvendelse kræver en komplet ombygning af smelteovnen.

| iii. | Oxy fuel-smeltning |
| --- | --- |

iii.

Oxy fuel-smeltning

De størst mulige miljøfordele opnås i forbindelse med en komplet ombygning af smelteovnen.

Tabel 47

BAT-AEL'er for NOX-emissioner fra smelteovne i mineraluldssektoren

| Parameter | Produkt | Smelteteknik | BAT-AEL |
| --- | --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (142) |
| NOX udtrykt som NO2 | Glasuld | Luft/brændsel-ovne og elektriske ovne | < 200-500 | < 0,4-1,0 |
| Oxygen/brændsel-smeltning (143) | Ikke relevant | < 0,5 |
| Stenuld | Alle ovntyper | < 400-500 | < 1,0-1,25 |

Parameter

Produkt

Smelteteknik

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (142)

NOX udtrykt som NO2

Glasuld

Luft/brændsel-ovne og elektriske ovne

< 200-500

< 0,4-1,0

Oxygen/brændsel-smeltning (143)

Ikke relevant

< 0,5

Stenuld

Alle ovntyper

< 400-500

< 1,0-1,25

58.   Når nitrater anvendes i batchformuleringen til fremstilling af glasuld, er BAT at reducere NOX-emissionerne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (144) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen
  Nitrater anvendes som oxidisationsmiddel i batchformuleringer med høje niveauer af eksternt glasaffald for at kompensere for tilstedeværelsen af organisk materiale i glasaffaldet. |

Teknik (144)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen

Nitrater anvendes som oxidisationsmiddel i batchformuleringer med høje niveauer af eksternt glasaffald for at kompensere for tilstedeværelsen af organisk materiale i glasaffaldet.

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er med hensyn til kvalitetskravene til slutproduktet.

| ii. | Elektrisk smeltning |
| --- | --- |

ii.

Elektrisk smeltning

Teknikken kan anvendes generelt.

Anvendelse af elektrisk smeltning kræver en komplet ombygning af smelteovnen.

| iii. | Oxy fuel-smeltning |
| --- | --- |

iii.

Oxy fuel-smeltning

Teknikken kan anvendes generelt.

De størst mulige miljøfordele opnås i forbindelse med en komplet ombygning af smelteovnen.

Tabel 48

BAT-AEL'er for NOX-emissioner fra smelteovne i glasuldssektoren ved anvendelse af nitrater i batchformuleringen

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (145) |
| NOX udtrykt som NO2 | Minimering af mængden af nitrat i batchformuleringen kombineret med primære teknikker | < 500-700 | < 1,0-1,4 (146) |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (145)

NOX udtrykt som NO2

Minimering af mængden af nitrat i batchformuleringen kombineret med primære teknikker

< 500-700

< 1,0-1,4 (146)

1.7.3.   Svovloxider (SOX) fra smelteovne

59.   BAT er at reducere SOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (147) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen |

Teknik (147)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen

Teknikken kan anvendes generelt i glasuldsproduktion med de begrænsninger, der er for tilgængeligheden af råmaterialer med lavt svovlindhold, især eksternt glasaffald. Høje niveauer af eksternt glasaffald i batchformuleringen begrænser muligheden for at optimere svovlbalancen som følge af et variabelt svovlindhold.

I stenuldsproduktion kan optimering af svovlbalancen kræve en afvejning mellem fjernelse af SOX-emissioner fra røggasserne og håndtering af det faste affald, der dannes ved behandling af røggasserne (filterstøv) og/eller i forbindelse med fibreringsprocessen, og som enten kan genvindes til brug i batchformuleringen (i form af cementbriketter) eller skal bortskaffes.

| ii. | Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Elektrostatiske præcipitatorer kan ikke anvendes i kupolovne til fremstilling af stenuld (se BAT 56).

| iv. | Anvendelse af vådskrubning |
| --- | --- |

iv.

Anvendelse af vådskrubning

Teknikken kan anvendes generelt inden for tekniske begrænsninger, nemlig behovet for et specifikt spildevandsanlæg.

Tabel 49

BAT-AEL'er for SOX-støvemissioner fra smelteovne i mineraluldssektoren

| Parameter | Produkt/betingelser | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (148) |
| SOX udtrykt som SO2 | Glasuld |
| Gasfyrede og elektriske ovne (149) | < 50-150 | < 0,1-0,3 |
| Stenuld |
| Gasfyrede og elektriske ovne | < 350 | < 0,9 |
| Kupolovne, ingen briketter eller genvinding af slagge (150) | < 400 | < 1,0 |
| Kupolovne, med cementbriketter eller genvinding af slagge (151) | < 1 400 | < 3,5 |

Parameter

Produkt/betingelser

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (148)

SOX udtrykt som SO2

Glasuld

Gasfyrede og elektriske ovne (149)

< 50-150

< 0,1-0,3

Stenuld

Gasfyrede og elektriske ovne

< 350

< 0,9

Kupolovne, ingen briketter eller genvinding af slagge (150)

< 400

< 1,0

Kupolovne, med cementbriketter eller genvinding af slagge (151)

< 1 400

< 3,5

1.7.4.   Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne

60.   BAT er at reducere HCl- og HF-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (152) | Beskrivelse |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen |

Teknik (152)

Beskrivelse

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er forbundet med batchformuleringen og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Elektrostatiske præcipitatorer kan ikke anvendes i kupolovne til fremstilling af stenuld (se BAT 56).

Tabel 50

BAT-AEL'er for HCl- og HF-emissioner fra smelteovne i mineraluldssektoren

| Parameter | Produkt | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (153) |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl | Glasuld | < 5-10 | < 0,01-0,02 |
| Stenuld | < 10-30 | < 0,025-0,075 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF | Alle produkter | < 1-5 | < 0,002-0,013 (154) |

Parameter

Produkt

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (153)

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl

Glasuld

< 5-10

< 0,01-0,02

Stenuld

< 10-30

< 0,025-0,075

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF

Alle produkter

< 1-5

< 0,002-0,013 (154)

1.7.5.   Hydrogensulfid (H2S) fra stenuldssmelteovne

61.   BAT er at reducere H2S-emissioner fra smelteovne ved at anvende et system til forbrænding af røggas med henblik på at oxidere hydrogensulfid til SO2.

| Teknik (155) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| System til forbrænding af røggas | Teknikken kan anvendes generelt i stenuldskupolovne. |

Teknik (155)

Anvendelsesområde

System til forbrænding af røggas

Teknikken kan anvendes generelt i stenuldskupolovne.

Tabel 51

BAT-AEL'er for H2S-emissioner fra smelteovnen i stenuldsproduktionen

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (156) |
| Hydrogensulfid, udtrykt som H2S | < 2 | < 0,005 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (156)

Hydrogensulfid, udtrykt som H2S

< 2

< 0,005

1.7.6.   Metaller fra smelteovne

62.   BAT er at reducere metalemissioner fra smelteovnen ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (157) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen |

Teknik (157)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er forbundet med tilgængeligheden af råmaterialer.

I glasuldsproduktion afhænger anvendelsen af mangan som oxidationsmiddel i batchformuleringen af mængden og kvaliteten af det eksterne glasaffald i batchformuleringen, og indholdet kan således minimeres i forhold til dette.

| ii. | Anvendelse af et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af et filtersystem

Elektrostatiske præcipitatorer kan ikke anvendes i kupolovne til fremstilling af stenuld (se BAT 56).

Tabel 52

BAT-AEL'er for metalemissioner fra smelteovne i mineraluldssektoren

| Parameter | BAT-AEL (158) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (159) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2-1 (160) | < 0,4-2,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1-2 (160) | < 2-5 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (158)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (159)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2-1 (160)

< 0,4-2,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1-2 (160)

< 2-5 × 10–3

1.7.7.   Emissioner fra downstream-processer

63.   BAT er at reducere emissioner fra downstream-processer ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (161) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Vandspray og cykloner
  Denne teknik er baseret på fjernelse af partikler og dråber fra røggasser ved hjælp af sammenpresning/kollision og fjernelse af gasformige stoffer ved hjælp af delvis vandabsorption. Der anvendes normalt procesvand som vandspray. Procesvandet filtreres, før det genanvendes. |

Teknik (161)

Anvendelsesområde

i.

Vandspray og cykloner

Denne teknik er baseret på fjernelse af partikler og dråber fra røggasser ved hjælp af sammenpresning/kollision og fjernelse af gasformige stoffer ved hjælp af delvis vandabsorption. Der anvendes normalt procesvand som vandspray. Procesvandet filtreres, før det genanvendes.

Teknikken kan anvendes generelt i mineraluldssektoren, især i glasuldsprocesser til behandling af emissioner fra formningsområdet (coating af fibrene).

Begrænset anvendelighed i stenuldsprocesser, da det kan have en negativ indvirkning på andre reduktionsteknikker.

| ii. | Vådskrubning |
| --- | --- |

ii.

Vådskrubning

Teknikken kan anvendes generelt til behandling af røggasser fra formningsprocessen (coating af fibrene) eller til kombinerede røggasser (formning og hærdning).

| iii. | Våde elektrostatiske præcipitatorer |
| --- | --- |

iii.

Våde elektrostatiske præcipitatorer

Teknikken kan anvendes generelt til behandling af røggasser fra formningsprocessen (coating af fibrene) eller fra hærdeovne eller til kombinerede røggasser (formning og hærdning).

| iv. | Stenuldsfiltre
  Teknikken omfatter en stål- eller betontruktur med stenuldsplader, der fungerer som filtermedium. Filtermediet skal renses eller udskiftes regelmæssigt. Dette filter er velegnet til røggasser med et højt vandindhold og til klæbende partikelmateriale. |
| --- | --- |

iv.

Stenuldsfiltre

Teknikken omfatter en stål- eller betontruktur med stenuldsplader, der fungerer som filtermedium. Filtermediet skal renses eller udskiftes regelmæssigt. Dette filter er velegnet til røggasser med et højt vandindhold og til klæbende partikelmateriale.

Anvendelsesområdet er generelt begrænset til stenuldsprocesser i forbindelse med røggasser fra formningsområdet og/eller hærdeovne.

| v. | Forbrænding af røggas |
| --- | --- |

v.

Forbrænding af røggas

Teknikken kan anvendes generelt til behandling af røggasser fra hærdeovne, især i stenuldsprocesser.

Anvendelse i forbindelse med kombinerede røggasser (formning og hærdning) er ikke økonomisk forsvarligt på grund af røggassernes høje volumen, lave koncentration og lave temperatur.

Tabel 53

BAT-AEL'er for emissioner til luften fra downstream-processer i mineraluldssektoren, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton færdigprodukt |
| Emissioner fra formningsområdet, kombineret formning og hærdning samt emissioner fra kombineret formning, hærdning og kølezone |
| Partikelmateriale i alt | < 20-50 | — |
| Phenol | < 5-10 | — |
| Formaldehyd | < 2-5 | — |
| Ammoniak | 30-60 | — |
| Aminer | < 3 | — |
| Flygtige organiske forbindelser i alt, udtrykt som C | 10-30 | — |
| Emissioner fra hærdeovne

   (162)
   (163) |
| Partikelmateriale i alt | < 5-30 | < 0,2 |
| Phenol | < 2-5 | < 0,03 |
| Formaldehyd | < 2-5 | < 0,03 |
| Ammoniak | < 20-60 | < 0,4 |
| Aminer | < 2 | < 0,01 |
| Flygtige organiske forbindelser i alt, udtrykt som C | < 10 | < 0,065 |
| NOX, udtrykt som NO2 | < 100-200 | < 1 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton færdigprodukt

Emissioner fra formningsområdet, kombineret formning og hærdning samt emissioner fra kombineret formning, hærdning og kølezone

Partikelmateriale i alt

< 20-50

—

Phenol

< 5-10

—

Formaldehyd

< 2-5

—

Ammoniak

30-60

—

Aminer

< 3

—

Flygtige organiske forbindelser i alt, udtrykt som C

10-30

—

Emissioner fra hærdeovne

   (162)
   (163)

Partikelmateriale i alt

< 5-30

< 0,2

Phenol

< 2-5

< 0,03

Formaldehyd

< 2-5

< 0,03

Ammoniak

< 20-60

< 0,4

Aminer

< 2

< 0,01

Flygtige organiske forbindelser i alt, udtrykt som C

< 10

< 0,065

NOX, udtrykt som NO2

< 100-200

< 1

1.8.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af højtemperaturisoleringsuld

Medmindre andet er angivet, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes på alle anlæg til fremstilling af glasuld til højtemperaturisolering.

1.8.1.   Støvemissioner fra smelte- og downstream-processer

64.   BAT er at reducere støvemissioner fra smelteovnes røggasser ved hjælp af et filtersystem.

| Teknik (164) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Filtersystemet består normalt af et posefilter. | Teknikken kan anvendes generelt. |

Teknik (164)

Anvendelsesområde

Filtersystemet består normalt af et posefilter.

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 54

BAT-AEL'er for støvemissioner fra smelteovne i sektoren for glasuld til højtemperaturisolering

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Støv | Rensning af røggas ved hjælp af filtersystemer | < 5-20 (165) |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

Støv

Rensning af røggas ved hjælp af filtersystemer

< 5-20 (165)

65.   I forbindelse med støvende downstream-processer er BAT at reducere emissioner ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (166) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af produkttabet ved at sikre, at produktionslinjen er tilstrækkeligt forseglet, hvor det er teknisk muligt.
  Potentielle kilder til støv- og fiberemissioner er:






  — | defibrering og opsamling |

Teknik (166)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af produkttabet ved at sikre, at produktionslinjen er tilstrækkeligt forseglet, hvor det er teknisk muligt.

Potentielle kilder til støv- og fiberemissioner er:

—

defibrering og opsamling

| — | måttedannelse (nålefiltning) |
| --- | --- |

—

måttedannelse (nålefiltning)

| — | afbrænding af smøremiddel |
| --- | --- |

—

afbrænding af smøremiddel

| — | skæring, renskæring og emballering af færdigproduktet. |
| --- | --- |

—

skæring, renskæring og emballering af færdigproduktet.

God konstruktion, forsegling og vedligeholdelse af downstream-processystemet er afgørende for at minimere emissioner af produkt til luften.

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Skæring, renskæring og emballering under vakuum ved hjælp af et effektivt udsugningssystem kombineret med et stoffilter.
  Arbejdsstationen (dvs. skæremaskinen eller en papkasse til emballering) påføres et undertryk for at suge partikelmateriale og frigivne fibre ud, som derefter ledes til et stoffilter. |
| --- | --- |

ii.

Skæring, renskæring og emballering under vakuum ved hjælp af et effektivt udsugningssystem kombineret med et stoffilter.

Arbejdsstationen (dvs. skæremaskinen eller en papkasse til emballering) påføres et undertryk for at suge partikelmateriale og frigivne fibre ud, som derefter ledes til et stoffilter.

| iii. | Anvendelse af et stoffiltersystem (166)

  Røggasser fra downstream-aktiviteter (f.eks. defibrering, måttedannelse og afbrænding af smøremiddel) ledes til et behandlingssystem, som består af et posefilter. |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af et stoffiltersystem (166)

Røggasser fra downstream-aktiviteter (f.eks. defibrering, måttedannelse og afbrænding af smøremiddel) ledes til et behandlingssystem, som består af et posefilter.

Tabel 55

BAT-AEL'er fra støvende downstream-processer i sektoren for glasuld til højtemperaturisolering, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Støv (167) | 1-5 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Støv (167)

1-5

1.8.2.   Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne og downstream-processer

66.   BAT er at reducere NOX-emissioner fra ovne til afbrænding af smøremiddel ved anvendelse af forbrændingsstyring og/eller -modifikationer.

| Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Forbrændingsstyring og/eller -modifikationer
  Teknikker til reduktion af dannelsen af emissioner af termisk NOX omfatter styring af de vigtigste forbrændingsparametre:






  — | luft/brændsel-forhold (oxygenindhold i reaktionszonen) |

Teknik

Anvendelsesområde

Forbrændingsstyring og/eller -modifikationer

Teknikker til reduktion af dannelsen af emissioner af termisk NOX omfatter styring af de vigtigste forbrændingsparametre:

—

luft/brændsel-forhold (oxygenindhold i reaktionszonen)

| — | flammetemperatur |
| --- | --- |

—

flammetemperatur

| — | opholdstiden i højtemperaturzonen. |
| --- | --- |

—

opholdstiden i højtemperaturzonen.

God forbrændingsstyring består i at skabe de betingelser, der er mindst gunstige for dannelsen af NOX.

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 56

BAT-AEL'er for NOX fra ovne til afbrænding af smøremiddel i sektoren for glasuld til højtemperaturisolering

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| NOX udtrykt som NO2 | Forbrændingsstyring og/eller -modifikationer | 100-200 |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

NOX udtrykt som NO2

Forbrændingsstyring og/eller -modifikationer

100-200

1.8.3.   Svovloxider (SOX) fra smelteovne og downstream-processer

67.   BAT er at reducere SOX-emissioner fra smelteovne og downstream-processer ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (168) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med lavt svovlindhold til batchformuleringen |

Teknik (168)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med lavt svovlindhold til batchformuleringen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er forbundet med tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Anvendelse af brændsel med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af brændsel med lavt svovlindhold

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

Tabel 57

BAT-AEL'er for SOX-støvemissioner fra smelteovne og downstream-processer i sektoren for glasuld til højtemperaturisolering

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| SOX udtrykt som SO2 | Primære teknikker | < 50 |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

SOX udtrykt som SO2

Primære teknikker

< 50

1.8.4.   Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne

68.   BAT er at reducere HCl- og HF-emissioner fra smelteovne ved at vælge råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen.

| Teknik (169) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen | Teknikken kan anvendes generelt. |

Teknik (169)

Anvendelsesområde

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 58

BAT-AEL'er for HCl- og HF-emissioner fra smelteovne i sektoren for glasuld til højtemperaturisolering

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl | < 10 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF | < 5 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl

< 10

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF

< 5

1.8.5.   Metaller fra smelteovne og downstream-processer

69.   BAT er at reducere metalemissioner fra smelteovne og/eller downstream-processer ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (170) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen |

Teknik (170)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Anvendelse af et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af et filtersystem

Tabel 59

BAT-AEL'er for metalemissioner fra smelteovne og downstream-processer i sektoren for glasuld til højtemperaturisolering

| Parameter | BAT-AEL (171) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 |

Parameter

BAT-AEL (171)

mg/Nm3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5

1.8.6.   Flygtige organiske forbindelser fra downstream-processer

70.   BAT er at reducere emissioner af flygtige organiske forbindelser fra ovnen til afbrænding af smøremiddel ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (172) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Forbrændingsstyring, herunder overvågning af de hermed forbundne CO-emissioner.
  Teknikken omfatter styring af forbrændingsparametre (f.eks. oxygenindholdet i reaktionszonen og flammetemperaturen) med henblik på at sikre fuldstændig forbrænding af de organiske forbindelser (dvs. polyethylenglycol) i røggassen. Overvågning af carbonmonoxidemissioner gør det muligt at styre tilstedeværelsen af ikke-forbrændte organiske materialer. |

Teknik (172)

Anvendelsesområde

i.

Forbrændingsstyring, herunder overvågning af de hermed forbundne CO-emissioner.

Teknikken omfatter styring af forbrændingsparametre (f.eks. oxygenindholdet i reaktionszonen og flammetemperaturen) med henblik på at sikre fuldstændig forbrænding af de organiske forbindelser (dvs. polyethylenglycol) i røggassen. Overvågning af carbonmonoxidemissioner gør det muligt at styre tilstedeværelsen af ikke-forbrændte organiske materialer.

Teknikken kan anvendes generelt.

| ii. | Forbrænding af røggas |
| --- | --- |

ii.

Forbrænding af røggas

Anvendelsesområdet for disse teknikker kan være begrænset af, om de er økonomisk forsvarlige som følge af lave røggasvolumener og lave koncentrationer af flygtige organiske forbindelser.

| iii. | Vådskrubning |
| --- | --- |

iii.

Vådskrubning

Tabel 60

BAT-AEL'er for emissioner af flygtige organiske forbindelser fra ovnen til afbrænding af smøremiddel i sektoren for glasuld til højtemperaturisolering, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Flygtige organiske forbindelser | Primære og/eller sekundære teknikker | 10-20 |

Parameter

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

Flygtige organiske forbindelser

Primære og/eller sekundære teknikker

10-20

1.9.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af fritter

Medmindre andet er angivet, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes på alle anlæg til fremstilling af fritter.

1.9.1.   Støvemissioner fra smelteovne

71.   BAT er at reducere støvemissioner fra smelteovnes røggasser ved hjælp af en elektrostatisk præcipitator eller et posefiltersystem.

| Teknik (173) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter | Teknikken kan anvendes generelt. |

Teknik (173)

Anvendelsesområde

Filtersystem: elektrostatisk præcipitator eller posefilter

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 61

BAT-AEL'er for støvemissioner fra smelteovne i frittesektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (174) |
| Støv | < 10-20 | < 0,05-0,15 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (174)

Støv

< 10-20

< 0,05-0,15

1.9.2.   Nitrogenoxider (NOX) fra smelteovne

72.   Formålet med BAT er at reducere NOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (175) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen
  I fritteproduktionen anvendes nitrater i batchformuleringen til mange forskellige produkter for at opnå de nødvendige karakteristika. |

Teknik (175)

Anvendelsesområde

i.

Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen

I fritteproduktionen anvendes nitrater i batchformuleringen til mange forskellige produkter for at opnå de nødvendige karakteristika.

Udskiftning af nitrater i batchformuleringen kan være begrænset af de alternative materialers høje omkostninger og/eller større indvirkning på miljøet og/eller af kvalitetskravene til slutproduktet.

| ii. | Reduktion af falsk luft, der trænger ind i ovnen
  Teknikken består i at forhindre, at der trænger luft ind i ovnen, ved at forsegle brænderblokkene, fødeanordningen til batchmaterialet og andre åbninger i smelteovnen. |
| --- | --- |

ii.

Reduktion af falsk luft, der trænger ind i ovnen

Teknikken består i at forhindre, at der trænger luft ind i ovnen, ved at forsegle brænderblokkene, fødeanordningen til batchmaterialet og andre åbninger i smelteovnen.

Teknikken kan anvendes generelt.

Forbrændingsmodifikationer

| a) | Reduktion af luft/brændsel-forhold |
| --- | --- |

a)

Reduktion af luft/brændsel-forhold

Kan anvendes i konventionelle luft/brændsel-ovne.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| b) | Reduceret forbrændingslufttemperatur |
| --- | --- |

b)

Reduceret forbrændingslufttemperatur

Kan kun anvendes i anlægsspecifikke tilfælde på grund af lavere ovneffektivitet og højere brændselsforbrug.

| c) | Trindelt forbrænding:






  — | air staging |
| --- | --- | --- |

c)

Trindelt forbrænding:

—

air staging

| — | fuel staging |
| --- | --- |

—

fuel staging

Fuel staging kan anvendes i de fleste konventionelle luft/brændsel-ovne.

Anvendelsesområdet for air staging er meget begrænset på grund af metodens tekniske kompleksitet.

| d) | Recirkulering af røggas |
| --- | --- |

d)

Recirkulering af røggas

Anvendelsesområdet for denne teknik er begrænset til brug af specialbrændere med automatisk recirkulering af røggassen.

| e) | Lav-NOX-brændere |
| --- | --- |

e)

Lav-NOX-brændere

Teknikken kan anvendes generelt.

Der kan opnås fuldt udbytte af en normal eller komplet ombygning af en ovn, hvis denne kombineres med optimal ovnkonstruktion og -geometri.

| f) | Valg af brændsel |
| --- | --- |

f)

Valg af brændsel

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

| iv. | Oxy fuel-smeltning |
| --- | --- |

iv.

Oxy fuel-smeltning

De størst mulige miljøfordele opnås i forbindelse med en komplet ombygning af smelteovnen.

Tabel 62

BAT-AEL'er for NOX-emissioner fra smelteovne i frittesektoren

| Parameter | BAT | Driftsbetingelser | BAT-AEL (176) |
| --- | --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (177) |
| NOX udtrykt som NO2 | Primære teknikker | Oxy fuel-fyring, uden nitrater (178) | Ikke relevant | < 2,5-5 |
| Oxy fuel-fyring, med nitrater | Ikke relevant | 5-10 |
| Luft/brændsel-fyring og fyring med brændsel og oxygenberiget luft, uden nitrater | 500-1 000 | 2,5-7,5 |
| Luft/brændsel-fyring og fyring med brændsel og oxygenberiget luft, med nitrater | < 1 600 | < 12 |

Parameter

BAT

Driftsbetingelser

BAT-AEL (176)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (177)

NOX udtrykt som NO2

Primære teknikker

Oxy fuel-fyring, uden nitrater (178)

Ikke relevant

< 2,5-5

Oxy fuel-fyring, med nitrater

Ikke relevant

5-10

Luft/brændsel-fyring og fyring med brændsel og oxygenberiget luft, uden nitrater

500-1 000

2,5-7,5

Luft/brændsel-fyring og fyring med brændsel og oxygenberiget luft, med nitrater

< 1 600

< 12

1.9.3.   Svovloxider (SOX) fra smelteovne

73.   BAT er at styre SOX-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (179) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt svovlindhold til batchformuleringen |

Teknik (179)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt svovlindhold til batchformuleringen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er forbundet med tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

ii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

| iii. | Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold

Anvendelsesområdet kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.

Tabel 63

BAT-AEL'er for SOX-emissioner fra smelteovne i frittesektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (180) |
| SOX, udtrykt som SO2 | < 50-200 | < 0,25-1,5 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (180)

SOX, udtrykt som SO2

< 50-200

< 0,25-1,5

1.9.4.   Hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra smelteovne

74.   BAT er at reducere HCl- og HF-emissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (181) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen |

Teknik (181)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er forbundet med batchformuleringen og tilgængeligheden af råmaterialer.

| ii. | Minimering af fluorforbindelserne i batchformuleringen, når disse anvendes til at sikre kvaliteten af slutproduktet.
  Fluorforbindelser anvendes til at bibringe fritterne særlige karakteristika (f.eks. termisk og kemisk resistens). |
| --- | --- |

ii.

Minimering af fluorforbindelserne i batchformuleringen, når disse anvendes til at sikre kvaliteten af slutproduktet.

Fluorforbindelser anvendes til at bibringe fritterne særlige karakteristika (f.eks. termisk og kemisk resistens).

Minimering af erstatning af fluorforbindelser med alternative materialer er begrænset af kvalitetskravene til produktet.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Teknikken kan anvendes generelt.

Tabel 64

BAT-AEL'er for HCl- og HF-emissioner fra smelteovne i frittesektoren

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (182) |
| Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl | < 10 | < 0,05 |
| Hydrogenfluorid, udtrykt som HF | < 5 | < 0,03 |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (182)

Hydrogenchlorid, udtrykt som HCl

< 10

< 0,05

Hydrogenfluorid, udtrykt som HF

< 5

< 0,03

1.9.5.   Metaller fra smelteovne

75.   BAT er at reducere metalemissioner fra smelteovne ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (183) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen |

Teknik (183)

Anvendelsesområde

i.

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen

Teknikken kan anvendes generelt inden for de begrænsninger, der er for den type fritte, der fremstilles på anlægget, og tilgængeligheden af alternative råmaterialer.

| ii. | Minimering af anvendelsen af metalforbindelser i batchformuleringen, hvis fritten skal farves eller have andre særlige karakteristika |
| --- | --- |

ii.

Minimering af anvendelsen af metalforbindelser i batchformuleringen, hvis fritten skal farves eller have andre særlige karakteristika

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| iii. | Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Tabel 65

BAT-AEL'er for metalemissioner fra smelteovne i frittesektoren

| Parameter | BAT-AEL (184) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/ton smeltet glas (185) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 | < 7,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 | < 37 × 10–3 |

Parameter

BAT-AEL (184)

mg/Nm3

kg/ton smeltet glas (185)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1

< 7,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5

< 37 × 10–3

1.9.6.   Emissioner fra downstream-processer

76.   I forbindelse med støvende downstream-processer er BAT at reducere emissioner ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| Teknik (186) | Anvendelsesområde |
| --- | --- |
| i. | Anvendelse af vådformaling
  Teknikken består i at knuse fritten til den ønskede partikelstørrelse med tilstrækkeligt vand, således at der dannes en opslæmning. Processen udføres normalt i aluminiumoxidkuglemøller med vand. |

Teknik (186)

Anvendelsesområde

i.

Anvendelse af vådformaling

Teknikken består i at knuse fritten til den ønskede partikelstørrelse med tilstrækkeligt vand, således at der dannes en opslæmning. Processen udføres normalt i aluminiumoxidkuglemøller med vand.

Teknikkerne kan anvendes generelt.

| ii. | Anvendelse af tørformaling og tøremballering ved hjælp af et effektivt udsugningssystem kombineret med et stoffilter
  Formalingsudstyret eller arbejdsstationen, hvor emballeringen udføres, påføres et undertryk med henblik på at lede støvemissioner til et stoffilter. |
| --- | --- |

ii.

Anvendelse af tørformaling og tøremballering ved hjælp af et effektivt udsugningssystem kombineret med et stoffilter

Formalingsudstyret eller arbejdsstationen, hvor emballeringen udføres, påføres et undertryk med henblik på at lede støvemissioner til et stoffilter.

| iii. | Anvendelse af et filtersystem |
| --- | --- |

iii.

Anvendelse af et filtersystem

Tabel 66

BAT-AEL'er for emissioner til luften fra downstream-processer i frittesektoren, når disse behandles særskilt

| Parameter | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Støv | 5-10 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 (187) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 (187) |

Parameter

BAT-AEL

mg/Nm3

Støv

5-10

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1 (187)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5 (187)

Ordliste

1.10.   Beskrivelse af teknikker

1.10.1.   Støvemissioner

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Elektrostatisk præcipitator | Elektrostatiske præcipitatorer fungerer således, at partikler lades og adskilles under indflydelse af et elektrisk felt. Elektrostatiske præcipitatorer kan fungere under en lang række forskellige betingelser. |
| Posefilter | Posefiltre er fremstillet af porøst vævet eller filtet stof, hvorigennem der strømmer gas med henblik på fjernelse af partikler.
  Anvendelse af et posefilter kræver, at stoffet passer til røggassernes karakteristika og den maksimale driftstemperatur. |
| Reduktion af de flygtige bestanddele ved hjælp af råmaterialemodifikationer | Batchformuleringerne kan indeholde meget flygtige bestanddele (f.eks. borforbindelser), som kan minimeres eller erstattes af noget andet for at reducere de støvemissioner, der hovedsagelig genereres ved fordampning. |
| Elektrisk smeltning | Teknikken består af en smelteovn, hvor energien tilvejebringes ved modstandsopvarmning.
  I cold-top-ovne (hvor elektroderne normalt indsættes i bunden af ovnen) dækker et batchtæppe overfladen af smeltemassen, hvorved fordampningen af batchbestanddele (dvs. blyforbindelser) reduceres væsentligt. |

Teknik

Beskrivelse

Elektrostatisk præcipitator

Elektrostatiske præcipitatorer fungerer således, at partikler lades og adskilles under indflydelse af et elektrisk felt. Elektrostatiske præcipitatorer kan fungere under en lang række forskellige betingelser.

Posefilter

Posefiltre er fremstillet af porøst vævet eller filtet stof, hvorigennem der strømmer gas med henblik på fjernelse af partikler.

Anvendelse af et posefilter kræver, at stoffet passer til røggassernes karakteristika og den maksimale driftstemperatur.

Reduktion af de flygtige bestanddele ved hjælp af råmaterialemodifikationer

Batchformuleringerne kan indeholde meget flygtige bestanddele (f.eks. borforbindelser), som kan minimeres eller erstattes af noget andet for at reducere de støvemissioner, der hovedsagelig genereres ved fordampning.

Elektrisk smeltning

Teknikken består af en smelteovn, hvor energien tilvejebringes ved modstandsopvarmning.

I cold-top-ovne (hvor elektroderne normalt indsættes i bunden af ovnen) dækker et batchtæppe overfladen af smeltemassen, hvorved fordampningen af batchbestanddele (dvs. blyforbindelser) reduceres væsentligt.

1.10.2.   NOx-emissioner

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Forbrændingsmodifikationer |
| i. | Reduktion af luft/brændsel-forhold |

Teknik

Beskrivelse

Forbrændingsmodifikationer

i.

Reduktion af luft/brændsel-forhold

Teknikken er hovedsagelig baseret på følgende karakteristika:

| — | minimering af luftlækager ind til ovnen |
| --- | --- |

—

minimering af luftlækager ind til ovnen

| — | omhyggelig styring af den luft, der anvendes til forbrænding |
| --- | --- |

—

omhyggelig styring af den luft, der anvendes til forbrænding

| — | ændret konstruktion af ovnens forbrændingskammer. |
| --- | --- |

—

ændret konstruktion af ovnens forbrændingskammer.

| ii. | Reduceret forbrændingslufttemperatur |
| --- | --- |

ii.

Reduceret forbrændingslufttemperatur

Anvendelse af rekuperatorovne i stedet for regeneratorovne resulterer i en lavere luftforvarmningstemperatur og dermed en lavere flammetemperatur. Dette er imidlertid forbundet med lavere ovneffektivitet (lavere specifikt pull), lavere brændselseffektivitet og højere brændselsforbrug, hvilket resulterer i potentielt højere emissioner (kg/ton glas).

| iii. | Trindelt forbrænding |
| --- | --- |

iii.

Trindelt forbrænding

—   Air staging– indebærer substøkiometrisk fyring og tilførsel af restluften eller -oxygenet til ovnen for at fuldføre forbrændingen.

—   Brændstoftrindeling– der udvikles en primær lavimpulsflamme i brænderkanalen (10 % af den samlede energi), samtidig med at en sekundær flamme dækker den nederste del af den primære flamme, hvorved dens kernetemperatur reduceres.

| iv. | Recirkulering af røggas |
| --- | --- |

iv.

Recirkulering af røggas

Indebærer genindsprøjtning af røggas fra ovnen i flammen for at reducere oxygenindholdet og dermed flammens temperatur.

Anvendelse af specialbrændere er baseret på intern recirkulering af forbrændingsgasser, der afkøler den nederste del af flammerne og reducerer oxygenindholdet i den varmeste del af flammerne.

| v. | Lav-NOX-brændere |
| --- | --- |

v.

Lav-NOX-brændere

Teknikken er baseret på principperne om at reducere flammetemperaturudsving, forsinke, men fuldføre forbrændingen og øge varmeoverførslen (øget flammeemissivitet). Dette kan være forbundet med en konstruktionsændring af ovnens forbrændingskammer.

| vi. | Valg af brændsel |
| --- | --- |

vi.

Valg af brændsel

Generelt afgiver oliefyrede ovne lavere NOX-emissioner end gasfyrede ovne som følge af bedre termisk emissivitet og lavere flammetemperaturer.

Særlig ovnkonstruktion

Rekuperatorovn med forskellige karakteristika, der giver mulighed for lavere flammetemperaturer. De vigtigste karakteristika er:

| — | en særlig type brændere (antal og placering) |
| --- | --- |

—

en særlig type brændere (antal og placering)

| — | ændret ovngeometri (højde og størrelse) |
| --- | --- |

—

ændret ovngeometri (højde og størrelse)

| — | totrinsforvarmning af råmateriale, idet der passerer røggasser gennem de råmaterialer, der ledes ind i ovnen, og idet forbrændingsluften forvarmes i en forvarmer til eksternt glasaffald nedstrøms for rekuperatoren. |
| --- | --- |

—

totrinsforvarmning af råmateriale, idet der passerer røggasser gennem de råmaterialer, der ledes ind i ovnen, og idet forbrændingsluften forvarmes i en forvarmer til eksternt glasaffald nedstrøms for rekuperatoren.

Elektrisk smeltning

Teknikken består af en smelteovn, hvor energien tilvejebringes ved modstandsopvarmning. De vigtigste karakteristika er:

| — | Elektroder indsættes normalt i bunden af ovnen (cold-top). |
| --- | --- |

—

Elektroder indsættes normalt i bunden af ovnen (cold-top).

| — | Der kræves ofte nitrater i batchsammensætningen i elektriske cold-top-ovne for at tilvejebringe de nødvendige oxidationsbetingelser for en stabil, sikker og effektiv fremstillingsproces. |
| --- | --- |

—

Der kræves ofte nitrater i batchsammensætningen i elektriske cold-top-ovne for at tilvejebringe de nødvendige oxidationsbetingelser for en stabil, sikker og effektiv fremstillingsproces.

Oxy fuel-smeltning

Teknikken indebærer, at forbrændingsluften erstattes med oxygen (> 90 % renhed), hvorved dannelsen af termisk NOX ud fra nitrogen, som løber ind i ovnen, elimineres eller reduceres. Restindholdet af nitrogen i ovnen afhænger af renheden af den tilførte oxygen, af brændslets kvalitet (% N2 i naturgas) og af den potentielle lufttilførsel.

Kemisk reduktion ved hjælp af brændsel

Teknikken er baseret på indsprøjtning af fossilt brændsel i røggassen med efterfølgende kemisk reduktion af NOX til N2 gennem forskellige reaktioner. I 3R-processen indsprøjtes brændslet (naturgas eller olie) ved indgangen til regeneratoren. Teknikken er beregnet til brug i regeneratorovne.

Selektiv katalytisk reduktion (SCR)

Teknikken er baseret på reduktion af NOX til nitrogen på et katalysatorleje gennem reaktion med ammoniak (i en almindelig vandig opløsning) ved en optimal driftstemperatur på ca. 300-450 °C.

Der kan anvendes et eller to katalysatorlejer. Der opnås en større NOX-reduktion ved anvendelse af større mængder katalysator (to lag).

Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR)

Teknikken er baseret på reduktion af NOX til nitrogen ved reaktion med ammoniak eller urea ved en høj temperatur.

Driftstemperaturen bør holdes mellem 900 og 1 050 °C.

Minimering af brugen af nitrater i batchformuleringen

Minimering af nitrater anvendes til at reducere NOX-emissioner, der stammer fra nedbrydning af disse råmaterialer, når de anvendes som oxidationsmiddel til produkter af meget høj kvalitet, hvor der kræves meget farveløst (klart) glas, eller til tilvejebringelse af bestemte karakteristika ved andre glastyper. Følgende metoder kan anvendes:

| — | Reduktion af mængden af nitrater i batchformuleringen til det mindst mulige under hensyntagen til produkt- og smeltekrav. |
| --- | --- |

—

Reduktion af mængden af nitrater i batchformuleringen til det mindst mulige under hensyntagen til produkt- og smeltekrav.

| — | Udskiftning af nitrater med alternative materialer. Effektive alternativer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid. |
| --- | --- |

—

Udskiftning af nitrater med alternative materialer. Effektive alternativer er sulfater, arsenoxider og ceriumoxid.

| — | Brug af procesmodifikationer (f.eks. særlige betingelser for oxidationsforbrænding). |
| --- | --- |

—

Brug af procesmodifikationer (f.eks. særlige betingelser for oxidationsforbrænding).

1.10.3.   SOX-emissioner

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem | Pulver eller en suspension/opløsning af basisk reagens tilføres til og spredes i røggasstrømmen. Materialet reagerer med de svovlgasformige arter og danner et faststof, som skal fjernes ved filtrering (posefilter eller elektrostatisk præcipitator). Generelt øger brugen af et reaktionstårn skrubbesystemets effektivitet. |
| Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen | Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen anvendes til at reducere SOX-emissioner fra nedbrydningen af svovlholdige råmaterialer (sulfater generelt), der anvendes som klaringsmidler.
  Hvorvidt reduktionen af SOX-emissioner er effektiv, afhænger af retentionen af svovlforbindelser i glasset, hvilket kan variere meget, afhængigt af glastypen og af optimeringen af svovlbalancen. |
| Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold | Naturgas og brændselsolie med lavt svovlindhold benyttes for at reducere mængden af SOX-emissioner fra oxidationen af svovlet i brændslet under forbrænding. |

Teknik

Beskrivelse

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Pulver eller en suspension/opløsning af basisk reagens tilføres til og spredes i røggasstrømmen. Materialet reagerer med de svovlgasformige arter og danner et faststof, som skal fjernes ved filtrering (posefilter eller elektrostatisk præcipitator). Generelt øger brugen af et reaktionstårn skrubbesystemets effektivitet.

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen og optimering af svovlbalancen

Minimering af svovlindholdet i batchformuleringen anvendes til at reducere SOX-emissioner fra nedbrydningen af svovlholdige råmaterialer (sulfater generelt), der anvendes som klaringsmidler.

Hvorvidt reduktionen af SOX-emissioner er effektiv, afhænger af retentionen af svovlforbindelser i glasset, hvilket kan variere meget, afhængigt af glastypen og af optimeringen af svovlbalancen.

Anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold

Naturgas og brændselsolie med lavt svovlindhold benyttes for at reducere mængden af SOX-emissioner fra oxidationen af svovlet i brændslet under forbrænding.

1.10.4.   HCl- og HF-emissioner

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen | Teknikken består i nøje at udvælge råmaterialer med et lavt indehold af chlorider og fluorider som urenheder (f.eks. syntetisk soda, dolomit, eksternt glasaffald og genvundet filterstøv) med henblik på at reducere HCl- og HF-emissioner, der opstår i forbindelse med nedbrydning af disse materialer under smelteprocessen, ved kilden. |
| Minimering af fluor- og/eller chlorforbindelserne i batchformuleringen og optimering af fluor- og/eller chlormassebalancen | Minimering af fluor- og/eller chloremissioner fra smelteprocessen kan opnås ved at minimere/reducere mængden af disse forbindelser i batchformuleringen til det mindst mulige under hensyntagen til kvaliteten af slutproduktet. Fluorforbindelser (f.eks. fluorspat, kryolit og fluorsilikat) anvendes til at bibringe glasset særlige karakteristika (glasset gøres f.eks. mat eller optisk). Chlorforbindelser kan anvendes som klaringsmidler. |
| Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem | Pulver eller en suspension/opløsning af basisk reagens tilføres til og spredes i røggasstrømmen. Materialet reagerer med de gasformige chlorider og fluorider og danner et faststof, som skal fjernes ved filtrering (posefilter eller elektrostatisk præcipitator). |

Teknik

Beskrivelse

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af chlor og fluor til batchformuleringen

Teknikken består i nøje at udvælge råmaterialer med et lavt indehold af chlorider og fluorider som urenheder (f.eks. syntetisk soda, dolomit, eksternt glasaffald og genvundet filterstøv) med henblik på at reducere HCl- og HF-emissioner, der opstår i forbindelse med nedbrydning af disse materialer under smelteprocessen, ved kilden.

Minimering af fluor- og/eller chlorforbindelserne i batchformuleringen og optimering af fluor- og/eller chlormassebalancen

Minimering af fluor- og/eller chloremissioner fra smelteprocessen kan opnås ved at minimere/reducere mængden af disse forbindelser i batchformuleringen til det mindst mulige under hensyntagen til kvaliteten af slutproduktet. Fluorforbindelser (f.eks. fluorspat, kryolit og fluorsilikat) anvendes til at bibringe glasset særlige karakteristika (glasset gøres f.eks. mat eller optisk). Chlorforbindelser kan anvendes som klaringsmidler.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Pulver eller en suspension/opløsning af basisk reagens tilføres til og spredes i røggasstrømmen. Materialet reagerer med de gasformige chlorider og fluorider og danner et faststof, som skal fjernes ved filtrering (posefilter eller elektrostatisk præcipitator).

1.10.5.   Metalemissioner

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen | Teknikken består i nøje at udvælge batchmaterialer, der kan indeholde metaller som urenheder (f.eks. eksternt glasaffald) med henblik på at reducere metalemissioner, der opstår i forbindelse med nedbrydning af disse materialer under smelteprocessen, ved kilden. |
| Minimering af anvendelsen af metalforbindelser i batchformuleringer, hvor glasset i overensstemmelse med forbrugernes krav til glassets kvalitet skal farves eller affarves | Minimering af metalemissioner fra smelteprocessen kan opnås som følger:






  — | minimering af mængden af metalforbindelser i batchformuleringen (f.eks. jern-, chrom-, cobalt-, kobber- og manganforbindelser) i forbindelse med fremstilling af farvet glas |

Teknik

Beskrivelse

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af metaller til batchformuleringen

Teknikken består i nøje at udvælge batchmaterialer, der kan indeholde metaller som urenheder (f.eks. eksternt glasaffald) med henblik på at reducere metalemissioner, der opstår i forbindelse med nedbrydning af disse materialer under smelteprocessen, ved kilden.

Minimering af anvendelsen af metalforbindelser i batchformuleringer, hvor glasset i overensstemmelse med forbrugernes krav til glassets kvalitet skal farves eller affarves

Minimering af metalemissioner fra smelteprocessen kan opnås som følger:

—

minimering af mængden af metalforbindelser i batchformuleringen (f.eks. jern-, chrom-, cobalt-, kobber- og manganforbindelser) i forbindelse med fremstilling af farvet glas

| — | minimering af mængden af selenforbindelser og ceriumoxid, der anvendes som affarvningsmidler i forbindelse med fremstilling af klart glas. |
| --- | --- |

—

minimering af mængden af selenforbindelser og ceriumoxid, der anvendes som affarvningsmidler i forbindelse med fremstilling af klart glas.

Minimering af mængden af selenforbindelser i batchformuleringen gennem et passende valg af råmaterialer

Minimering af selenemissioner fra smelteprocessen kan opnås som følger:

| — | minimering/reduktion af mængden af selen i batchformuleringen til det mindst mulige under hensyntagen til produktkravene |
| --- | --- |

—

minimering/reduktion af mængden af selen i batchformuleringen til det mindst mulige under hensyntagen til produktkravene

| — | valg af selenråmaterialer med en lavere flygtighed for at mindske fordampningen under smelteprocessen. |
| --- | --- |

—

valg af selenråmaterialer med en lavere flygtighed for at mindske fordampningen under smelteprocessen.

Anvendelse af et filtersystem

Støvreduktionssystemer (posefilter og elektrostatisk præcipitator) kan anvendes til at reducere både støv- og metalemissioner, da metalemissioner til luften fra glassmeltningsprocesser hovedsagelig sker i form af partikler. For visse metaller, der indeholder ekstremt flygtige forbindelser (f.eks. selen), kan effektiviteten med hensyn til fjernelse dog variere kraftigt, afhængigt af filtreringstemperaturen.

Tørskrubning eller halvtør skrubning kombineret med et filtersystem

Mængden af gasformige metaller kan reduceres væsentligt ved at anvende tørskrubning eller halvtør skrubning med et basisk reagens. Det basiske reagens reagerer med de gasformige arter og danner et faststof, som skal fjernes ved filtrering (posefilter eller elektrostatisk præcipitator).

1.10.6.   Kombinerede gasformige emissioner (f.eks. SOX-, HCl-, HF- og borforbindelser)

| Vådskrubning | Ved vådskrubning opløses de gasformige forbindelser i en egnet væske (vand eller en basisk opløsning). Nedstrøms for vådskrubberen mættes røggasserne med vand, hvorefter dråberne skal separeres, før røggasserne udledes. Den resulterende væske skal behandles i en spildevandsproces, og det uopløselige stof opsamles ved bundfældning eller filtrering. |
| --- | --- |

Vådskrubning

Ved vådskrubning opløses de gasformige forbindelser i en egnet væske (vand eller en basisk opløsning). Nedstrøms for vådskrubberen mættes røggasserne med vand, hvorefter dråberne skal separeres, før røggasserne udledes. Den resulterende væske skal behandles i en spildevandsproces, og det uopløselige stof opsamles ved bundfældning eller filtrering.

1.10.7.   Kombinerede emissioner (faste + gasformige forbindelser)

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Vådskrubning | I en vådskrubningsproces (ved hjælp af en egnet væske, dvs. vand eller en basisk opløsning) kan der opnås samtidig fjernelse af faste og gasformige forbindelser. Konstruktionskriterierne for fjernelse af partikler og gas er forskellige, hvilket betyder, at konstruktionen ofte er et kompromis mellem de to muligheder.
  Den resulterende væske skal behandles i en spildevandsproces, og det uopløselige stof (emissioner af faststoffer og produkter fra kemiske reaktioner) opsamles ved bundfældning eller filtrering.
  I mineraluldssektoren og sektoren for kontinuerte glasfibre er de mest udbredte systemer:






  — | skrubbere med fast leje og vandspray opstrøms |

Teknik

Beskrivelse

Vådskrubning

I en vådskrubningsproces (ved hjælp af en egnet væske, dvs. vand eller en basisk opløsning) kan der opnås samtidig fjernelse af faste og gasformige forbindelser. Konstruktionskriterierne for fjernelse af partikler og gas er forskellige, hvilket betyder, at konstruktionen ofte er et kompromis mellem de to muligheder.

Den resulterende væske skal behandles i en spildevandsproces, og det uopløselige stof (emissioner af faststoffer og produkter fra kemiske reaktioner) opsamles ved bundfældning eller filtrering.

I mineraluldssektoren og sektoren for kontinuerte glasfibre er de mest udbredte systemer:

—

skrubbere med fast leje og vandspray opstrøms

| — | venturiskrubbere |
| --- | --- |

—

venturiskrubbere

Våd elektrostatisk præcipitator

Teknikken består af en elektrostatisk præcipitator, hvor det opsamlede materiale fjernes fra opsamlerpladerne ved at skylle med en egnet væske, typisk vand. Der er normalt monteret en mekanisme til at fjerne vanddråberne, før røggassen udledes (demister eller et sidste tørt dampfelt).

1.10.8.   Emissioner fra skæring, knusning og polering

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Udførelse af støvende aktiviteter (f.eks. skæring, knusning og polering) under væske | Der anvendes normalt vand som kølemiddel i forbindelse med skæring, knusning og polering samt til forebyggelse af støvemissioner. Der kan være behov for et udsugningssystem med en påmonteret dråbeudskiller. |
| Anvendelse af et posefiltersystem | Anvendelse af posefiltre er velegnet til reduktion af både støv- og metalemissioner, da emission af metaller fra downstream-processer hovedsagelig sker i form af partikler. |
| Minimering af spild af poleringsmidlet ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet | Syrepolering udføres ved at nedsænke glasartiklerne i et poleringsbad bestående af flussyre og svovlsyre. Frigivelsen af dampe kan minimeres ved hjælp af en god konstruktion og vedligeholdelse af påføringssystemet med henblik på minimering af tab. |
| Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning | Vådskrubning med vand anvendes til behandling af røggasser på grund af syreindholdet i emissionerne og den høje opløselighed af de gasformige forurenende stoffer, der skal fjernes. |

Teknik

Beskrivelse

Udførelse af støvende aktiviteter (f.eks. skæring, knusning og polering) under væske

Der anvendes normalt vand som kølemiddel i forbindelse med skæring, knusning og polering samt til forebyggelse af støvemissioner. Der kan være behov for et udsugningssystem med en påmonteret dråbeudskiller.

Anvendelse af et posefiltersystem

Anvendelse af posefiltre er velegnet til reduktion af både støv- og metalemissioner, da emission af metaller fra downstream-processer hovedsagelig sker i form af partikler.

Minimering af spild af poleringsmidlet ved at sikre, at påføringssystemet er tilstrækkeligt forseglet

Syrepolering udføres ved at nedsænke glasartiklerne i et poleringsbad bestående af flussyre og svovlsyre. Frigivelsen af dampe kan minimeres ved hjælp af en god konstruktion og vedligeholdelse af påføringssystemet med henblik på minimering af tab.

Anvendelse af en sekundær teknik, f.eks. vådskrubning

Vådskrubning med vand anvendes til behandling af røggasser på grund af syreindholdet i emissionerne og den høje opløselighed af de gasformige forurenende stoffer, der skal fjernes.

1.10.9.   H2S-emissioner og emissioner af flygtige organiske forbindelser

| Forbrænding af røggas | Teknikken består af et efterbrændersystem, der oxiderer hydrogensulfid (som genereres af stærkt reducerende betingelser i smelteovnen) til svovldioxid og carbonmonoxid til carbondioxid.
  Flygtige organiske forbindelser forbrændes termisk med deraf følgende oxidation til carbondioxid, vand og andre forbrændingsprodukter (f.eks. NOX og SOX). |
| --- | --- |

Forbrænding af røggas

Teknikken består af et efterbrændersystem, der oxiderer hydrogensulfid (som genereres af stærkt reducerende betingelser i smelteovnen) til svovldioxid og carbonmonoxid til carbondioxid.

Flygtige organiske forbindelser forbrændes termisk med deraf følgende oxidation til carbondioxid, vand og andre forbrændingsprodukter (f.eks. NOX og SOX).

---

(1)  Særlige tilfælde dækker over mindre gunstige situationer (dvs. hvor der anvendes små specialovne med en produktion på generelt under 100 ton/dag og en glasaffaldsandel på under 30 %). Denne kategori udgør kun 1-2 % af emballageglasproduktionen.

(2)  Særlige tilfælde dækkes over mindre gunstige situationer og/eller ikke-natronkalkglas: borsilikat, glaskeramik, krystalglas og i sjældne tilfælde blykrystalglas.

(3)  De høje niveauer i intervallet vedrører højere indløbs-NOX-koncentrationer, højere reduktionshastigheder og katalysatorens ældning.

(4)  Afsnit 1.10.1, 1.10.4 og 1.10.6 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(5)  Relevansen af de forurenende stoffer, der er angivet i tabellen, afhænger af sektoren og de forskellige aktiviteter, der udføres på anlægget.

(6)  Niveauerne er baseret på en sammensat prøve taget over en periode på 2 eller 24 timer.

(7)  For sektoren for kontinuerte glasfibertråde er BAT-AEL < 200 mg/l.

(8)  Niveauet vedrører behandlet vand fra aktiviteter, som indebærer syrepolering.

(9)  Kulbrinter i alt består generelt af mineralolier.

(10)  De høje niveauer i intervallet vedrører downstream-processer i fremstillingen af blykrystalglas.

(11)  De forskellige filtreringssystemer (dvs. elektrostatisk præcipitator og posefilter) er beskrevet i afsnit 1.10.1.

(12)  Omregningsfaktorerne 1,5 × 10–3 og 3 × 10–3 er blevet brugt til bestemmelse af henholdsvis den laveste og den højeste værdi i intervallet.

(13)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(14)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(15)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor for generelle tilfælde (1,5 × 10–3), er blevet anvendt, dog ikke i forbindelse med elektrisk smeltning (særlige tilfælde: 3 × 10–3).

(16)  Den lave værdi vedrører brug af særlige ovnkonstruktioner, hvor det er muligt.

(17)  Disse værdier skal revurderes i tilfælde af en normal eller komplet ombygning af smelteovnen.

(18)  Hvilke niveauer der kan opnås, afhænger af kvaliteten af den tilgængelige naturgas og oxygen (nitrogenindhold).

(19)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(20)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor for særlige tilfælde (3 × 10–3), er blevet anvendt.

(21)  Afsnit 1.10.3 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(22)  For særlige typer af farvet glas (f.eks. reduceret grønt glas) kan overvejelser vedrørende de opnåelige emissionsniveauer kræve, at svovlbalancen skal undersøges. Værdierne i tabellen kan være vanskelige at opnå ved genvinding af filterstøv afhængigt af genvindingsprocenten for eksternt glasaffald.

(23)  De lave niveauer er baseret på betingelser, hvor reduktionen af SOX prioriteres højere end en lavere produktion af fast affald, dvs. filterstøv, der indeholder store mængder sulfater.

(24)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor for generelle tilfælde (1,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(25)  De tilhørende emissionsniveauer vedrører anvendelse af brændselsolie med 1 % svovl kombineret med sekundære reduktionsteknikker.

(26)  Afsnit 1.10.4 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(27)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor for generelle tilfælde (1,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(28)  De høje niveauer vedrører samtidig behandling af røggasser fra hot-end coating-aktiviteter.

(29)  Afsnit 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(30)  Niveauerne er baseret på mængden af metaller i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(31)  De lave værdier er BAT-AEL'er, når der ikke bevidst anvendes metalforbindelser i batchformuleringen.

(32)  De høje niveauer vedrører anvendelse af metaller til farvning eller affarvning af glasset eller behandling af røggasserne fra hot-end coating-aktiviteterne sammen med emissionerne fra smelteovne.

(33)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor for generelle tilfælde (1,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(34)  I særlige tilfælde, f.eks. når der fremstilles klart glas af høj kvalitet, hvilket kræver større mængder selen til affarvning (afhængigt af råmaterialerne), ses der højere værdier på op til 3 mg/Nm3.

(35)  Afsnit 1.10.4 og 1.10.7 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(36)  Afsnit 1.10.6 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(37)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (2,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(38)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(39)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(40)  Der kan forventes højere emissionsniveauer, når der undertiden anvendes nitrater til fremstilling af specialglas.

(41)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (2,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(42)  De lave niveauer i intervallet vedrører anvendelse af FENIX-processen.

(43)  Hvilke niveauer der kan opnås, afhænger af kvaliteten af den tilgængelige naturgas og oxygen (nitrogenindhold).

(44)  De høje niveauer i intervallet vedrører eksisterende anlæg indtil en normal eller komplet ombygning af smelteovnen. De lave niveauer vedrører nyere anlæg og anlæg, hvor der er foretaget eftermontering.

(45)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(46)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor for særlige tilfælde (2,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(47)  Afsnit 1.10.3 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(48)  De lave niveauer er baseret på betingelser, hvor reduktionen af SOX prioriteres højere end en lavere produktion af fast affald, dvs. filterstøv, der indeholder store mængder sulfater.

(49)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (2,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(50)  De tilhørende emissionsniveauer er baseret på anvendelse af brændselsolie med 1 % svovl kombineret med sekundære reduktionsteknikker.

(51)  For så vidt angår store planglasovne, kan overvejelser vedrørende de opnåelige emissionsniveauer kræve, at svovlbalancen skal undersøges. Værdierne i tabellen kan være vanskelige at opnå i forbindelse med genvinding af filterstøvet.

(52)  Afsnit 1.10.4 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(53)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (2,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(54)  De høje niveauer i intervallet vedrører genvinding af filterstøv i batchformuleringen.

(55)  Afsnit 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(56)  Intervallerne er baseret på mængden af metaller i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(57)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (2,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(58)  Afsnit 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(59)  Værdierne er baseret på mængden af selen i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(60)  De lave niveauer er baseret på betingelser, hvor reduktionen af Se-emissioner prioriteres højere end en lavere produktion af fast affald fra filterstøv. I dette tilfælde anvendes der et højt støkiometrisk forhold (reagens/forurenende stof), og der genereres en stor mængde fast affald.

(61)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (2,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(62)  Afsnit 1.10.3 og 1.10.6 indeholder en beskrivelse af de sekundære behandlingssystemer.

(63)  Afsnit 1.10.1 og 1.10.7 indeholder en beskrivelse af de sekundære behandlingssystemer.

(64)  Der er set værdier i størrelsesordenen < 30 mg/Nm3 (< 0,14 kg/ton smeltet glas) for borfrie formuleringer under anvendelse af primære teknikker.

(65)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (4,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(66)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(67)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (4,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(68)  Hvilke niveauer der kan opnås, afhænger af kvaliteten af den tilgængelige naturgas og oxygen (nitrogenindhold).

(69)  Afsnit 1.10.3 og 1.10.6 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(70)  De høje niveauer i intervallet vedrører anvendelse af sulfater i batchformuleringen til klaring af glasset.

(71)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (4,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(72)  For så vidt angår oxy fuel-ovne, og hvor der anvendes vådskrubning, er BAT-AEL < 0,1 kg SOX, udtrykt som SO2, pr. ton smeltet glas.

(73)  De tilhørende emissionsniveauer er baseret på anvendelse af brændselsolie med 1 % svovl kombineret med sekundære reduktionsteknikker.

(74)  De lave niveauer er baseret på betingelser, hvor reduktionen af SOX prioriteres højere end en lavere produktion af fast affald, dvs. filterstøv, der indeholder store mængder sulfater. I dette tilfælde er de lave niveauer baseret på anvendelse af et posefilter.

(75)  Afsnit 1.10.4 og 1.10.6 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(76)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (4,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(77)  De høje niveauer i intervallet vedrører anvendelse af fluorforbindelser i batchformuleringen.

(78)  Afsnit 1.10.5 og 1.10.6 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(79)  Niveauerne er baseret på mængden af metaller i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(80)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor (4,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(81)  Afsnit 1.10.7 og 1.10.8 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(82)  Afsnit 1.10.5 og 1.10.7 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(83)  Der er anvendt en omregningsfaktor på 3 × 10–3 (se tabel 2). Det kan dog være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(84)  Der er gjort visse overvejelser om, hvorvidt opnåelse af BAT-AEL'erne for ovne til fremstilling af natronkalkglas med en kapacitet på < 80 ton/dag er økonomisk forsvarligt.

(85)  Denne BAT-AEL gælder for batchformuleringer, der indeholder betydelige mængder af bestanddele, der betragtes som farlige stoffer i henhold til forordning (EF) 1272/2008.

(86)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(87)  Der er anvendt en omregningsfaktor på 2,5 × 10–3 for forbrændingsmodifikationer og særlige ovnkonstruktioner, og der er anvendt en omregningsfaktor på 3 × 10–3 for elektrisk smeltning (se tabel 2). Det kan dog være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(88)  Hvilke niveauer der kan opnås, afhænger af kvaliteten af den tilgængelige naturgas og oxygen (nitrogenindhold).

(89)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(90)  Den i tabel 2 angivne omregningsfaktor for natronkalkglas (2,5 × 10–3), er blevet anvendt.

(91)  Afsnit 1.10.3 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(92)  Der er anvendt en omregningsfaktor på 2,5 × 10–3 (se tabel 2). Det kan dog være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(93)  Niveauerne er baseret på anvendelse af brændselsolie med 1 % svovl kombineret med sekundære reduktionsteknikker.

(94)  Afsnit 1.10.4 og 1.10.6 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(95)  Der er anvendt en omregningsfaktor på 3 × 10–3 (se tabel 2). Det kan dog være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(96)  De lave niveauer vedrører anvendelse af elektrisk smeltning.

(97)  I situationer, hvor KCl eller NaCl anvendes som klaringsmiddel, er BAT-AEL < 30 mg/Nm3 eller < 0,09 kg/ton smeltet glas.

(98)  De lave niveauer vedrører anvendelse af elektrisk smeltning. De høje niveauer vedrører fremstilling af opalglas, genvinding af filterstøv eller situationer, hvor der anvendes store mængder eksternt glasaffald i batchformuleringen.

(99)  Afsnit 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(100)  Niveauerne er baseret på mængden af metaller i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(101)  Der er anvendt en omregningsfaktor på 3 × 10–3 (se tabel 2). Det kan dog være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(102)  Afsnit 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(103)  Værdierne er baseret på mængden af selen i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(104)  Der er anvendt en omregningsfaktor på 3 × 10–3 (se tabel 2). Det kan dog være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(105)  Afsnit 1.10.1 og 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(106)  Værdierne er baseret på mængden af bly i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(107)  Der er anvendt en omregningsfaktor på 3 × 10–3 (se tabel 2). Det kan dog være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(108)  Afsnit 1.10.8 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(109)  Niveauerne er baseret på mængden af metaller i røggassen.

(110)  Niveauerne vedrører downstream-aktiviteter i forbindelse med blykrystalglas.

(111)  Afsnit 1.10.6 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(112)  Afsnit 1.10.1 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(113)  Omregningsfaktorerne 2,5 × 10–3 og 6,5 × 10–3 er blevet brugt til bestemmelse af den laveste og den højeste værdi i BAT-AEL-intervallet (se tabel 2), idet nogle værdier er tilnærmede værdier. Der skal dog anvendes en produktionsspecifik omregningsfaktor, afhængigt af den glastype, der fremstilles (se tabel 2).

(114)  BAT-AEL'erne gælder for batchformuleringer, der indeholder betydelige mængder af bestanddele, der betragtes som farlige stoffer i henhold til forordning (EF) 1272/2008.

(115)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(116)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(117)  Omregningsfaktorerne 2,5 × 10–3 og 4 × 10–3 er blevet brugt til bestemmelse af henholdsvis den laveste og den højeste værdi i BAT-AEL-intervallet (se tabel 2, idet nogle værdier er tilnærmede værdier. Der skal dog anvendes en produktionsspecifik omregningsfaktor (se tabel 2).

(118)  De høje værdier vedrører specialfremstilling af borosilikatglasrør til farmaceutisk brug.

(119)  Hvilke niveauer der kan opnås, afhænger af kvaliteten af den tilgængelige naturgas og oxygen (nitrogenindhold).

(120)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(121)  De lave niveauer vedrører anvendelse af elektrisk smeltning.

(122)  Omregningsfaktorerne 2,5 × 10–3 og 6,5 × 10–3 er blevet brugt til bestemmelse af henholdsvis den laveste og den højeste værdi i BAT-AEL-intervallet, idet værdierne er tilnærmede værdier. Det kan være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor (se tabel 2).

(123)  Afsnit 1.10.3 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(124)  Intervallerne tager højde for de forskellige svovlbalancer, der er forbundet med de forskellige typer glas, som fremstilles.

(125)  Omregningsfaktoren 2,5 × 10–3 (se tabel 2) er blevet anvendt. Det kan dog være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(126)  De lave niveauer vedrører anvendelse af elektrisk smeltning og batchformuleringer uden sulfater.

(127)  De tilhørende emissionsniveauer er baseret på anvendelse af brændselsolie med 1 % svovl kombineret med sekundære reduktionsteknikker.

(128)  Afsnit 1.10.4 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(129)  Omregningsfaktoren 2,5 × 10–3 (se tabel 2) er blevet anvendt, idet nogle af værdierne er tilnærmede værdier. Det kan være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(130)  De høje niveauer vedrører anvendelse af chlorholdige materialer i batchformuleringen.

(131)  Den højeste værdi i intervallet er uddraget af specifikke indberettede data.

(132)  Afsnit 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(133)  Niveauerne er baseret på mængden af metaller i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(134)  De lave værdier er BAT-AEL'er, når der ikke bevidst anvendes metalforbindelser i batchformuleringen.

(135)  Omregningsfaktoren 2,5 × 10–3 (se tabel 2) er blevet anvendt, idet nogle af værdierne i tabellen er tilnærmede værdier. Det kan være nødvendigt at anvende en produktionsspecifik omregningsfaktor.

(136)  Afsnit 1.10.8 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(137)  Niveauerne er baseret på mængden af metaller i røggassen.

(138)  Afsnit 1.10.6 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(139)  Afsnit 1.10.1 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(140)  Omregningsfaktorerne 2 × 10–3 og 2,5 × 10–3 er blevet brugt til bestemmelse af den laveste og den højeste værdi i BAT-AEL-intervallet (se tabel 2) for både at dække fremstillingen af glasuld og stenuld.

(141)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(142)  Omregningsfaktoren 2 × 10–3 er blevet anvendt for glasuld, mens omregningsfaktoren 2,5 × 10–3 er blevet anvendt for stenuld (se tabel 2).

(143)  Hvilke niveauer der kan opnås, afhænger af kvaliteten af den tilgængelige naturgas og oxygen (nitrogenindhold).

(144)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(145)  Der er anvendt en omregningsfaktor på 2 × 10–3 (se tabel 2).

(146)  De lave niveauer i intervallet vedrører anvendelse af oxy fuel-smeltning.

(147)  Afsnit 1.10.3 og 1.10.6 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(148)  Omregningsfaktoren 2 × 10–3 er blevet anvendt for glasuld, mens omregningsfaktoren 2,5 × 10–3 er blevet anvendt for stenuld (se tabel 2).

(149)  De lave niveauer i intervallerne vedrører anvendelse af elektrisk smeltning. De høje niveauer vedrører høje niveauer af genvundet glasaffald.

(150)  BAT-AEL'en er baseret på betingelser, hvor reduktionen af SOX-emissioner prioriteres højere end en lavere produktion af fast affald.

(151)  Når affaldsreduktion prioriteres højere end SOX-emissioner, kan der forventes højere emissionsværdier. De opnåelige værdier bør være baseret på en svovlbalance.

(152)  Afsnit 1.10.4 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(153)  Omregningsfaktoren 2 × 10–3 er blevet anvendt for glasuld, mens omregningsfaktoren 2,5 × 10–3 er blevet anvendt for stenuld (se tabel 2).

(154)  Omregningsfaktorerne 2 × 10–3 og 2,5 × 10–3 er blevet brugt til bestemmelse af den laveste og den højeste værdi i BAT-AEL-intervallet (se tabel 2).

(155)  Afsnit 1.10.9 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(156)  Omregningsfaktoren 2,5 × 10–3 for stenuld er blevet anvendt (se tabel 2).

(157)  Afsnit 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(158)  Intervallerne er baseret på mængden af metaller i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(159)  Omregningsfaktorerne 2 × 10–3 og 2,5 × 10–3 er blevet brugt til bestemmelse af den laveste og den højeste værdi i BAT-AEL-intervallet (se tabel 2).

(160)  De høje værdier vedrører anvendelse af kupolovne til fremstilling af stenuld.

(161)  Afsnit 1.10.7 og 1.10.9 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(162)  Emissionsniveauer udtrykt i kg/ton færdigprodukt påvirkes hverken af tykkelsen af den fremstillede mineraluldsmåtte eller af røggassernes meget store koncentration eller fortynding. Der er anvendt en omregningsfaktor på 6,5 × 10–3.

(163)  Ved fremstilling af mineraluld med stor densitet eller et højt indhold af bindemiddel kan de emissionsniveauer, der er forbundet med BAT-teknikkerne for sektoren, være væsentligt højere end disse BAT-AEL'er. Hvis disse produkttyper udgør størstedelen af produktionen fra et givet anlæg, skal andre teknikker overvejes.

(164)  Afsnit 1.10.1 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(165)  Værdierne vedrører anvendelse af et posefiltersystem.

(166)  Afsnit 1.10.1 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(167)  Det lave niveau i intervallet vedrører emissioner af aluminiumsilikatglasuld/ildfaste keramiske fibre.

(168)  Afsnit 1.10.3 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(169)  Afsnit 1.10.4 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(170)  Afsnit 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(171)  Niveauerne er baseret på mængden af metaller i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(172)  Afsnit 1.10.6 og 1.10.9 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(173)  Afsnit 1.10.1 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(174)  Omregningsfaktorerne 5 × 10–3 og 7,5 × 10–3 er blevet brugt til bestemmelse af den laveste og den højeste værdi i BAT-AEL-intervallet (se tabel 2). Det kan dog være nødvendigt at anvende en forbrændingsspecifik omregningsfaktor.

(175)  Afsnit 1.10.2 indeholder en beskrivelse af teknikken.

(176)  Intervallerne tager højde for kombinationen af røggasser fra ovne, hvor der anvendes forskellige smelteteknikker og fremstilles forskellige frittetyper, med eller uden nitrater i batchformuleringerne, som muligvis transporteres til den samme skakt, hvilket gør det umuligt at skelne de forskellige smelteteknikker og de forskellige produkter fra hinanden.

(177)  Omregningsfaktorerne 5 × 10–3 og 7,5 × 10–3 er blevet brugt til bestemmelse af henholdsvis den laveste og den højeste værdi i intervallet. Det kan dog være nødvendigt at anvende en forbrændingsspecifik omregningsfaktor (se tabel 2).

(178)  Hvilke niveauer der kan opnås, afhænger af kvaliteten af den tilgængelige naturgas og oxygen (nitrogenindhold).

(179)  Afsnit 1.10.3 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(180)  Omregningsfaktorerne 5 × 10–3 og 7,5 × 10–3 er blevet anvendt, idet nogle af værdierne i tabellen dog kan være tilnærmede værdier. Det kan være nødvendigt at anvende en forbrændingsspecifik omregningsfaktor (se tabel 2).

(181)  Afsnit 1.10.4 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(182)  Omregningsfaktoren 5 × 10–3 er blevet anvendt, idet nogle af værdierne er tilnærmede værdier. Det kan være nødvendigt at anvende en forbrændingsspecifik omregningsfaktor (se tabel 2).

(183)  Afsnit 1.10.5 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(184)  Niveauerne er baseret på mængden af metaller i røggasserne i både faste og gasformige faser.

(185)  Der er anvendt en omregningsfaktor på 7,5 × 10–3. Det kan være nødvendigt at anvende en forbrændingsspecifik omregningsfaktor (se tabel 2).

(186)  Afsnit 1.10.1 indeholder en beskrivelse af teknikkerne.

(187)  Niveauerne er baseret på mængden af metaller i røggassen.

---

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 70/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 70/63

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 28. februar 2012

om fastlæggelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner for jern- og stålproduktion

(meddelt under nummer C(2012) 903)

(EØS-relevant tekst)

(2012/135/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af informationer mellem medlemsstaterne, de berørte industrier, ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og Kommissionen med henblik på at bane vejen for udfærdigelsen af BAT(bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter som defineret i direktivets artikel 3, nr. 11). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af informationer mellem medlemsstaterne, de berørte industrier, ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og Kommissionen med henblik på at bane vejen for udfærdigelsen af BAT(bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter som defineret i direktivets artikel 3, nr. 11).

| (2) | I henhold til direktivets artikel 13, stk. 2, vedrører udvekslingen af informationer anlæggenes og teknikkernes præstationer med hensyn til emissioner, eventuelt udtrykt som gennemsnit på kort og lang sigt, og de dertil knyttede referencevilkår, forbrug af råmaterialer, råmaterialernes art, vandforbrug, brug af energi og affaldsproduktion, den benyttede teknik, den dertil knyttede overvågning, virkninger på tværs af medierne, økonomisk og teknisk bæredygtighed og udviklingen heri, den bedste tilgængelige teknik og de nye teknikker, der er identificeret efter drøftelsen af de i artikel 13, stk. 2, litra a) og b), nævnte spørgsmål. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til direktivets artikel 13, stk. 2, vedrører udvekslingen af informationer anlæggenes og teknikkernes præstationer med hensyn til emissioner, eventuelt udtrykt som gennemsnit på kort og lang sigt, og de dertil knyttede referencevilkår, forbrug af råmaterialer, råmaterialernes art, vandforbrug, brug af energi og affaldsproduktion, den benyttede teknik, den dertil knyttede overvågning, virkninger på tværs af medierne, økonomisk og teknisk bæredygtighed og udviklingen heri, den bedste tilgængelige teknik og de nye teknikker, der er identificeret efter drøftelsen af de i artikel 13, stk. 2, litra a) og b), nævnte spørgsmål.

| (3) | I direktivets artikel 3, stk. 12, defineres »BAT-konklusioner« som et dokument, der indeholder de dele af et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelsesområde, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet. |
| --- | --- |

(3)

I direktivets artikel 3, stk. 12, defineres »BAT-konklusioner« som et dokument, der indeholder de dele af et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelsesområde, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU lægges BAT-konklusionerne til grund ved fastsættelsen af godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af direktivets kapitel II. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU lægges BAT-konklusionerne til grund ved fastsættelsen af godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af direktivets kapitel II.

| (5) | I henhold til direktivets artikel 15, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. direktivets artikel 13, stk. 5. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til direktivets artikel 15, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. direktivets artikel 13, stk. 5.

| (6) | I artikel 15, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU fastsættes der dispensationer fra kravet i artikel 15, stk. 3, men kun i tilfælde, hvor omkostningerne forbundet med opnåelsen af emissionsniveauer er uforholdsmæssigt store sammenlignet med miljøfordelene som følge af den geografiske placering, de lokale miljøforhold eller det pågældende anlægs tekniske egenskaber. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 15, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU fastsættes der dispensationer fra kravet i artikel 15, stk. 3, men kun i tilfælde, hvor omkostningerne forbundet med opnåelsen af emissionsniveauer er uforholdsmæssigt store sammenlignet med miljøfordelene som følge af den geografiske placering, de lokale miljøforhold eller det pågældende anlægs tekniske egenskaber.

| (7) | I henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU bygger de overvågningskrav, der er omhandlet i direktivets artikel 14, stk. 1, litra c), på konklusionerne om overvågning som beskrevet i BAT-konklusionerne. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU bygger de overvågningskrav, der er omhandlet i direktivets artikel 14, stk. 1, litra c), på konklusionerne om overvågning som beskrevet i BAT-konklusionerne.

| (8) | I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU sikrer den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner, at alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg revurderes og om nødvendigt ajourføres for at sikre overholdelsen af disse godkendelsesvilkår. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU sikrer den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner, at alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg revurderes og om nødvendigt ajourføres for at sikre overholdelsen af disse godkendelsesvilkår.

| (9) | Ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af information i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (2) blev der oprettet et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(9)

Ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af information i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (2) blev der oprettet et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse.

| (10) | I henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU indhentede Kommissionen den 13. september 2011 udtalelse (3) fra forummet om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for jern- og stålproduktion og offentliggjorde udtalelsen. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU indhentede Kommissionen den 13. september 2011 udtalelse (3) fra forummet om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for jern- og stålproduktion og offentliggjorde udtalelsen.

| (11) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

BAT-konklusionerne for jern- og stålproduktion er fastsat i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2012.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  EUT C 146 af 17.5.2011, s. 3.

2

(3)  http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ied/library?l=/ied_art_13_forum/opinions_article.

3

---

BILAG

BAT-KONKLUSIONER FOR JERN- OG STÅLPRODUKTION

ANVENDELSESOMRÅDE

GENERELT

DEFINITIONER

| 1.1 | Generelle BAT-konklusioner |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Miljøstyringssystemer |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Energistyring |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Materialestyring |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Styring af reststoffer, som f.eks. biprodukter og affald |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Diffuse støvemissioner fra opbevaring, håndtering og transport af råmaterialer og (mellem)produkter |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Vand- og spildevandsbehandling |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Overvågning |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.1.8 | Nedlukning |
| --- | --- |

1.1.8

| 1.1.9 | Støj |
| --- | --- |

1.1.9

| 1.2 | BAT-konklusioner for sintringsanlæg |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | BAT-konklusioner for pelleteringsanlæg |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | BAT-konklusioner for koksværker |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | BAT-konklusioner for højovne |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | BAT-konklusioner for oxygenblæsningsstålværker |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | BAT-konklusioner for stålfremstilling og -støbning ved hjælp af lysbueovne |
| --- | --- |

1.7

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT-konklusioner vedrører følgende aktiviteter, som er anført i bilag I til direktiv 2010/75/EU:

—   aktivitet 1.3: produktion af koks

—   aktivitet 2.1: ristning eller sintring af malm, herunder svovlholdig malm

—   aktivitet 2.2: produktion af råjern eller stål (første eller anden smeltning) med dertil hørende strengstøbning og med en kapacitet på mere end 2,5 tons/time.

BAT-konklusionerne omhandler navnlig følgende processer:

| — | læsning, aflæsning og håndtering af råmaterialer i bulk |
| --- | --- |

—

læsning, aflæsning og håndtering af råmaterialer i bulk

| — | blanding af råmaterialer |
| --- | --- |

—

blanding af råmaterialer

| — | sintring og and pelletering af jernmalm |
| --- | --- |

—

sintring og and pelletering af jernmalm

| — | produktion af koks fra kokskul |
| --- | --- |

—

produktion af koks fra kokskul

| — | produktion af varmt metal ved brug af højovne, herunder slaggeforarbejdning |
| --- | --- |

—

produktion af varmt metal ved brug af højovne, herunder slaggeforarbejdning

| — | produktion og raffinering af stål ved brug af oxygenprocesser, herunder opstrømsafsvovling i støbeskeen, nedstrømsmetallurgi i støbeskeen og slaggeforarbejdning |
| --- | --- |

—

produktion og raffinering af stål ved brug af oxygenprocesser, herunder opstrømsafsvovling i støbeskeen, nedstrømsmetallurgi i støbeskeen og slaggeforarbejdning

| — | fremstilling af stål ved hjælp af lysbueovne, herunder nedstrømsmetallurgi i støbeskeen og slaggeforarbejdning |
| --- | --- |

—

fremstilling af stål ved hjælp af lysbueovne, herunder nedstrømsmetallurgi i støbeskeen og slaggeforarbejdning

| — | strengstøbning (tyndslabstøbning, støbning af bånd og pladestøbning (støbning i næsten endelig form)). |
| --- | --- |

—

strengstøbning (tyndslabstøbning, støbning af bånd og pladestøbning (støbning i næsten endelig form)).

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende aktiviteter:

| — | fremstilling af kalk i ovne, som er omfattet af BREF-dokumentet for cement-, kalk- og magnesiumoxidindustrierne (CLM) |
| --- | --- |

—

fremstilling af kalk i ovne, som er omfattet af BREF-dokumentet for cement-, kalk- og magnesiumoxidindustrierne (CLM)

| — | forarbejdning af støv med henblik på genanvendelse af non-ferro-metaller (f.eks. støv i en elektrisk lysbueovn) og produktion af ferrolegeringer, som er omfattet af BREF-dokumentet for non-ferro metalindustrierne (NFM) |
| --- | --- |

—

forarbejdning af støv med henblik på genanvendelse af non-ferro-metaller (f.eks. støv i en elektrisk lysbueovn) og produktion af ferrolegeringer, som er omfattet af BREF-dokumentet for non-ferro metalindustrierne (NFM)

| — | svovlsyreanlæg i koksovne, som er omfattet af BREF-dokumentet for fremstilling af uorganiske kemikalier i storskalaproduktion – ammoniak, syre og gødningsstoffer (LVIC-AAF BREF). |
| --- | --- |

—

svovlsyreanlæg i koksovne, som er omfattet af BREF-dokumentet for fremstilling af uorganiske kemikalier i storskalaproduktion – ammoniak, syre og gødningsstoffer (LVIC-AAF BREF).

Andre referencedokumenter, som er relevante for de aktiviteter, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner:

| Referencedokumenter | Aktivitet |
| --- | --- |
| BREF-dokument for store fyringsanlæg (LCP) | Forbrændingsanlæg med en nominel indfyret termisk effekt på 50 MW eller derover |
| BREF-dokument for forarbejdning af jern og metal | Nedstrømsprocesser, som f.eks. valsning, pickling, overfladebehandling osv. |
| Strengstøbning (tyndslabstøbning, støbning af bånd og pladestøbning (støbning i næsten endelig form)) |
| BREF-dokument om emissioner fra oplagring | Oplagring og håndtering |
| BREF-dokument om industriel køling | Kølesystemer |
| Generelle overvågningsprincipper | Overvågning af emissioner og forbrug |
| BREF-dokument om energieffektivitet | Generel energieffektivitet |
| Økonomiske aspekter og tværgående miljøvirkninger | Økonomiske aspekter og påvirkninger, der går på tværs af miljøelementerne |

Referencedokumenter

Aktivitet

BREF-dokument for store fyringsanlæg (LCP)

Forbrændingsanlæg med en nominel indfyret termisk effekt på 50 MW eller derover

BREF-dokument for forarbejdning af jern og metal

Nedstrømsprocesser, som f.eks. valsning, pickling, overfladebehandling osv.

Strengstøbning (tyndslabstøbning, støbning af bånd og pladestøbning (støbning i næsten endelig form))

BREF-dokument om emissioner fra oplagring

Oplagring og håndtering

BREF-dokument om industriel køling

Kølesystemer

Generelle overvågningsprincipper

Overvågning af emissioner og forbrug

BREF-dokument om energieffektivitet

Generel energieffektivitet

Økonomiske aspekter og tværgående miljøvirkninger

Økonomiske aspekter og påvirkninger, der går på tværs af miljøelementerne

De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken foreskrevne eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.

GENERELT

Miljøpræstationsniveauerne forbundet med BAT udtrykkes i intervaller snarere end i enkeltstående værdier. Et interval kan afspejle forskellene inden for en given type anlæg (f.eks. forskelle i renheden og kvaliteten af slutproduktet, forskelle i anlæggets design, opførelse, størrelse og kapacitet), som fører til udsving i de miljøpræstationer, der opnås ved anvendelse af BAT.

ANGIVELSE AF EMISSIONSNIVEAUER, DER ER FORBUNDET MED DEN BEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNIK (BAT-AEL-VÆRDIER)

I disse BAT-konklusioner udtrykkes BAT-AEL-værdier som enten:

| — | masse af udledte stoffer pr. mængde røggas under standardbetingelser (273,15 K, 101,3 kPa) korrigeret for vanddampindhold udtrykt i enhederne g/Nm3, mg/Nm3, μg/Nm3 eller ng/Nm3, eller |
| --- | --- |

—

masse af udledte stoffer pr. mængde røggas under standardbetingelser (273,15 K, 101,3 kPa) korrigeret for vanddampindhold udtrykt i enhederne g/Nm3, mg/Nm3, μg/Nm3 eller ng/Nm3, eller

| — | masse af udledte stoffer pr. enhed af genereret eller forarbejdet produktmasse (forbrugs- eller emissionsfaktorer) udtrykt i enhederne kg/t, g/t, mg/t eller μg/t |
| --- | --- |

—

masse af udledte stoffer pr. enhed af genereret eller forarbejdet produktmasse (forbrugs- eller emissionsfaktorer) udtrykt i enhederne kg/t, g/t, mg/t eller μg/t

og BAT-AEL-værdier for emissioner i vand udtrykkes som:

| — | masse af udledte stoffer pr. volumen spildevand udtrykt i enhederne g/l, mg/l eller μg/l. |
| --- | --- |

—

masse af udledte stoffer pr. volumen spildevand udtrykt i enhederne g/l, mg/l eller μg/l.

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner forstås ved

—   »nyt anlæg«: et anlæg, der etableres på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg på dets eksisterende fundament efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner

—   »eksisterende anlæg«: et anlæg, som ikke er et nyt anlæg

—   »NOX«: summen af nitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som NO2

—   »SOX«: summen af svovldioxid (SO2) og svovltrioxid (SO3) udtrykt som SO2

—   »HCl«: alle gasformige chlorider udtrykt som HCl

—   »HF«: alle gasformige fluorider udtrykt som HF.

1.1   Generelle BAT-konklusioner

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, generel anvendelse.

De processpecifikke BAT i afsnit 1.2 – 1.7 gælder i tillæg til de generelle BAT i dette afsnit.

1.1.1   Miljøstyringssystemer

1.   BAT er at gennemføre og overholde et miljøstyringssystem, der omfatter alle de følgende elementer:

| I. | engagement fra ledelsens side |
| --- | --- |

I.

engagement fra ledelsens side

| II. | definition af en miljøpolitik, der omfatter løbende forbedring af anlægget, fastlagt af ledelsen |
| --- | --- |

II.

definition af en miljøpolitik, der omfatter løbende forbedring af anlægget, fastlagt af ledelsen

| III. | planlægning og fastsættelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investering |
| --- | --- |

III.

planlægning og fastsættelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investering

| IV. | gennemførelse af procedurerne med særlig vægt på:






  i. | struktur og ansvar |
| --- | --- | --- |

IV.

gennemførelse af procedurerne med særlig vægt på:

i.

struktur og ansvar

| ii. | uddannelse, bevidstgørelse og kompetence |
| --- | --- |

ii.

uddannelse, bevidstgørelse og kompetence

| iii. | kommunikation |
| --- | --- |

iii.

kommunikation

| iv. | inddragelse af medarbejdere |
| --- | --- |

iv.

inddragelse af medarbejdere

| v. | dokumentation |
| --- | --- |

v.

dokumentation

| vi. | effektiv processtyring |
| --- | --- |

vi.

effektiv processtyring

| vii. | vedligeholdelsesprogram |
| --- | --- |

vii.

vedligeholdelsesprogram

| viii. | nødberedskab og indsatskapacitet |
| --- | --- |

viii.

nødberedskab og indsatskapacitet

| ix. | sikring af overensstemmelse med miljølovgivning |
| --- | --- |

ix.

sikring af overensstemmelse med miljølovgivning

| V. | kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på:






  i. | overvågning og måling (se også referencedokument om generelle overvågningsprincipper) |
| --- | --- | --- |

V.

kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på:

i.

overvågning og måling (se også referencedokument om generelle overvågningsprincipper)

| ii. | korrigerende og forebyggende foranstaltninger |
| --- | --- |

ii.

korrigerende og forebyggende foranstaltninger

| iii. | vedligeholdelse af optegnelser |
| --- | --- |

iii.

vedligeholdelse af optegnelser

| iv. | uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern revision med henblik på at fastlægge, om miljøstyringssystemer er i overensstemmelse med planlagte ordninger og gennemføres og vedligeholdes korrekt |
| --- | --- |

iv.

uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern revision med henblik på at fastlægge, om miljøstyringssystemer er i overensstemmelse med planlagte ordninger og gennemføres og vedligeholdes korrekt

| VI. | gennemgang af miljøstyringssystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet udført af den øverste ledelse |
| --- | --- |

VI.

gennemgang af miljøstyringssystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet udført af den øverste ledelse

| VII. | tilpasning til udviklingen af renere teknologier |
| --- | --- |

VII.

tilpasning til udviklingen af renere teknologier

| VIII. | overvejelse af miljøindvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i konstruktionsfasen for et nyt anlæg og i hele dets driftslevetid |
| --- | --- |

VIII.

overvejelse af miljøindvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i konstruktionsfasen for et nyt anlæg og i hele dets driftslevetid

| IX. | generel anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer. |
| --- | --- |

IX.

generel anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer.

Anvendelsesområde

Miljøstyringssystemets omfang (f.eks. detaljeringsniveau) og karakter (f.eks. standardiseret eller ikke-standardiseret) hænger generelt sammen med anlæggets karakter, størrelse og kompleksitet samt de miljøindvirkninger, det kan have.

1.1.2   Energistyring

2.   BAT er at mindske det termiske energiforbrug gennem en kombination af følgende teknikker:

| I. | forbedrede og optimerede systemer, der kan tilvejebringe problemfri og stabil forarbejdning, som opfylder de fastlagte driftsparametre, ved brug af






  i. | processtyringsoptimering, herunder computerbaserede automatiske kontrolsystemer |
| --- | --- | --- |

I.

forbedrede og optimerede systemer, der kan tilvejebringe problemfri og stabil forarbejdning, som opfylder de fastlagte driftsparametre, ved brug af

i.

processtyringsoptimering, herunder computerbaserede automatiske kontrolsystemer

| ii. | moderne gravimetriske fødesystemer til fast brændsel |
| --- | --- |

ii.

moderne gravimetriske fødesystemer til fast brændsel

| iii. | forvarmning i videst muligt omfang med udgangspunkt i den eksisterende proceskonfiguration |
| --- | --- |

iii.

forvarmning i videst muligt omfang med udgangspunkt i den eksisterende proceskonfiguration

| II. | indvinding af overskudsvarme fra processer, navnlig fra deres kølezoner |
| --- | --- |

II.

indvinding af overskudsvarme fra processer, navnlig fra deres kølezoner

| III. | optimeret damp- og varmestyring |
| --- | --- |

III.

optimeret damp- og varmestyring

| IV. | procesintegreret genanvendelse af sensibel varme i videst muligt omfang. |
| --- | --- |

IV.

procesintegreret genanvendelse af sensibel varme i videst muligt omfang.

Se BREF-dokumentet om energieffektivitet for oplysninger om energistyring.

Beskrivelse af BAT I.i

Følgende elementer er vigtige for integrerede stålværker, hvad angår forbedring af den samlede energieffektivitet:

| — | optimering af energiforbruget |
| --- | --- |

—

optimering af energiforbruget

| — | onlineovervågning af de vigtigste energistrømme og forbrændingsprocesser på anlægget, herunder overvågning af alle gasafbrændinger med henblik på at forhindre energitab, så omgående vedligeholdelse muliggøres, og en glidende produktionsproces opnås |
| --- | --- |

—

onlineovervågning af de vigtigste energistrømme og forbrændingsprocesser på anlægget, herunder overvågning af alle gasafbrændinger med henblik på at forhindre energitab, så omgående vedligeholdelse muliggøres, og en glidende produktionsproces opnås

| — | rapporterings- og analyseværktøjer, så det gennemsnitlige energiforbrug for hver proces kan kontrolleres |
| --- | --- |

—

rapporterings- og analyseværktøjer, så det gennemsnitlige energiforbrug for hver proces kan kontrolleres

| — | definition af specifikke energiforbrugsniveauer for relevante processer og langsigtet sammenligning af dem |
| --- | --- |

—

definition af specifikke energiforbrugsniveauer for relevante processer og langsigtet sammenligning af dem

| — | gennemførelse af energisyn som defineret i BREF-dokumentet om energieffektivitet, f.eks. for at kortlægge omkostningseffektive energibesparelsesmuligheder. |
| --- | --- |

—

gennemførelse af energisyn som defineret i BREF-dokumentet om energieffektivitet, f.eks. for at kortlægge omkostningseffektive energibesparelsesmuligheder.

Beskrivelse af BAT II – IV

Procesintegrerede teknikker, som anvendes til at forbedre energieffektiviteten inden for stålfremstilling gennem forbedret varmegenindvinding, omfatter:

| — | kombineret kraftvarmeproduktion med genindvinding af overskudsvarme i varmevekslere og distribution til andre dele af stålværket eller til fjernvarmenet |
| --- | --- |

—

kombineret kraftvarmeproduktion med genindvinding af overskudsvarme i varmevekslere og distribution til andre dele af stålværket eller til fjernvarmenet

| — | installation af dampkedler eller effektive systemer i store genopvarmingsovne (ovne kan dække en del af behovet for damp) |
| --- | --- |

—

installation af dampkedler eller effektive systemer i store genopvarmingsovne (ovne kan dække en del af behovet for damp)

| — | forvarmning af forbrændingsluften i ovne og andre afbrændingssystemer for at spare brændsel under hensyntagen til negative indvirkninger, f.eks. en forøgelse af nitrogenoxidindholdet i luftafkastet |
| --- | --- |

—

forvarmning af forbrændingsluften i ovne og andre afbrændingssystemer for at spare brændsel under hensyntagen til negative indvirkninger, f.eks. en forøgelse af nitrogenoxidindholdet i luftafkastet

| — | isolering af damp- og varmtvandsrør |
| --- | --- |

—

isolering af damp- og varmtvandsrør

| — | genindvinding af varme fra produkter, f.eks. sintring |
| --- | --- |

—

genindvinding af varme fra produkter, f.eks. sintring

| — | brug af både varmepunkter og solpaneler, hvis stål skal afkøles |
| --- | --- |

—

brug af både varmepunkter og solpaneler, hvis stål skal afkøles

| — | brug af røggaskedler i højtemperaturovne |
| --- | --- |

—

brug af røggaskedler i højtemperaturovne

| — | oxygenevaporation og kompressorkøling for at udveksle energi via standardvarmevekslere |
| --- | --- |

—

oxygenevaporation og kompressorkøling for at udveksle energi via standardvarmevekslere

| — | brug af gasaflastningsturbiner til at konvertere kinetisk energi fra den gas, der produceres i højovnen, til elektricitet. |
| --- | --- |

—

brug af gasaflastningsturbiner til at konvertere kinetisk energi fra den gas, der produceres i højovnen, til elektricitet.

Anvendelsesområde for BAT II – IV

Kombineret kraftvarmeproduktion finder anvendelse for alle jern- og stålværker i nærheden af byområder med tilstrækkeligt varmebehov. Det specifikke energiforbrug afhænger af processens omfang, produktkvaliteten og anlægstypen (f.eks. mængden af vakuumbehandling i oxygenovnen, den øvre kølegrænse, produkternes tykkelse osv.).

3.   BAT er at mindske det primære energiforbrug gennem optimering af energistrømme og optimeret udnyttelse af udvundne procesgasser, som f.eks. koksværksgas, højovnsgas og LD-gas.

Beskrivelse

Procesintegrerede teknikker, som anvendes til at forbedre energieffektiviteten i et integreret stålværk gennem ved optimeret udnyttelse af procesgas, omfatter:

| — | brug af gastanke til alle biproduktgasser eller andre effektive systemer til kortvarig oplagring og højtryksbeholdere |
| --- | --- |

—

brug af gastanke til alle biproduktgasser eller andre effektive systemer til kortvarig oplagring og højtryksbeholdere

| — | forøgelse af tryk i gasnettet ved energitab i afbrændingerne for at forbedre udnyttelsen af procesgasser og derved øge udnyttelsesgraden |
| --- | --- |

—

forøgelse af tryk i gasnettet ved energitab i afbrændingerne for at forbedre udnyttelsen af procesgasser og derved øge udnyttelsesgraden

| — | berigelse med procesgasser og forskellige brændværdier for forskellige forbrugere |
| --- | --- |

—

berigelse med procesgasser og forskellige brændværdier for forskellige forbrugere

| — | opvarmning af ovne med procesgas |
| --- | --- |

—

opvarmning af ovne med procesgas

| — | brug af computerstyret system til brændværdikontrol |
| --- | --- |

—

brug af computerstyret system til brændværdikontrol

| — | registrering og brug af koks- og røggastemperaturer |
| --- | --- |

—

registrering og brug af koks- og røggastemperaturer

| — | effektiv dimensionering af energigenindvindingsanlægs kapacitet til procesgasserne, navnlig med hensyn til udsving i procesgasserne. |
| --- | --- |

—

effektiv dimensionering af energigenindvindingsanlægs kapacitet til procesgasserne, navnlig med hensyn til udsving i procesgasserne.

Anvendelsesområde

Det specifikke energiforbrug afhænger af processens omfang, produktkvaliteten og anlægstypen (f.eks. mængden af vakuumbehandling i oxygenovnen, den øvre kølegrænse, produkternes tykkelse osv.).

4.   BAT er at anvende afsvovlet og afstøvet koksværksgas, afstøvet højovnsgas og LD-gas (blandet eller separat) i kedler eller i kombinerede kraftvarmeanlæg til at producere damp, elektricitet og/eller varme ved hjælp af overskudsvarme til interne eller eksterne varmenet, hvis det efterspørges af tredjemand.

Anvendelsesområde

Samarbejde og aftale med tredjemand er muligvis ikke inden for driftslederens kontrol og er derfor muligvis ikke inden for tilladelsens anvendelsesområde.

5.   BAT er at mindske elforbruget ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | energistyringssystemer |
| --- | --- |

I.

energistyringssystemer

| II. | formalings-, pumpe-, ventilations- og transportudstyr samt andet elektrisk udstyr med høj energieffektivitet. |
| --- | --- |

II.

formalings-, pumpe-, ventilations- og transportudstyr samt andet elektrisk udstyr med høj energieffektivitet.

Anvendelsesområde

Frekvensstyrede pumper kan ikke anvendes, hvis pumpernes driftssikkerhed er afgørende for processikkerheden.

1.1.3   Materialestyring

6.   BAT er at optimere styringen af og kontrollen med interne materialestrømme med henblik på at forebygge forurening, forebygge forringelse, sikre tilstrækkelig udgangsmaterialekvalitet, muliggøre genbrug og genanvendelse og forbedre proceseffektiviteten og optimeringen af metaludbyttet.

Beskrivelse

Passende oplagring og håndtering af udgangsmaterialer og produktionsreststoffer kan hjælpe med at minimere de luftbårne støvemissioner fra oplagringspladser og transportbånd, herunder overførselspunkter, og undgå forurening af jord, grundvand og afstrømningsvand (se også BAT 11).

Effektiv forvaltning af integrerede stålværker og reststoffer, herunder affald, fra andre anlæg og sektorer, gør det muligt at maksimere den interne og/eller eksterne anvendelse af råmaterialer (se også BAT 8, 9 og 10).

Materialestyring omfatter kontrolleret bortskaffelse af mindre dele af den samlede mængde reststoffer fra integrerede stålværker uden økonomisk udbytte.

7.   For at opnå lave emissionsniveauer for relevante forurenende stoffer er det BAT at vælge passende skrotkvaliteter og andre råmaterialer. Med hensyn til skrot indebærer BAT passende inspektion for synlige kontaminanter, der kan indeholde tungmetaller, navnlig kviksølv, eller som kan føre til dannelse af polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) og polychlorerede biphenyler (PCB).

For at forbedre anvendelsen af skrot kan følgende teknikker anvendes separat eller i kombination:

| — | angivelse af acceptkriterier, der passer til produktionsprofilen, i købsordrer på skrot |
| --- | --- |

—

angivelse af acceptkriterier, der passer til produktionsprofilen, i købsordrer på skrot

| — | tilvejebringelse af god viden om skrotsammensætning ved nøje at overvåge skrottets oprindelse, og i særlige tilfælde kan en smeltetest hjælpe med at karakterisere skrottets sammensætning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af god viden om skrotsammensætning ved nøje at overvåge skrottets oprindelse, og i særlige tilfælde kan en smeltetest hjælpe med at karakterisere skrottets sammensætning

| — | tilvejebringelse af tilstrækkelige modtagefaciliteter og kontrol af leveringer |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af tilstrækkelige modtagefaciliteter og kontrol af leveringer

| — | tilvejebringelse af procedurer til udelukkelse af skrot, der ikke er egnet til anvendelse i anlægget |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af procedurer til udelukkelse af skrot, der ikke er egnet til anvendelse i anlægget

| — | oplagring af skrottet i overensstemmelse med forskellige kriterier (f.eks. størrelse, legeringer og renlighed); oplagring af skrot, der kan frigive kontaminanter til jorden på uigennemtrængelige overflader med dræn- og opsamlingssystem; brug af overdækning, der kan mindske behovet for et sådant system |
| --- | --- |

—

oplagring af skrottet i overensstemmelse med forskellige kriterier (f.eks. størrelse, legeringer og renlighed); oplagring af skrot, der kan frigive kontaminanter til jorden på uigennemtrængelige overflader med dræn- og opsamlingssystem; brug af overdækning, der kan mindske behovet for et sådant system

| — | sammensætning af skrot til forskellige smeltninger under hensyntagen til kendskabet til sammensætningen for at udnytte det mest velegnede skrot til den stålkvalitet, der skal produceres (dette er i nogle tilfælde afgørende for at undgå tilstedeværelsen af uønskede elementer og i andre tilfælde for at udnytte legeringselementer, der findes i skrottet, og som skal bruges til den fremstillede stålkvalitet) |
| --- | --- |

—

sammensætning af skrot til forskellige smeltninger under hensyntagen til kendskabet til sammensætningen for at udnytte det mest velegnede skrot til den stålkvalitet, der skal produceres (dette er i nogle tilfælde afgørende for at undgå tilstedeværelsen af uønskede elementer og i andre tilfælde for at udnytte legeringselementer, der findes i skrottet, og som skal bruges til den fremstillede stålkvalitet)

| — | omgående returnering af alt skrot, der produceres internt, til skrotgården med henblik på genanvendelse |
| --- | --- |

—

omgående returnering af alt skrot, der produceres internt, til skrotgården med henblik på genanvendelse

| — | fastlæggelse af en drifts- og styringsplan |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af en drifts- og styringsplan

| — | sortering af skrot med henblik på at minimere risikoen for at inkludere farlige eller non-ferro kontaminanter, navnlig polychlorerede biphenyler (PCB), olie eller fedt. Dette varetages normalt af skrotleverandøren, men driftslederen kontrollerer af sikkerhedshensyn alle skrotlæs i forseglede containere. Samtidig kan de så vidt muligt kontrolleres for kontaminanter. Der kræves evt. vurdering af små mængder plast (f.eks. plastbelagte komponenter) |
| --- | --- |

—

sortering af skrot med henblik på at minimere risikoen for at inkludere farlige eller non-ferro kontaminanter, navnlig polychlorerede biphenyler (PCB), olie eller fedt. Dette varetages normalt af skrotleverandøren, men driftslederen kontrollerer af sikkerhedshensyn alle skrotlæs i forseglede containere. Samtidig kan de så vidt muligt kontrolleres for kontaminanter. Der kræves evt. vurdering af små mængder plast (f.eks. plastbelagte komponenter)

| — | kontrol af radioaktivitet i henhold til anbefalingerne fra UNECE's ekspertgruppe |
| --- | --- |

—

kontrol af radioaktivitet i henhold til anbefalingerne fra UNECE's ekspertgruppe

| — | gennemførelsen af skrotproducenternes obligatoriske fjernelse af komponenter, der indeholder kviksølv fra udrangerede køretøjer og affald af elektrisk og elektronisk udstyr, kan forbedres:






  — | gennem krav om fravær af kviksølv i aftaler om køb af skrot |
| --- | --- | --- |

—

gennemførelsen af skrotproducenternes obligatoriske fjernelse af komponenter, der indeholder kviksølv fra udrangerede køretøjer og affald af elektrisk og elektronisk udstyr, kan forbedres:

—

gennem krav om fravær af kviksølv i aftaler om køb af skrot

| — | ved at afvise skrot, der indeholder synlige elektroniske komponenter og samlinger. |
| --- | --- |

—

ved at afvise skrot, der indeholder synlige elektroniske komponenter og samlinger.

Anvendelsesområde

Udvælgelse og sortering af skrot er ikke altid inden for driftslederens kontrol.

1.1.4   Styring af reststoffer, som f.eks. biprodukter og affald

8.   BAT for faste reststoffer er at anvende integrerede teknikker og driftsteknikker til minimering af affald gennem intern anvendelse eller ved anvendelse af særlige genanvendelsesprocesser (internt eller eksterne).

Beskrivelse

Teknikkerne til genanvendelse af jernholdige reststoffer omfatter specialiserede genanvendelsesteknikker, som f.eks. OxyCup®-skaktovnen, DK-processen, reduktionsprocesser ved smeltning eller koldpelletering/-brikettering samt teknikker til produktionsreststoffer omhandlet i afsnit 9.2-9.7.

Anvendelsesområde

Da de nævne processer i nogle tilfælde udføres af tredjemand, er selve genanvendelsen muligvis ikke inden for driftslederens kontrol og derfor ikke inden for godkendelsens anvendelsesområde.

9.   BAT er at maksimere den eksterne anvendelse eller genanvendelse af faste reststoffer, som ikke kan bruges eller genanvendes i overensstemmelse med BAT 8, når dette er muligt og i overensstemmelse med affaldsbestemmelserne. BAT er på en kontrolleret måde at håndtere reststoffer, der ikke kan undgås eller genanvendes.

10.   BAT er at anvende den bedste drifts- og vedligeholdelsespraksis ved indsamling, håndtering, oplagring og transport af alle faste restprodukter og ved overdækning af overførselspunkter for at undgå emissioner til luft og vand.

1.1.5   Diffuse støvemissioner fra opbevaring, håndtering og transport af råmaterialer og (mellem)produkter

11.   BAT er at forebygge eller reducere diffuse støvemissioner fra oplagring, håndtering og transport af materialer ved brug af en eller flere af følgende teknikker.

Ved anvendelse af rensningsteknikker er det BAT at optimere opfangningseffektiviteten og den efterfølgende rensning ved hjælp af effektive teknikker, der f.eks. er nævnt i det følgende. Der gives præference til opsamling af støvemissioner nærmest kilden.

| I. | Generelle teknikker omfatter:






  — | udformning af en handlingsplan for diffust støv inden for rammerne af miljøstyringssystemet for stålværker |
| --- | --- | --- |

I.

Generelle teknikker omfatter:

—

udformning af en handlingsplan for diffust støv inden for rammerne af miljøstyringssystemet for stålværker

| — | overvejelse af midlertidigt driftsstop for visse aktiviteter, hvis de udpeges som en kilde til PM10, der forårsager høje værdier i omgivelserne; for at gøre det kræves der tilstrækkelig PM10-overvågning og tilhørende overvågning af vindretning og -styrke, så de primære kilder til fint støv kan trianguleres og udpeges. |
| --- | --- |

—

overvejelse af midlertidigt driftsstop for visse aktiviteter, hvis de udpeges som en kilde til PM10, der forårsager høje værdier i omgivelserne; for at gøre det kræves der tilstrækkelig PM10-overvågning og tilhørende overvågning af vindretning og -styrke, så de primære kilder til fint støv kan trianguleres og udpeges.

| II. | Teknikker til forebyggelse af støvfrigivelse under håndtering og transport af råmaterialer i bulk omfatter:






  — | orientering af lange lagre af bulk materiale i den fremherskende vindretning |
| --- | --- | --- |

II.

Teknikker til forebyggelse af støvfrigivelse under håndtering og transport af råmaterialer i bulk omfatter:

—

orientering af lange lagre af bulk materiale i den fremherskende vindretning

| — | opstilling af læskærme eller brug af det naturlig terræn til at skabe læ |
| --- | --- |

—

opstilling af læskærme eller brug af det naturlig terræn til at skabe læ

| — | kontrol af fugtindholdet i det leverede materiale |
| --- | --- |

—

kontrol af fugtindholdet i det leverede materiale

| — | omhyggeligt fokus på procedurer for at undgå unødvendig håndtering af materialer og lange uafskærmede faldhøjder |
| --- | --- |

—

omhyggeligt fokus på procedurer for at undgå unødvendig håndtering af materialer og lange uafskærmede faldhøjder

| — | tilstrækkelig inddæmning på transportbånd, i tragte osv. |
| --- | --- |

—

tilstrækkelig inddæmning på transportbånd, i tragte osv.

| — | brug af støvbekæmpende vandspray med tilsætningsstoffer, som f.eks. latex, hvis det er passende |
| --- | --- |

—

brug af støvbekæmpende vandspray med tilsætningsstoffer, som f.eks. latex, hvis det er passende

| — | faste vedligeholdelsesstandarder for udstyr |
| --- | --- |

—

faste vedligeholdelsesstandarder for udstyr

| — | høje standarder for renholdelse, navnlig med hensyn til rengøring og befugtning af veje |
| --- | --- |

—

høje standarder for renholdelse, navnlig med hensyn til rengøring og befugtning af veje

| — | brug af mobilt og stationært støvsugeudstyr |
| --- | --- |

—

brug af mobilt og stationært støvsugeudstyr

| — | støvbekæmpelse eller støvfjernelse og brug af posefilterrenseanlæg med henblik på at bekæmpe kilder til betydelig støvproduktion |
| --- | --- |

—

støvbekæmpelse eller støvfjernelse og brug af posefilterrenseanlæg med henblik på at bekæmpe kilder til betydelig støvproduktion

| — | anvendelse af fejebiler med nedsat emission ved rutinemæssig rengøring af veje med hård belægning. |
| --- | --- |

—

anvendelse af fejebiler med nedsat emission ved rutinemæssig rengøring af veje med hård belægning.

| III. | Teknikker til levering, oplagring og genvinding af materialer omfatter:






  — | total indeslutning af aflæsningstragte i bygning forsynet med filtreret luftudsugning til støvende materialer eller tragte forsynet med støvskærme og aflæsningsanordninger tilsluttet et støvfjernelses- og rensningssystem |
| --- | --- | --- |

III.

Teknikker til levering, oplagring og genvinding af materialer omfatter:

—

total indeslutning af aflæsningstragte i bygning forsynet med filtreret luftudsugning til støvende materialer eller tragte forsynet med støvskærme og aflæsningsanordninger tilsluttet et støvfjernelses- og rensningssystem

| — | begrænsning af faldhøjde til maks. 0,5 m, hvis det er muligt |
| --- | --- |

—

begrænsning af faldhøjde til maks. 0,5 m, hvis det er muligt

| — | brug af vandspray (helst med genanvendt vand) til støvbekæmpelse |
| --- | --- |

—

brug af vandspray (helst med genanvendt vand) til støvbekæmpelse

| — | montering af beholdere med filterenheder med henblik på støvbekæmpelse, hvis det er nødvendigt |
| --- | --- |

—

montering af beholdere med filterenheder med henblik på støvbekæmpelse, hvis det er nødvendigt

| — | brug at fuldstændigt lukkede anordninger til genvinding fra beholdere |
| --- | --- |

—

brug at fuldstændigt lukkede anordninger til genvinding fra beholdere

| — | oplagring af skrot på overdækkede områder med hård belægning for at mindske risikoen for jordforurening (ved brug af just in time-levering for at minimere områdets størrelse og dermed emissioner) |
| --- | --- |

—

oplagring af skrot på overdækkede områder med hård belægning for at mindske risikoen for jordforurening (ved brug af just in time-levering for at minimere områdets størrelse og dermed emissioner)

| — | minimering af forstyrrelsen af lagre |
| --- | --- |

—

minimering af forstyrrelsen af lagre

| — | begrænsning af stablernes højde og regulering af deres generelle form |
| --- | --- |

—

begrænsning af stablernes højde og regulering af deres generelle form

| — | oplagring i bygning eller tanke i stedet for i udvendige lagre, hvis det oplagredes omfang tillader det |
| --- | --- |

—

oplagring i bygning eller tanke i stedet for i udvendige lagre, hvis det oplagredes omfang tillader det

| — | etablering af læskærme ved hjælp af det naturlige terræn, jordvolde eller plantning af højt græs og stedsegrønne træer i åbne områder for at opfange og absorbere støv uden at skadevirkninger på lang sigt |
| --- | --- |

—

etablering af læskærme ved hjælp af det naturlige terræn, jordvolde eller plantning af højt græs og stedsegrønne træer i åbne områder for at opfange og absorbere støv uden at skadevirkninger på lang sigt

| — | sprøjtesåning af affaldspladser og slaggebjerge |
| --- | --- |

—

sprøjtesåning af affaldspladser og slaggebjerge

| — | udlægning af anlægget til grønt område ved at dække ikke-anvendte områder med dæklag af jord og plantning af græs, buske og andre bunddækkende planter |
| --- | --- |

—

udlægning af anlægget til grønt område ved at dække ikke-anvendte områder med dæklag af jord og plantning af græs, buske og andre bunddækkende planter

| — | befugtning af overfladen ved brug af holdbare støvbindende stoffer |
| --- | --- |

—

befugtning af overfladen ved brug af holdbare støvbindende stoffer

| — | dækning af overfladen med presenninger eller belægning (f.eks. latex) |
| --- | --- |

—

dækning af overfladen med presenninger eller belægning (f.eks. latex)

| — | anvendelse af oplagring med støttemure for at reducere den eksponerede overflade |
| --- | --- |

—

anvendelse af oplagring med støttemure for at reducere den eksponerede overflade

| — | uigennemtrængelige overflader med beton og dræn om nødvendigt. |
| --- | --- |

—

uigennemtrængelige overflader med beton og dræn om nødvendigt.

| IV. | Hvis brændsel og råmaterialer leveres med skib, og der kan ske betydelig frigivelse støv, omfatter teknikkerne:






  — | driftsledernes brug af selvaflæssende eller lukkede kontinuerlige aflæssere. Ellers skal støv, der genereres af skibslossere af grabtypen, minimeres gennem en kombination af teknikker, som sikrer et tilstrækkeligt fugtindhold i det leverede materiale, minimerer faldhøjderne og bruger vandspray eller vandtåge ved åbningen af skibets lossetragt |
| --- | --- | --- |

IV.

Hvis brændsel og råmaterialer leveres med skib, og der kan ske betydelig frigivelse støv, omfatter teknikkerne:

—

driftsledernes brug af selvaflæssende eller lukkede kontinuerlige aflæssere. Ellers skal støv, der genereres af skibslossere af grabtypen, minimeres gennem en kombination af teknikker, som sikrer et tilstrækkeligt fugtindhold i det leverede materiale, minimerer faldhøjderne og bruger vandspray eller vandtåge ved åbningen af skibets lossetragt

| — | undgå havvand i spraykanalerne eller -strømmen, da det bevirker, at sintringsanlæggets elektrofiltre kontamineres med natriumchlorid. Yderligere chlortilførsel til råmaterialerne kan også resultere i øgede emissioner (f.eks. af polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) og hæmme recirkulationen af filterstøv |
| --- | --- |

—

undgå havvand i spraykanalerne eller -strømmen, da det bevirker, at sintringsanlæggets elektrofiltre kontamineres med natriumchlorid. Yderligere chlortilførsel til råmaterialerne kan også resultere i øgede emissioner (f.eks. af polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) og hæmme recirkulationen af filterstøv

| — | oplagring af kulstof, kalk og calciumcarbid i pulverform i lukkede siloer med pneumatisk transport eller oplagring og transport af disse i lukkede sække. |
| --- | --- |

—

oplagring af kulstof, kalk og calciumcarbid i pulverform i lukkede siloer med pneumatisk transport eller oplagring og transport af disse i lukkede sække.

| V. | Aflæsningsteknikker i forbindelse med tog eller lastvogn omfatter:






  — | hvis dannelse af støvemissioner kræver det, skal der bruges særligt aflæsningsudstyr med en lukket konstruktion. |
| --- | --- | --- |

V.

Aflæsningsteknikker i forbindelse med tog eller lastvogn omfatter:

—

hvis dannelse af støvemissioner kræver det, skal der bruges særligt aflæsningsudstyr med en lukket konstruktion.

| VI. | I tilfælde af flygtige materialer, der kan medføre betydelig støvfrigivelse, omfatter teknikkerne:






  — | brug af overførselspunkter, vibrerende skærme, knusemaskiner, tragte osv., som kan være helt lukkede og tilsluttet et posefilteranlæg |
| --- | --- | --- |

VI.

I tilfælde af flygtige materialer, der kan medføre betydelig støvfrigivelse, omfatter teknikkerne:

—

brug af overførselspunkter, vibrerende skærme, knusemaskiner, tragte osv., som kan være helt lukkede og tilsluttet et posefilteranlæg

| — | brug af centralt eller lokalt støvsugeanlæg i stedet for nedvaskning med henblik på at fjerne spild, da virkningerne så begrænses til ét medium, og genanvendelsen af spildt materiale forenkles. |
| --- | --- |

—

brug af centralt eller lokalt støvsugeanlæg i stedet for nedvaskning med henblik på at fjerne spild, da virkningerne så begrænses til ét medium, og genanvendelsen af spildt materiale forenkles.

| VII. | Teknikker til slaggehåndtering og -forarbejdning omfatter:






  — | fugtigholdelse af lagre af slaggegranulat med henblik på slaggehåndtering og -forarbejdning, da tør højovnsslagge og stålslagge kan give anledning til støv |
| --- | --- | --- |

VII.

Teknikker til slaggehåndtering og -forarbejdning omfatter:

—

fugtigholdelse af lagre af slaggegranulat med henblik på slaggehåndtering og -forarbejdning, da tør højovnsslagge og stålslagge kan give anledning til støv

| — | brug af lukket slaggeknusningsudstyr med effektiv støvfjernelse og filtre til at reducere støvemissionerne. |
| --- | --- |

—

brug af lukket slaggeknusningsudstyr med effektiv støvfjernelse og filtre til at reducere støvemissionerne.

| VIII. | Teknikker til håndtering af skrot omfatter:






  — | tilvejebringelse af overdækket skrotoplagring og/eller skrotoplagring på betonbelægning for at minimere støv, der genereres af køretøjer i bevægelse |
| --- | --- | --- |

VIII.

Teknikker til håndtering af skrot omfatter:

—

tilvejebringelse af overdækket skrotoplagring og/eller skrotoplagring på betonbelægning for at minimere støv, der genereres af køretøjer i bevægelse

| IX. | Teknikker, der skal overvejes i forbindelse med materialetransport, omfatter:






  — | minimering af adgangspunkter fra offentlige veje |
| --- | --- | --- |

IX.

Teknikker, der skal overvejes i forbindelse med materialetransport, omfatter:

—

minimering af adgangspunkter fra offentlige veje

| — | anvendelse af hjulvaskeudstyr for at forhindre overførsel af mudder og støv til offentlige veje |
| --- | --- |

—

anvendelse af hjulvaskeudstyr for at forhindre overførsel af mudder og støv til offentlige veje

| — | anvendelse af hård belægning på transportveje (beton eller asfalt) for at minimere udviklingen af støvskyer under materialetransport og rengøring af veje |
| --- | --- |

—

anvendelse af hård belægning på transportveje (beton eller asfalt) for at minimere udviklingen af støvskyer under materialetransport og rengøring af veje

| — | begrænsning af køretøjer til bestemte ruter ved hjælp af hegn, grøfter eller volde af genanvendt slagge |
| --- | --- |

—

begrænsning af køretøjer til bestemte ruter ved hjælp af hegn, grøfter eller volde af genanvendt slagge

| — | befugtning af støvede ruter ved hjælp af vandspray, f.eks. ved håndtering af slagge |
| --- | --- |

—

befugtning af støvede ruter ved hjælp af vandspray, f.eks. ved håndtering af slagge

| — | foranstaltninger, så transportkøretøjer ikke overfyldes med henblik på at forhindre spild |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, så transportkøretøjer ikke overfyldes med henblik på at forhindre spild

| — | overdækning af transporterede materiale i transportkøretøjerne |
| --- | --- |

—

overdækning af transporterede materiale i transportkøretøjerne

| — | minimering af antallet af overførsler |
| --- | --- |

—

minimering af antallet af overførsler

| — | brug af lukkede eller indesluttede transportbånd |
| --- | --- |

—

brug af lukkede eller indesluttede transportbånd

| — | brug af rørformede transportbånd, hvis det er muligt, for at minimere tab af materiale ved retningsskift mellem anlæg, når materialer overføres fra et bånd til et andet |
| --- | --- |

—

brug af rørformede transportbånd, hvis det er muligt, for at minimere tab af materiale ved retningsskift mellem anlæg, når materialer overføres fra et bånd til et andet

| — | brug af god praksis ved overførsel af smeltede metaller og støbeskehåndtering |
| --- | --- |

—

brug af god praksis ved overførsel af smeltede metaller og støbeskehåndtering

| — | afstøvning af overførselspunkter på transportbånd. |
| --- | --- |

—

afstøvning af overførselspunkter på transportbånd.

1.1.6   Vand- og spildevandsbehandling

12.   BAT for spildevandsbehandling er at forebygge, indsamle og adskille spildevandstyper, så intern genanvendelse maksimeres, og der sikres effektiv behandling af hver slutstrøm. Dette omfatter teknikker, der f.eks. udnytter olieudskillere, filtrering eller sedimentation. I den sammenhæng kan følgende teknikker anvendes, hvis de nævnte forudsætninger opfyldes:

| — | drikkevand anvendes ikke til produktionslinjer |
| --- | --- |

—

drikkevand anvendes ikke til produktionslinjer

| — | antallet af og/eller kapaciteten for vandcirkulationssystemer forøges ved opførsel af nye anlæg eller modernisering/ombygning af eksisterende anlæg |
| --- | --- |

—

antallet af og/eller kapaciteten for vandcirkulationssystemer forøges ved opførsel af nye anlæg eller modernisering/ombygning af eksisterende anlæg

| — | distributionen af tilført ferskvand centraliseres |
| --- | --- |

—

distributionen af tilført ferskvand centraliseres

| — | vand i kaskader anvendes, indtil de enkelte parametre når de lovbestemte eller tekniske grænser |
| --- | --- |

—

vand i kaskader anvendes, indtil de enkelte parametre når de lovbestemte eller tekniske grænser

| — | vand i andre anlæg anvendes, hvis kun enkelte vandparametre er berørt, og yderligere anvendelse er mulig |
| --- | --- |

—

vand i andre anlæg anvendes, hvis kun enkelte vandparametre er berørt, og yderligere anvendelse er mulig

| — | behandlet og ubehandlet spildevand adskilles, så spildevand kan bortskaffes på forskellige måder med rimelige omkostninger til følge |
| --- | --- |

—

behandlet og ubehandlet spildevand adskilles, så spildevand kan bortskaffes på forskellige måder med rimelige omkostninger til følge

| — | regnvand anvendes, når det er muligt. |
| --- | --- |

—

regnvand anvendes, når det er muligt.

Anvendelsesområde

Vandbehandling i integrerede stålværker begrænses primært af tilgængeligheden og kvaliteten af ferskvand og de lokale bestemmelser. I eksisterende anlæg kan den eksisterende konfiguration af vandsystemerne begrænse anvendelsesområdet.

1.1.7   Overvågning

13.   BAT er at måle eller vurdere alle relevante parametre, som er nødvendige for at styre processerne fra kontrolrummet ved hjælp af moderne computerbaserede systemer, med henblik på løbende at justere og optimere processerne online og sikre stabil og løbende forarbejdning, så energieffektiviteten forøges, afkastet maksimeres, og vedligeholdelsesprocedurerne forbedres.

14.   BAT er at måle skorstensemissionerne af forurenende stoffer fra de vigtigste emissionskilder fra alle processer, som er omhandlet i afsnit 1.2-1.7, når BAT-AEL-værdier er angivet, og i procesgasfyrede kraftværker i jern- og stålværker.

BAT er at anvende kontinuerlige målinger for mindst:

| — | primære emissioner af støv, nitrogenoxider (NOX) og svovldioxider (SO2) fra sintringsanlæg |
| --- | --- |

—

primære emissioner af støv, nitrogenoxider (NOX) og svovldioxider (SO2) fra sintringsanlæg

| — | emissioner af nitrogenoxider (NOX) og svovldioxid (SO2) fra indurationsdelen af pelleteringsanlæg |
| --- | --- |

—

emissioner af nitrogenoxider (NOX) og svovldioxid (SO2) fra indurationsdelen af pelleteringsanlæg

| — | støvemissioner fra støbehuse i højovne |
| --- | --- |

—

støvemissioner fra støbehuse i højovne

| — | sekundære støvemissioner fra oxygenovne |
| --- | --- |

—

sekundære støvemissioner fra oxygenovne

| — | emissioner af nitrogenoxider (NOX) fra kraftværker |
| --- | --- |

—

emissioner af nitrogenoxider (NOX) fra kraftværker

| — | støvemissioner fra store lysbueovne. |
| --- | --- |

—

støvemissioner fra store lysbueovne.

For andre emissioner er det BAT at bruge kontinuerlig emissionsovervågning afhængigt af massestrøm og karakteristika af emissioner.

15.   For relevante emissionskilder, der ikke er nævnt i BAT 14, er det BAT at måle emissionerne af forurenende stoffer fra alle processer, som er anført i afsnit 1.2-1.7 og fra procesgasfyrede kraftværker i jern- og stålværker, og alle relevante procesgaskomponenter/forurenende stoffer periodisk og diskontinuerligt. Dette omfatter diskontinuerlig overvågning af procesgasser, skorstensemissioner og polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) og overvågning af udledningen af spildevand, men omfatter ikke diffuse emissioner (se BAT 16).

Beskrivelse (relevant for BAT 14 og 15)

Overvågningen af procesgasser tilvejebringer oplysninger om sammensætningen af procesgasser og indirekte emissioner fra forbrændingen af procesgasser, som f.eks. emissioner af støv, tungmetaller og SOx.

Skorstensemissioner kan måles med regelmæssige, periodiske diskontinuerlige målinger på relevante kanaliserede emissionskilder over en tilstrækkelig lang periode til at opnå repræsentative emissionsværdier.

Med henblik på overvågning af spildevandsudledning findes der en lang række standardprocedurer til prøvetagning og analyse af vand og spildevand, herunder:

| — | stikprøve, der henviser til én prøve udtaget af en spildevandsstrøm |
| --- | --- |

—

stikprøve, der henviser til én prøve udtaget af en spildevandsstrøm

| — | en sammensat prøve, der henviser til en prøve udtaget kontinuerligt over en bestemt periode, eller en prøve, der består af flere prøver, som er udtaget kontinuerligt eller diskontinuerligt over en bestemt periode og derefter blandet |
| --- | --- |

—

en sammensat prøve, der henviser til en prøve udtaget kontinuerligt over en bestemt periode, eller en prøve, der består af flere prøver, som er udtaget kontinuerligt eller diskontinuerligt over en bestemt periode og derefter blandet

| — | en kvalificeret stikprøve, der henviser til en sammensat prøve af mindst fem stikprøver udtaget over en periode på højst to timer med mindst to minutters mellemrum og derefter blandet. |
| --- | --- |

—

en kvalificeret stikprøve, der henviser til en sammensat prøve af mindst fem stikprøver udtaget over en periode på højst to timer med mindst to minutters mellemrum og derefter blandet.

Overvågning skal ske i overensstemmelse med de relevante EN- eller ISO-standarder. Hvis der ikke foreligger EN- eller ISO-standarder, finder nationale eller andre internationale standarder, som sikrer, at der fremskaffes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet, anvendelse.

16.   BAT er at fastlægge størrelsesordenen for diffuse emissioner fra relevante kilder ved hjælp af følgende metoder. Hvis det er muligt, foretrækkes direkte målemetoder frem for indirekte metoder eller evalueringer baseret på beregninger ved hjælp af emissionsfaktorer.

| — | Direkte målemetoder, hvor emissionerne måles ved selve kilden. I dette tilfælde kan koncentrationer og massestrømme måles eller bestemmes. |
| --- | --- |

—

Direkte målemetoder, hvor emissionerne måles ved selve kilden. I dette tilfælde kan koncentrationer og massestrømme måles eller bestemmes.

| — | Indirekte målemetoder, hvor emissionerne bestemmes i en bestemt afstand fra kilden. Direkte måling af koncentrationer og massestrømme er ikke mulig. |
| --- | --- |

—

Indirekte målemetoder, hvor emissionerne bestemmes i en bestemt afstand fra kilden. Direkte måling af koncentrationer og massestrømme er ikke mulig.

| — | Beregning baseret på emissionsfaktorer. |
| --- | --- |

—

Beregning baseret på emissionsfaktorer.

Beskrivelse

Direkte eller kvasidirekte måling

Eksempler på direkte målinger er målinger i vindtunneller med afskærmninger eller andre metoder, som f.eks. måling af kvasiemissioner på taget af et industrielt anlæg. I sidstnævnte tilfælde måles vindhastigheden og området omkring tagventilationen, og strømningshastigheden beregnes. Tværsnittet af måleplanet ved tagventilationen underinddeles i sektorer med samme overfladeareal.

Indirekte målinger

Eksempler på indirekte målinger omfatter brug af sporgasser, RDM-modellering og massebalancemetoder ved brug af laserstråleradar (Lidar).

Beregning af emissioner baseret på emissionsfaktorer

Retningslinjerne for brug af emissionsfaktorer til beregning af diffuse støvemissioner fra oplagring og håndtering af bulkmaterialer og generering af støv fra veje på grund af trafik er:

| — | VDI 3790 del 3 |
| --- | --- |

—

VDI 3790 del 3

| — | US EPA AP 42 |
| --- | --- |

—

US EPA AP 42

1.1.8   Nedlukning (ophør af drift)

17.   BAT er at forhindre forurening ved nedlukning ved hjælp af de nødvendige teknikker, som er anført i det følgende.

Konstruktionsovervejelser med henblik på nedlukning af udtjente anlæg

| I. | Miljøindvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget overvejes i konstruktionsfasen for et nyt anlæg, da forhåndsplanlægning gør nedlukning nemmere, renere og billigere. |
| --- | --- |

I.

Miljøindvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget overvejes i konstruktionsfasen for et nyt anlæg, da forhåndsplanlægning gør nedlukning nemmere, renere og billigere.

| II. | Nedlukning skaber miljørisici i form af kontaminering af jorden (og grundvandet) og store mængder af fast affald. De forebyggende teknikker er processpecifikke, men generelle overvejelser kan omfatte:






  i. | ingen underjordiske strukturer |
| --- | --- | --- |

II.

Nedlukning skaber miljørisici i form af kontaminering af jorden (og grundvandet) og store mængder af fast affald. De forebyggende teknikker er processpecifikke, men generelle overvejelser kan omfatte:

i.

ingen underjordiske strukturer

| ii. | elementer, som gør nedtagning nemmere |
| --- | --- |

ii.

elementer, som gør nedtagning nemmere

| iii. | overfladebehandlinger, som let dekontamineres |
| --- | --- |

iii.

overfladebehandlinger, som let dekontamineres

| iv. | udstyrskonfiguration, som minimerer ophobning af kemikalier og letter udvaskning eller rensning |
| --- | --- |

iv.

udstyrskonfiguration, som minimerer ophobning af kemikalier og letter udvaskning eller rensning

| v. | konstruktion af fleksible og selvstændige enheder, så anlægget kan nedlukkes i faser |
| --- | --- |

v.

konstruktion af fleksible og selvstændige enheder, så anlægget kan nedlukkes i faser

| vi. | brug af biologisk nedbrydelige og genanvendelige materialer, hvor det er muligt. |
| --- | --- |

vi.

brug af biologisk nedbrydelige og genanvendelige materialer, hvor det er muligt.

1.1.9   Støj

18.   BAT er at mindske støjemissionerne fra relevante kilder i jern- og stålfremstillingsprocesserne ved brug af en eller flere af følgende teknikker afhængigt af og i overensstemmelse med de lokale forhold:

| — | gennemførelse af en støjreduktionsstrategi |
| --- | --- |

—

gennemførelse af en støjreduktionsstrategi

| — | indeslutning af støjende operationer/enheder |
| --- | --- |

—

indeslutning af støjende operationer/enheder

| — | vibrationsisolering af operationer/enheder |
| --- | --- |

—

vibrationsisolering af operationer/enheder

| — | indvendig og udvendig beklædning fremstillet af stødabsorberende materiale |
| --- | --- |

—

indvendig og udvendig beklædning fremstillet af stødabsorberende materiale

| — | lydisolering af bygninger for at afskærme støjende aktiviteter, som omfatter udstyr til materialeomdannelse |
| --- | --- |

—

lydisolering af bygninger for at afskærme støjende aktiviteter, som omfatter udstyr til materialeomdannelse

| — | konstruktion af lydisolerende vægge, f.eks. anlæg af bygninger eller naturlige barrierer, som f.eks. levende træer og buske mellem det beskyttede område og den støjende aktivitet |
| --- | --- |

—

konstruktion af lydisolerende vægge, f.eks. anlæg af bygninger eller naturlige barrierer, som f.eks. levende træer og buske mellem det beskyttede område og den støjende aktivitet

| — | lyddæmpere i afkast |
| --- | --- |

—

lyddæmpere i afkast

| — | isolering af kanaler og ventilatorer i lydisolerede bygninger |
| --- | --- |

—

isolering af kanaler og ventilatorer i lydisolerede bygninger

| — | lukning af døre og vinduer i overdækkede arealer. |
| --- | --- |

—

lukning af døre og vinduer i overdækkede arealer.

1.2   BAT-konklusioner for sintringsanlæg

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, anvendelse for sintringsanlæg.

Luftemissioner

19.   BAT for blanding er at forebygge eller reducere diffuse støvemissioner ved at agglomerere fine materialer gennem justering af fugtindholdet (se også BAT 11).

20.   BAT for primære emissioner fra sintringsanlæg er at reducere støvemissionerne fra røggassen fra sintringsbåndet ved hjælp af et posefilter.

BAT for primære emissioner fra eksisterende anlæg er at reducere støvemissionerne fra røggassen fra sintringsbåndet ved hjælp af avancerede elektrostatiske precipitatorer, når posefiltre ikke kan anvendes.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for støv er < 1-15 mg/Nm3 for posefiltret og < 20-40 mg/Nm3 for den avancerede elektrostatiske precipitator (der skal være konstrueret og anvendt til at opnå disse værdier), der begge fastlægges som en daglig gennemsnitsværdi.

Posefilter

Beskrivelse

Posefiltre, der anvendes i sintringsanlæg, installeres normalt efter en eksisterende elektrostatisk precipitator eller cyklon, men kan også anvendes som en separat enhed.

Anvendelsesområde

For eksisterende anlæg kan krav, som f.eks. plads til installation efter den elektrostatiske precipitator, være relevant. Der skal navnlig tages hensyn til den eksisterende elektrostatiske precipitators alder og effektivitet.

Avanceret elektrostatisk precipitator

Beskrivelse

Avancerede elektrostatiske precipitatorer er kendetegnet ved en eller flere af følgende karakteristika:

| — | god processtyring |
| --- | --- |

—

god processtyring

| — | yderligere elektriske felter |
| --- | --- |

—

yderligere elektriske felter

| — | tilpasset elektrisk feltstyrke |
| --- | --- |

—

tilpasset elektrisk feltstyrke

| — | tilpasset fugtindhold |
| --- | --- |

—

tilpasset fugtindhold

| — | konditionering med tilsætningsstoffer |
| --- | --- |

—

konditionering med tilsætningsstoffer

| — | højere spændinger eller spændinger med variabel impuls |
| --- | --- |

—

højere spændinger eller spændinger med variabel impuls

| — | hurtig reaktionsspænding |
| --- | --- |

—

hurtig reaktionsspænding

| — | høj overlejring af energiimpulser |
| --- | --- |

—

høj overlejring af energiimpulser

| — | bevægelige elektroder |
| --- | --- |

—

bevægelige elektroder

| — | udvidet pladeelektrodeafstand eller andre egenskaber, som forbedrer effektiviteten af afværgeforanstaltningen. |
| --- | --- |

—

udvidet pladeelektrodeafstand eller andre egenskaber, som forbedrer effektiviteten af afværgeforanstaltningen.

21.   BAT for primære emissioner fra sintringsbånd er at forebygge eller reducere kviksølvsemissioner gennem valg af råmaterialer med lavt kviksølvindhold (se BAT 7) eller behandle gasser i kombination med tilførsel af aktivt kul eller aktivt brunkulskoks.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for kviksølv er < 0,03-0,05 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

22.   BAT for primære emissioner fra sintringsbånd er at reducere svovloxidemissionerne (SOX) ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | reduktion af svovltilførslen ved hjælp af koksgrus med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

I.

reduktion af svovltilførslen ved hjælp af koksgrus med lavt svovlindhold

| II. | reduktion af svovltilførslen ved at minimere forbruget af koksgrus |
| --- | --- |

II.

reduktion af svovltilførslen ved at minimere forbruget af koksgrus

| III. | reduktion af svovltilførslen ved hjælp af jernmalm med lavt svovlindhold |
| --- | --- |

III.

reduktion af svovltilførslen ved hjælp af jernmalm med lavt svovlindhold

| IV. | tilsætning af velegnede adsorptionsstoffer til sintringsbåndets røggaskanal inden afstøvning i posefilter (se BAT 20) |
| --- | --- |

IV.

tilsætning af velegnede adsorptionsstoffer til sintringsbåndets røggaskanal inden afstøvning i posefilter (se BAT 20)

| V. | våd afsvovling eller RAC-proces (Regenerative Activated Carbon) (med særligt hensyn til forudsætningerne for anvendelsen). |
| --- | --- |

V.

våd afsvovling eller RAC-proces (Regenerative Activated Carbon) (med særligt hensyn til forudsætningerne for anvendelsen).

Det BAT-relaterede emissionsniveau for svovloxider (SOX), der anvender BAT I-IV, er < 350-500 mg/Nm3 udtrykt som svovldioxid (SO2) og beregnet som en daglig gennemsnitsværdi, idet den laveste værdi er forbundet med BAT IV.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for svovloxider (SOX), der anvender BAT V, er < 100 mg/Nm3 udtrykt som svovldioxid (SO2) og beregnet som en daglig gennemsnitsværdi.

Beskrivelse af RAC-processen nævnt under BAT V

Teknikker til tør afsvovling er baseret på adsorption af SO2 ved hjælp af aktivt kul. Når det SO2-ladede aktive kul regenereres, kaldes processen RAC (»regenerated activated carbon« - regenereret aktivt kul). I dette tilfælde opnås der en værdifuld og brugbar aktiv kultype af høj kvalitet og svovlsyre (H2SO4) som biprodukt. Lejet regenereres med vand eller termisk. I nogle tilfælde anvendes brunkulsbaseret aktivt kul til »finjustering« efter en eksisterende afsvovlingsenhed. I dette tilfælde forbrændes det SO2-ladede aktive kul normalt under kontrollerede forhold.

RAC-systemet kan udvikles som en proces i én eller to faser.

Ved en proces i én fase føres røggasserne gennem et leje af aktivt kul, og forurenende stoffer adsorberes af det aktive kul. Endvidere sker en fjernelse af NOX, når ammoniak (NH3) tilsættes gasstrømmen inden katalysatormassen.

Ved en proces i to faser føres røggasserne gennem to lejer af aktivt kul. Ammoniak kan tilsættes lejet for at reducere NOX-emissionerne.

Anvendelsesområde for teknikker nævnt under BAT V

Våd afsvovling: Pladskravene kan være betydelige og kan begrænse anvendelsesområdet. Høje investerings- og driftsomkostninger og betydelige virkninger, der går på tværs af miljøelementerne, som f.eks. slamproduktion og -bortskaffelse og yderligere spildevandsrensning, skal tages i betragtning. Denne teknik benyttes ikke i Europa i skrivende stund, men kan være en mulighed, hvor miljøstandarder sandsynligvis ikke kan opfyldes ved brug af andre teknikker.

RAC: Støvbekæmpelse skal installeres inden RAC-processen for at reducere indgangsstøvkoncentrationen. Generelt er anlæggets planlægning og pladskrav vigtige faktorer ved overvejelse af denne teknik, navnlig hvis anlægget har mere end ét sintringsbånd.

Høje investerings- og driftsomkostninger, navnlig hvis værdifulde aktive kultyper af høj kvalitet anvendes, og der er behov for et svovlsyreanlæg, skal tages i betragtning. Denne teknik benyttes ikke i Europa i skrivende stund, men kan være en mulighed i nye anlæg, som på samme tid er målrettet mod SOX, NOX, støv og PCDD/F, og under forhold, hvor miljøstandarder sandsynligvis ikke kan opfyldes ved brug af andre teknikker.

23.   BAT for primære emissioner fra sintringsbånd er at reducere de samlede nitrogen oxidemissioner (NOX) ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | procesintegrerede foranstaltninger, som kan omfatte:






  i. | røggasrecirkulation |
| --- | --- | --- |

I.

procesintegrerede foranstaltninger, som kan omfatte:

i.

røggasrecirkulation

| ii. | andre primære foranstaltninger, som f.eks. brug af antracit eller lav-NOX-brændere til antænding |
| --- | --- |

ii.

andre primære foranstaltninger, som f.eks. brug af antracit eller lav-NOX-brændere til antænding

| II. | end-of-pipe-teknikker, som kan omfatte:






  i. | RAC-processen |
| --- | --- | --- |

II.

end-of-pipe-teknikker, som kan omfatte:

i.

RAC-processen

| ii. | selektiv katalytisk reduktion (SCR). |
| --- | --- |

ii.

selektiv katalytisk reduktion (SCR).

Det BAT-relaterede emissionsniveau for nitrogenoxider (NOX), der anvender procesintegrerede foranstaltninger, er < 500 mg/Nm3 udtrykt som nitrogendioxid (NO2) og beregnet som en daglig gennemsnitsværdi.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for nitrogenoxider (NOX), der anvender RAC, er < 250 mg/Nm3, og for nitrogenoxider, der anvender SCR, er < 120 mg/Nm3 udtrykt som nitrogendioxid (NO2), relateret til et oxygenindhold på 15 % og beregnet som en daglig gennemsnitsværdi.

Beskrivelse af recirkulation af røggas under BAT I.i

Ved delvis genanvendelse af røggas recirkuleres dele af sintringsrøggassen til sintringsprocessen. Delvis genanvendelse af røggas fra hele båndet er primært udviklet for at mindske røggasstrømmen og dermed masseemissioner af betydelige forurenende stoffer. Endvidere kan det føre til et fald i energiforbruget. Anvendelsen af recirkulation af røggas kræver en særlig indsats for at sikre, at sintringskvaliteten og -produktiviteten ikke forringes. Særlig opmærksomhed skal rettes mod carbonmonoxid (CO) i den recirkulerede røggas for at forhindre carbonmonoxidforgiftning af medarbejderne. Der er udviklet forskellige processer, som f.eks.:

| — | delvis genanvendelse af røggas fra hele båndet |
| --- | --- |

—

delvis genanvendelse af røggas fra hele båndet

| — | genanvendelse af røggas fra slutsintringsbåndet kombineret med varmeudveksling






  — | genanvendelse af røggas fra en del af slutsintringsbåndet og brug af røggas fra sintringskøleren |
| --- | --- | --- |

—

genanvendelse af røggas fra slutsintringsbåndet kombineret med varmeudveksling

—

genanvendelse af røggas fra en del af slutsintringsbåndet og brug af røggas fra sintringskøleren

| — | genanvendelse af dele af røggassen til andre dele af sintringsbåndet. |
| --- | --- |

—

genanvendelse af dele af røggassen til andre dele af sintringsbåndet.

Anvendelsesområde for BAT I.i

Anvendelsesområdet for denne teknik afhænger af det enkelte anlæg. Ledsageforanstaltninger, som kan sikre, at sintringskvalitet (kold mekanisk modstandsdygtighed) og båndproduktivitet ikke forringes, skal overvejes. Afhængigt af de lokale fordel kan disse være forholdsvis små og lette at gennemføre, eller de kan modsat være af en mere grundlæggende karakter og kan være dyre og vanskelige at gennemføre. Under alle omstændigheder skal båndets driftsforhold gennemgås, når denne teknisk indføres.

I eksisterende anlæg er det ikke altid muligt at installere delvis genanvendelse af røggas på grund af pladsbegrænsninger.

Vigtige forhold, der bl.a. skal overvejes, når det afgøres, om denne teknik kan anvendes:

| — | båndets oprindelige konfiguration (f.eks. dobbelt eller enkelt luftkammerkanaler, plads til nyt udstyr og forlængelse af bådet, hvis det er nødvendigt) |
| --- | --- |

—

båndets oprindelige konfiguration (f.eks. dobbelt eller enkelt luftkammerkanaler, plads til nyt udstyr og forlængelse af bådet, hvis det er nødvendigt)

| — | det eksisterende udstyrs oprindelige udformning (f.eks. ventilatorer og anordninger til gasrensning, sintringsscreening og afkøling) |
| --- | --- |

—

det eksisterende udstyrs oprindelige udformning (f.eks. ventilatorer og anordninger til gasrensning, sintringsscreening og afkøling)

| — | de oprindelige driftsbetingelser (f.eks. råmaterialer, laghøjde, sugetryk, procentdel af brændt kalk i blandingen, specifik strømningshastighed, procentdel af reversioner, der returneres til strømmen i anlægget) |
| --- | --- |

—

de oprindelige driftsbetingelser (f.eks. råmaterialer, laghøjde, sugetryk, procentdel af brændt kalk i blandingen, specifik strømningshastighed, procentdel af reversioner, der returneres til strømmen i anlægget)

| — | eksisterende effektivitet med hensyn til produktivitet og forbrug af fast brændsel |
| --- | --- |

—

eksisterende effektivitet med hensyn til produktivitet og forbrug af fast brændsel

| — | basicitetsindeks for sintring og chargens sammensætning i højovnen (f.eks. procentdel af sintring i forhold til pellets i chargen og jernindholdet i disse komponenter). |
| --- | --- |

—

basicitetsindeks for sintring og chargens sammensætning i højovnen (f.eks. procentdel af sintring i forhold til pellets i chargen og jernindholdet i disse komponenter).

Anvendelsesområde for andre foranstaltninger under BAT I.ii

Brugen af antracit afhænger af tilgængeligheden af antracitter med et lavere nitrogenindhold end koksgrus.

Beskrivelse af og anvendelsesområde for RAC-processen nævnt under BAT II.i (se BAT 22).

Anvendelsesområde for SCR under BAT I.ii

SCR kan anvendes i systemer med meget støv, systemer med lidt støv og systemer med ren gas. Indtil videre er kun systemer med ren gas (efter afstøvning og afsvovling) blevet anvendt i sintringsanlæg. Det er vigtigt, at gassen har et lavt indhold af støv (< 40 mg støv/Nm3) og tungmetaller, fordi de kan gøre overfladen af katalysatoren ineffektiv. Endvidere kan afsvovling inden katalysatoren være påkrævet. En anden forudsætning er en minimumstemperatur for luftafkastet på ca. 300 °C. Dette kræver tilførsel af energi.

Høje investerings- og driftsomkostninger, behovet for revitalisering af katalysatoren, NH3-forbrug og -spild, akkumulering af eksplosivt ammoniumnitrat (NH4NO3), dannelsen af ætsende SO3 og yderligere energi, der er nødvendig til genopvarmning, og som kan begrænse mulighederne for genvinding af sensibel varme fra sintringsprocessen, kan allesammen indskrænke anvendelsesområdet. Denne teknik kan være en mulighed under forhold, hvor miljøstandarder sandsynligvis ikke kan opfyldes ved brug af andre teknikker.

24.   BAT for primære emissioner fra sintringsbånd er at forebygge og/eller reducere emissionerne af polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) og polychlorerede biphenyler (PCB) ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | brug af råmaterialer, der indeholder polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) og polychlorerede biphenyler (PCB) eller deres prækursorer, undgås så vidt muligt (se BAT 7) |
| --- | --- |

I.

brug af råmaterialer, der indeholder polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) og polychlorerede biphenyler (PCB) eller deres prækursorer, undgås så vidt muligt (se BAT 7)

| II. | dannelsen af polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) ved at tilsætte nitrogenforbindelser |
| --- | --- |

II.

dannelsen af polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) ved at tilsætte nitrogenforbindelser

| III. | recirkulation af røggas (se BAT 23 for beskrivelse og anvendelsesområde). |
| --- | --- |

III.

recirkulation af røggas (se BAT 23 for beskrivelse og anvendelsesområde).

25.   BAT for primære emissioner fra sintringsbånd er at reducere emissionerne af polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) og polychlorerede biphenyler (PCB) ved tilførsel af velegnede adsorptionsstoffer i sintringsbåndets røggaskanal inden afstøvning i posefilter eller avancerede elektrostatiske precipitatorer, når posefiltre ikke kan anvendes (se BAT 20).

Det BAT-relaterede emissionsniveau for polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) er < 0,05-0,2 ng I-TEQ/Nm3 for posefiltret og < 0,2-0,4 ng-I-TEQ/Nm3 for den avancerede elektrostatiske precipitator begge bestemt i en 6-8 timers stikprøve under stabile forhold.

26.   BAT for sekundære emissioner fra sintringsbåndets udledning, sintringsknusning, køling, screening og overførselspunkter på transportbånd er at forebygge støvemissioner og/eller sikre tilstrækkelig fjernelse og efterfølgende reducere støvemissionerne ved brug af en kombination af følgende teknikker:

| I. | afskærmning og/eller indeslutning |
| --- | --- |

I.

afskærmning og/eller indeslutning

| II. | elektrostatisk precipitator eller posefilter. |
| --- | --- |

II.

elektrostatisk precipitator eller posefilter.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for støv er < 10 mg/Nm3 for posefiltret og < 30 mg/Nm3 for den elektrostatiske precipitator, der begge fastlægges som en daglig gennemsnitsværdi.

Vand og spildevand

27.   BAT er at minimere vandbruget på sintringsanlæg ved at genanvende kølevand så vidt muligt, medmindre gennemløbskølesystemer anvendes.

28.   BAT er at behandle spildevand fra sintringsanlæg, hvis skyllevand anvendes, eller hvis vådrøggasrensning anvendes, med undtagelse af kølevand før udledning, ved brug af en kombination af følgende teknikker:

| I. | bundfældning af tungmetaller |
| --- | --- |

I.

bundfældning af tungmetaller

| II. | neutralisering |
| --- | --- |

II.

neutralisering

| III. | sandfiltrering. |
| --- | --- |

III.

sandfiltrering.

De BAT-relaterede emissionsniveauer baseret på en kvalificeret stikprøve eller en stikprøve sammensat over 24 timer er:

| — | opslæmmede faststoffer | < 30 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | kemisk oxygenforbrug (COD (1)) | < 100 mg/l |
| — | tungmetaller | < 0,1 mg/l |
| (sum af arsen (As), cadmium (Cd), chrom (Cr), kobber (Cu), kviksølv (Hg), nikkel (Ni), bly (Pb) og zink (Zn)). |

—

opslæmmede faststoffer

< 30 mg/l

—

kemisk oxygenforbrug (COD (1))

< 100 mg/l

—

tungmetaller

< 0,1 mg/l

(sum af arsen (As), cadmium (Cd), chrom (Cr), kobber (Cu), kviksølv (Hg), nikkel (Ni), bly (Pb) og zink (Zn)).

Reststoffer fra produktion

29.   BAT er at forebygge affaldsdannelse fra sintringsanlæg ved brug af en eller flere af følgende teknikker (se BAT 8):

| I. | selektiv tilbageførsel af reststoffer til sintringsprocessen på anlægget ved at ekskludere tungmetaller, alkali eller chloridholdigt fint støv (f.eks. støv fra det sidste elektrostatiske precipitatorfelt) |
| --- | --- |

I.

selektiv tilbageførsel af reststoffer til sintringsprocessen på anlægget ved at ekskludere tungmetaller, alkali eller chloridholdigt fint støv (f.eks. støv fra det sidste elektrostatiske precipitatorfelt)

| II. | ekstern genanvendelse, når genanvendelse på anlægget er vanskelig. |
| --- | --- |

II.

ekstern genanvendelse, når genanvendelse på anlægget er vanskelig.

BAT er på en kontrolleret måde at behandle reststoffer på sintringsanlægget, der ikke kan undgås eller genanvendes.

30.   BAT er at genanvende reststoffer, der kan indeholde olie, som f.eks. støv, slam og fræseskæl, der indeholder jern og kul fra sintringsbåndet og andre processer i det integrerede stålværk, så vidt muligt tilbage til sintringsbåndet under hensyntagen til det pågældende olieindhold.

31.   BAT er at reducere kulbrinteindholdet i sinter feed ved passende udvælgelse og forbehandling af de genanvendte reststoffer fra processen.

Olieindholdet i de genanvendte reststoffer fra processen skal under alle omstændigheder være < 0,5 %, og indholdet i sinter feed skal være < 0,1 %.

Beskrivelse

Tilførslen af kulbrinter skal minimeres, navnlig ved at reducere olietilførslen. Olie tilføres primært sinter feed ved tilsætning af fræseskæl. Olieindholdet i fræseskæl kan variere betydeligt afhængigt af deres oprindelse.

Teknikker til minimering af olietilførsel via støv og fræseskæl omfatter følgende:

| — | begrænsning af olietilførslen ved at adskille og derefter kun udvælge støv og fræseskæl med lavt olieindhold |
| --- | --- |

—

begrænsning af olietilførslen ved at adskille og derefter kun udvælge støv og fræseskæl med lavt olieindhold

| — | brug af »gode husholdningsteknikker« i valseværk med henblik på at opnå en betydelig reduktion i indholdet af forurenende olie i fræseskæl |
| --- | --- |

—

brug af »gode husholdningsteknikker« i valseværk med henblik på at opnå en betydelig reduktion i indholdet af forurenende olie i fræseskæl

| — | fjernelse af olie i fræseskæl ved at:






  — | opvarme fræseskæl til ca. 800 °C, så oliekulbrinterne flygtiggøres, og der opnås rent fræseskæl; de flygtiggjorte kulbrinter kan forbrændes |
| --- | --- | --- |

—

fjernelse af olie i fræseskæl ved at:

—

opvarme fræseskæl til ca. 800 °C, så oliekulbrinterne flygtiggøres, og der opnås rent fræseskæl; de flygtiggjorte kulbrinter kan forbrændes

| — | udtrække olie fra fræseskæl ved hjælp af et opløsningsmiddel. |
| --- | --- |

—

udtrække olie fra fræseskæl ved hjælp af et opløsningsmiddel.

Energi

32.   BAT er at reducere det termiske energiforbrug på sintringsanlæg ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | genvinding af sensibel varme fra røggas fra sintringskøleren |
| --- | --- |

I.

genvinding af sensibel varme fra røggas fra sintringskøleren

| II. | genvinding af sensibel varme fra sintringsanlæggets røggas, hvis det er muligt |
| --- | --- |

II.

genvinding af sensibel varme fra sintringsanlæggets røggas, hvis det er muligt

| III. | maksimering af recirkulation af røggasser til sensibel varme (se BAT 23 for beskrivelse og anvendelsesområde). |
| --- | --- |

III.

maksimering af recirkulation af røggasser til sensibel varme (se BAT 23 for beskrivelse og anvendelsesområde).

Beskrivelse

To typer potentielt genanvendelig affaldsenergi udledes fra sintringsanlæg:

| — | sensibel varme fra røggasser fra sintringsmaskinerne |
| --- | --- |

—

sensibel varme fra røggasser fra sintringsmaskinerne

| — | sensibel varme fra sintringskølerens køleluft. |
| --- | --- |

—

sensibel varme fra sintringskølerens køleluft.

Delvis recirkulation af røggas er en særlig form for varmeindvinding fra røggasser fra sintringsmaskiner, som er omhandlet i BAT 23. Den sensible varme overføres direkte tilbage til sintringslejet af de varme recirkulerede gasser. På udgivelsestidspunktet (2010) er dette den eneste praktiske metode til genvinding af varme fra røggasser.

Den sensible varme i den varme luft fra sintringskøleren kan genvindes på en eller flere af følgende måder:

| — | produktion af damp i affaldsforbrændingskedel til brug i jern- og stålværker |
| --- | --- |

—

produktion af damp i affaldsforbrændingskedel til brug i jern- og stålværker

| — | produktion af varmt vand til fjernvarme |
| --- | --- |

—

produktion af varmt vand til fjernvarme

| — | forvarmning af forbrændingsluften i sintringsanlæggets tændbrænder |
| --- | --- |

—

forvarmning af forbrændingsluften i sintringsanlæggets tændbrænder

| — | forvarmning af råmaterialer til sintring |
| --- | --- |

—

forvarmning af råmaterialer til sintring

| — | brug af sintringsanlæggets kølegasser i et røggasrecirkulationsanlæg. |
| --- | --- |

—

brug af sintringsanlæggets kølegasser i et røggasrecirkulationsanlæg.

Anvendelsesområde

Den eksisterende konfiguration kan på nogle anlæg betyde, at omkostningerne til varmegenvinding fra sintringsrøggasser eller sintringskølerens røggasser bliver meget høje.

Genvinding af varme fra røggasser ved hjælp af en varmeveksler kan føre til uacceptable kondenserings- og korrosionsproblemer.

1.3   BAT-konklusioner for pelleteringsanlæg

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, anvendelse for pelleteringsanlæg.

Luftemissioner

33.   BAT er at reducere støvemissioner i røggas fra

| — | forbehandling, tørring, formaling, befugtning. blanding og pelletering af råmaterialer |
| --- | --- |

—

forbehandling, tørring, formaling, befugtning. blanding og pelletering af råmaterialer

| — | indurationsbåndet og |
| --- | --- |

—

indurationsbåndet og

| — | håndteringen og screeningen af pellets ved brug af en eller flere af følgende teknikker:






  I. | en elektrostatisk precipitator |
| --- | --- | --- |

—

håndteringen og screeningen af pellets ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

I.

en elektrostatisk precipitator

| II. | et posefilter |
| --- | --- |

II.

et posefilter

| III. | en vådskrubber. |
| --- | --- |

III.

en vådskrubber.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for støv er < 20 mg/Nm3 for knusning, formaling og tørring og < 10-15 mg/Nm3 for alle andre procestrin eller i tilfælde, hvor alle røggasser behandles sammen, idet alle værdier fastlægges som daglige gennemsnitsværdier.

34.   BAT er at reducere emissionerne af svovloxider (SOX), hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF) fra røggas fra indurationsbåndet ved brug af en af følgende teknikker:

| I. | en vådskrubber |
| --- | --- |

I.

en vådskrubber

| II. | halvtør absorption med efterfølgende afstøvning. |
| --- | --- |

II.

halvtør absorption med efterfølgende afstøvning.

De BAT-relaterede emissionsniveauer, der fastlægges som daglige gennemsnitsværdier, for disse forbindelser er:

| — | svovloxider (SOX) udtrykt som svovldioxid (SO2) | < 30-50 mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| — | hydrogenfluorid (HF) | < 1-3 mg/Nm3 |
| — | hydrogenchlorid (HCl) | < 1-3 mg/Nm3. |

—

svovloxider (SOX) udtrykt som svovldioxid (SO2)

< 30-50 mg/Nm3

—

hydrogenfluorid (HF)

< 1-3 mg/Nm3

—

hydrogenchlorid (HCl)

< 1-3 mg/Nm3.

35.   BAT er at reducere emissionerne af NOX fra tørrings- og formalingssektionen og indurationsbåndets røggasser ved brug af procesintegrerede teknikker.

Beskrivelse

Anlæggets konstruktion skal ved hjælp af skræddersyede løsninger optimeres til lave emissioner af nitrogenoxider (NOX) fra alle indfyringssektioner. Dannelsen af termisk NOX kan reduceres ved at sænke (spids)temperaturen i brænderne og reducere den overskydende oxygen i forbrændingsluften. Endvidere kan NOX-emissionerne reduceres gennem en kombination af lavt energiforbrug og lavt nitrogenindhold i brændslet (kul og olie).

36.   BAT for eksisterende anlæg er at reducere NOX-emissionerne fra tørrings- og formalingssektionen og indurationsbåndets røggasser ved brug af en af følgende teknikker:

| I. | selektiv katalytisk reduktion (SCR) som end-of-pipe-teknik |
| --- | --- |

I.

selektiv katalytisk reduktion (SCR) som end-of-pipe-teknik

| II. | anden teknik med en effektiv NOX-reduktion på mindst 80 %. |
| --- | --- |

II.

anden teknik med en effektiv NOX-reduktion på mindst 80 %.

Anvendelsesområde

For eksisterende anlæg, både lige risteovne og teglovne, er det vanskeligt at opnå de driftsbetingelser, der kræves i forbindelse med en SCR-reaktor. På grund af høje omkostninger bør sådanne end-of-pipe-teknikker kun overvejes, hvis miljøstandarder sandsynligvis ikke kan opfyldes ved brug af andre teknikker.

37.   BAT for nye anlæg er at reducere NOX-emissionerne fra tørrings- og formalingssektionen og indurationsbåndets røggasser ved hjælp af SCR som end-of-pipe-teknik.

Vand og spildevand

38.   BAT for pelleteringsanlæg er at minimere vandforbruget og udledningen af skrubber-, vådskylnings- og kølevand og genanvende det så vidt muligt.

39.   BAT for pelleteringsanlæg er at behandle spildevand inden udledning ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | neutralisering |
| --- | --- |

I.

neutralisering

| II. | flokkulering |
| --- | --- |

II.

flokkulering

| III. | sedimentering |
| --- | --- |

III.

sedimentering

| IV. | sandfiltrering |
| --- | --- |

IV.

sandfiltrering

| V. | bundfældning af tungmetaller. |
| --- | --- |

V.

bundfældning af tungmetaller.

De BAT-relaterede emissionsniveauer baseret på en kvalificeret stikprøve eller en stikprøve sammensat over 24 timer er:

| — | opslæmmede faststoffer | < 50 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | kemisk oxygenforbrug (COD (2)) | < 160 mg/l |
| — | Kjeldahl-nitrogen | < 45 mg/l |
| — | tungmetaller | < 0,55 mg/l |
| (sum af arsen (As), cadmium (Cd), chrom (Cr), kobber (Cu), kviksølv (Hg), nikkel (Ni), bly (Pb) og zink (Zn)). |

—

opslæmmede faststoffer

< 50 mg/l

—

kemisk oxygenforbrug (COD (2))

< 160 mg/l

—

Kjeldahl-nitrogen

< 45 mg/l

—

tungmetaller

< 0,55 mg/l

(sum af arsen (As), cadmium (Cd), chrom (Cr), kobber (Cu), kviksølv (Hg), nikkel (Ni), bly (Pb) og zink (Zn)).

Reststoffer fra produktion

40.   BAT er at forebygge produktion af affald fra pelleteringsanlæg ved effektiv genanvendelse eller genbrug af reststoffer på anlægget (dvs. grønne og varmebehandlede pellets i understørrelse)

BAT er på en kontrolleret måde at behandle reststoffer på pelleteringsanlægget, der ikke kan undgås eller genanvendes.

Energi

41.   BAT er at reducere/minimere det termiske energiforbrug på pelleteringsanlæg ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | procesintegreret genanvendelse af sensibel varme i videst muligt omfang fra de forskellige sektioner af indurationsbåndet |
| --- | --- |

I.

procesintegreret genanvendelse af sensibel varme i videst muligt omfang fra de forskellige sektioner af indurationsbåndet

| II. | brug af overskudsvarme til interne eller eksterne varmenet, hvis det efterspørges af tredjemand. |
| --- | --- |

II.

brug af overskudsvarme til interne eller eksterne varmenet, hvis det efterspørges af tredjemand.

Beskrivelse

Varm luft fra den primære kølesektion kan bruges som sekundær forbrændingsluft i indfyringssektionen. Til gengæld kan varme fra indfyringssektionen bruges i indurationsbåndets tørresektion. Varme fra den sekundære kølesektion kan også bruges i tørresektionen.

Overskudsvarme fra kølesektionen kan bruges i tørrings- og formalingsenhedens tørrekamre. Den varme luft transporteres gennem et isoleret rør, en såkaldt »varmluftsrecirkulationskanal«.

Anvendelsesområde

Genvinding af sensibel varme er en procesintegreret del af pelleteringsanlæg. Varmluftsrecirkulationskanalen kan anvendes på eksisterende anlæg med tilsvarende konstruktion og tilstrækkelig forsyning af sensibel varme.

Samarbejde og aftale med tredjemand er muligvis ikke inden for driftslederens kontrol og er derfor muligvis ikke inden for tilladelsens anvendelsesområde.

1.4   BAT-konklusioner for koksværker

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, anvendelse for koksværker.

Luftemissioner

42.   BAT for kulformalingsanlæg (kuloparbejdning, herunder knusning, formaling, pulverisering og screening) er at forebygge eller reducere støvemissioner ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | indeslutning af bygning og/eller enhed (knuser, kulstøvmølle og sier) |
| --- | --- |

I.

indeslutning af bygning og/eller enhed (knuser, kulstøvmølle og sier)

| II. | effektiv udledning og brug af efterfølgende tørafstøvningssystemer. |
| --- | --- |

II.

effektiv udledning og brug af efterfølgende tørafstøvningssystemer.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for støv er < 10-20 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

43.   BAT for lagring og håndtering af pulveriseret kul er at forebygge eller reducere diffuse støvemissioner ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | lagring af pulveriserede materialer i kulkasser og magasiner |
| --- | --- |

I.

lagring af pulveriserede materialer i kulkasser og magasiner

| II. | brug af lukkede eller indesluttede transportbånd |
| --- | --- |

II.

brug af lukkede eller indesluttede transportbånd

| III. | minimering af faldhøjder afhængigt af anlæggets størrelse og konstruktion |
| --- | --- |

III.

minimering af faldhøjder afhængigt af anlæggets størrelse og konstruktion

| IV. | reduktion af emissioner fra fyldning af kultårn og læssevogn |
| --- | --- |

IV.

reduktion af emissioner fra fyldning af kultårn og læssevogn

| V. | brug af effektiv udledning og efterfølgende afstøvning. |
| --- | --- |

V.

brug af effektiv udledning og efterfølgende afstøvning.

Hvis BAT V finder anvendelse, er det BAT-relaterede emissionsniveau for støv < 10-20 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

44.   BAT er at indføre koksovnskamre med emissionsreducerede påfyldningssystemer.

Beskrivelse

Fra et integreret synspunkt er røgfri påfyldning eller sekventiel påfyldning med dobbelte stigrør eller rågasrør de foretrukne typer, fordi alle gasser og støv behandles som en del af behandlingen i koksovnen.

Hvis gasserne udledes og behandles uden for koksovnen, er opfyldning med landbaseret behandling af de udtrukne gasser den foretrukne måde. Behandling skal bestå af en effektiv udledning af emissionerne med efterfølgende forbrænding for at reducere de organiske forbindelser og brugen af et posefilter for at reducere partiklerne.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for støv fra kullæsningssystemer med landbaseret behandling af udledte gasser er < 5 g/t koks svarende til < 50 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

Varigheden i forbindelse med BAT for synlige emissioner fra påfyldning er < 30 sekunder pr. påfyldning som en månedlig gennemsnitsværdi ved hjælp af den overvågningsmetode, der er beskrevet i BAT 46.

45.   BAT for koksbrænding er at udtrække mest mulig koksværksgas (COG) under koksbrænding.

46.   BAT for koksværk er at reducere emissionerne ved at etablere kontinuerlig koksproduktion ved brug af følgende teknikker:

| I. | omfattende vedligeholdelse af ovnkamre, ovndøre og tætningslister, stigrør, opfyldningshuller og andet udstyr (der skal gennemføres et systematisk program af specialuddannet kontrol- og vedligeholdelsespersonale) |
| --- | --- |

I.

omfattende vedligeholdelse af ovnkamre, ovndøre og tætningslister, stigrør, opfyldningshuller og andet udstyr (der skal gennemføres et systematisk program af specialuddannet kontrol- og vedligeholdelsespersonale)

| II. | voldsomme temperatursvingninger undgås |
| --- | --- |

II.

voldsomme temperatursvingninger undgås

| III. | omfattende observation og overvågning af koksovnen |
| --- | --- |

III.

omfattende observation og overvågning af koksovnen

| IV. | rengøring af døre, tætningslister, påfyldningshuller, dæksler og stigrør efter håndtering (gælder på nye og i nogle tilfælde eksisterende anlæg) |
| --- | --- |

IV.

rengøring af døre, tætningslister, påfyldningshuller, dæksler og stigrør efter håndtering (gælder på nye og i nogle tilfælde eksisterende anlæg)

| V. | sikring af fri gasstrøm i koksovnene |
| --- | --- |

V.

sikring af fri gasstrøm i koksovnene

| VI. | tilstrækkelig trykregulering under koksbrænding og anvendelse af fjederbelastede fleksible døre med tætningslister eller døre med knivlignende kant (for ovne ≤ 5 m høje i god driftsmæssig stand) |
| --- | --- |

VI.

tilstrækkelig trykregulering under koksbrænding og anvendelse af fjederbelastede fleksible døre med tætningslister eller døre med knivlignende kant (for ovne ≤ 5 m høje i god driftsmæssig stand)

| VII. | brug af vandtætte stigrør for at mindske de synlige emissioner fra hele anlægget, som omfatter en passage fra koksovnsblok til gassamlerør, svanehalsrør og ekstra rågasrør |
| --- | --- |

VII.

brug af vandtætte stigrør for at mindske de synlige emissioner fra hele anlægget, som omfatter en passage fra koksovnsblok til gassamlerør, svanehalsrør og ekstra rågasrør

| VIII. | tætning af dæksler på påfyldningshuller med pibeler (eller andet egnet tætningsmateriale) for at mindske de synlige emissioner fra huller |
| --- | --- |

VIII.

tætning af dæksler på påfyldningshuller med pibeler (eller andet egnet tætningsmateriale) for at mindske de synlige emissioner fra huller

| IX. | sikring af komplet koksbrænding (så grønne koksudtømninger undgås) ved anvendelse af tilstrækkelige teknikker |
| --- | --- |

IX.

sikring af komplet koksbrænding (så grønne koksudtømninger undgås) ved anvendelse af tilstrækkelige teknikker

| X. | installation af større koksovnskamre (gælder for nye anlæg eller i nogle tilfælde fuldstændig udskiftning af anlæg på gammelt fundament) |
| --- | --- |

X.

installation af større koksovnskamre (gælder for nye anlæg eller i nogle tilfælde fuldstændig udskiftning af anlæg på gammelt fundament)

| XI. | brug af variabel trykregulering af ovnkamre under koksbrænding, hvis det er muligt (gælder for nye anlæg og kan være en mulighed for eksisterende anlæg, idet muligheden for at installere denne teknik i eksisterende anlæg skal vurderes omhyggeligt og afhænger af forholdene på det enkelte anlæg). |
| --- | --- |

XI.

brug af variabel trykregulering af ovnkamre under koksbrænding, hvis det er muligt (gælder for nye anlæg og kan være en mulighed for eksisterende anlæg, idet muligheden for at installere denne teknik i eksisterende anlæg skal vurderes omhyggeligt og afhænger af forholdene på det enkelte anlæg).

Procentdelen af synlige emissioner fra alle døre, der er forbundet med BAT, er < 5-10 %.

Procentdelen af synlige emissioner for alle kildetyper, der er forbundet BAT VII og BAT VIII, er < 1 %.

Procentdelene vedrører frekvensen af lækager sammenlignet med det samlede antal døre, stigrør eller påfyldningshuller som en månedlig gennemsnitsværdi ved hjælp af en overvågningsmetode, der er beskrevet i det følgende.

Til beregning af de diffuse emissioner fra koksovne anvendes følgende metoder:

| — | EPA 303-metoden |
| --- | --- |

—

EPA 303-metoden

| — | DMT-metoden (Deutsche Montan Technologie GmbH) |
| --- | --- |

—

DMT-metoden (Deutsche Montan Technologie GmbH)

| — | metoden udviklet af BCRA (British Carbonisation Research Association) |
| --- | --- |

—

metoden udviklet af BCRA (British Carbonisation Research Association)

| — | metode anvendt i Nederlandene baseret på optælling af synlige lækager fra stigrør og påfyldningshuller, men eksklusive synlige emissioner under normal drift (kulpåfyldning og koksudtømning). |
| --- | --- |

—

metode anvendt i Nederlandene baseret på optælling af synlige lækager fra stigrør og påfyldningshuller, men eksklusive synlige emissioner under normal drift (kulpåfyldning og koksudtømning).

47.   BAT for gasbehandlingsanlæg er at minimere fugitive gasemissioner ved brug af følgende teknikker:

| I. | minimering af antallet af flanger ved svejsning af rørsamlinger, hvor det er muligt |
| --- | --- |

I.

minimering af antallet af flanger ved svejsning af rørsamlinger, hvor det er muligt

| II. | brug af passende tætninger ved flanger og ventiler |
| --- | --- |

II.

brug af passende tætninger ved flanger og ventiler

| III. | brug af gastætte pumper (f.eks. magnetiske pumper) |
| --- | --- |

III.

brug af gastætte pumper (f.eks. magnetiske pumper)

| IV. | emissioner fra trykventiler i lagertanke undgås ved at:






  — | tilslutte trykventilen til samlerøret for koksværksgas eller |
| --- | --- | --- |

IV.

emissioner fra trykventiler i lagertanke undgås ved at:

—

tilslutte trykventilen til samlerøret for koksværksgas eller

| — | opsamle gasser til efterfølgende forbrænding. |
| --- | --- |

—

opsamle gasser til efterfølgende forbrænding.

Anvendelsesområde

Teknikkerne kan anvendes i både nye og eksisterende anlæg. Det kan være lettere at opnå en tæt gaskonstruktion i nye anlæg end i eksisterende anlæg.

48.   BAT er at reducere svovlindholdet i koksværksgas ved brug af en af følgende teknikker:

| I. | afsvovling ved hjælp af absorptionssystemer |
| --- | --- |

I.

afsvovling ved hjælp af absorptionssystemer

| II. | våd oxidativ afsvovling. |
| --- | --- |

II.

våd oxidativ afsvovling.

Restkoncentrationerne af hydrogensulfid (H2S), der er forbundet med BAT, bestemt som daglige gennemsnitsværdier er < 300-1 000 mg/Nm3 ved anvendelse af BAT I (de højeste værdier er knyttet til højere omgivelsestemperatur, og de laveste værdier er knyttet til lavere omgivelsestemperatur) og < 10 mg/Nm3 ved anvendelse af BAT II.

49.   BAT for koksovnens fyringsanlæg er at reducere emissionerne ved brug af følgende teknikker:

| I. | forebyggelse af lækage mellem ovnkammer og varmekammer ved hjælp af regelmæssig drift af koksovn |
| --- | --- |

I.

forebyggelse af lækage mellem ovnkammer og varmekammer ved hjælp af regelmæssig drift af koksovn

| II. | udbedring af lækage mellem ovnkammer og varmekammer (gælder kun eksisterende anlæg) |
| --- | --- |

II.

udbedring af lækage mellem ovnkammer og varmekammer (gælder kun eksisterende anlæg)

| III. | anvendelse af teknikker med lave emissioner af nitrogenoxider (NOX) ved konstruktion af nye blokke, som f.eks. faseinddelt forbrænding og brug af tyndere mursten og ildfaste materialer med bedre termisk ledeevne (gælder kun nye anlæg) |
| --- | --- |

III.

anvendelse af teknikker med lave emissioner af nitrogenoxider (NOX) ved konstruktion af nye blokke, som f.eks. faseinddelt forbrænding og brug af tyndere mursten og ildfaste materialer med bedre termisk ledeevne (gælder kun nye anlæg)

| IV. | brug af afsvovlet procesgasser fra koksværksgas. |
| --- | --- |

IV.

brug af afsvovlet procesgasser fra koksværksgas.

De BAT-relaterede emissionsniveauer, der fastlægges som daglige gennemsnitsværdier, og som er forbundet med et oxygenindhold på 5 %, er:

| — | svovloxider (SOX) udtrykt som svovldioxid (SO2) < 200-500 mg/Nm3 |
| --- | --- |

—

svovloxider (SOX) udtrykt som svovldioxid (SO2) < 200-500 mg/Nm3

| — | støv < 1-20 mg/Nm3
   (3) |
| --- | --- |

—

støv < 1-20 mg/Nm3
   (3)

| — | nitrogenoxider (NOX) udtrykt som nitrogendioxid (NO2) < 350-500 mg/Nm3 for nye eller grundlæggende ombyggede anlæg (under 10 år gamle) og 500-650 mg/Nm3 for ældre anlæg med vedligeholdte blokke og brug af teknikker med lave emissioner af nitrogenoxider (NOX). |
| --- | --- |

—

nitrogenoxider (NOX) udtrykt som nitrogendioxid (NO2) < 350-500 mg/Nm3 for nye eller grundlæggende ombyggede anlæg (under 10 år gamle) og 500-650 mg/Nm3 for ældre anlæg med vedligeholdte blokke og brug af teknikker med lave emissioner af nitrogenoxider (NOX).

50.   BAT for koksudtømning er at reducere emissionerne ved brug af følgende teknikker:

| I. | udledning ved hjælp af en integreret koksoverførselsmaskine, der er forsynet med afskærmning |
| --- | --- |

I.

udledning ved hjælp af en integreret koksoverførselsmaskine, der er forsynet med afskærmning

| II. | landbaseret behandling af udledningsgas med posefilter eller andre systemer til emissionsreduktion |
| --- | --- |

II.

landbaseret behandling af udledningsgas med posefilter eller andre systemer til emissionsreduktion

| III. | brug af en fast eller mobil slukkevogn. |
| --- | --- |

III.

brug af en fast eller mobil slukkevogn.

Det BAT-associerede emissionsniveau for støv fra koksudtømning er < 10 mg/Nm3 i forbindelse med posefiltre og < 20 mg/Nm3 i andre tilfælde bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

Anvendelsesområde

På eksisterende anlæg kan mangel på plads begrænse anvendelsen.

51.   BAT for kokshærdning er at reducere emissionerne ved brug af følgende teknikker:

| I. | tørhærdning af koks (CDQ) med genvinding af sensibel varme og fjernelse af støv fra påfyldnings-, håndterings- og screeningsaktiviteter ved hjælp af et posefilter |
| --- | --- |

I.

tørhærdning af koks (CDQ) med genvinding af sensibel varme og fjernelse af støv fra påfyldnings-, håndterings- og screeningsaktiviteter ved hjælp af et posefilter

| II. | emissionsminimeret konventionel vådhærdning |
| --- | --- |

II.

emissionsminimeret konventionel vådhærdning

| III. | koksstabiliserende hærdning. |
| --- | --- |

III.

koksstabiliserende hærdning.

De BAT-relaterede emissionsniveauer for støv bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden er:

| — | < 20 mg/Nm3 ved tørhærdning af koks |
| --- | --- |

—

< 20 mg/Nm3 ved tørhærdning af koks

| — | < 25 g/t koks for emissionsminimeret konventionel vådhærdning (4) |
| --- | --- |

—

< 25 g/t koks for emissionsminimeret konventionel vådhærdning (4)

| — | < 10 g/t koks for koksstabiliserende hærdning (5). |
| --- | --- |

—

< 10 g/t koks for koksstabiliserende hærdning (5).

Beskrivelse af BAT I

For kontinuerlig drift af anlæg til tørhærdning af koks er der to muligheder. I det ene tilfælde består tørhærdningsenheden af 2-4 kamre. En enhed er altid på standby. Vådhærdning er derfor ikke nødvendig, men tørhærdningsenheden skal have ekstra kapacitet i forhold til koksværket med høje omkostninger. I det andet tilfælde er et ekstra vådhærdningssystem nødvendigt.

Ved tilpasning af et vådhærdningsanlæg til et tørhærdningsanlæg kan det eksisterende vådhærdningssystem bevares til dette formål. En sådan tørhærdningsenhed har ingen ekstra forarbejdningskapacitet i forhold til koksværket.

Anvendelsesområde for BAT II

Ekstra hærdningstårne kan være forsynet med emissionsreducerede skærme. Tårnene skal være mindst 30 m høje for at sikre tilstrækkelige trækforhold.

Anvendelsesområde for BAT III

Da systemet er større end det, der er nødvendigt til konventionel hærdning, kan pladsmangel på anlægget være en begrænsning.

52.   BAT for kokssortering og -håndtering er at forebygge eller reducere emissionerne ved brug af en kombination af følgende teknikker:

| I. | indeslutning af bygning og/eller enhed |
| --- | --- |

I.

indeslutning af bygning og/eller enhed

| II. | effektiv udledning og efterfølgende tørafstøvning. |
| --- | --- |

II.

effektiv udledning og efterfølgende tørafstøvning.

Det BAT-associerede emissionsniveau for støv er < 10 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

Vand og spildevand

53.   BAT er at minimere og genanvende hærdningsvand så vidt muligt.

54.   BAT er at undgå genanvendelse af procesvand med betydelig organisk belastning (som f.eks. råspildevand fra koksværket, spildevand med højt kulbrinteindhold osv.) som hærdningsvand.

55.   BAT er at forbehandle spildevand fra koksbrændingsprocessen og koksværksgasrensning inden udledning til spildevandsanlæg ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | brug af effektiv fjernelse af tjære og polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH) ved hjælp af flokkulering og efterfølgende flotation, sedimentation og filtrering individuelt eller i kombination |
| --- | --- |

I.

brug af effektiv fjernelse af tjære og polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH) ved hjælp af flokkulering og efterfølgende flotation, sedimentation og filtrering individuelt eller i kombination

| II. | brug af effektiv ammoniakstripping ved hjælp af alkaline og damp. |
| --- | --- |

II.

brug af effektiv ammoniakstripping ved hjælp af alkaline og damp.

56.   BAT for forbehandlet spildevand fra koksbrændingsprocessen og koksværksgasrensning er at anvende biologisk spildevandsbehandling med integrerede denitrifikations-/nitrifikationsfaser.

De BAT-relaterede emissionsniveauer baseret på en kvalificeret stikprøve eller en stikprøve sammensat over 24 timer, som kun refererer spildevandsanlæg for et koksværk, er:

| — | kemisk iltforbrug (COD (6)) |
| --- | --- |

—

kemisk iltforbrug (COD (6))

< 220 mg/l

| — | biologisk iltforbrug i 5 dage (BOD5) |
| --- | --- |

—

biologisk iltforbrug i 5 dage (BOD5)

< 20 mg/l

| — | sulfider, let frigivne (7) |
| --- | --- |

—

sulfider, let frigivne (7)

< 0,1 mg/l

| — | thiocyanat (SCN-) |
| --- | --- |

—

thiocyanat (SCN-)

< 4 mg/l

| — | cyanid (CN-), let frigivet (8) |
| --- | --- |

—

cyanid (CN-), let frigivet (8)

< 0,1 mg/l

| — | polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH)
  (sum af fluoranthen, benzo[b]fluoranthen, benzo[k]fluoranthen, benzo[a]pyren, indeno[1,2,3-cd]pyren og benzo[g,h,i]perylen) |
| --- | --- |

—

polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH)

(sum af fluoranthen, benzo[b]fluoranthen, benzo[k]fluoranthen, benzo[a]pyren, indeno[1,2,3-cd]pyren og benzo[g,h,i]perylen)

< 0,05 mg/l

| — | phenoler |
| --- | --- |

—

phenoler

< 0,5 mg/l

| — | sum af ammoniak-nitrogen (NH4
  +-N),
  nitrat-nitrogen (NO3
  --N) og nitrit-nitrogen (NO2
  --N) |
| --- | --- |

—

sum af ammoniak-nitrogen (NH4
  +-N),

nitrat-nitrogen (NO3
  --N) og nitrit-nitrogen (NO2
  --N)

< 15 – 50 mg/l.

Med hensyn til summen af ammoniak-nitrogen (NH4
  +-N), nitrat-nitrogen (NO3
  --N) og nitrit-nitrogen (NO2
  --N) er værdier på < 35 mg/l normalt forbundet med anvendelsen af avancerede biologiske spildevandsanlæg med præ-denitrifikation/-nitrifikation og post-denitrifikation.

Reststoffer fra produktion

57.   BAT er at genanvende produktionsreststoffer, som f.eks. tjære fra kulvand og spildevand, og overskydende aktiveret slam fra spildevandsanlæg tilbage til koksværkets kultilførsel.

Energi

58.   BAT er at bruge den udtrukne koksværksgas som brændstof eller reduktionsmiddel eller til produktion af kemikalier.

1.5   BAT-konklusioner for højovne

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, anvendelse for højovne.

Luftemissioner

59.   BAT for fortrængt luft under læsning fra kultilførselsenhedens opbevaringsbunkere er at fange støvemissioner og foretage efterfølgende tørafstøvning.

Det BAT-associerede emissionsniveau for støv er < 20 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

60.   BAT for chargeklargøring (blanding) og transport er at minimere støvemissionerne og fjernelse med efterfølgende afstøvning ved hjælp af en elektrostatisk precipitator eller et posefilter, hvis det er relevant.

61.   BAT for støbehus (aftapningshuller, løbere, påfyldningspunkter på torpedostøbeskeer og skimmere) er at forebygge eller reducere diffuse støvemissioner ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | overdækning af løberne |
| --- | --- |

I.

overdækning af løberne

| II. | optimering af opfangningseffektiviteten for diffuse støvemissioner og røg med efterfølgende luftafkastrensning ved hjælp af en elektrostatisk precipitator eller et posefilter |
| --- | --- |

II.

optimering af opfangningseffektiviteten for diffuse støvemissioner og røg med efterfølgende luftafkastrensning ved hjælp af en elektrostatisk precipitator eller et posefilter

| III. | røgbekæmpelse ved brug af nitrogen under aftapning, hvis det er muligt, og hvis opsamlings- eller afstøvningssystem ikke er installeret for aftapningsemissioner. |
| --- | --- |

III.

røgbekæmpelse ved brug af nitrogen under aftapning, hvis det er muligt, og hvis opsamlings- eller afstøvningssystem ikke er installeret for aftapningsemissioner.

Hvis BAT II finder anvendelse, er det BAT-associerede emissionsniveau for støv < 1 – 15 mg/Nm3 bestemt som en daglig gennemsnitsværdi.

62.   BAT er at bruge tjærefrie løberforinger.

63.   BAT er at minimere frigivelsen af højovnsgas under charging ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | klokkeløs top med primær og sekundær udligning |
| --- | --- |

I.

klokkeløs top med primær og sekundær udligning

| II. | gas- eller ventilationsgenvindingssystem |
| --- | --- |

II.

gas- eller ventilationsgenvindingssystem

| III. | brug af højovnsgas til tryksætning af topbunkere. |
| --- | --- |

III.

brug af højovnsgas til tryksætning af topbunkere.

Anvendelsesområde for BAT II

Gælder for nye anlæg. Gælder kun for eksisterende anlæg, hvis ovnen er forsynet med klokkeløst chargingsystem. Den kan ikke bruges for anlæg, hvor andre gasser end højovnsgasser (f.eks. nitrogen) bruges til at tryksætte ovnens topbunkere.

64.   BAT er at reducere støvemissioner fra højovnsgas ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | brug af anordninger til afstøvning på forhånd, som f.eks.:






  i. | deflektorer |
| --- | --- | --- |

I.

brug af anordninger til afstøvning på forhånd, som f.eks.:

i.

deflektorer

| ii. | støvudskillere |
| --- | --- |

ii.

støvudskillere

| iii. | cykloner |
| --- | --- |

iii.

cykloner

| iv. | elektrostatiske precipitatorer. |
| --- | --- |

iv.

elektrostatiske precipitatorer.

| II. | efterfølgende støvbekæmpelse, som f.eks.:






  i. | skrubbere af forhindringstypen |
| --- | --- | --- |

II.

efterfølgende støvbekæmpelse, som f.eks.:

i.

skrubbere af forhindringstypen

| ii. | venturiskrubbere |
| --- | --- |

ii.

venturiskrubbere

| iii. | ringformede skrubbere |
| --- | --- |

iii.

ringformede skrubbere

| iv. | elektrostatiske vådprecipitatorer |
| --- | --- |

iv.

elektrostatiske vådprecipitatorer

| v. | disintegratorer. |
| --- | --- |

v.

disintegratorer.

For renset højovnsgas er reststøvkoncentrationen i forbindelse med BAT < 10 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

65.   BAT for recuperatorer er at reducere emissioner ved hjælp af afsvovlet og afstøvet koksværksgas, afstøvet højovnsgas, afstøvet LD-gas og naturgas, individuelt eller i kombination.

De BAT-relaterede emissionsniveauer, der fastlægges som daglige gennemsnitsværdier, og som er forbundet med et oxygenindhold på 3 %, er:

| — | svovloxider (SOX) udtrykt som svovldioxid (SO2) < 200 mg/Nm3 |
| --- | --- |

—

svovloxider (SOX) udtrykt som svovldioxid (SO2) < 200 mg/Nm3

| — | støv < 10 mg/Nm3 |
| --- | --- |

—

støv < 10 mg/Nm3

| — | nitrogenoxider (NOx) udtrykt som nitrogendioxid (NO2) < 100 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

nitrogenoxider (NOx) udtrykt som nitrogendioxid (NO2) < 100 mg/Nm3.

Vand og spildevand

66.   BAT for vandforbrug og udledning fra højovnsgasrensning er så vidt muligt at minimere og genanvende skrubbervand, f.eks. til slaggegranulering, hvis det er nødvendigt efter rensning i et grusfilter.

67.   BAT for rensning af spildevand fra højovnsgasrensning er at bruge flokkulering (koagulation) og sedimentation og reduktion af let frigivet cyanid, hvis det er nødvendigt.

De BAT-relaterede emissionsniveauer baseret på en kvalificeret stikprøve eller en stikprøve sammensat over 24 timer er:

| — | opslæmmede faststoffer | < 30 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | jern | < 5 mg/l |
| — | bly | < 0,5 mg/l |
| — | zink | < 2 mg/l |
| — | cyanid (CN-), let frigivet (9) | < 0,4 mg/l |

—

opslæmmede faststoffer

< 30 mg/l

—

jern

< 5 mg/l

—

bly

< 0,5 mg/l

—

zink

< 2 mg/l

—

cyanid (CN-), let frigivet (9)

< 0,4 mg/l

Reststoffer fra produktion

68.   BAT er at forebygge produktion af affald fra højovne ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | passende indsamling og oplagring for at lette specifik behandling |
| --- | --- |

I.

passende indsamling og oplagring for at lette specifik behandling

| II. | genanvendelse af groft støv fra højovnsgasrensning og støv fra afstøvning af støbehus på stedet med behørigt hensyn til effekten af emissioner fra det anlæg, hvor det genanvendes |
| --- | --- |

II.

genanvendelse af groft støv fra højovnsgasrensning og støv fra afstøvning af støbehus på stedet med behørigt hensyn til effekten af emissioner fra det anlæg, hvor det genanvendes

| III. | hydrocyklonering af slam med efterfølgende genanvendelse af grove fraktioner på stedet (ved anvendelse af vådafstøvning, og hvis zinkindholdskoncentrationen i de forskellige kornstørrelser muliggør en rimelig separation) |
| --- | --- |

III.

hydrocyklonering af slam med efterfølgende genanvendelse af grove fraktioner på stedet (ved anvendelse af vådafstøvning, og hvis zinkindholdskoncentrationen i de forskellige kornstørrelser muliggør en rimelig separation)

| IV. | slaggebehandling, helst ved hjælp af granulering (hvis markedsforholdene tillader det), med henblik på ekstern anvendelse af slagge (f.eks. i cementindustrien eller til vejanlæg). |
| --- | --- |

IV.

slaggebehandling, helst ved hjælp af granulering (hvis markedsforholdene tillader det), med henblik på ekstern anvendelse af slagge (f.eks. i cementindustrien eller til vejanlæg).

BAT er på en kontrolleret måde at omhandle reststoffer fra højovnsprocessen, der ikke kan undgås eller genanvendes.

69.   BAT for minimering af emissioner fra slaggebehandling er at kondensere røg, hvis lugtgener skal begrænses.

Ressourceforvaltning

70.   BAT for ressourceforvaltning i forbindelse med højovne er at reducere koksforbruget ved hjælp af direkte tilførte reduktionsmidler, som f.eks. pulveriseret kul, olie, svær olie, tjære, olierester, koksværksgas, naturgas og affald, som f.eks. metalrester, brugt olie og emissioner, olieagtige reststoffer, fedtstoffer og affaldsplast individuelt eller i kombination.

Anvendelsesområde

Kultilførsel: Metoden gælder for alle højovne, der er forsynet med pulveriseret kultilførsel og oxygenberigelse.

Gastilførsel: Tuyère-tilførsel af koksværksgas afhænger i høj grad af tilgængeligheden af gas, der effektivt kan bruges andre steder i integrerede stålværker.

Plasttilførsel: Det skal bemærkes, at denne teknik i høj grad afhænger af de lokale omstændigheder og markedsforholdene. Plast kan indeholde Cl og tungmetaller, som f.eks. Hg, Cd, Pb og Zn. Afhængigt af de anvendte affaldsstoffers sammensætning (f.eks. let fraktion fra shredding) kan mængden af Hg, Cr, Cu, Ni og Mo i højovnsgassen.

Direkte tilførsel af brugte olier, fedtstoffer og emulsioner som reduktionsmidler og af massive jernrester: Systemets kontinuerlige drift afhænger af den logistiske tilførsel og oplagring af reststoffer. Den anvendte transportteknologi er også vigtig for vellykket drift.

Energi

71.   BAT er at sikre glidende og kontinuerlig drift af højovnen ved under stabile forhold for at minimere frigivelser og reducere sandsynligheden for chargeudslip.

72.   BAT er at bruge udtrukken højovnsgas som brændsel.

73.   BAT er at genvinde energi fra højovnsgassens toptryk, hvis topgastrykket er tilstrækkeligt, og der forekommer lave alkalikoncentrationer.

Anvendelsesområde

Genvinding af topgastryk kan anvendes på nye anlæg og i visse tilfælde på eksisterende anlæg, dog med flere vanskeligheder og yderligere omkostninger. Anvendelse af denne teknik kræver et tilstrækkeligt topgastryk, der overstiger 1,5 bar (overtryk).

På nye anlæg kan topgasturbinen og anlægget til højovnsgasrensning tilpasses hinanden med henblik på at opnå høj effektivt ved både skrubbing og energigenvinding.

74.   BAT er at forvarme de varme recuperatorbrændselsgasser eller forbrændingsluft ved hjælp af spildgas fra recuperatoren og optimere recuperatorens forbrændingsproces.

Beskrivelse

En eller flere af følgende teknikker kan anvendes til at optimere recuperatorens energieffektivitet:

| — | computerstyret recuperatordrift |
| --- | --- |

—

computerstyret recuperatordrift

| — | forvarmning af brændsel eller forbrændingsluft sammen med isolering af koldluftslinjen og røggaskanalen |
| --- | --- |

—

forvarmning af brændsel eller forbrændingsluft sammen med isolering af koldluftslinjen og røggaskanalen

| — | brug af mere effektive brændere for at forbedre forbrændingen |
| --- | --- |

—

brug af mere effektive brændere for at forbedre forbrændingen

| — | hurtig iltmåling og efterfølgende tilpasning af forbrændingsbetingelser. |
| --- | --- |

—

hurtig iltmåling og efterfølgende tilpasning af forbrændingsbetingelser.

Anvendelsesområde

Anvendelsen af brændselsforvarmning afhænger af recuperatorernes effektivitet, da den bestemmer røggastemperaturen (ved røggastemperaturer under 250 °C er varmegenvinding f.eks. ikke en teknisk eller økonomisk fordelagtig mulighed).

Computerstyring kan kræve, at der opføres en fjerde recuperator, hvis der er tale om højovne med tre recuperatorer (hvis det er muligt) for at maksimere fordelene.

1.6   BAT-konklusioner for oxygenblæsningsstålværker

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, anvendelse for oxygenblæsningsstålfremstilling og -støbning.

Luftemissioner

75.   BAT for genvinding af LD-gas ved nedsat forbrænding er så vidt muligt at udlede LD-gas under blæsning og rense den ved brug af en kombination af følgende teknikker:

| I. | brug af nedsat forbrændingsproces |
| --- | --- |

I.

brug af nedsat forbrændingsproces

| II. | forafstøvning for at fjerne groft støv ved hjælp af tørseparation (f.eks. deflektor, cyklon) eller vådudskillere |
| --- | --- |

II.

forafstøvning for at fjerne groft støv ved hjælp af tørseparation (f.eks. deflektor, cyklon) eller vådudskillere

| III. | støvbekæmpelse ved hjælp af:






  i. | tørafstøvning (f.eks. elektrostatisk precipitator) for nye og eksisterende anlæg |
| --- | --- | --- |

III.

støvbekæmpelse ved hjælp af:

i.

tørafstøvning (f.eks. elektrostatisk precipitator) for nye og eksisterende anlæg

| ii. | vådafstøvning (f.eks. elektrostatisk vådprecipitator eller vådskrubber) for eksisterende anlæg. |
| --- | --- |

ii.

vådafstøvning (f.eks. elektrostatisk vådprecipitator eller vådskrubber) for eksisterende anlæg.

Reststofkoncentrationerne i forbindelse med BAT efter buffering af LD-gas er:

| — | 10-30 mg/Nm3 for BAT III.i |
| --- | --- |

—

10-30 mg/Nm3 for BAT III.i

| — | < 50 mg/Nm3 for BAT III.ii. |
| --- | --- |

—

< 50 mg/Nm3 for BAT III.ii.

76.   BAT for genvinding af LD-gas under oxygenblæsning ved fuld forbrænding er at reducere støvemissionerne ved brug af en af følgende teknikker:

| I. | tørafstøvning (f.eks. elektrostatisk precipitator eller posefilter) for nye og eksisterende anlæg |
| --- | --- |

I.

tørafstøvning (f.eks. elektrostatisk precipitator eller posefilter) for nye og eksisterende anlæg

| II. | vådafstøvning (f.eks. elektrostatisk vådprecipitator eller vådskrubber) for eksisterende anlæg. |
| --- | --- |

II.

vådafstøvning (f.eks. elektrostatisk vådprecipitator eller vådskrubber) for eksisterende anlæg.

De BAT-associerede emissionsniveauer for støv bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time) er:

| — | 10-30 mg/Nm3 for BAT I |
| --- | --- |

—

10-30 mg/Nm3 for BAT I

| — | < 50 mg/Nm3 for BAT II. |
| --- | --- |

—

< 50 mg/Nm3 for BAT II.

77.   BAT er at minimere støvemissioner fra skærebrænderhullet ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | tildækning af skærebrænderhullet under oxygenblæsning |
| --- | --- |

I.

tildækning af skærebrænderhullet under oxygenblæsning

| II. | tilførsel af inert gas eller damp i skærebrænderhullet for at sprede støvet |
| --- | --- |

II.

tilførsel af inert gas eller damp i skærebrænderhullet for at sprede støvet

| III. | brug af andre alternative tætningskonstruktioner kombineret med skærebrænderrensning. |
| --- | --- |

III.

brug af andre alternative tætningskonstruktioner kombineret med skærebrænderrensning.

78.   BAT for sekundær afstøvning, herunder emissioner fra følgende processer:

| — | genifyldning af varm smelte fra torpedostøbeske (varmsmelte-blander) i chargingstøbeske |
| --- | --- |

—

genifyldning af varm smelte fra torpedostøbeske (varmsmelte-blander) i chargingstøbeske

| — | forbehandling af varm smelte (dvs. forvarmning af beholdere, afsvovling, defosforisering, afslagning, overførsel og vejning af varm smelte) |
| --- | --- |

—

forbehandling af varm smelte (dvs. forvarmning af beholdere, afsvovling, defosforisering, afslagning, overførsel og vejning af varm smelte)

| — | Processer i forbindelse med oxygenovne, f.eks. forvarmning af kar, slopping under oxygenblæsning, charging af varm smelte og skrot, aftapning af flydende stål og slagge fra oxygenovne og |
| --- | --- |

—

Processer i forbindelse med oxygenovne, f.eks. forvarmning af kar, slopping under oxygenblæsning, charging af varm smelte og skrot, aftapning af flydende stål og slagge fra oxygenovne og

| — | sekundær metallurgi og strengstøbning, |
| --- | --- |

—

sekundær metallurgi og strengstøbning,

er at minimere støvemissionerne ved hjælp af procesintegrerede teknikker, som f.eks. almene teknikker, der kan forebygge eller kontrollere diffuse eller fugitive emissioner, og ved hjælp af passende indeslutninger og afskærmninger med effektiv udledning og efterfølgende luftafkastrensning ved brug af et posefilter eller en elektrostatisk precipitator.

Den samlede gennemsnitlige støvopsamlingseffektivitet i forbindelse med BAT er > 90 %.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for støv for afstøvet luftafkast er < 1-15 mg/Nm3 for posefiltre og < 20 mg/Nm3 for elektrostatiske precipitatorer bestemt som et dagligt gennemsnit.

Hvis emissionerne fra forbehandlingen af varm smelte og den sekundære metallurgi renses separat, er det BAT-relaterede emissionsniveau for støv bestemt som en daglig gennemsnitsværdi < 1-10 mg/Nm3 for posefiltre og < 20 mg/Nm3 for elektrostatiske precipitatorer.

Beskrivelse

Generelle teknikker til forebyggelse af diffuse og fugitive emissioner fra sekundære kilder under oxygenovnsprocesserne omfatter:

| — | uafhængig opfangning og brug af afstøvningssystemer for hver underproces i oxygensovnsanlægget |
| --- | --- |

—

uafhængig opfangning og brug af afstøvningssystemer for hver underproces i oxygensovnsanlægget

| — | korrekt forvaltning af afsvovlingsanlægget for at forhindre luftemissioner |
| --- | --- |

—

korrekt forvaltning af afsvovlingsanlægget for at forhindre luftemissioner

| — | total indeslutning af afsvovlingsanlægget |
| --- | --- |

—

total indeslutning af afsvovlingsanlægget

| — | fortsat lukning af varmsmeltestøbeskeen, når den ikke er i brug, og regelmæssig rengøring af varmsmeltestøbeskeer og fjernelse af skaller eller anvendelse af luftafsugning |
| --- | --- |

—

fortsat lukning af varmsmeltestøbeskeen, når den ikke er i brug, og regelmæssig rengøring af varmsmeltestøbeskeer og fjernelse af skaller eller anvendelse af luftafsugning

| — | fortsat placering af varmsmeltestøbeske foran konverteren i ca. to minutter efter tilførsel af varm smelte til konverteren, hvis luftafsugning ikke anvendes |
| --- | --- |

—

fortsat placering af varmsmeltestøbeske foran konverteren i ca. to minutter efter tilførsel af varm smelte til konverteren, hvis luftafsugning ikke anvendes

| — | computerstyring og optimering af stålfremstillingsprocessen, f.eks. så slopping (dvs. når slagge skummer i et sådant omfang, at det flyder ud af karret) forebygges eller reduceres |
| --- | --- |

—

computerstyring og optimering af stålfremstillingsprocessen, f.eks. så slopping (dvs. når slagge skummer i et sådant omfang, at det flyder ud af karret) forebygges eller reduceres

| — | reduktion af slopping under aftapning ved at begrænse elementer, der forårsager slopping, og brug af antisloppingmidler |
| --- | --- |

—

reduktion af slopping under aftapning ved at begrænse elementer, der forårsager slopping, og brug af antisloppingmidler

| — | lukning af døre i lokalet omkring konverteren under oxygenblæsning |
| --- | --- |

—

lukning af døre i lokalet omkring konverteren under oxygenblæsning

| — | kontinuerlig kameraobservation af tag for synlig emission |
| --- | --- |

—

kontinuerlig kameraobservation af tag for synlig emission

| — | brug af luftafsugning. |
| --- | --- |

—

brug af luftafsugning.

Anvendelsesområde

I eksisterende anlæg kan anlæggets udformning begrænse mulighederne for tilstrækkelig udsugning.

79.   BAT for slaggeforarbejdning på stedet er at reducere støvemissioner ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | effektiv udledning af slaggeknusning og screeningsudstyr med efterfølgende luftafkastrensning, hvis det er relevant |
| --- | --- |

I.

effektiv udledning af slaggeknusning og screeningsudstyr med efterfølgende luftafkastrensning, hvis det er relevant

| II. | transport af ubehandlet slagge med læssemaskiner |
| --- | --- |

II.

transport af ubehandlet slagge med læssemaskiner

| III. | udledning eller befugtning af overførselspunkter på transportbånd af knust materiale |
| --- | --- |

III.

udledning eller befugtning af overførselspunkter på transportbånd af knust materiale

| IV. | befugtning af slaggebjerge |
| --- | --- |

IV.

befugtning af slaggebjerge

| V. | brug af vandtåge ved læsning af knust slagge. |
| --- | --- |

V.

brug af vandtåge ved læsning af knust slagge.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for støv ved brug af BAT I er < 10-20 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

Vand og spildevand

80.   BAT er at forebygge og reducere vandforbrug og spildevandsudledninger fra primær afstøvning af oxygenovne ved at benytte en af følgende teknikker beskrevet i BAT 75 og BAT 76:

| — | tørafstøvning af oxygenovne |
| --- | --- |

—

tørafstøvning af oxygenovne

| — | minimering af skrubbervand og videst mulig genanvendelse af det (f.eks. til slaggegranulering), hvis vådafstøvning anvendes. |
| --- | --- |

—

minimering af skrubbervand og videst mulig genanvendelse af det (f.eks. til slaggegranulering), hvis vådafstøvning anvendes.

81.   BAT er at minimere spildevandsudledningen fra strengstøbning ved brug af følgende teknikker i kombination:

| I. | fjernelse af faststoffer ved hjælp af flokkulering, sedimentation og/eller filtrering |
| --- | --- |

I.

fjernelse af faststoffer ved hjælp af flokkulering, sedimentation og/eller filtrering

| II. | fjernelse af olie i skimmingskar eller anden effektiv anordning |
| --- | --- |

II.

fjernelse af olie i skimmingskar eller anden effektiv anordning

| III. | recirkulation af kølevand og vand fra dannelse af vakuum så vidt muligt. |
| --- | --- |

III.

recirkulation af kølevand og vand fra dannelse af vakuum så vidt muligt.

De BAT-relaterede emissionsniveauer for spildevand fra strengstøbemaskiner baseret på en kvalificeret stikprøve eller en stikprøve sammensat over 24 timer er:

| — | opslæmmede faststoffer | < 20 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | jern | < 5 mg/l |
| — | zink | < 2 mg/l |
| — | nikkel | < 0,5 mg/l |
| — | chrom i alt | < 0,5 mg/l |
| — | kulbrinter i alt | < 5 mg/l |

—

opslæmmede faststoffer

< 20 mg/l

—

jern

< 5 mg/l

—

zink

< 2 mg/l

—

nikkel

< 0,5 mg/l

—

chrom i alt

< 0,5 mg/l

—

kulbrinter i alt

< 5 mg/l

Reststoffer fra produktion

82.   BAT er at forebygge affaldsdannelse ved brug af en eller flere af følgende teknikker (se BAT 8):

| I. | passende indsamling og oplagring for at lette specifik behandling |
| --- | --- |

I.

passende indsamling og oplagring for at lette specifik behandling

| II. | genanvendelse af groft støv fra LD-gasrensning, støv fra sekundær afstøvning og fræseskæl fra strengstøbning tilbage til stålfremstillingsprocesserne med behørigt hensyn til effekten af emissioner fra det anlæg, hvor det genanvendes |
| --- | --- |

II.

genanvendelse af groft støv fra LD-gasrensning, støv fra sekundær afstøvning og fræseskæl fra strengstøbning tilbage til stålfremstillingsprocesserne med behørigt hensyn til effekten af emissioner fra det anlæg, hvor det genanvendes

| III. | genanvendelse af oxygenovnsslagge og -slaggesand til forskellige formål |
| --- | --- |

III.

genanvendelse af oxygenovnsslagge og -slaggesand til forskellige formål

| IV. | slaggebehandling, hvis markedsforholdene tillader ekstern anvendelse af slagge (f.eks. som aggregat i materialer eller til bygge og anlæg) |
| --- | --- |

IV.

slaggebehandling, hvis markedsforholdene tillader ekstern anvendelse af slagge (f.eks. som aggregat i materialer eller til bygge og anlæg)

| V. | brug af filterstøv og slam til ekstern genvinding af jern og non-ferro-metaller, som f.eks. zink i non-ferro-metalindustrien |
| --- | --- |

V.

brug af filterstøv og slam til ekstern genvinding af jern og non-ferro-metaller, som f.eks. zink i non-ferro-metalindustrien

| VI. | brug af klaringskar til slam med efterfølgende genanvendelse af grove materialer i sintrings-/højovnsanlæg eller cementindustrien, hvis kornstørrelsen muliggør en rimelig separation. |
| --- | --- |

VI.

brug af klaringskar til slam med efterfølgende genanvendelse af grove materialer i sintrings-/højovnsanlæg eller cementindustrien, hvis kornstørrelsen muliggør en rimelig separation.

Anvendelsesområde for BAT V

Varmbrikketering og genanvendelse af støv med genvinding af pellets med højt zinkindhold til eksternt genbrug anvendes, når elektrostatisk tørprecipitation bruges til at rense LD-gassen. Genvinding af zink ved hjælp af brikketering kan ikke ske i vådafstøvningssystemer på grund af ustabil sedimentation i klaringskar som følge af dannelsen af hydrogen (fra en reaktion mellem metallisk zink og vand). Af sikkerhedshensyn skal zinkindholdet i slam begrænses til 8-10 %.

BAT er på en kontrolleret måde at behandle reststoffer fra oxygenovnsprocessen, der ikke kan undgås eller genanvendes.

Energi

83.   BAT er at opsamle, rense og bufferlagre LD-gas til efterfølgende anvendelse som brændsel.

Anvendelsesområde

I nogle tilfælde er det ikke økonomisk hensigtsmæssigt eller muligt at genvinde LD-gas gennem nedsat forbrænding, hvad angår effektiv energistyring. I disse tilfælde kan LD-gassen forbrændes ved dannelse af damp. Forbrændingstypen (fuld eller nedsat forbrænding) afhænger af den lokale energistyring.

84.   BAT er at reducere energiforbruget ved brug af støbeskeer med låg.

Anvendelsesområde

Lågene skan være meget tunge, da de er fremstillet af ildfaste sten, og derfor kan krankapaciteten og udformningen af bygningen som helhed begrænse anvendeligheden på eksisterende anlæg. Der kan anvendes forskellige tekniske konstruktioner ved tilpasning af systemet til de særlige forhold på et stålværk.

85.   BAT er at optimere processen og reducere energiforbruget ved brug af en direkte aftapningsproces efter blæsning.

Beskrivelse

Direkte aftapning kræver normalt dyre faciliteter, som f.eks. underordnede skærebrændere eller DROP IN-sensorsystemer til aftapning uden at vente på en kemisk analyse af de udtagne prøver (direkte aftapning). Alternativt er der udviklet en ny teknik, der muliggør direkte aftapning uden sådanne faciliteter. Denne teknik kræver betydelig erfaring og udviklingsarbejde. I praksis blæses kul direkte ned til 0,04 %, og samtidig sænkes badtemperaturen til et rimeligt lavt mål. Inden aftapning måles både temperatur og oxygenaktivitet med henblik på de videre proces.

Anvendelsesområde

Der kræves velegnede udstyr til analyse af varm smelte og slaggestopning, og anvendelsen af teknikken lettes, hvis en chargeovn er tilgængelig.

86.   BAT er at reducere energiforbruget ved brug af strengstøbning (støbning af bånd i næsten endelig form), hvis det begrundes af de fremstillede stålkvaliteters kvalitet og produktblanding.

Beskrivelse

Støbning af bånd i næsten endelig form er strengstøbning af stål i bånd med en tykkelse på højst 15 mm. Støbeprocessen kombineres med direkte varmvalsning, afkøling og opspoling af bånd uden mellemliggende genopvarmningsovn, som bruges ved konventionel støbning, f.eks. strengstøbning af slabs eller tyndslabs. Båndstøbning er derfor en teknik til fremstilling af flade stålbånd af forskellige bredder med en tykkelse på højst 2 mm.

Anvendelsesområde

Anvendelsen afhænger af de fremstillede stålkvaliteter (f.eks. kan tunge plader ikke produceres med denne teknik) og af det enkelte stålværks produktportefølje (produktblanding). På eksisterende anlæg vil anvendelsen kunne blive begrænset af anlæggets udformning og den tilgængelige plads (da f.eks. efterfølgende installering af en båndstøbningsenhed kræver ca. 100 m i længden).

1.7   BAT-konklusioner for stålfremstilling og -støbning ved hjælp af lysbueovne

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, anvendelse for stålfremstilling og -støbning ved hjælp af lysbueovne.

Luftemissioner

87.   BAT for lysbueovnprocessen er at forebygge kviksølvsemissioner ved så vidt muligt at undgå råvarer og hjælpematerialer, der indeholder kviksølv (se BAT 6 og 7).

88.   BAT for primær og sekundær afstøvning i lysbueovn (herunder forvarmning af skrot, charging, smeltning, aftapning, chargeovn og sekundær metallurgi) er at sikre effektiv udsugning fra alle emissionskilder ved brug af de teknikker, der er anført i det følgende, og skal bruge efterfølgende afstøvning ved hjælp af et posefilter:

| I. | en kombination af direkte røggasudsugning (4. eller 2. hul) og afskærmning (»emhætte-systemer«) |
| --- | --- |

I.

en kombination af direkte røggasudsugning (4. eller 2. hul) og afskærmning (»emhætte-systemer«)

| II. | direkte gasudsugning og dog-house-systemer |
| --- | --- |

II.

direkte gasudsugning og dog-house-systemer

| III. | direkte gasudsugning og total bygningsudsugning (lysbueovne med lav kapacitet kræver ikke altid direkte gasudsugning for at opnå samme udsugningseffektivitet). |
| --- | --- |

III.

direkte gasudsugning og total bygningsudsugning (lysbueovne med lav kapacitet kræver ikke altid direkte gasudsugning for at opnå samme udsugningseffektivitet).

Den samlede gennemsnitlige opsamlingseffektivitet i forbindelse med BAT er > 98 %.

Det BAT-associerede emissionsniveau for støv < 5 mg/Nm3 bestemt som en daglig gennemsnitsværdi.

Det BAT-associerede emissionsniveau for kviksølv er < 0,05 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst fire timer).

89.   BAT for primær og sekundær afstøvning i lysbueovn (herunder forvarmning af skrot, charging, smeltning, aftapning, chargeovn og sekundær metallurgi) er at forebygge og/eller reducere emissionerne af polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) og polychlorerede biphenyler (PCB) ved så vidt muligt at undgå råvarer, der indeholder PCDD/F og PCB eller deres prækursorer (se BAT 6 og 7), og ved brug af en eller flere af følgende teknikker sammen med et effektivt støvfjernelsessystem:

| I. | passende efterforbrænding |
| --- | --- |

I.

passende efterforbrænding

| II. | passende hurtig nedkøling |
| --- | --- |

II.

passende hurtig nedkøling

| III. | tilførsel af effektive adsorptionsmidler i kanalen inden afstøvning. |
| --- | --- |

III.

tilførsel af effektive adsorptionsmidler i kanalen inden afstøvning.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for polychlordibenzodioxin/furaner (PCDD/F) er < 0,1 ng I-TEQ/Nm3 baseret på 6-8 timers stikprøve under stabile forhold. I nogle tilfælde kan de BAT-relaterede emissionsniveauer opnås med kun primære foranstaltninger.

Anvendelsesområde for BAT I

På eksisterende anlæg skal der tages hensyn til forhold som f.eks. pladstilgængelighed og eksisterende røggassystem osv.

90.   BAT for slaggeforarbejdning på stedet er at reducere støvemissioner ved brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | effektiv udsugning fra slaggeknusning og afskærmningsudstyr med efterfølgende luftafkastrensning, hvis det er relevant |
| --- | --- |

I.

effektiv udsugning fra slaggeknusning og afskærmningsudstyr med efterfølgende luftafkastrensning, hvis det er relevant

| II. | transport af ubehandlet slagge med læssemaskiner |
| --- | --- |

II.

transport af ubehandlet slagge med læssemaskiner

| III. | udsugning eller befugtning af overførselspunkter på transportbånd af knust materiale |
| --- | --- |

III.

udsugning eller befugtning af overførselspunkter på transportbånd af knust materiale

| IV. | befugtning af slaggebunker |
| --- | --- |

IV.

befugtning af slaggebunker

| V. | brug af vandtåge ved læsning af knust slagge. |
| --- | --- |

V.

brug af vandtåge ved læsning af knust slagge.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for støv ved brug af BAT I er < 10-20 mg/Nm3 bestemt som gennemsnittet over prøvetagningsperioden (diskontinuerlige målinger, stikprøver i mindst en halv time).

Vand og spildevand

91.   BAT er at minimere vandbruget fra lysbueovnprocessen ved så vidt muligt at anvende lukkede vandkølingskredsløb til afkøling af ovnsystemer, medmindre gennemløbskølesystemer anvendes.

92.   BAT er at minimere spildevandsudledningen fra strengstøbning ved brug af følgende teknikker i kombination:

| I. | fjernelse af faststoffer ved hjælp af flokkulering, sedimentation og/eller filtrering |
| --- | --- |

I.

fjernelse af faststoffer ved hjælp af flokkulering, sedimentation og/eller filtrering

| II. | fjernelse af olie i skimmingskar eller anden effektiv anordning |
| --- | --- |

II.

fjernelse af olie i skimmingskar eller anden effektiv anordning

| III. | recirkulation af kølevand og vand fra dannelse af vakuum så vidt muligt. |
| --- | --- |

III.

recirkulation af kølevand og vand fra dannelse af vakuum så vidt muligt.

De BAT-relaterede emissionsniveauer for spildevand fra strengstøbemaskiner baseret på en kvalificeret stikprøve eller en stikprøve sammensat over 24 timer er:

| — | Suspenderet stof | < 20 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | jern | < 5 mg/l |
| — | zink | < 2 mg/l |
| — | nikkel | < 0,5 mg/l |
| — | chrom i alt | < 0,5 mg/l |
| — | kulbrinter i alt | < 5 mg/l |

—

Suspenderet stof

< 20 mg/l

—

jern

< 5 mg/l

—

zink

< 2 mg/l

—

nikkel

< 0,5 mg/l

—

chrom i alt

< 0,5 mg/l

—

kulbrinter i alt

< 5 mg/l

Restprodukter fra produktion

93.   BAT er at forebygge produktion af affald ed brug af en eller flere af følgende teknikker:

| I. | passende indsamling og oplagring for at lette specifik behandling |
| --- | --- |

I.

passende indsamling og oplagring for at lette specifik behandling

| II. | genvinding eller genanvendelse af ildfaste materialer fra de forskellige processer på stedet og intern anvendelse, dvs. til erstatning af dolomit, magnesit og kalk |
| --- | --- |

II.

genvinding eller genanvendelse af ildfaste materialer fra de forskellige processer på stedet og intern anvendelse, dvs. til erstatning af dolomit, magnesit og kalk

| III. | brug af filterstøv til ekstern genvinding af non-ferro-metaller, som f.eks. zink i non-ferro-metalindustrien, hvis nødvendigt, efter berigelse af filterstøv ved recirkulation til lysbueovn |
| --- | --- |

III.

brug af filterstøv til ekstern genvinding af non-ferro-metaller, som f.eks. zink i non-ferro-metalindustrien, hvis nødvendigt, efter berigelse af filterstøv ved recirkulation til lysbueovn

| IV. | separation af glødeskaller fra strengstøbning i vandrensningsprocessen og genvinding ved efterfølgende genanvendelse, f.eks. i sintrings-/højovnsanlæg eller cementindustrien |
| --- | --- |

IV.

separation af glødeskaller fra strengstøbning i vandrensningsprocessen og genvinding ved efterfølgende genanvendelse, f.eks. i sintrings-/højovnsanlæg eller cementindustrien

| V. | ekstern brug af ildfaste materialer og slagge fra lysbueovnprocessen som sekundære råvarer, hvis markedsforholdene tillader det. |
| --- | --- |

V.

ekstern brug af ildfaste materialer og slagge fra lysbueovnprocessen som sekundære råvarer, hvis markedsforholdene tillader det.

BAT er på en kontrolleret måde at håndtere restprodukter fra lysbueovnprocessen, der ikke kan undgås eller genanvendes.

Anvendelsesområde

Den eksterne anvendelse eller genanvendelse af restprodukter som nævnt under BAT III-V, afhænger af samarbejde og aftale med tredjemand, som muligvis ikke er inden for driftslederens kontrol og derfor muligvis ikke er inden for godkendelsens anvendelsesområde.

Energi

94.   BAT er at reducere energiforbruget ved brug af strengstøbning (støbning af bånd i næsten endelig form), hvis kvaliteten og produktmix af de omhandlede stålkvaliteter tillader det.

Beskrivelse

Støbning af bånd i næsten endelig form er strengstøbning af stål i bånd med en tykkelse på højst 15 mm. Støbeprocessen kombineres med direkte varmvalsning, afkøling og opspoling af bånd uden mellemliggende genopvarmningsovn, som bruges ved konventionel støbning, f.eks. strengstøbning af slabs eller tyndslabs. Båndstøbning er derfor en teknik til fremstilling af flade stålbånd af forskellige bredder med en tykkelse på højst 2 mm.

Anvendelsesområde

Anvendelsen afhænger af de fremstillede stålkvaliteter (f.eks. kan tunge plader ikke produceres med denne teknik) og af det enkelte stålværks produktportefølje (produktblanding). På eksisterende anlæg kan anvendelsen blive begrænset af anlæggets udformning og den tilgængelige plads (da f.eks. efterfølgende installering af en båndstøbningsenhed kræver ca. 100 m i længden).

Støj

95.   BAT er at mindske støjemissionerne fra lysbueovnanlæg og -processer, der producerer høj lydenergi, ved brug af en kombination af følgende konstruktions- og driftsmæssige teknikker afhængigt af og i overensstemmelse med de lokale forhold (i tillæg til de teknikker, der er anført i BAT 18):

| I. | lysbueovnbygningen skal konstrueres, så støj fra mekaniske stød i forbindelse med driften af ovnen absorberes |
| --- | --- |

I.

lysbueovnbygningen skal konstrueres, så støj fra mekaniske stød i forbindelse med driften af ovnen absorberes

| II. | kraner til transport af chargingkurve skal konstrueres og installeres, så mekaniske stød undgås |
| --- | --- |

II.

kraner til transport af chargingkurve skal konstrueres og installeres, så mekaniske stød undgås

| III. | speciel anvendelse af akustisk isolering på indervægge og tag for at forhindre luftbåret støj fra lysbueovnbygningen |
| --- | --- |

III.

speciel anvendelse af akustisk isolering på indervægge og tag for at forhindre luftbåret støj fra lysbueovnbygningen

| IV. | adskillelse af ovn og ydervægge for at reducere strukturbåret støj fra lysbueovnbygningen |
| --- | --- |

IV.

adskillelse af ovn og ydervægge for at reducere strukturbåret støj fra lysbueovnbygningen

| V. | placering af processer, der producerer høje lydenergier (dvs. lysbueovn og afkulningsenheder) i hovedbygningen. |
| --- | --- |

V.

placering af processer, der producerer høje lydenergier (dvs. lysbueovn og afkulningsenheder) i hovedbygningen.

---

(1)  I nogle tilfælde måles TOC i stedet for COD (for at undgå, at HgCl2 bruges i analysen for COD). Korrelationen mellem COD og TOC skal i hvert tilfælde beregnes for hvert sintringsanlæg. COD-/TOC-forholdet kan variere mellem to og fire.

(2)  I nogle tilfælde måles TOC i stedet for COD (for at undgå, at HgCl2 bruges i analysen for COD). Korrelationen mellem COD og TOC skal i hvert tilfælde beregnes for hvert sintringsanlæg. COD-/TOC-forholdet kan variere mellem to og fire.

(3)  Den lave ende af intervallet er blevet defineret på basis af præstationen i et specifikt anlæg opnået under reelle driftsbetingelser af den BAT, der opnår den bedste miljøpræstation.

(4)  Denne værdi er baseret på brugen af den ikke-isokinetiske Mohrhauer-metode (tidligere VDI 2303).

(5)  Denne værdi er baseret på brugen af en isokinetisk prøvemetode i henhold til VDI 2066.

(6)  I nogle tilfælde måles TOC i stedet for COD (for at undgå, at HgCl2 bruges i analysen for COD). Korrelationen mellem COD og TOC skal i hvert tilfælde beregnes for hvert koksværk. COD-/TOC-forholdet kan variere mellem to og fire.

(7)  Dette niveau er baseret på brugen af DIN 38405 D 27 eller en anden national eller international standard, der sikrer data af en tilsvarende videnskabelig kvalitet.

(8)  Dette niveau er baseret på brugen af DIN 38405 D 13-2 eller en anden national eller international standard, der sikrer data af en tilsvarende videnskabelig kvalitet.

(9)  Dette niveau er baseret på brugen af DIN 38405 D 13-2 eller en anden national eller international standard, der sikrer data af en tilsvarende videnskabelig kvalitet.

---