# Euroopan unionin L 20/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 20 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta31. tammikuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 20

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta31. tammikuu 2022

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/123, annettu 25 päivänä tammikuuta 2022, Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/123, annettu 25 päivänä tammikuuta 2022, Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta (
  1
  )

1

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/124, annettu 25 päivänä tammikuuta 2022, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta | 38 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/125, annettu 19 päivänä marraskuuta 2021, Euroopan ympäristötilinpitoa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteiden I–V muuttamisesta (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/126, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 täydentämisestä lisävaatimuksilla eräille tukitoimityypeille, jotka jäsenvaltiot täsmentävät mainitun asetuksen mukaisissa, vuosia 2023–2027 koskevissa YMP:n strategiasuunnitelmissaan, sekä säännöillä, jotka koskevat hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta | 52 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/127, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 täydentämisestä maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia sekä euron käyttöä koskevien sääntöjen osalta | 95 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/128, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastusten, vakuuksien ja avoimuuden osalta | 131 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/129, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisista öljysiemeniä, puuvillaa ja viiniyttämisen sivutuotteita koskevia interventiotyyppejä sekä unionin tukeen ja YMP:n strategiasuunnitelmiin liittyviä tiedotus-, julkisuus- ja näkyvyysvaatimuksia koskevista säännöistä | 197 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/130, annettu 24 päivänä tammikuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Bračko maslinovo ulje (SAN)) | 206 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/131, annettu 24 päivänä tammikuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Carne Ramo Grande (SAN)) | 207 |
| | * | Komission asetus (EU) 2022/132, annettu 28 päivänä tammikuuta 2022, energiatilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 muuttamisesta vuotuisia, kuukausittaisia ja lyhyen aikavälin kuukausittaisia energiatilastoja koskevien päivitysten täytäntöönpanon osalta (
  1
  ) | 208 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/133, annettu 25 päivänä tammikuuta 2022, luvan antamisesta Ranskalle ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 218 ja 232 artiklasta poikkeava erityistoimenpide | 272 |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2022/134, annettu 19 päivänä tammikuuta 2022, yleisten sääntöjen vahvistamisesta valvontatietojen siirtämiseksi viranomaisille ja elimille niiden tehtävien hoitamista varten, jotka Euroopan keskuspankille on annettu neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (EKP/2022/2) | 275 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/124, annettu 25 päivänä tammikuuta 2022, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta

38

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/125, annettu 19 päivänä marraskuuta 2021, Euroopan ympäristötilinpitoa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteiden I–V muuttamisesta (
  1
  )

1

40

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/126, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 täydentämisestä lisävaatimuksilla eräille tukitoimityypeille, jotka jäsenvaltiot täsmentävät mainitun asetuksen mukaisissa, vuosia 2023–2027 koskevissa YMP:n strategiasuunnitelmissaan, sekä säännöillä, jotka koskevat hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta

52

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/127, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 täydentämisestä maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia sekä euron käyttöä koskevien sääntöjen osalta

95

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/128, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastusten, vakuuksien ja avoimuuden osalta

131

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/129, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisista öljysiemeniä, puuvillaa ja viiniyttämisen sivutuotteita koskevia interventiotyyppejä sekä unionin tukeen ja YMP:n strategiasuunnitelmiin liittyviä tiedotus-, julkisuus- ja näkyvyysvaatimuksia koskevista säännöistä

197

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/130, annettu 24 päivänä tammikuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Bračko maslinovo ulje (SAN))

206

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/131, annettu 24 päivänä tammikuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Carne Ramo Grande (SAN))

207

*

Komission asetus (EU) 2022/132, annettu 28 päivänä tammikuuta 2022, energiatilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 muuttamisesta vuotuisia, kuukausittaisia ja lyhyen aikavälin kuukausittaisia energiatilastoja koskevien päivitysten täytäntöönpanon osalta (
  1
  )

1

208

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/133, annettu 25 päivänä tammikuuta 2022, luvan antamisesta Ranskalle ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 218 ja 232 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

272

*

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2022/134, annettu 19 päivänä tammikuuta 2022, yleisten sääntöjen vahvistamisesta valvontatietojen siirtämiseksi viranomaisille ja elimille niiden tehtävien hoitamista varten, jotka Euroopan keskuspankille on annettu neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (EKP/2022/2)

275

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2022/1, annettu 20 päivänä lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/821 muuttamisesta kaksikäyttötuotteiden luettelon osalta ( EUVL L 3, 6.1.2022 ) | 282 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2022/1, annettu 20 päivänä lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/821 muuttamisesta kaksikäyttötuotteiden luettelon osalta ( EUVL L 3, 6.1.2022 )

( EUVL L 3, 6.1.2022 )

282

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/123,

annettu 25 päivänä tammikuuta 2022,

Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT’ 9 ja 168 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 35 artiklan mukaisesti unionin on varmistettava kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT’ 9 ja 168 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 35 artiklan mukaisesti unionin on varmistettava kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

| (2) | Covid-19-pandemia on tuonut esiin sen, että ihmisten, eläinten ja ekosysteemien terveys vaikuttavat toisiinsa, ja korostanut maapallon biodiversiteetin köyhtymisestä johtuvia riskejä. Kuten Maailman terveysjärjestö on todennut, monesti samat mikrobit aiheuttavat tartuntatauteja eläimissä ja ihmisissä, joten taudin leviämisen ongelmaa ei voida estää tai poistaa pelkästään toimilla, jotka keskittyvät vain ihmisten terveyteen tai vain eläinten terveyteen. Taudit voivat tarttua ihmisistä eläimiin tai päinvastoin, minkä vuoksi niitä on tarpeen torjua sekä ihmisissä että eläimissä hyödyntäen mahdollisia synergioita tutkimuksessa ja hoidoissa. Noin 70 prosenttia uusista taudeista ja lähes kaikki tunnetut pandemiat, kuten influenssa, hiv/aids ja covid-19, ovat zoonooseja. Kyseiset taudit ovat lisääntyneet kaikkialla maailmassa viimeisten 60 vuoden aikana. Maankäytön muutokset, metsäkato, kaupungistuminen, maatalouden laajentuminen ja tehostaminen, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa ja kulutustottumukset ovat tekijöitä, jotka ovat myötävaikuttaneet kyseiseen lisääntymiseen. Zoonoottiset taudinaiheuttajat voivat olla bakteereja, viruksia tai loisia ja ne voivat sisältää epätavanomaisia taudinaiheuttajia, jotka voivat levitä ihmisiin suorassa kosketuksessa tai elintarvikkeiden, veden tai ympäristön kautta. Covid-19-pandemia on selkeä osoitus tarpeesta tehostaa yhteinen terveys -lähestymistavan soveltamista unionissa parempien kansanterveystulosten saavuttamiseksi, sillä kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/522 (4) todetaan, ”ihmisten terveys on yhteydessä eläinten terveyteen ja ympäristöön, minkä vuoksi terveysuhkien torjunnassa on otettava huomioon nämä kolme ulottuvuutta”. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia on tuonut esiin sen, että ihmisten, eläinten ja ekosysteemien terveys vaikuttavat toisiinsa, ja korostanut maapallon biodiversiteetin köyhtymisestä johtuvia riskejä. Kuten Maailman terveysjärjestö on todennut, monesti samat mikrobit aiheuttavat tartuntatauteja eläimissä ja ihmisissä, joten taudin leviämisen ongelmaa ei voida estää tai poistaa pelkästään toimilla, jotka keskittyvät vain ihmisten terveyteen tai vain eläinten terveyteen. Taudit voivat tarttua ihmisistä eläimiin tai päinvastoin, minkä vuoksi niitä on tarpeen torjua sekä ihmisissä että eläimissä hyödyntäen mahdollisia synergioita tutkimuksessa ja hoidoissa. Noin 70 prosenttia uusista taudeista ja lähes kaikki tunnetut pandemiat, kuten influenssa, hiv/aids ja covid-19, ovat zoonooseja. Kyseiset taudit ovat lisääntyneet kaikkialla maailmassa viimeisten 60 vuoden aikana. Maankäytön muutokset, metsäkato, kaupungistuminen, maatalouden laajentuminen ja tehostaminen, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa ja kulutustottumukset ovat tekijöitä, jotka ovat myötävaikuttaneet kyseiseen lisääntymiseen. Zoonoottiset taudinaiheuttajat voivat olla bakteereja, viruksia tai loisia ja ne voivat sisältää epätavanomaisia taudinaiheuttajia, jotka voivat levitä ihmisiin suorassa kosketuksessa tai elintarvikkeiden, veden tai ympäristön kautta. Covid-19-pandemia on selkeä osoitus tarpeesta tehostaa yhteinen terveys -lähestymistavan soveltamista unionissa parempien kansanterveystulosten saavuttamiseksi, sillä kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/522 (4) todetaan, ”ihmisten terveys on yhteydessä eläinten terveyteen ja ympäristöön, minkä vuoksi terveysuhkien torjunnassa on otettava huomioon nämä kolme ulottuvuutta”.

| (3) | Covid-19-pandemiasta saatu ennennäkemätön kokemus on myös korostanut sitä, että unionin ja jäsenvaltioiden on vaikea käsitellä tällaista kansanterveysuhkaa. Tältä osin se on osoittanut, että unionin roolia on vahvistettava, jotta se voi tehokkaammin hallinnoida lääkkeiden saatavuutta sekä lääkinnällisten laitteiden ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden sekä niiden lisälaitteiden, jäljempänä yhdessä ’lääkinnälliset laitteet’, saatavuutta ja jotta se voi tehokkaammin kehittää lääketieteellisiä vastatoimia kansanterveyteen kohdistuvien uhkien torjumiseksi jo varhaisessa vaiheessa yhdenmukaisella tavalla, joka varmistaa yhteistyön ja koordinoinnin unionin, kansallisten ja alueellisten toimivaltaisten viranomaisten, lääketeollisuuden tai lääkinnällisiä laitteita valmistavan teollisuuden sekä lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden toimitusketjujen muiden toimijoiden, myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kesken. Vaikka unionin on asetettava terveys keskeisemmälle sijalle, sen kyvylle varmistaa korkealaatuisten terveydenhuoltopalveluiden jatkuva tarjonta ja olla valmis vastaamaan epidemioihin ja muihin terveysuhkiin on ollut merkittävää haittaa siitä, että sen pandemian vastatoimilla ei ole selkeästi määriteltyä oikeudellista kehystä, että sen terveysvirastojen valtuudet ja resurssit ovat rajalliset ja että unionilla ja jäsenvaltioilla on rajallinen valmius reagoida sellaisiin kansanterveysuhkiin, jotka vaikuttavat valtaosaan jäsenvaltioista. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-pandemiasta saatu ennennäkemätön kokemus on myös korostanut sitä, että unionin ja jäsenvaltioiden on vaikea käsitellä tällaista kansanterveysuhkaa. Tältä osin se on osoittanut, että unionin roolia on vahvistettava, jotta se voi tehokkaammin hallinnoida lääkkeiden saatavuutta sekä lääkinnällisten laitteiden ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden sekä niiden lisälaitteiden, jäljempänä yhdessä ’lääkinnälliset laitteet’, saatavuutta ja jotta se voi tehokkaammin kehittää lääketieteellisiä vastatoimia kansanterveyteen kohdistuvien uhkien torjumiseksi jo varhaisessa vaiheessa yhdenmukaisella tavalla, joka varmistaa yhteistyön ja koordinoinnin unionin, kansallisten ja alueellisten toimivaltaisten viranomaisten, lääketeollisuuden tai lääkinnällisiä laitteita valmistavan teollisuuden sekä lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden toimitusketjujen muiden toimijoiden, myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kesken. Vaikka unionin on asetettava terveys keskeisemmälle sijalle, sen kyvylle varmistaa korkealaatuisten terveydenhuoltopalveluiden jatkuva tarjonta ja olla valmis vastaamaan epidemioihin ja muihin terveysuhkiin on ollut merkittävää haittaa siitä, että sen pandemian vastatoimilla ei ole selkeästi määriteltyä oikeudellista kehystä, että sen terveysvirastojen valtuudet ja resurssit ovat rajalliset ja että unionilla ja jäsenvaltioilla on rajallinen valmius reagoida sellaisiin kansanterveysuhkiin, jotka vaikuttavat valtaosaan jäsenvaltioista.

| (4) | Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan taustalla on erilaisia ja monimutkaisia perimmäisiä syitä, joita on tarpeen kartoittaa, ymmärtää ja analysoida edelleen yhdessä eri sidosryhmien kanssa, jotta niihin voidaan puuttua kattavasti. Paremman käsityksen saamiseksi mainitun pulan syistä olisi pyrittävä tunnistamaan toimitusketjun haavoittuvuudet. Covid-19-pandemian erityistapauksessa taudin hoitojen pulaan oli useita syitä, kuten tuotantovaikeudet kolmansissa maissa ja logistiset tai tuotantovaikeudet unionin sisällä, kun taas rokotepula johtui riittämättömästä valmistuskapasiteetista. |
| --- | --- |

(4)

Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan taustalla on erilaisia ja monimutkaisia perimmäisiä syitä, joita on tarpeen kartoittaa, ymmärtää ja analysoida edelleen yhdessä eri sidosryhmien kanssa, jotta niihin voidaan puuttua kattavasti. Paremman käsityksen saamiseksi mainitun pulan syistä olisi pyrittävä tunnistamaan toimitusketjun haavoittuvuudet. Covid-19-pandemian erityistapauksessa taudin hoitojen pulaan oli useita syitä, kuten tuotantovaikeudet kolmansissa maissa ja logistiset tai tuotantovaikeudet unionin sisällä, kun taas rokotepula johtui riittämättömästä valmistuskapasiteetista.

| (5) | Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden usein monihaaraisten toimitusketjujen häiriöt, kansalliset vientirajoitukset ja -kiellot, tällaisten tavaroiden vapaan liikkuvuuden estävä rajojen sulkeminen, tällaisten tavaroiden tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus covid-19-pandemian aikana sekä se seikka, että tiettyjä lääkkeitä tai vaikuttavia aineita ei tuoteta unionissa, ovat merkittävästi haitanneet sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa ja vakavien kansanterveydellisten uhkien torjuntaa eri puolilla unionia, millä on ollut vakavia seurauksia unionin kansalaisille. |
| --- | --- |

(5)

Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden usein monihaaraisten toimitusketjujen häiriöt, kansalliset vientirajoitukset ja -kiellot, tällaisten tavaroiden vapaan liikkuvuuden estävä rajojen sulkeminen, tällaisten tavaroiden tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus covid-19-pandemian aikana sekä se seikka, että tiettyjä lääkkeitä tai vaikuttavia aineita ei tuoteta unionissa, ovat merkittävästi haitanneet sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa ja vakavien kansanterveydellisten uhkien torjuntaa eri puolilla unionia, millä on ollut vakavia seurauksia unionin kansalaisille.

| (6) | Lääkepulan korjaaminen on jo pitkään ollut yksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin prioriteeteista, kuten ilmenee useista Euroopan parlamentin mietinnöistä, kuten Euroopan parlamentin 17 päivänä syyskuuta 2020 antama päätöslauselma lääkepulasta – kuinka ratkaista kasvava ongelma (5), ja Euroopan unionin neuvostossa käydyistä keskusteluista. Kyseinen asia on kuitenkin jäänyt toistaiseksi käsittelemättä. |
| --- | --- |

(6)

Lääkepulan korjaaminen on jo pitkään ollut yksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin prioriteeteista, kuten ilmenee useista Euroopan parlamentin mietinnöistä, kuten Euroopan parlamentin 17 päivänä syyskuuta 2020 antama päätöslauselma lääkepulasta – kuinka ratkaista kasvava ongelma (5), ja Euroopan unionin neuvostossa käydyistä keskusteluista. Kyseinen asia on kuitenkin jäänyt toistaiseksi käsittelemättä.

| (7) | Lääkepula on kasvava uhka kansanterveydelle ja vaikuttaa vakavasti terveydenhuoltojärjestelmiin ja potilaiden oikeuteen saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa. Lääkkeiden lisääntynyt maailmanlaajuinen kysyntä, jota covid-19-pandemia on voimistanut, on johtanut entistä pahempaan lääkepulaan, mikä on heikentänyt jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä ja aiheuttanut potilaiden terveydelle ja hoidolle merkittäviä riskejä, erityisesti taudin etenemistä ja oireiden pahenemista, hoitojen tai lääkehoidon pitkittynyttä viivästymistä tai keskeytymistä, sairaalahoidon pitkittymistä, suurempaa riskiä altistua lääkeväärennöksille, lääkitysvirheitä, haittavaikutuksia, jotka johtuvat puuttuvien lääkkeiden korvaamisesta vaihtoehtoisilla lääkkeillä, huomattavaa henkistä ahdistusta potilaille ja lisää kustannuksia terveydenhuoltojärjestelmille. |
| --- | --- |

(7)

Lääkepula on kasvava uhka kansanterveydelle ja vaikuttaa vakavasti terveydenhuoltojärjestelmiin ja potilaiden oikeuteen saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa. Lääkkeiden lisääntynyt maailmanlaajuinen kysyntä, jota covid-19-pandemia on voimistanut, on johtanut entistä pahempaan lääkepulaan, mikä on heikentänyt jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä ja aiheuttanut potilaiden terveydelle ja hoidolle merkittäviä riskejä, erityisesti taudin etenemistä ja oireiden pahenemista, hoitojen tai lääkehoidon pitkittynyttä viivästymistä tai keskeytymistä, sairaalahoidon pitkittymistä, suurempaa riskiä altistua lääkeväärennöksille, lääkitysvirheitä, haittavaikutuksia, jotka johtuvat puuttuvien lääkkeiden korvaamisesta vaihtoehtoisilla lääkkeillä, huomattavaa henkistä ahdistusta potilaille ja lisää kustannuksia terveydenhuoltojärjestelmille.

| (8) | Covid-19-pandemia on pahentanut eräiden pandemian torjumisen kannalta kriittisinä pidettyjen lääkkeiden pulaa ja paljastanut unionin riippuvuuden ulkomaista omassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotannossaan, koordinoinnin puutteen sekä rakenteelliset puutteet unionin ja jäsenvaltioiden kyvyssä reagoida nopeasti ja tehokkaasti tällaisiin haasteisiin kansanterveyskriiseissä. Lisäksi se on korostanut, että teollisuuden valmiuksia kyseisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotantoon on tuettava ja vahvistettava asianmukaisilla politiikkatoimilla ja että unionin toimielinten, elinten ja laitosten on osallistuttava aktiivisemmin ja laajemmin unionin kansalaisten terveyden suojelemiseen. |
| --- | --- |

(8)

Covid-19-pandemia on pahentanut eräiden pandemian torjumisen kannalta kriittisinä pidettyjen lääkkeiden pulaa ja paljastanut unionin riippuvuuden ulkomaista omassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotannossaan, koordinoinnin puutteen sekä rakenteelliset puutteet unionin ja jäsenvaltioiden kyvyssä reagoida nopeasti ja tehokkaasti tällaisiin haasteisiin kansanterveyskriiseissä. Lisäksi se on korostanut, että teollisuuden valmiuksia kyseisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotantoon on tuettava ja vahvistettava asianmukaisilla politiikkatoimilla ja että unionin toimielinten, elinten ja laitosten on osallistuttava aktiivisemmin ja laajemmin unionin kansalaisten terveyden suojelemiseen.

| (9) | Covid-19-taudin nopea kehitys ja viruksen leviäminen ovat johtaneet hengityskoneiden, kirurgisten suu-nenäsuojusten ja koronavirustestipakkausten kaltaisten lääkinnällisten laitteiden kysynnän rajuun kasvuun, samalla kun tuotannon keskeytykset tai rajallinen tuotannonlisäyskapasiteetti sekä lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun monimutkaisuus ja globaali luonne ovat johtaneet vakaviin lääkinnällisten laitteiden toimitusvaikeuksiin ja ajoittain vakavaan lääkinnällisten laitteiden pulaan. Tämä on johtanut myös siihen, että jäsenvaltiot ovat kilpailleet keskenään vastatessaan kansalaistensa oikeutettuihin tarpeisiin, mikä puolestaan on lisännyt koordinoimattomia kansallisen tason toimia, kuten kansallista varastojen haalimista ja kerryttämistä. Tämä on johtanut lisäksi siihen, että tällaisten lääkinnällisten laitteiden nopeutettuun tuotantoon on ilmaantunut uusia yrityksiä, mikä puolestaan on johtanut vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen viivästymiseen ja ylihinnoiteltujen, vaatimustenvastaisten, vaarallisten ja jopa joissain tapauksissa väärennettyjen lääkinnällisten laitteiden laajaan levinneisyyteen. Jotta voidaan varmistaa vakaampi ja tehokkaampi kansanterveysuhan aikana mahdollisesti ilmenevän lääkinnällisten laitteiden pulan seuranta ja kyseisen pulan hallinnoinnin koordinointi sekä lisätä lääkinnällisiä laitteita valmistavan teollisuuden ja terveydenhuollon ammattihenkilöstön kanssa varhaisessa vaiheessa käytävää vuoropuhelua tällaisen pulan estämiseksi ja lieventämiseksi, on sen vuoksi asianmukaista ja kiireellistä säätää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 726/2004 (6) perustetussa Euroopan lääkevirastossa, jäljempänä ’lääkevirasto’, käyttöönotettavista pitkän aikavälin rakenteista. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-taudin nopea kehitys ja viruksen leviäminen ovat johtaneet hengityskoneiden, kirurgisten suu-nenäsuojusten ja koronavirustestipakkausten kaltaisten lääkinnällisten laitteiden kysynnän rajuun kasvuun, samalla kun tuotannon keskeytykset tai rajallinen tuotannonlisäyskapasiteetti sekä lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun monimutkaisuus ja globaali luonne ovat johtaneet vakaviin lääkinnällisten laitteiden toimitusvaikeuksiin ja ajoittain vakavaan lääkinnällisten laitteiden pulaan. Tämä on johtanut myös siihen, että jäsenvaltiot ovat kilpailleet keskenään vastatessaan kansalaistensa oikeutettuihin tarpeisiin, mikä puolestaan on lisännyt koordinoimattomia kansallisen tason toimia, kuten kansallista varastojen haalimista ja kerryttämistä. Tämä on johtanut lisäksi siihen, että tällaisten lääkinnällisten laitteiden nopeutettuun tuotantoon on ilmaantunut uusia yrityksiä, mikä puolestaan on johtanut vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen viivästymiseen ja ylihinnoiteltujen, vaatimustenvastaisten, vaarallisten ja jopa joissain tapauksissa väärennettyjen lääkinnällisten laitteiden laajaan levinneisyyteen. Jotta voidaan varmistaa vakaampi ja tehokkaampi kansanterveysuhan aikana mahdollisesti ilmenevän lääkinnällisten laitteiden pulan seuranta ja kyseisen pulan hallinnoinnin koordinointi sekä lisätä lääkinnällisiä laitteita valmistavan teollisuuden ja terveydenhuollon ammattihenkilöstön kanssa varhaisessa vaiheessa käytävää vuoropuhelua tällaisen pulan estämiseksi ja lieventämiseksi, on sen vuoksi asianmukaista ja kiireellistä säätää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 726/2004 (6) perustetussa Euroopan lääkevirastossa, jäljempänä ’lääkevirasto’, käyttöönotettavista pitkän aikavälin rakenteista.

| (10) | Covid-19 pandemia ja sitä seurannut kansanterveysuhka paljastivat, että kriisinhallinnassa tarvitaan koordinoidumpaa unionin lähestymistapaa. Vaikka se, että komission ehdotukseen ei ole liitetty vaikutustenarviointia, johtuu tilanteen kiireellisyydestä, olisi varmistettava riittävä henkilöstö- ja taloudellisten resurssien kohdentaminen ottaen huomioon terveydenhuoltoalan erityispiirteet eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(10)

Covid-19 pandemia ja sitä seurannut kansanterveysuhka paljastivat, että kriisinhallinnassa tarvitaan koordinoidumpaa unionin lähestymistapaa. Vaikka se, että komission ehdotukseen ei ole liitetty vaikutustenarviointia, johtuu tilanteen kiireellisyydestä, olisi varmistettava riittävä henkilöstö- ja taloudellisten resurssien kohdentaminen ottaen huomioon terveydenhuoltoalan erityispiirteet eri jäsenvaltioissa.

| (11) | Tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus sekä lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan riski covid-19-pandemian kaltaisen kansanterveysuhan aikana voivat johtaa jäsenvaltioiden välisiin vientirajoituksiin ja muihin kansallisiin suojatoimenpiteisiin, mikä voi merkittävästi haitata sisämarkkinoiden toimintaa ja näin pahentaa kansanterveysvaikutuksia sekä johtaa siihen, että tarvitaan väliaikaisia viennin avoimuutta ja vientilupia koskevia mekanismeja. Lääkepula voi lisäksi aiheuttaa vakavia riskejä potilaiden terveydelle unionissa, jos lääkkeitä ei ole saatavilla, mikä taas saattaa johtaa siihen, että lääkityksessä tapahtuu virheitä, sairaalassaoloajat pidentyvät ja epäsopivia tuotteita käytetään puuttuvien tuotteiden sijalla aiheuttaen kielteisiä reaktioita ja lisääntyneen kuolemantapauksien riskin. Lääkinnällisten laitteiden pula voi johtaa diagnoosiresurssipulaan, joka vaikuttaa kielteisesti kansanterveystoimenpiteisiin, tai taudin pahentumiseen tai hoitamatta jäämiseen, ja se voi myös estää terveysalan ammattilaisia suorittamasta tehtäviään asianmukaisesti tai suojautumasta niitä suorittaessaan, kuten covid-19-pandemian aikana on nähty, millä on vakavia seurauksia heidän terveydelleen. Tällainen pula, esimerkiksi silloin kun koronavirustestipakkauksien tarjonta on riittämätöntä, voi merkittävästi vaikeuttaa myös tietyn taudinaiheuttajan leviämisen ehkäisyä. Sen vuoksi on tärkeää luoda asianmukainen unionin tason kehys, jotta voidaan koordinoida unionin toimia lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulaan vastaamiseksi ja vahvistaa ja virallistaa kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden seurantamenetelmä mahdollisimman tehokkaasti, jotta vältetään sellaisten tarpeettomien rasitteiden aiheuttaminen sidosryhmille, jotka voivat vaatia paljon resursseja ja aiheuttaa lisäviivästyksiä. |
| --- | --- |

(11)

Tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus sekä lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan riski covid-19-pandemian kaltaisen kansanterveysuhan aikana voivat johtaa jäsenvaltioiden välisiin vientirajoituksiin ja muihin kansallisiin suojatoimenpiteisiin, mikä voi merkittävästi haitata sisämarkkinoiden toimintaa ja näin pahentaa kansanterveysvaikutuksia sekä johtaa siihen, että tarvitaan väliaikaisia viennin avoimuutta ja vientilupia koskevia mekanismeja. Lääkepula voi lisäksi aiheuttaa vakavia riskejä potilaiden terveydelle unionissa, jos lääkkeitä ei ole saatavilla, mikä taas saattaa johtaa siihen, että lääkityksessä tapahtuu virheitä, sairaalassaoloajat pidentyvät ja epäsopivia tuotteita käytetään puuttuvien tuotteiden sijalla aiheuttaen kielteisiä reaktioita ja lisääntyneen kuolemantapauksien riskin. Lääkinnällisten laitteiden pula voi johtaa diagnoosiresurssipulaan, joka vaikuttaa kielteisesti kansanterveystoimenpiteisiin, tai taudin pahentumiseen tai hoitamatta jäämiseen, ja se voi myös estää terveysalan ammattilaisia suorittamasta tehtäviään asianmukaisesti tai suojautumasta niitä suorittaessaan, kuten covid-19-pandemian aikana on nähty, millä on vakavia seurauksia heidän terveydelleen. Tällainen pula, esimerkiksi silloin kun koronavirustestipakkauksien tarjonta on riittämätöntä, voi merkittävästi vaikeuttaa myös tietyn taudinaiheuttajan leviämisen ehkäisyä. Sen vuoksi on tärkeää luoda asianmukainen unionin tason kehys, jotta voidaan koordinoida unionin toimia lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulaan vastaamiseksi ja vahvistaa ja virallistaa kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden seurantamenetelmä mahdollisimman tehokkaasti, jotta vältetään sellaisten tarpeettomien rasitteiden aiheuttaminen sidosryhmille, jotka voivat vaatia paljon resursseja ja aiheuttaa lisäviivästyksiä.

| (12) | Olisi määritettävä ja kehitettävä, erityisesti viranomaisten, yksityisen sektorin ja tiedeyhteisön yhteisin toimin, turvallisia ja tehokkaita lääkkeitä, joilla hoidetaan, ehkäistään tai diagnosoidaan kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja, ja asetettava ne tällaisen uhan aikana mahdollisimman pian unionin kansalaisten saataville. Covid-19-pandemia on myös korostanut tarvetta koordinoida kansainvälisiä kliinisiä lääketutkimuksia koskevia arviointeja ja päätelmiä, samaan tapaan kuin jäsenvaltioiden kliiniset asiantuntijat ovat jo tehneet vapaaehtoispohjalta ennen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 536/2014 (7) soveltamisen aloittamista, sekä tarvetta unionin tason neuvonnalle, joka koskee lääkkeiden käyttöä kansallisissa erityisluvallista käyttöä (compassionate use) koskevissa ohjelmissa tai lääkkeiden käyttöä sellaisissa käyttöaiheissa, joita unionin myyntilupa ei kata, jotta vältetään viiveet tutkimustulosten täytäntöönpanossa ja uusien tai uuteen käyttötarkoitukseen määritettyjen lääkkeiden kehittämisessä ja saatavuudessa. |
| --- | --- |

(12)

Olisi määritettävä ja kehitettävä, erityisesti viranomaisten, yksityisen sektorin ja tiedeyhteisön yhteisin toimin, turvallisia ja tehokkaita lääkkeitä, joilla hoidetaan, ehkäistään tai diagnosoidaan kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja, ja asetettava ne tällaisen uhan aikana mahdollisimman pian unionin kansalaisten saataville. Covid-19-pandemia on myös korostanut tarvetta koordinoida kansainvälisiä kliinisiä lääketutkimuksia koskevia arviointeja ja päätelmiä, samaan tapaan kuin jäsenvaltioiden kliiniset asiantuntijat ovat jo tehneet vapaaehtoispohjalta ennen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 536/2014 (7) soveltamisen aloittamista, sekä tarvetta unionin tason neuvonnalle, joka koskee lääkkeiden käyttöä kansallisissa erityisluvallista käyttöä (compassionate use) koskevissa ohjelmissa tai lääkkeiden käyttöä sellaisissa käyttöaiheissa, joita unionin myyntilupa ei kata, jotta vältetään viiveet tutkimustulosten täytäntöönpanossa ja uusien tai uuteen käyttötarkoitukseen määritettyjen lääkkeiden kehittämisessä ja saatavuudessa.

| (13) | Covid-19-pandemian aikana on jouduttu keksimään tapauskohtaisia ratkaisuja, kuten yhtäältä komission, lääkeviraston, myyntiluvan haltijoiden, valmistajien tai lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden ja toisaalta jäsenvaltioiden väliset ehdolliset järjestelyt, jotta voitiin asettaa saataville turvallisia ja tehokkaita covid-19-taudin hoitoon tai leviämisen ehkäisyyn tarkoitettuja lääkkeitä sekä helpottaa ja nopeuttaa hoitojen ja rokotteiden kehittämistä ja myyntilupien saamista. |
| --- | --- |

(13)

Covid-19-pandemian aikana on jouduttu keksimään tapauskohtaisia ratkaisuja, kuten yhtäältä komission, lääkeviraston, myyntiluvan haltijoiden, valmistajien tai lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden ja toisaalta jäsenvaltioiden väliset ehdolliset järjestelyt, jotta voitiin asettaa saataville turvallisia ja tehokkaita covid-19-taudin hoitoon tai leviämisen ehkäisyyn tarkoitettuja lääkkeitä sekä helpottaa ja nopeuttaa hoitojen ja rokotteiden kehittämistä ja myyntilupien saamista.

| (14) | Covid-19-taudin hoitoon tai sen leviämisen ehkäisyyn tarkoitettujen turvallisten ja tehokkaiden lääkkeiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi on näin ollen aiheellista yhdenmukaistaa ja lujittaa sääntöjä, jotka koskevat lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seurantaa, sekä helpottaa sellaisten lääkkeiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla voidaan mahdollisesti hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja, jotta voidaan strategisesti täydentää komission, mukaan lukien 16 päivänä syyskuuta 2021 komission päätöksellä (8) perustettu terveyshätätilanteiden valmiusviranomainen, jäljempänä ’HERA’, ja unionin virastojen toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Covid-19-taudin hoitoon tai sen leviämisen ehkäisyyn tarkoitettujen turvallisten ja tehokkaiden lääkkeiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi on näin ollen aiheellista yhdenmukaistaa ja lujittaa sääntöjä, jotka koskevat lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seurantaa, sekä helpottaa sellaisten lääkkeiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla voidaan mahdollisesti hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja, jotta voidaan strategisesti täydentää komission, mukaan lukien 16 päivänä syyskuuta 2021 komission päätöksellä (8) perustettu terveyshätätilanteiden valmiusviranomainen, jäljempänä ’HERA’, ja unionin virastojen toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (15) | Jotta voidaan tukea tässä asetuksessa säädetyn kriisivalmius- ja kriisinhallintakehyksen arviointia lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan osalta, komission olisi voitava hyödyntää itse suorittamiensa sekä lääkeviraston, jäsenvaltioiden tai muiden asiaankuuluvien toimijoiden suorittamien kohdennettujen stressitestien tuloksia. Tällaisiin stressitesteihin sisältyy kansanterveysuhkan tai vakavan tapahtuman simulaatio, jossa testataan tässä asetuksessa säädettyjä prosesseja ja menettelyjä kokonaisuudessaan tai osittain. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voidaan tukea tässä asetuksessa säädetyn kriisivalmius- ja kriisinhallintakehyksen arviointia lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan osalta, komission olisi voitava hyödyntää itse suorittamiensa sekä lääkeviraston, jäsenvaltioiden tai muiden asiaankuuluvien toimijoiden suorittamien kohdennettujen stressitestien tuloksia. Tällaisiin stressitesteihin sisältyy kansanterveysuhkan tai vakavan tapahtuman simulaatio, jossa testataan tässä asetuksessa säädettyjä prosesseja ja menettelyjä kokonaisuudessaan tai osittain.

| (16) | Tällä asetuksella pyritään varmistamaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu turvaamalla lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden sisämarkkinoiden moitteeton toiminta. Lisäksi tällä asetuksella pyritään varmistamaan sellaisten lääkkeiden laatu, turvallisuus ja teho, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin. Molempiin tavoitteisiin pyritään yhtäaikaisesti, ja molemmat tavoitteet liittyvät erottamattomasti toisiinsa eikä kumpikaan niistä ole toissijainen toiseen nähden. SEUT 114 artiklan osalta tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seuraamiseksi ja siitä raportoimiseksi kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. SEUT 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan osalta tässä asetuksessa olisi säädettävä vahvistetusta unionin kehyksestä, jolla varmistetaan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden laatu ja turvallisuus. |
| --- | --- |

(16)

Tällä asetuksella pyritään varmistamaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu turvaamalla lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden sisämarkkinoiden moitteeton toiminta. Lisäksi tällä asetuksella pyritään varmistamaan sellaisten lääkkeiden laatu, turvallisuus ja teho, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin. Molempiin tavoitteisiin pyritään yhtäaikaisesti, ja molemmat tavoitteet liittyvät erottamattomasti toisiinsa eikä kumpikaan niistä ole toissijainen toiseen nähden. SEUT 114 artiklan osalta tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seuraamiseksi ja siitä raportoimiseksi kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. SEUT 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan osalta tässä asetuksessa olisi säädettävä vahvistetusta unionin kehyksestä, jolla varmistetaan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden laatu ja turvallisuus.

| (17) | Tässä asetuksessa olisi vahvistettava puitteet, joilla voidaan puuttua lääkkeiden ja lääkinnällisten latteiden pulaan kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Kyseinen pula on kuitenkin jatkuva ongelma, joka on vuosikymmenien ajan vaikuttanut enenevässä määrin unionin kansalaisten terveyteen ja elämään. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi oltava ensimmäinen toimi, jolla parannetaan unionin vastausta kyseiseen jatkuvaan ongelmaan. Komission olisi myöhemmin arvioitava kyseisten puitteiden laajentamista sen varmistamiseksi, että lääkkeiden ja lääkinnällisten latteiden pulaa koskevaan ongelmaan puututaan. |
| --- | --- |

(17)

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava puitteet, joilla voidaan puuttua lääkkeiden ja lääkinnällisten latteiden pulaan kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Kyseinen pula on kuitenkin jatkuva ongelma, joka on vuosikymmenien ajan vaikuttanut enenevässä määrin unionin kansalaisten terveyteen ja elämään. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi oltava ensimmäinen toimi, jolla parannetaan unionin vastausta kyseiseen jatkuvaan ongelmaan. Komission olisi myöhemmin arvioitava kyseisten puitteiden laajentamista sen varmistamiseksi, että lääkkeiden ja lääkinnällisten latteiden pulaa koskevaan ongelmaan puututaan.

| (18) | Lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvän kriisivalmiuden ja -hallinnan parantamiseksi sekä palautumiskyvyn ja yhteisvastuullisuuden lisäämiseksi unionissa menettelyt sekä asianomaisten eri toimijoiden roolit ja velvollisuudet olisi selkeytettävä. Tällä asetuksella perustetun kehyksen olisi perustuttava niihin tapauskohtaisiin ratkaisuihin, joita on tähän mennessä kehitetty covid-19-pandemiaan vastaamiseksi ja jotka ovat osoittautuneet toimiviksi, sekä kolmansien maiden kokemuksiin, parhaisiin käytäntöihin ja esimerkkeihin, ja siinä olisi samalla säilytettävä riittävä joustavuus, jotta mahdollisia tulevia kansanterveysuhkia ja vakavia tapahtumia voidaan torjua mahdollisimman tehokkaasti kansanterveyden ja potilaiden hyödyksi. |
| --- | --- |

(18)

Lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvän kriisivalmiuden ja -hallinnan parantamiseksi sekä palautumiskyvyn ja yhteisvastuullisuuden lisäämiseksi unionissa menettelyt sekä asianomaisten eri toimijoiden roolit ja velvollisuudet olisi selkeytettävä. Tällä asetuksella perustetun kehyksen olisi perustuttava niihin tapauskohtaisiin ratkaisuihin, joita on tähän mennessä kehitetty covid-19-pandemiaan vastaamiseksi ja jotka ovat osoittautuneet toimiviksi, sekä kolmansien maiden kokemuksiin, parhaisiin käytäntöihin ja esimerkkeihin, ja siinä olisi samalla säilytettävä riittävä joustavuus, jotta mahdollisia tulevia kansanterveysuhkia ja vakavia tapahtumia voidaan torjua mahdollisimman tehokkaasti kansanterveyden ja potilaiden hyödyksi.

| (19) | Olisi otettava käyttöön lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan yhdenmukaistettu seurantajärjestelmä. Tällä helpotettaisiin kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuutta kansanterveyteen mahdollisesti vakavasti vaikuttavissa kansanterveysuhkissa ja vakavissa tapahtumissa. Kyseistä järjestelmää olisi täydennettävä parannetuilla rakenteilla, joilla varmistetaan kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien asianmukainen hallinta sekä koordinoidaan ja annetaan neuvontaa tutkimuksesta ja kehittämisestä sellaisten lääkkeiden osalta, joilla voidaan mahdollisesti lieventää kansanterveysuhkia ja vakavia tapahtumia. Jotta lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden todelliseen tai mahdolliseen pulaan liittyvä seuranta ja raportointi olisi helpompaa, lääkeviraston olisi voitava pyytää ja saada tietoja ja dataa asianomaisilta myyntiluvan haltijoilta, valmistajilta ja jäsenvaltioilta nimitettyjen keskitettyjen yhteyspisteiden välityksellä, missä yhteydessä olisi samalla vältettävä pyydettyjen ja toimitettujen tietojen päällekkäisyyksiä. Tämä ei saisi vaikuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (9) 23 a artiklan mukaiseen myyntiluvan haltijoiden velvoitteeseen ilmoittaa jäsenvaltiolle, jos lääkkeen saattaminen kyseisen jäsenvaltion markkinoille keskeytyy, eikä mainitun direktiivin 81 artiklan mukaiseen myyntiluvan haltijoiden ja tukkukaupan jakelijoiden velvoitteeseen huolehtia kyseisen lääkkeen pitämisestä tarkoituksenmukaisesti ja jatkuvasti saatavilla henkilöille ja oikeushenkilöille, joilla on lupa tai oikeus lääkkeiden yleiseen jakeluun, niin että kyseisen jäsenvaltion potilaiden tarpeet tulevat täytetyiksi. |
| --- | --- |

(19)

Olisi otettava käyttöön lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan yhdenmukaistettu seurantajärjestelmä. Tällä helpotettaisiin kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuutta kansanterveyteen mahdollisesti vakavasti vaikuttavissa kansanterveysuhkissa ja vakavissa tapahtumissa. Kyseistä järjestelmää olisi täydennettävä parannetuilla rakenteilla, joilla varmistetaan kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien asianmukainen hallinta sekä koordinoidaan ja annetaan neuvontaa tutkimuksesta ja kehittämisestä sellaisten lääkkeiden osalta, joilla voidaan mahdollisesti lieventää kansanterveysuhkia ja vakavia tapahtumia. Jotta lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden todelliseen tai mahdolliseen pulaan liittyvä seuranta ja raportointi olisi helpompaa, lääkeviraston olisi voitava pyytää ja saada tietoja ja dataa asianomaisilta myyntiluvan haltijoilta, valmistajilta ja jäsenvaltioilta nimitettyjen keskitettyjen yhteyspisteiden välityksellä, missä yhteydessä olisi samalla vältettävä pyydettyjen ja toimitettujen tietojen päällekkäisyyksiä. Tämä ei saisi vaikuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (9) 23 a artiklan mukaiseen myyntiluvan haltijoiden velvoitteeseen ilmoittaa jäsenvaltiolle, jos lääkkeen saattaminen kyseisen jäsenvaltion markkinoille keskeytyy, eikä mainitun direktiivin 81 artiklan mukaiseen myyntiluvan haltijoiden ja tukkukaupan jakelijoiden velvoitteeseen huolehtia kyseisen lääkkeen pitämisestä tarkoituksenmukaisesti ja jatkuvasti saatavilla henkilöille ja oikeushenkilöille, joilla on lupa tai oikeus lääkkeiden yleiseen jakeluun, niin että kyseisen jäsenvaltion potilaiden tarpeet tulevat täytetyiksi.

| (20) | Lääkepulan ehkäisyn, seurannan ja siitä raportoinnin helpottamiseksi lääkeviraston olisi perustettava tietotekninen alusta nimeltä ”Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta”, jolla voidaan käsitellä kriittisten lääkkeiden tarjontaa ja kysyntää koskevia tietoja kansanterveysuhkien tai vakavien tapahtumien aikana sekä muissa tilanteissa mahdollistaa raportointi sellaisesta lääkepulasta, jonka todennäköisenä seurauksena on kansanterveysuhka tai vakava tapahtuma. Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan kehittämisen helpottamiseksi olisi hyödynnettävä ja käytettävä mahdollisuuksien mukaan jo olemassa olevia tietoteknisiä järjestelmiä. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi lääkepulan ennakoimiseksi voitava toimittaa ja seurata Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan kautta vastaamatta jäänyttä kysyntää koskevia tietoja, mukaan lukien tiedot, jotka ovat peräisin myyntiluvan haltijoilta, tukkukauppiailta ja muilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, joilla on lupa tai oikeus toimittaa lääkkeitä yleisölle. Lisäksi Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla voitaisiin käsitellä kansanterveysuhkan tai vakavan tapahtuman välttämiseksi lisätietoja, jotka ovat peräisin myyntiluvan haltijoilta, tukkukauppiailta ja muilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, joilla on lupa tai oikeus toimittaa lääkkeitä yleisölle. Kun Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta on kokonaan toteutettu, sen olisi oltava ainoa portaali, jota kautta myyntiluvan haltijat toimittavat tarvittavat tiedot kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana, jotta voidaan lisätä tehokkuutta ja parantaa ennakoitavuutta kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana ja nopeuttaa päätöksentekoprosessia sekä välttää aiheuttamasta toimien päällekkäisyyttä ja perusteetonta rasitusta sidosryhmille. Lääkeviraston koordinointitehtävän helpottamiseksi datan yhteensopivuus jäsenvaltioiden olemassa olevien lääkepulan seurantaan tarkoitettujen tietoteknisten alustojen ja tarvittaessa muiden järjestelmien kanssa on ensisijaisen tärkeää, jotta voidaan mahdollistaa asiaankuuluvien tietojen jakaminen Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla, jota lääkeviraston olisi hallinnoitava. |
| --- | --- |

(20)

Lääkepulan ehkäisyn, seurannan ja siitä raportoinnin helpottamiseksi lääkeviraston olisi perustettava tietotekninen alusta nimeltä ”Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta”, jolla voidaan käsitellä kriittisten lääkkeiden tarjontaa ja kysyntää koskevia tietoja kansanterveysuhkien tai vakavien tapahtumien aikana sekä muissa tilanteissa mahdollistaa raportointi sellaisesta lääkepulasta, jonka todennäköisenä seurauksena on kansanterveysuhka tai vakava tapahtuma. Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan kehittämisen helpottamiseksi olisi hyödynnettävä ja käytettävä mahdollisuuksien mukaan jo olemassa olevia tietoteknisiä järjestelmiä. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi lääkepulan ennakoimiseksi voitava toimittaa ja seurata Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan kautta vastaamatta jäänyttä kysyntää koskevia tietoja, mukaan lukien tiedot, jotka ovat peräisin myyntiluvan haltijoilta, tukkukauppiailta ja muilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, joilla on lupa tai oikeus toimittaa lääkkeitä yleisölle. Lisäksi Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla voitaisiin käsitellä kansanterveysuhkan tai vakavan tapahtuman välttämiseksi lisätietoja, jotka ovat peräisin myyntiluvan haltijoilta, tukkukauppiailta ja muilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, joilla on lupa tai oikeus toimittaa lääkkeitä yleisölle. Kun Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta on kokonaan toteutettu, sen olisi oltava ainoa portaali, jota kautta myyntiluvan haltijat toimittavat tarvittavat tiedot kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana, jotta voidaan lisätä tehokkuutta ja parantaa ennakoitavuutta kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana ja nopeuttaa päätöksentekoprosessia sekä välttää aiheuttamasta toimien päällekkäisyyttä ja perusteetonta rasitusta sidosryhmille. Lääkeviraston koordinointitehtävän helpottamiseksi datan yhteensopivuus jäsenvaltioiden olemassa olevien lääkepulan seurantaan tarkoitettujen tietoteknisten alustojen ja tarvittaessa muiden järjestelmien kanssa on ensisijaisen tärkeää, jotta voidaan mahdollistaa asiaankuuluvien tietojen jakaminen Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla, jota lääkeviraston olisi hallinnoitava.

| (21) | Siinä tapauksessa, että todellinen tuleva kysyntä ei ole kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman vuoksi tiedossa, on tärkeää tehdä käytännön ennusteita tiettyjen lääkkeiden kysynnästä parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden ja lääkeviraston olisi kerättävä tiedot ja data saatavilla olevista varastoista ja suunnitelluista vähimmäisvarastoista, ja ne olisi otettava huomioon määriteltäessä kysyntää, siinä määrin kuin se on mahdollista. Kyseiset tiedot ja data ovat keskeisen tärkeitä, jotta lääkkeiden valmistusta voidaan asianmukaisesti mukauttaa lääkepulan vaikutusten välttämiseksi tai ainakin niiden lieventämiseksi. Jos tietoja varastoista ei ole kuitenkaan saatavilla tai niitä ei voida toimittaa kansallisiin turvallisuusetuihin liittyvistä syistä, jäsenvaltioiden olisi toimitettava lääkevirastolle arvioidut tiedot kysynnän määristä. |
| --- | --- |

(21)

Siinä tapauksessa, että todellinen tuleva kysyntä ei ole kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman vuoksi tiedossa, on tärkeää tehdä käytännön ennusteita tiettyjen lääkkeiden kysynnästä parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden ja lääkeviraston olisi kerättävä tiedot ja data saatavilla olevista varastoista ja suunnitelluista vähimmäisvarastoista, ja ne olisi otettava huomioon määriteltäessä kysyntää, siinä määrin kuin se on mahdollista. Kyseiset tiedot ja data ovat keskeisen tärkeitä, jotta lääkkeiden valmistusta voidaan asianmukaisesti mukauttaa lääkepulan vaikutusten välttämiseksi tai ainakin niiden lieventämiseksi. Jos tietoja varastoista ei ole kuitenkaan saatavilla tai niitä ei voida toimittaa kansallisiin turvallisuusetuihin liittyvistä syistä, jäsenvaltioiden olisi toimitettava lääkevirastolle arvioidut tiedot kysynnän määristä.

| (22) | Lääkevirastoon olisi perustettava lääkkeiden osalta toimeenpaneva ohjausryhmä, jotta vakaviin tapahtumiin voidaan reagoida määrätietoisesti ja koordinoida unionissa lääkkeiden toimitukseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi toteutettavia kiireellisiä toimia, jäljempänä ’lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä’. Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän olisi laadittava luettelo kriittisistä lääkkeistä kyseisten lääkkeiden seurannan varmistamiseksi, ja sen olisi voitava antaa neuvontaa ja suosituksia tarvittavista toimista lääkkeiden turvallisuuden, laadun ja tehon sekä lääkkeiden tarjonnan takaamiseksi ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(22)

Lääkevirastoon olisi perustettava lääkkeiden osalta toimeenpaneva ohjausryhmä, jotta vakaviin tapahtumiin voidaan reagoida määrätietoisesti ja koordinoida unionissa lääkkeiden toimitukseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi toteutettavia kiireellisiä toimia, jäljempänä ’lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä’. Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän olisi laadittava luettelo kriittisistä lääkkeistä kyseisten lääkkeiden seurannan varmistamiseksi, ja sen olisi voitava antaa neuvontaa ja suosituksia tarvittavista toimista lääkkeiden turvallisuuden, laadun ja tehon sekä lääkkeiden tarjonnan takaamiseksi ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi.

| (23) | Yhtäältä potilaiden ja kuluttajien ja toisaalta lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän välisen viestinnän helpottamiseksi jäsenvaltiot voisivat kerätä dataa lääkepulan vaikutuksista potilaisiin ja kuluttajiin ja jakaa asiaankuuluvia tietoja lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kanssa, jotta kyseisiä tietoja voitaisiin hyödyntää lääkepulan hallintatapojen perustana. |
| --- | --- |

(23)

Yhtäältä potilaiden ja kuluttajien ja toisaalta lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän välisen viestinnän helpottamiseksi jäsenvaltiot voisivat kerätä dataa lääkepulan vaikutuksista potilaisiin ja kuluttajiin ja jakaa asiaankuuluvia tietoja lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kanssa, jotta kyseisiä tietoja voitaisiin hyödyntää lääkepulan hallintatapojen perustana.

| (24) | Jotta lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän työskentely olisi osallistavaa ja avointa, olisi varmistettava asianmukainen yhteistyö lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja asiaankuuluvien kolmansien osapuolten välillä, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntiluvan haltijat, tukkukauppiaat, lääkkeiden toimitusketjun muut asiaankuuluvat toimijat sekä terveydenhuollon ammattilaisten, potilaiden ja kuluttajien edustajat. |
| --- | --- |

(24)

Jotta lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän työskentely olisi osallistavaa ja avointa, olisi varmistettava asianmukainen yhteistyö lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja asiaankuuluvien kolmansien osapuolten välillä, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntiluvan haltijat, tukkukauppiaat, lääkkeiden toimitusketjun muut asiaankuuluvat toimijat sekä terveydenhuollon ammattilaisten, potilaiden ja kuluttajien edustajat.

| (25) | Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän olisi voitava hyödyntää lääkeviraston mittavaa tieteellistä asiantuntemusta lääkkeiden arvioinnin ja valvonnan osalta sekä vahvistettava edelleen lääkeviraston johtavaa roolia siinä, miten lääkepulaan reagointia koordinoidaan ja tuetaan covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

(25)

Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän olisi voitava hyödyntää lääkeviraston mittavaa tieteellistä asiantuntemusta lääkkeiden arvioinnin ja valvonnan osalta sekä vahvistettava edelleen lääkeviraston johtavaa roolia siinä, miten lääkepulaan reagointia koordinoidaan ja tuetaan covid-19-pandemian aikana.

| (26) | Sen varmistamiseksi, että kansanterveysuhan aikana voidaan kehittää ja saattaa mahdollisimman nopeasti unionissa saataville laadukkaita, turvallisia ja tehokkaita lääkkeitä, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, lääkevirastoon olisi perustettava hätätilannetyöryhmä, jäljempänä ’hätätilannetyöryhmä’, joka antaa tällaisia lääkkeitä koskevaa neuvontaa. Hätätilannetyöryhmän olisi annettava maksutta neuvontaa hoitojen ja rokotteiden kehittämiseen liittyvien tieteellisten kysymysten sekä kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien osalta kehittämiseen osallistuville tahoille, kuten myyntiluvan haltijoille, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajille, terveysviranomaisille ja akateemisille yhteisöille riippumatta siitä, mikä näiden rooli on tällaisten lääkkeiden kehittämisessä. Päätösten tekeminen kliinisiä lääketutkimuksia koskevista hakemuksista olisi edelleen kuuluttava jäsenvaltioiden toimivaltaan asetuksen (EU) N:o 536/2014 mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Sen varmistamiseksi, että kansanterveysuhan aikana voidaan kehittää ja saattaa mahdollisimman nopeasti unionissa saataville laadukkaita, turvallisia ja tehokkaita lääkkeitä, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, lääkevirastoon olisi perustettava hätätilannetyöryhmä, jäljempänä ’hätätilannetyöryhmä’, joka antaa tällaisia lääkkeitä koskevaa neuvontaa. Hätätilannetyöryhmän olisi annettava maksutta neuvontaa hoitojen ja rokotteiden kehittämiseen liittyvien tieteellisten kysymysten sekä kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien osalta kehittämiseen osallistuville tahoille, kuten myyntiluvan haltijoille, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajille, terveysviranomaisille ja akateemisille yhteisöille riippumatta siitä, mikä näiden rooli on tällaisten lääkkeiden kehittämisessä. Päätösten tekeminen kliinisiä lääketutkimuksia koskevista hakemuksista olisi edelleen kuuluttava jäsenvaltioiden toimivaltaan asetuksen (EU) N:o 536/2014 mukaisesti.

| (27) | Hätätilannetyöryhmän työ olisi erotettava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden työstä ja se olisi tehtävä rajoittamatta kyseisten komiteoiden tieteellisiä arviointeja. Hätätilannetyöryhmän olisi annettava neuvontaa ja suosituksia, jotka koskevat lääkkeiden käyttöä kansanterveysuhista selviytymiseksi. Asetuksen (EY) N:o 726/2004 5 artiklalla perustetun ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean olisi voitava käyttää kyseisiä suosituksia, silloin kun se valmistelee tieteellisiä lausuntoja, jotka koskevat lääkkeen erityisluvallista käyttöä tai lääkkeen muunlaista käyttöä, ennen kuin sillä on myyntilupa. Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä voisi myös hyödyntää hätätilannetyöryhmän työtä laatiessaan kriittisten lääkkeiden luetteloita. |
| --- | --- |

(27)

Hätätilannetyöryhmän työ olisi erotettava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden työstä ja se olisi tehtävä rajoittamatta kyseisten komiteoiden tieteellisiä arviointeja. Hätätilannetyöryhmän olisi annettava neuvontaa ja suosituksia, jotka koskevat lääkkeiden käyttöä kansanterveysuhista selviytymiseksi. Asetuksen (EY) N:o 726/2004 5 artiklalla perustetun ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean olisi voitava käyttää kyseisiä suosituksia, silloin kun se valmistelee tieteellisiä lausuntoja, jotka koskevat lääkkeen erityisluvallista käyttöä tai lääkkeen muunlaista käyttöä, ennen kuin sillä on myyntilupa. Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä voisi myös hyödyntää hätätilannetyöryhmän työtä laatiessaan kriittisten lääkkeiden luetteloita.

| (28) | Jotta lääkkeiden, mukaan lukien rokotteet, arviointia kansanterveysuhan aikana voidaan tehostaa, hätätilannetyöryhmän perustana olisi oltava lääkeviraston covid-19-pandemian aikana antama tuki etenkin sellaisen tieteellisen neuvonnan osalta, joka koskee kliinisten lääketutkimusten suunnittelua ja tuotekehitystä sekä saadun näytön jatkuvaa arviointia (”rolling review”), ja samalla olisi taattava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |
| --- | --- |

(28)

Jotta lääkkeiden, mukaan lukien rokotteet, arviointia kansanterveysuhan aikana voidaan tehostaa, hätätilannetyöryhmän perustana olisi oltava lääkeviraston covid-19-pandemian aikana antama tuki etenkin sellaisen tieteellisen neuvonnan osalta, joka koskee kliinisten lääketutkimusten suunnittelua ja tuotekehitystä sekä saadun näytön jatkuvaa arviointia (”rolling review”), ja samalla olisi taattava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

| (29) | Lääkkeiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi on aiheellista, että hätätilannetyöryhmä koordinoi ja neuvoo kehittäjiä, jotka osallistuvat sellaisten lääkkeiden tutkimukseen ja kehittämiseen, joilla voidaan mahdollisesti hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja. |
| --- | --- |

(29)

Lääkkeiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi on aiheellista, että hätätilannetyöryhmä koordinoi ja neuvoo kehittäjiä, jotka osallistuvat sellaisten lääkkeiden tutkimukseen ja kehittämiseen, joilla voidaan mahdollisesti hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja.

| (30) | Hätätilannetyöryhmän olisi annettava neuvontaa unionissa toteutettavien kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien suhteen ja annettava neuvontaa kliinisten lääketutkimusten kehittäjille sekä annettava ohjeistusta kliinisesti merkityksellisistä päätetapahtumista ja kohteista rokotteille ja hoidoille, jotta edistetään kliinisen lääketutkimuksen suunnittelua kohti tehokkaiden kansanterveysinterventioiden kriteerien täyttämistä. |
| --- | --- |

(30)

Hätätilannetyöryhmän olisi annettava neuvontaa unionissa toteutettavien kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien suhteen ja annettava neuvontaa kliinisten lääketutkimusten kehittäjille sekä annettava ohjeistusta kliinisesti merkityksellisistä päätetapahtumista ja kohteista rokotteille ja hoidoille, jotta edistetään kliinisen lääketutkimuksen suunnittelua kohti tehokkaiden kansanterveysinterventioiden kriteerien täyttämistä.

| (31) | Kliinisistä lääketutkimuksista covid-19-pandemian aikana saadut kokemukset paljastivat valtavan määrän päällekkäisyyksiä samoja interventioita koskevissa tutkimuksissa, pienimuotoisten lääketutkimusten runsaslukuisuuden, tärkeiden väestön alaryhmien – jotka perustuvat sukupuoleen, ikään, etniseen alkuperään tai samanaikaisiin muihin sairauksiin – aliedustuksen sekä yhteistyön puuttumisen, jotka kaikki lisäävät riskiä siitä, että tutkimus menee hukkaan. Kansainvälisten sääntelyviranomaisten mukaan kliinisiä lääketutkimuksia koskevan ohjelman parantamiseksi tarvitaan vankkaa näyttöä lääkkeiden laadusta, turvallisuudesta ja tehokkuudesta. Tärkein tapa saada luotettavaa näyttöä on hankkia sitä koordinoitujen, hyvin suunniteltujen ja tilastolliselta voimaltaan asianmukaisten laajojen satunnaistettujen ja kontrolloitujen lääketutkimusten avulla. Kliinisen lääketutkimuksen tulokset ja tuotetut kliiniset tiedot olisi asiaankuuluvan myyntiluvan myöntämisen jälkeen viipymättä asetettava julkisesti saataville. Tutkimussuunnitelman julkaiseminen kliinisen lääketutkimuksen alussa mahdollistaisi julkisen valvonnan. |
| --- | --- |

(31)

Kliinisistä lääketutkimuksista covid-19-pandemian aikana saadut kokemukset paljastivat valtavan määrän päällekkäisyyksiä samoja interventioita koskevissa tutkimuksissa, pienimuotoisten lääketutkimusten runsaslukuisuuden, tärkeiden väestön alaryhmien – jotka perustuvat sukupuoleen, ikään, etniseen alkuperään tai samanaikaisiin muihin sairauksiin – aliedustuksen sekä yhteistyön puuttumisen, jotka kaikki lisäävät riskiä siitä, että tutkimus menee hukkaan. Kansainvälisten sääntelyviranomaisten mukaan kliinisiä lääketutkimuksia koskevan ohjelman parantamiseksi tarvitaan vankkaa näyttöä lääkkeiden laadusta, turvallisuudesta ja tehokkuudesta. Tärkein tapa saada luotettavaa näyttöä on hankkia sitä koordinoitujen, hyvin suunniteltujen ja tilastolliselta voimaltaan asianmukaisten laajojen satunnaistettujen ja kontrolloitujen lääketutkimusten avulla. Kliinisen lääketutkimuksen tulokset ja tuotetut kliiniset tiedot olisi asiaankuuluvan myyntiluvan myöntämisen jälkeen viipymättä asetettava julkisesti saataville. Tutkimussuunnitelman julkaiseminen kliinisen lääketutkimuksen alussa mahdollistaisi julkisen valvonnan.

| (32) | Kun otetaan huomioon, että ihmisille tarkoitetut lääkkeet voivat vaikuttaa eläinlääkintäalaan, olisi harkittava tiivistä yhteistyötä eläimille tarkoitetuista lääkkeistä vastaavien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa aina kun se on tarpeen. |
| --- | --- |

(32)

Kun otetaan huomioon, että ihmisille tarkoitetut lääkkeet voivat vaikuttaa eläinlääkintäalaan, olisi harkittava tiivistä yhteistyötä eläimille tarkoitetuista lääkkeistä vastaavien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa aina kun se on tarpeen.

| (33) | Vaikka yksittäiset tutkimusyksiköt voivat sopia keskenään tai jonkin toisten osapuolen kanssa toimivansa toimeksiantajana yhden yhdenmukaistetun unionin laajuisen kliinisen lääketutkimuksen tutkimussuunnitelman laatimiseksi, covid-19-pandemian aikana saadun kokemuksen perusteella aloitteet laajojen kansainvälisten tutkimusten aloittamiseksi harvoin konkretisoituvat, koska ei ole yhtä ainoaa toimijaa, joka kykenee ottamaan vastatakseen kaikki toimeksiantajan velvollisuudet ja toiminnat unionissa ja olemaan samalla vuorovaikutuksessa useiden jäsenvaltioiden kanssa. Kyseiseen ongelmaan puuttumiseksi käynnistettiin uusi unionin laajuinen ja unionin rahoittama rokotetutkimusverkosto VACCELERATE komission 17 päivänä helmikuuta 2021 antaman tiedonannon ”HERA Incubator: varautuminen yhdessä covid-19-muunnosten aiheuttamaan uhkaan” jälkeen. Lääkeviraston olisi yksilöitävä tällaisia aloitteita ja edistettävä niitä antamalla neuvontaa mahdollisuuksista toimia toimeksiantajana tai tapauksen mukaan jakamalla toimeksiantajien ryhmittymän jäsenten velvollisuudet asetuksen (EU) N:o 536/2014 72 artiklan mukaisesti sekä koordinoitava kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien kehittämistä. Tällainen lähestymistapa vahvistaisi unionin tutkimusympäristöä ja edistäisi yhdenmukaistamista, ja sillä vältettäisiin myöhemmät viiveet tutkimustulosten saatavuudessa myyntilupa-asiakirjoja varten. Tutkimusten suunnittelun, lupahakuprosessin ja hakemuksen jättämisen ja toteutuksen helpottamiseksi unionin toimeksiantaja voisi saada kansanterveysuhan aikana käytettävissä olevaa unionin tutkimusrahoitusta sekä hyödyntää olemassa olevia kliinisen lääketutkimuksen verkostoja. Tämä voi olla erityisen arvokasta tutkimuksille, joita unioni tai kansainväliset kansanterveys- tai tutkimusorganisaatiot toteuttavat. |
| --- | --- |

(33)

Vaikka yksittäiset tutkimusyksiköt voivat sopia keskenään tai jonkin toisten osapuolen kanssa toimivansa toimeksiantajana yhden yhdenmukaistetun unionin laajuisen kliinisen lääketutkimuksen tutkimussuunnitelman laatimiseksi, covid-19-pandemian aikana saadun kokemuksen perusteella aloitteet laajojen kansainvälisten tutkimusten aloittamiseksi harvoin konkretisoituvat, koska ei ole yhtä ainoaa toimijaa, joka kykenee ottamaan vastatakseen kaikki toimeksiantajan velvollisuudet ja toiminnat unionissa ja olemaan samalla vuorovaikutuksessa useiden jäsenvaltioiden kanssa. Kyseiseen ongelmaan puuttumiseksi käynnistettiin uusi unionin laajuinen ja unionin rahoittama rokotetutkimusverkosto VACCELERATE komission 17 päivänä helmikuuta 2021 antaman tiedonannon ”HERA Incubator: varautuminen yhdessä covid-19-muunnosten aiheuttamaan uhkaan” jälkeen. Lääkeviraston olisi yksilöitävä tällaisia aloitteita ja edistettävä niitä antamalla neuvontaa mahdollisuuksista toimia toimeksiantajana tai tapauksen mukaan jakamalla toimeksiantajien ryhmittymän jäsenten velvollisuudet asetuksen (EU) N:o 536/2014 72 artiklan mukaisesti sekä koordinoitava kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien kehittämistä. Tällainen lähestymistapa vahvistaisi unionin tutkimusympäristöä ja edistäisi yhdenmukaistamista, ja sillä vältettäisiin myöhemmät viiveet tutkimustulosten saatavuudessa myyntilupa-asiakirjoja varten. Tutkimusten suunnittelun, lupahakuprosessin ja hakemuksen jättämisen ja toteutuksen helpottamiseksi unionin toimeksiantaja voisi saada kansanterveysuhan aikana käytettävissä olevaa unionin tutkimusrahoitusta sekä hyödyntää olemassa olevia kliinisen lääketutkimuksen verkostoja. Tämä voi olla erityisen arvokasta tutkimuksille, joita unioni tai kansainväliset kansanterveys- tai tutkimusorganisaatiot toteuttavat.

| (34) | Lääkevirasto julkaisee asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti myyntiluvan saaneista lääkkeistä eurooppalaisen julkiset arviointilausunnot (EPAR), joissa annetaan tietoa kyseisten lääkkeiden arvioinneista kuvaamalla arvioitua dataa sekä syitä, joiden perusteella suositellaan, myönnetäänkö lääkkeelle myyntilupa. EPARiin sisältyy yksityiskohtaiset tiedot kaikista hakemuksen tekemistä edeltävistä kyseisen asetuksen mukaisista asiaankuuluvista toimista, mukaan lukien mukana olevien koordinaattoreiden ja asiantuntijoiden nimet, ja jos lääkkeen kehittäjä pyytää tieteellistä lausuntoa hakemuksen tekemistä edeltävässä vaiheessa, yleiskatsaus tieteellisiin kysymyksiin kyseistä lausuntoa varten. |
| --- | --- |

(34)

Lääkevirasto julkaisee asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti myyntiluvan saaneista lääkkeistä eurooppalaisen julkiset arviointilausunnot (EPAR), joissa annetaan tietoa kyseisten lääkkeiden arvioinneista kuvaamalla arvioitua dataa sekä syitä, joiden perusteella suositellaan, myönnetäänkö lääkkeelle myyntilupa. EPARiin sisältyy yksityiskohtaiset tiedot kaikista hakemuksen tekemistä edeltävistä kyseisen asetuksen mukaisista asiaankuuluvista toimista, mukaan lukien mukana olevien koordinaattoreiden ja asiantuntijoiden nimet, ja jos lääkkeen kehittäjä pyytää tieteellistä lausuntoa hakemuksen tekemistä edeltävässä vaiheessa, yleiskatsaus tieteellisiin kysymyksiin kyseistä lausuntoa varten.

| (35) | Lääkinnällisten laitteiden osalta olisi perustettava lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, joka koordinoi unionissa kiireellisiä toimia lääkinnällisten laitteiden tarjontaa ja kysyntää koskevissa kysymyksissä sekä laatii luettelon kansanterveysuhan aikana kriittisistä lääkinnällisistä laitteista, jäljempänä ’lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä’. Tällaisen koordinoinnin varmistamiseksi lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän olisi tarvittaessa oltava yhteydessä myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 (10) 103 artiklalla perustettuun lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmään. Tältä osin jäsenvaltioiden olisi voitava nimittää samat edustajat sekä lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevään ohjausryhmään että lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmään. |
| --- | --- |

(35)

Lääkinnällisten laitteiden osalta olisi perustettava lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, joka koordinoi unionissa kiireellisiä toimia lääkinnällisten laitteiden tarjontaa ja kysyntää koskevissa kysymyksissä sekä laatii luettelon kansanterveysuhan aikana kriittisistä lääkinnällisistä laitteista, jäljempänä ’lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä’. Tällaisen koordinoinnin varmistamiseksi lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän olisi tarvittaessa oltava yhteydessä myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 (10) 103 artiklalla perustettuun lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmään. Tältä osin jäsenvaltioiden olisi voitava nimittää samat edustajat sekä lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevään ohjausryhmään että lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmään.

| (36) | Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän ja hätätilannetyöryhmän työn operatiivisen vaiheen olisi käynnistyttävä, kun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (11) mukaisesti todetaan jokin kansanterveysuhka, ja lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän osalta myös, kun todetaan jokin vakava tapahtuma. Olisi myös varmistettava vakavista tapahtumista kansanterveydelle aiheutuvien riskien jatkuva seuranta, mukaan lukien valmistukseen liittyvät ongelmat, luonnonmullistukset ja bioterrorisimi, jotka voivat mahdollisesti vaikuttaa lääkkeiden laatuun, turvallisuuteen, tehoon tai toimituksiin. Lisäksi tällaisessa seurannassa olisi noudatettava yhteinen terveys -mallia. |
| --- | --- |

(36)

Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän ja hätätilannetyöryhmän työn operatiivisen vaiheen olisi käynnistyttävä, kun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (11) mukaisesti todetaan jokin kansanterveysuhka, ja lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän osalta myös, kun todetaan jokin vakava tapahtuma. Olisi myös varmistettava vakavista tapahtumista kansanterveydelle aiheutuvien riskien jatkuva seuranta, mukaan lukien valmistukseen liittyvät ongelmat, luonnonmullistukset ja bioterrorisimi, jotka voivat mahdollisesti vaikuttaa lääkkeiden laatuun, turvallisuuteen, tehoon tai toimituksiin. Lisäksi tällaisessa seurannassa olisi noudatettava yhteinen terveys -mallia.

| (37) | Kaikki tässä asetuksessa säädetyt suositukset, neuvot, ohjeet ja lausunnot ovat luonteeltaan ei-sitovia. Kunkin kyseisten välineiden tarkoituksena on antaa komission, lääkeviraston, lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän ja hätätilannetyöryhmän esittää näkemyksensä ja ehdottaa toimintalinjaa asettamatta kuitenkaan oikeudellisia velvoitteita niille, joille kyseiset välineet on osoitettu. |
| --- | --- |

(37)

Kaikki tässä asetuksessa säädetyt suositukset, neuvot, ohjeet ja lausunnot ovat luonteeltaan ei-sitovia. Kunkin kyseisten välineiden tarkoituksena on antaa komission, lääkeviraston, lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän ja hätätilannetyöryhmän esittää näkemyksensä ja ehdottaa toimintalinjaa asettamatta kuitenkaan oikeudellisia velvoitteita niille, joille kyseiset välineet on osoitettu.

| (38) | On välttämätöntä ottaa käyttöön avoimuutta koskevia vankkoja toimenpiteitä ja standardeja, joita sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskeviin lääkeviraston sääntelytoimenpiteisiin. Kyseisiin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä kaikkien hyväksyttyjä lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevien asiaankuuluvien tietojen sekä kliinisten tietojen, mukaan lukien kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmat, oikea-aikainen julkaiseminen. Lääkeviraston olisi noudatettava suurta avoimuutta lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän ja hätätilannetyöryhmän jäsenyyden, suositusten, lausuntojen ja päätösten suhteen. Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän ja hätätilannetyöryhmän jäsenillä ei saisi olla sellaisia taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia lääketeollisuuteen tai lääkinnällisiä laitteita valmistavaan teollisuuteen, jotka voisivat vaikuttaa heidän puolueettomuuteensa. |
| --- | --- |

(38)

On välttämätöntä ottaa käyttöön avoimuutta koskevia vankkoja toimenpiteitä ja standardeja, joita sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskeviin lääkeviraston sääntelytoimenpiteisiin. Kyseisiin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä kaikkien hyväksyttyjä lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevien asiaankuuluvien tietojen sekä kliinisten tietojen, mukaan lukien kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmat, oikea-aikainen julkaiseminen. Lääkeviraston olisi noudatettava suurta avoimuutta lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän ja hätätilannetyöryhmän jäsenyyden, suositusten, lausuntojen ja päätösten suhteen. Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän ja hätätilannetyöryhmän jäsenillä ei saisi olla sellaisia taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia lääketeollisuuteen tai lääkinnällisiä laitteita valmistavaan teollisuuteen, jotka voisivat vaikuttaa heidän puolueettomuuteensa.

| (39) | Kriittisten lääkinnällisten laitteiden luokkien luettelon laatimiseksi ja pulan seurantaa koskevan prosessin helpottamiseksi kyseisten lääkinnällisten laitteiden valmistajien tai heidän valtuutettujen edustajiensa sekä tarvittaessa asiaankuuluvien ilmoitettujen laitosten olisi annettava lääkeviraston pyytämät tiedot. Tietyissä tilanteissa, kun jokin jäsenvaltio katsoo lääkinnällisten laitteiden todellisen tai mahdollisen pulan lieventämiseksi olevan tarpeen säätää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 1 kohdan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/746 (12) 54 artiklan 1 kohdan mukaisista väliaikaisista poikkeuksista, olisi myös maahantuojalla ja jakelijalla oltava rooli pyydettyjen tietojen toimittamisessa, jos EU:n ulkopuolinen valmistaja ei ole nimennyt valtuutettua edustajaa. |
| --- | --- |

(39)

Kriittisten lääkinnällisten laitteiden luokkien luettelon laatimiseksi ja pulan seurantaa koskevan prosessin helpottamiseksi kyseisten lääkinnällisten laitteiden valmistajien tai heidän valtuutettujen edustajiensa sekä tarvittaessa asiaankuuluvien ilmoitettujen laitosten olisi annettava lääkeviraston pyytämät tiedot. Tietyissä tilanteissa, kun jokin jäsenvaltio katsoo lääkinnällisten laitteiden todellisen tai mahdollisen pulan lieventämiseksi olevan tarpeen säätää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 1 kohdan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/746 (12) 54 artiklan 1 kohdan mukaisista väliaikaisista poikkeuksista, olisi myös maahantuojalla ja jakelijalla oltava rooli pyydettyjen tietojen toimittamisessa, jos EU:n ulkopuolinen valmistaja ei ole nimennyt valtuutettua edustajaa.

| (40) | Tässä asetuksessa olisi säädettävä lääkeviraston roolista sellaisten asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyjen lääkinnällisiä laitteita käsittelevien asiantuntijapaneelien tukijana, jäljempänä ’asiantuntijapaneelit’, jotka antavat jäsenvaltioille, komissiolle, lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle, ilmoitetuille laitoksille ja valmistajille riippumatonta tieteellistä ja teknistä apua, ylläpitäen samalla mahdollisimman suurta avoimuutta, jotta edistetään unionin sääntelyjärjestelmään kohdistuvaa luottamusta. |
| --- | --- |

(40)

Tässä asetuksessa olisi säädettävä lääkeviraston roolista sellaisten asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyjen lääkinnällisiä laitteita käsittelevien asiantuntijapaneelien tukijana, jäljempänä ’asiantuntijapaneelit’, jotka antavat jäsenvaltioille, komissiolle, lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle, ilmoitetuille laitoksille ja valmistajille riippumatonta tieteellistä ja teknistä apua, ylläpitäen samalla mahdollisimman suurta avoimuutta, jotta edistetään unionin sääntelyjärjestelmään kohdistuvaa luottamusta.

| (41) | Sen lisäksi, että asiantuntijapaneeleilla on oma roolinsa tarkasteluissa, joita tehdään eräiden suuren riskin lääkinnällisten laitteiden kliinisille arvioinneille asetuksen (EU) 2017/745 mukaisesti ja suorituskyvyn arvioinneille asetuksen (EU) 2017/746 mukaisesti, ja lausuntojen antamisessa vastauksena valmistajien ja ilmoitettujen laitosten lausuntopyyntöihin, asiantuntijapaneelien tehtävänä on antaa jäsenvaltioille, komissiolle ja lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle tieteellistä, teknistä ja kliinistä apua. Asiantuntijapaneelien on määrä erityisesti osallistua sellaisen neuvonnan kehittämiseen, joka koskee tiettyjä kysymyksiä, mukaan lukien kliiniset ja suorituskykyyn liittyvät näkökohdat tiettyjen lääkinnällisten laitteiden, laiteluokkien tai lääkinnällisten laiteryhmien osalta tai lääkinnällisiin laiteluokkiin tai lääkinnällisiin laiteryhmiin liittyvät erityiset vaarat, kehittää kliinistä arviointia ja suorituskyvyn arviointia koskevaa ohjeistusta alan viimeisen kehityksen mukaisesti sekä edistää turvallisuuteen ja suorituskykyyn liittyvien huolenaiheiden ja esille nousevien uusien kysymysten tunnistamista. Tässä yhteydessä asiantuntijapaneeleilla voisi olla merkityksellinen rooli valmistautumisessa sellaisiin kansanterveysuhkiin ja niiden hallinnoimisessa, jotka liittyvät lääkinnällisiin laitteisiin, erityisesti suuren riskin laitteisiin, mukaan lukien lääkinnälliset laitteet, joiden avulla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetusten (EU) 2017/745 ja (EU) 2017/746 mukaisia tehtäviä ja velvoitteita. |
| --- | --- |

(41)

Sen lisäksi, että asiantuntijapaneeleilla on oma roolinsa tarkasteluissa, joita tehdään eräiden suuren riskin lääkinnällisten laitteiden kliinisille arvioinneille asetuksen (EU) 2017/745 mukaisesti ja suorituskyvyn arvioinneille asetuksen (EU) 2017/746 mukaisesti, ja lausuntojen antamisessa vastauksena valmistajien ja ilmoitettujen laitosten lausuntopyyntöihin, asiantuntijapaneelien tehtävänä on antaa jäsenvaltioille, komissiolle ja lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle tieteellistä, teknistä ja kliinistä apua. Asiantuntijapaneelien on määrä erityisesti osallistua sellaisen neuvonnan kehittämiseen, joka koskee tiettyjä kysymyksiä, mukaan lukien kliiniset ja suorituskykyyn liittyvät näkökohdat tiettyjen lääkinnällisten laitteiden, laiteluokkien tai lääkinnällisten laiteryhmien osalta tai lääkinnällisiin laiteluokkiin tai lääkinnällisiin laiteryhmiin liittyvät erityiset vaarat, kehittää kliinistä arviointia ja suorituskyvyn arviointia koskevaa ohjeistusta alan viimeisen kehityksen mukaisesti sekä edistää turvallisuuteen ja suorituskykyyn liittyvien huolenaiheiden ja esille nousevien uusien kysymysten tunnistamista. Tässä yhteydessä asiantuntijapaneeleilla voisi olla merkityksellinen rooli valmistautumisessa sellaisiin kansanterveysuhkiin ja niiden hallinnoimisessa, jotka liittyvät lääkinnällisiin laitteisiin, erityisesti suuren riskin laitteisiin, mukaan lukien lääkinnälliset laitteet, joiden avulla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetusten (EU) 2017/745 ja (EU) 2017/746 mukaisia tehtäviä ja velvoitteita.

| (42) | Koska lääkevirastolla on pitkäaikaista näyttöä asiantuntemuksesta lääkkeiden alalla ja kokemusta erilaisten asiantuntijaryhmien kanssa työskentelystä, lääkevirastossa olisi otettava käyttöön asianmukaiset rakenteet lääkinnällisten laitteiden mahdollisen pulan seuraamiseksi kansanterveysuhkien yhteydessä ja lääkeviraston olisi huolehdittava asiantuntijapaneeleiden sihteeristön tehtävistä. Näin varmistettaisiin asiantuntijapaneelien toiminnan kestävyys pitkällä aikavälillä ja tarjottaisiin synergioita lääkkeitä koskevan kriisivalmiustyön kanssa. Kyseiset rakenteet eivät vaikuta millään tavoin unionissa jo olemassa oleviin lääkinnällisiä laitteita koskeviin sääntelyjärjestelmään tai päätöksentekomenettelyihin, joiden olisi edelleen oltava selvästi erilliset lääkkeitä koskevista järjestelmistä ja menettelyistä. Jotta lääkevirastoon siirtymä tapahtuisi joustavasti, komission olisi annettava asiantuntijapaneeleille tukea 1 päivään maaliskuuta 2022 asti. |
| --- | --- |

(42)

Koska lääkevirastolla on pitkäaikaista näyttöä asiantuntemuksesta lääkkeiden alalla ja kokemusta erilaisten asiantuntijaryhmien kanssa työskentelystä, lääkevirastossa olisi otettava käyttöön asianmukaiset rakenteet lääkinnällisten laitteiden mahdollisen pulan seuraamiseksi kansanterveysuhkien yhteydessä ja lääkeviraston olisi huolehdittava asiantuntijapaneeleiden sihteeristön tehtävistä. Näin varmistettaisiin asiantuntijapaneelien toiminnan kestävyys pitkällä aikavälillä ja tarjottaisiin synergioita lääkkeitä koskevan kriisivalmiustyön kanssa. Kyseiset rakenteet eivät vaikuta millään tavoin unionissa jo olemassa oleviin lääkinnällisiä laitteita koskeviin sääntelyjärjestelmään tai päätöksentekomenettelyihin, joiden olisi edelleen oltava selvästi erilliset lääkkeitä koskevista järjestelmistä ja menettelyistä. Jotta lääkevirastoon siirtymä tapahtuisi joustavasti, komission olisi annettava asiantuntijapaneeleille tukea 1 päivään maaliskuuta 2022 asti.

| (43) | Tämän asetuksen nojalla tehtävän työn ja tiedonvaihdon helpottamiseksi olisi säädettävä tietoteknisten infrastruktuurien käyttöönotosta ja hallinnosta sekä synergioiden luomiseksi muiden olemassa ja kehitteillä olevien tietoteknisten järjestelmien kanssa, mukaan lukien eurooppalainen lääkinnällisten laitteiden tietokanta (Eudamed), josta säädetään asetuksen (EU) 2017/745 33 artiklassa, sekä paremmasta datainfrastruktuurin suojaamisesta ja mahdollisten kyberhyökkäysten estämisestä. Eudamedissa olisi käytettävä apuna asetuksen (EU) 2017/745 26 artiklassa ja asetuksen (EU) 2017/746 23 artiklassa säädettyä eurooppalaisten lääkinnällisten laitteiden nimikkeistöä kerättäessä asiaankuuluvaa tietoa lääkinnällisten laitteiden luokittelusta. Tätä työtä voisi helpottaa tapauksen mukaan sellaisilla uusilla digitaaliteknologioilla kuin kliinisten tutkimusten tietokonemallit ja -simulaatiot ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/696 (13) perustetusta unionin avaruusohjelmasta saatavalla datalla, kuten Galileoon perustuvista paikkatietopalveluista saatavalla datalla ja Copernicuksen maanhavainnointitiedoilla. |
| --- | --- |

(43)

Tämän asetuksen nojalla tehtävän työn ja tiedonvaihdon helpottamiseksi olisi säädettävä tietoteknisten infrastruktuurien käyttöönotosta ja hallinnosta sekä synergioiden luomiseksi muiden olemassa ja kehitteillä olevien tietoteknisten järjestelmien kanssa, mukaan lukien eurooppalainen lääkinnällisten laitteiden tietokanta (Eudamed), josta säädetään asetuksen (EU) 2017/745 33 artiklassa, sekä paremmasta datainfrastruktuurin suojaamisesta ja mahdollisten kyberhyökkäysten estämisestä. Eudamedissa olisi käytettävä apuna asetuksen (EU) 2017/745 26 artiklassa ja asetuksen (EU) 2017/746 23 artiklassa säädettyä eurooppalaisten lääkinnällisten laitteiden nimikkeistöä kerättäessä asiaankuuluvaa tietoa lääkinnällisten laitteiden luokittelusta. Tätä työtä voisi helpottaa tapauksen mukaan sellaisilla uusilla digitaaliteknologioilla kuin kliinisten tutkimusten tietokonemallit ja -simulaatiot ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/696 (13) perustetusta unionin avaruusohjelmasta saatavalla datalla, kuten Galileoon perustuvista paikkatietopalveluista saatavalla datalla ja Copernicuksen maanhavainnointitiedoilla.

| (44) | Jotta voidaan varmistaa lääkeviraston saamien tietojen ja datan täydellisyys ja ottaa huomioon lääkinnällisten laitteiden alan erityispiirteet siihen asti, että Eudamed on täysin toimintavalmis, olisi oltava mahdollista laatia luettelo keskitetyistä yhteyspisteistä, joilla seurataan sellaisten lääkinnällisten laitteiden pulaa, jotka sisältyvät kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon, käyttäen tietolähteenä asiaankuuluvia tietokantoja tai lääkinnällisten laitteiden järjestöjä unionin tai kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(44)

Jotta voidaan varmistaa lääkeviraston saamien tietojen ja datan täydellisyys ja ottaa huomioon lääkinnällisten laitteiden alan erityispiirteet siihen asti, että Eudamed on täysin toimintavalmis, olisi oltava mahdollista laatia luettelo keskitetyistä yhteyspisteistä, joilla seurataan sellaisten lääkinnällisten laitteiden pulaa, jotka sisältyvät kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon, käyttäen tietolähteenä asiaankuuluvia tietokantoja tai lääkinnällisten laitteiden järjestöjä unionin tai kansallisella tasolla.

| (45) | Nopea pääsy terveysdataan ja tällaisten tietojen vaihto, mukaan lukien reaalimaailman data eli kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu terveysdata, ovat olennaisen tärkeitä kansanterveysuhkien ja muiden vakavien tapahtumien tehokkaan hallinnon varmistamiseksi. Tällä asetuksella olisi sallittava lääkeviraston käyttää ja helpottaa tällaista vaihtoa sekä osallistua eurooppalaisen terveysdata-avaruuden yhteentoimivan infrastruktuurin perustamiseen ja toimintaan hyödyntäen kaikkia superlaskennan, tekoälyn ja massadatatieteen tarjoamia mahdollisuuksia kehittää ennustemalleja ja tehdä parempia ja oikea-aikaisempia ja tehokkaampia päätöksiä vaarantamatta oikeutta yksityisyyteen. |
| --- | --- |

(45)

Nopea pääsy terveysdataan ja tällaisten tietojen vaihto, mukaan lukien reaalimaailman data eli kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu terveysdata, ovat olennaisen tärkeitä kansanterveysuhkien ja muiden vakavien tapahtumien tehokkaan hallinnon varmistamiseksi. Tällä asetuksella olisi sallittava lääkeviraston käyttää ja helpottaa tällaista vaihtoa sekä osallistua eurooppalaisen terveysdata-avaruuden yhteentoimivan infrastruktuurin perustamiseen ja toimintaan hyödyntäen kaikkia superlaskennan, tekoälyn ja massadatatieteen tarjoamia mahdollisuuksia kehittää ennustemalleja ja tehdä parempia ja oikea-aikaisempia ja tehokkaampia päätöksiä vaarantamatta oikeutta yksityisyyteen.

| (46) | Jotta helpotetaan lääkkeitä koskevien tietojen luotettavaa vaihtoa vakaalla ja johdonmukaisella tavalla, lääkkeiden tunnistamisen olisi perustuttava ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden tunnistamiseen kehitettyihin Kansainvälisen standardoimisjärjestön standardeihin. |
| --- | --- |

(46)

Jotta helpotetaan lääkkeitä koskevien tietojen luotettavaa vaihtoa vakaalla ja johdonmukaisella tavalla, lääkkeiden tunnistamisen olisi perustuttava ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden tunnistamiseen kehitettyihin Kansainvälisen standardoimisjärjestön standardeihin.

| (47) | Sellaisten arkaluonteisten tietojen käsittely, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä mahdollisten kansanterveysuhkien hallitsemiseksi, edellyttää korkeatasoista suojaa kyberhyökkäyksiltä. Terveydenhuoltoalan organisaatioihin on myös kohdistunut tavallista suurempia kyberuhkia covid-19-pandemian aikana. Lääkevirasto oli itsekin kyberhyökkäyksen kohde, minkä johdosta tiettyihin kolmansille osapuolille kuuluviin covid-19-lääkkeitä ja -rokotteita koskeviin asiakirjoihin saatiin laittomasti pääsy ja osa kyseisistä asiakirjoista vuodettiin internetiin. Lääkevirastolla on siksi välttämätöntä olla korkeatasoiset turvatarkastukset ja -järjestelmät kyberhyökkäysten torjumiseksi, jotta voidaan varmistaa, että lääkevirasto toimii normaalisti kaikkina aikoina ja erityisesti kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Tätä varten lääkeviraston olisi laadittava suunnitelma kyberhyökkäysten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, lieventämiseksi ja käsittelemiseksi, jotta sen toiminta voidaan turvata kaikkina aikoina ja samalla estää laiton pääsy lääkeviraston hallussa oleviin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

(47)

Sellaisten arkaluonteisten tietojen käsittely, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä mahdollisten kansanterveysuhkien hallitsemiseksi, edellyttää korkeatasoista suojaa kyberhyökkäyksiltä. Terveydenhuoltoalan organisaatioihin on myös kohdistunut tavallista suurempia kyberuhkia covid-19-pandemian aikana. Lääkevirasto oli itsekin kyberhyökkäyksen kohde, minkä johdosta tiettyihin kolmansille osapuolille kuuluviin covid-19-lääkkeitä ja -rokotteita koskeviin asiakirjoihin saatiin laittomasti pääsy ja osa kyseisistä asiakirjoista vuodettiin internetiin. Lääkevirastolla on siksi välttämätöntä olla korkeatasoiset turvatarkastukset ja -järjestelmät kyberhyökkäysten torjumiseksi, jotta voidaan varmistaa, että lääkevirasto toimii normaalisti kaikkina aikoina ja erityisesti kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Tätä varten lääkeviraston olisi laadittava suunnitelma kyberhyökkäysten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, lieventämiseksi ja käsittelemiseksi, jotta sen toiminta voidaan turvata kaikkina aikoina ja samalla estää laiton pääsy lääkeviraston hallussa oleviin asiakirjoihin.

| (48) | Terveystietojen arkaluonteisuuden vuoksi lääkeviraston olisi turvattava tietojenkäsittelytoimensa ja varmistettava se, että niissä noudatetaan tietosuojaperiaatteita, joita ovat lainmukaisuus, kohtuullisuus, läpinäkyvyys, käyttötarkoituksen rajoittaminen, tietojen minimointi, paikkansapitävyys, säilytyksen rajoittaminen, eheys ja luottamuksellisuus. Jos tämän asetuksen soveltamiseksi on tarpeen käsitellä henkilötietoja, tällainen käsittely olisi tehtävä henkilötietojen suojaa koskevan unionin oikeuden mukaisesti. Kaikki tämän asetuksen nojalla tapahtuva henkilötietojen käsittely olisi suoritettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/679 (14) ja (EU) 2018/1725 (15) mukaisesti. |
| --- | --- |

(48)

Terveystietojen arkaluonteisuuden vuoksi lääkeviraston olisi turvattava tietojenkäsittelytoimensa ja varmistettava se, että niissä noudatetaan tietosuojaperiaatteita, joita ovat lainmukaisuus, kohtuullisuus, läpinäkyvyys, käyttötarkoituksen rajoittaminen, tietojen minimointi, paikkansapitävyys, säilytyksen rajoittaminen, eheys ja luottamuksellisuus. Jos tämän asetuksen soveltamiseksi on tarpeen käsitellä henkilötietoja, tällainen käsittely olisi tehtävä henkilötietojen suojaa koskevan unionin oikeuden mukaisesti. Kaikki tämän asetuksen nojalla tapahtuva henkilötietojen käsittely olisi suoritettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/679 (14) ja (EU) 2018/1725 (15) mukaisesti.

| (49) | Lääkeviraston uskottavuus ja kansalaisten luottamus sen päätöksiin ovat riippuvaisia avoimuuden korkeasta tasosta. Tämän vuoksi olisi varauduttava käyttämään soveltuvia viestintävälineitä, jotta suuri yleisö saadaan sitoutettua aktiivisesti. Lisäksi avoimuusnormien ja -toimenpiteiden, joita sovelletaan lääkeviraston työelimiin ja lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden arvioinnissa ja seurannassa hyödynnettäviin kliinisiin tietoihin, nopea lujittaminen on ensisijaisen tärkeää kansalaisten luottamuksen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi. Tällä asetuksella olisi luotava puitteet kyseisille vahvistetuille avoimuusnormeille ja -toimenpiteille lääkeviraston covid-19-pandemian aikana käyttöön ottamien avoimuusstandardien ja -toimenpiteiden perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Lääkeviraston uskottavuus ja kansalaisten luottamus sen päätöksiin ovat riippuvaisia avoimuuden korkeasta tasosta. Tämän vuoksi olisi varauduttava käyttämään soveltuvia viestintävälineitä, jotta suuri yleisö saadaan sitoutettua aktiivisesti. Lisäksi avoimuusnormien ja -toimenpiteiden, joita sovelletaan lääkeviraston työelimiin ja lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden arvioinnissa ja seurannassa hyödynnettäviin kliinisiin tietoihin, nopea lujittaminen on ensisijaisen tärkeää kansalaisten luottamuksen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi. Tällä asetuksella olisi luotava puitteet kyseisille vahvistetuille avoimuusnormeille ja -toimenpiteille lääkeviraston covid-19-pandemian aikana käyttöön ottamien avoimuusstandardien ja -toimenpiteiden perusteella.

| (50) | Lääkeviraston olisi kansanterveysuhkien aikana tai vakavien tapahtumien yhteydessä varmistettava yhteistyö Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004 (16) perustetun Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja tapauksen mukaan muiden unionin virastojen kanssa. Tällaiseen yhteistyöhön olisi kuuluttava tietojen jakaminen, mukaan lukien epidemiologista ennustetta koskeva data, säännöllinen viestintä johtajatasolla sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja muiden unionin virastojen edustajien kutsuminen tapauksen mukaan hätätilannetyöryhmän, lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän kokouksiin. Tällaiseen yhteistyöhön olisi sisällyttävä myös strategisia keskusteluja asiaankuuluvien unionin toimijoiden kanssa, jotka voivat tukea sellaisten asianmukaisten ratkaisujen ja teknologioiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla lievennetään kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman vaikutuksia tai ehkäistään vastaavia tulevia kansanterveysuhkia tai vakavia tapahtumia. |
| --- | --- |

(50)

Lääkeviraston olisi kansanterveysuhkien aikana tai vakavien tapahtumien yhteydessä varmistettava yhteistyö Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004 (16) perustetun Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja tapauksen mukaan muiden unionin virastojen kanssa. Tällaiseen yhteistyöhön olisi kuuluttava tietojen jakaminen, mukaan lukien epidemiologista ennustetta koskeva data, säännöllinen viestintä johtajatasolla sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja muiden unionin virastojen edustajien kutsuminen tapauksen mukaan hätätilannetyöryhmän, lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän kokouksiin. Tällaiseen yhteistyöhön olisi sisällyttävä myös strategisia keskusteluja asiaankuuluvien unionin toimijoiden kanssa, jotka voivat tukea sellaisten asianmukaisten ratkaisujen ja teknologioiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla lievennetään kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman vaikutuksia tai ehkäistään vastaavia tulevia kansanterveysuhkia tai vakavia tapahtumia.

| (51) | Lääkeviraston olisi voitava kansanterveysuhkien tai vakavien tapahtumien yhteydessä mahdollistaa säännöllinen tiedonvaihto jäsenvaltioiden, myyntiluvan haltijoiden, lääkkeiden toimitusketjun asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajien kanssa, jotta varmistetaan varhaisessa vaiheessa käytävät keskustelut mahdollisesta lääkepulasta markkinoilla ja toimitusrajoitteista ja parannetaan näin koordinointia ja synergioita kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman lieventämiseksi ja siihen reagoimiseksi. |
| --- | --- |

(51)

Lääkeviraston olisi voitava kansanterveysuhkien tai vakavien tapahtumien yhteydessä mahdollistaa säännöllinen tiedonvaihto jäsenvaltioiden, myyntiluvan haltijoiden, lääkkeiden toimitusketjun asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajien kanssa, jotta varmistetaan varhaisessa vaiheessa käytävät keskustelut mahdollisesta lääkepulasta markkinoilla ja toimitusrajoitteista ja parannetaan näin koordinointia ja synergioita kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman lieventämiseksi ja siihen reagoimiseksi.

| (52) | Koska covid-19-pandemia on edelleen meneillään ja koska pandemian kaltaisten kansanterveysuhkien kestoa ja kehitystä ei voida varmasti ennustaa, olisi säädettävä tämän asetuksen mukaisesti perustettujen rakenteiden ja mekanismien toimivuuden uudelleentarkastelusta. Kyseisiä rakenteita ja mekanismeja olisi tarvittaessa mukautettava kyseisen uudelleentarkastelun perusteella. |
| --- | --- |

(52)

Koska covid-19-pandemia on edelleen meneillään ja koska pandemian kaltaisten kansanterveysuhkien kestoa ja kehitystä ei voida varmasti ennustaa, olisi säädettävä tämän asetuksen mukaisesti perustettujen rakenteiden ja mekanismien toimivuuden uudelleentarkastelusta. Kyseisiä rakenteita ja mekanismeja olisi tarvittaessa mukautettava kyseisen uudelleentarkastelun perusteella.

| (53) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla yksin saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien rajat ylittävän luonteen vuoksi, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(53)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla yksin saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien rajat ylittävän luonteen vuoksi, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (54) | Sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi on käytettävissä riittävästi määrärahoja, mukaan lukien asianmukaiset henkilöresurssit ja riittävä asiantuntemus, lääkeviraston menot olisi katettava lääkeviraston tuloihin osoitetulla unionin rahoitusosuudella. Kyseisten menojen olisi katettava korvaukset esittelijöille, jotka on nimitetty tarjoamaan tieteellisiä palveluja hätätilannetyöryhmän yhteydessä, sekä tavanomaisen käytännön mukaisesti sellaisten matka-, majoitus- ja oleskelukulujen korvaaminen, jotka liittyvät lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän, hätätilannetyöryhmän ja niiden työryhmien kokouksiin. |
| --- | --- |

(54)

Sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi on käytettävissä riittävästi määrärahoja, mukaan lukien asianmukaiset henkilöresurssit ja riittävä asiantuntemus, lääkeviraston menot olisi katettava lääkeviraston tuloihin osoitetulla unionin rahoitusosuudella. Kyseisten menojen olisi katettava korvaukset esittelijöille, jotka on nimitetty tarjoamaan tieteellisiä palveluja hätätilannetyöryhmän yhteydessä, sekä tavanomaisen käytännön mukaisesti sellaisten matka-, majoitus- ja oleskelukulujen korvaaminen, jotka liittyvät lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän, hätätilannetyöryhmän ja niiden työryhmien kokouksiin.

| (55) | Muun muassa asetuksella (EU) 2021/522 perustettu EU4Health-ohjelma ja Euroopan parlamentin tai neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (17) perustettu elpymis- ja palautumistukiväline ovat välineitä, joista voidaan myöntää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille lääkepulaan liittyvää lisätukea, myös toteuttamalla toimia lääkepulan lieventämiseksi ja toimitusvarmuuden parantamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi voitava hakea unionilta rahoitustukea erityisesti tässä asetuksessa vahvistettujen velvoitteidensa täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

(55)

Muun muassa asetuksella (EU) 2021/522 perustettu EU4Health-ohjelma ja Euroopan parlamentin tai neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (17) perustettu elpymis- ja palautumistukiväline ovat välineitä, joista voidaan myöntää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille lääkepulaan liittyvää lisätukea, myös toteuttamalla toimia lääkepulan lieventämiseksi ja toimitusvarmuuden parantamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi voitava hakea unionilta rahoitustukea erityisesti tässä asetuksessa vahvistettujen velvoitteidensa täytäntöönpanemiseksi.

| (56) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja hän on esittänyt virallisen näkemyksensä 4 päivänä maaliskuuta 2021. |
| --- | --- |

(56)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja hän on esittänyt virallisen näkemyksensä 4 päivänä maaliskuuta 2021.

| (57) | Tämä asetus kunnioittaa SEUT 168 artiklan 7 artiklan mukaisesti kaikilta osin jäsenvaltioiden velvollisuuksia, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen, sekä perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja periaatteita, henkilötietojen suoja mukaan lukien. |
| --- | --- |

(57)

Tämä asetus kunnioittaa SEUT 168 artiklan 7 artiklan mukaisesti kaikilta osin jäsenvaltioiden velvollisuuksia, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen, sekä perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja periaatteita, henkilötietojen suoja mukaan lukien.

| (58) | Yksi tämän asetuksen tavoitteista on varmistaa tiukemmat puitteet lääkepulaa koskevaa seurantaa ja raportointia varten kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Kuten 25 päivänä marraskuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan lääkestrategia” ilmoitettiin, komissio aikoo ehdottaa lääkelainsäädännön tarkistamista toimitusvarmuuden parantamiseksi ja lääkepulaan puuttumiseksi erityistoimenpitein. Kyseiseen lainsäädäntöön voisi kuulua lääkeviraston lisäkoordinointitehtävä lääkepulan seurannassa ja hallinnassa. Jos kyseisen tarkistuksen seurauksena tarvitaan tehostettuja toimenpiteitä, jotka koskevat lääkkeiden tarjonnan ja kysynnän seurantaa ja niistä raportointia unionin tasolla, Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa olisi pidettävä sopivana järjestelmänä, jolla voidaan helpottaa lääkepulan seurantaa ja siitä raportointia koskevia uusia säännöksiä. Osana tätä asetusta koskevaa raportointia komission olisi arvioitava tarvetta laajentaa tämän asetuksen soveltamisalaa siten, että se kattaa myös eläinlääkkeet ja henkilönsuojaimet, muuttaa määritelmiä ja ottaa käyttöön toimenpiteitä unionin tai kansallisella tasolla tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden noudattamisen vahvistamiseksi. Kyseiseen uudelleentarkasteluun olisi sisällytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan toimeksiantoa ja toimintaa koskeva tarkastelu. Tarvittaessa olisi harkittava Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan toiminnan laajentamista ja tarvetta pulan seurantaa koskeville kansallisille järjestelmille. Jotta voidaan valmistautua lääkepulaan kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana ja tukea tällaisen pulan seurantaa, olisi harkittava jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostamiseen tähtäävää valmiuksien kehittämistä unionin rahoitusmekanismien tuella. Tähän voisi sisältyä parhaiden käytäntöjen tarkastelu ja tietoteknisten välineiden kehittämisen koordinointi lääkepulan seuraamiseksi ja hallinnoimiseksi jäsenvaltioissa ja yhteyden luomiseksi Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaan. Jotta voidaan varmistaa, että Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan potentiaalia hyödynnetään täysimääräisesti, ja jotta voidaan tunnistaa ja ennustaa lääkkeiden tarjontaan ja kysyntään liittyviä ongelmia, Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan olisi tarvittaessa helpotettava massadatatekniikoiden ja tekoälyn soveltamista. |
| --- | --- |

(58)

Yksi tämän asetuksen tavoitteista on varmistaa tiukemmat puitteet lääkepulaa koskevaa seurantaa ja raportointia varten kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Kuten 25 päivänä marraskuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan lääkestrategia” ilmoitettiin, komissio aikoo ehdottaa lääkelainsäädännön tarkistamista toimitusvarmuuden parantamiseksi ja lääkepulaan puuttumiseksi erityistoimenpitein. Kyseiseen lainsäädäntöön voisi kuulua lääkeviraston lisäkoordinointitehtävä lääkepulan seurannassa ja hallinnassa. Jos kyseisen tarkistuksen seurauksena tarvitaan tehostettuja toimenpiteitä, jotka koskevat lääkkeiden tarjonnan ja kysynnän seurantaa ja niistä raportointia unionin tasolla, Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa olisi pidettävä sopivana järjestelmänä, jolla voidaan helpottaa lääkepulan seurantaa ja siitä raportointia koskevia uusia säännöksiä. Osana tätä asetusta koskevaa raportointia komission olisi arvioitava tarvetta laajentaa tämän asetuksen soveltamisalaa siten, että se kattaa myös eläinlääkkeet ja henkilönsuojaimet, muuttaa määritelmiä ja ottaa käyttöön toimenpiteitä unionin tai kansallisella tasolla tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden noudattamisen vahvistamiseksi. Kyseiseen uudelleentarkasteluun olisi sisällytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan toimeksiantoa ja toimintaa koskeva tarkastelu. Tarvittaessa olisi harkittava Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan toiminnan laajentamista ja tarvetta pulan seurantaa koskeville kansallisille järjestelmille. Jotta voidaan valmistautua lääkepulaan kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana ja tukea tällaisen pulan seurantaa, olisi harkittava jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostamiseen tähtäävää valmiuksien kehittämistä unionin rahoitusmekanismien tuella. Tähän voisi sisältyä parhaiden käytäntöjen tarkastelu ja tietoteknisten välineiden kehittämisen koordinointi lääkepulan seuraamiseksi ja hallinnoimiseksi jäsenvaltioissa ja yhteyden luomiseksi Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaan. Jotta voidaan varmistaa, että Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan potentiaalia hyödynnetään täysimääräisesti, ja jotta voidaan tunnistaa ja ennustaa lääkkeiden tarjontaan ja kysyntään liittyviä ongelmia, Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan olisi tarvittaessa helpotettava massadatatekniikoiden ja tekoälyn soveltamista.

| (59) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(59)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa säädetään Euroopan lääkevirastoa, jäljempänä ’lääkevirasto’, koskevasta kehyksestä ja keinoista, joilla lääkevirasto voi

| a) | varautua kansanterveysuhkien vaikutuksiin lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin ja vakavien tapahtumien vaikutuksiin lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin unionin tasolla sekä ehkäistä, koordinoida ja hallita tällaisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

a)

varautua kansanterveysuhkien vaikutuksiin lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin ja vakavien tapahtumien vaikutuksiin lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin unionin tasolla sekä ehkäistä, koordinoida ja hallita tällaisia vaikutuksia;

| b) | seurata ja ehkäistä lääkepulaa ja lääkinnällisten laitteiden pulaa ja raportoida niistä; |
| --- | --- |

b)

seurata ja ehkäistä lääkepulaa ja lääkinnällisten laitteiden pulaa ja raportoida niistä;

| c) | perustaa yhteentoimivan ja unionin tason tietoteknisen alustan lääkepulan seurantaa ja siitä raportoimista varten; |
| --- | --- |

c)

perustaa yhteentoimivan ja unionin tason tietoteknisen alustan lääkepulan seurantaa ja siitä raportoimista varten;

| d) | antaa neuvoja sellaisten lääkkeiden käytöstä, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin; |
| --- | --- |

d)

antaa neuvoja sellaisten lääkkeiden käytöstä, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin;

| e) | antaa tukea asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 1 kohdassa säädetyille asiantuntijapaneeleille. |
| --- | --- |

e)

antaa tukea asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 1 kohdassa säädetyille asiantuntijapaneeleille.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’kansanterveysuhalla’ kansanterveyteen liittyvää hätätilannetta, jonka komissio on todennut päätöksen N:o 1082/2013/EU 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

’kansanterveysuhalla’ kansanterveyteen liittyvää hätätilannetta, jonka komissio on todennut päätöksen N:o 1082/2013/EU 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| b) | ’vakavalla tapahtumalla’ tapahtumaa, joka todennäköisesti aiheuttaa kansanterveydelle vakavan riskin lääkkeiden osalta useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja joka koskee kuolettavaa uhkaa tai muulla tavoin vakavaa terveysuhkaa, jonka alkuperä on biologinen, kemiallinen, ympäristöön liittyvä tai jokin muu, tai tapahtumaa, joka voi vaikuttaa lääkkeiden tarjontaan, kysyntään, laatuun, turvallisuuteen tai tehoon, mikä voi johtaa lääkepulaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja edellyttää ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi kiireellistä koordinaatiota unionin tasolla; |
| --- | --- |

b)

’vakavalla tapahtumalla’ tapahtumaa, joka todennäköisesti aiheuttaa kansanterveydelle vakavan riskin lääkkeiden osalta useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja joka koskee kuolettavaa uhkaa tai muulla tavoin vakavaa terveysuhkaa, jonka alkuperä on biologinen, kemiallinen, ympäristöön liittyvä tai jokin muu, tai tapahtumaa, joka voi vaikuttaa lääkkeiden tarjontaan, kysyntään, laatuun, turvallisuuteen tai tehoon, mikä voi johtaa lääkepulaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja edellyttää ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi kiireellistä koordinaatiota unionin tasolla;

| c) | ’lääkkeellä’ direktiivin 2001/83/EY 1 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä lääkettä; |
| --- | --- |

c)

’lääkkeellä’ direktiivin 2001/83/EY 1 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä lääkettä;

| d) | ’eläinlääkkeellä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6 (18) 4 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä eläinlääkettä; |
| --- | --- |

d)

’eläinlääkkeellä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6 (18) 4 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä eläinlääkettä;

18

| e) | ’lääkinnällisellä laitteella’ asetuksen (EU) 2017/745 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä lääkinnällistä laitetta, mukaan lukien tällaisten laitteiden asetuksen (EU) 2017/745 2 artiklan 2 alakohdassa määritellyt lisälaitteet, tai asetuksen (EU) 2017/746 2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettua lääkinnällistä laitetta, mukaan lukien tällaisten laitteiden asetuksen (EU) 2017/746 2 artiklan 4 alakohdassa määritellyt lisälaitteet; |
| --- | --- |

e)

’lääkinnällisellä laitteella’ asetuksen (EU) 2017/745 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä lääkinnällistä laitetta, mukaan lukien tällaisten laitteiden asetuksen (EU) 2017/745 2 artiklan 2 alakohdassa määritellyt lisälaitteet, tai asetuksen (EU) 2017/746 2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettua lääkinnällistä laitetta, mukaan lukien tällaisten laitteiden asetuksen (EU) 2017/746 2 artiklan 4 alakohdassa määritellyt lisälaitteet;

in vitro

| f) | ’tarjonnalla’ myyntiluvan haltijan tai valmistajan markkinoille saattaman tietyn lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen varaston kokonaismäärää; |
| --- | --- |

f)

’tarjonnalla’ myyntiluvan haltijan tai valmistajan markkinoille saattaman tietyn lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen varaston kokonaismäärää;

| g) | ’kysynnällä’ kliiniseen tarpeeseen perustuvaa terveydenhuollon ammattilaisen tai potilaan pyyntöä saada lääkettä tai lääkinnällinen laite; kysyntä täyttyy tyydyttävästi, kun lääkettä tai lääkinnällistä laitetta hankitaan riittävän ajoissa ja riittävässä määrin, jotta taataan potilaiden parhaan mahdollisen hoidon jatkuvuus; |
| --- | --- |

g)

’kysynnällä’ kliiniseen tarpeeseen perustuvaa terveydenhuollon ammattilaisen tai potilaan pyyntöä saada lääkettä tai lääkinnällinen laite; kysyntä täyttyy tyydyttävästi, kun lääkettä tai lääkinnällistä laitetta hankitaan riittävän ajoissa ja riittävässä määrin, jotta taataan potilaiden parhaan mahdollisen hoidon jatkuvuus;

| h) | ’pulalla’ tilannetta, jossa lääkkeen, joka on hyväksytty ja saatettu markkinoille jossakin jäsenvaltiossa, tai lääkinnällisen laitteen, jolla on CE-merkintä, tarjonta ei mistä tahansa syystä kata kyseisen lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen kysyntää kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

h)

’pulalla’ tilannetta, jossa lääkkeen, joka on hyväksytty ja saatettu markkinoille jossakin jäsenvaltiossa, tai lääkinnällisen laitteen, jolla on CE-merkintä, tarjonta ei mistä tahansa syystä kata kyseisen lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen kysyntää kansallisella tasolla;

| i) | ’kehittäjällä’ oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, joka pyrkii tuottamaan tieteellistä tietoa lääkkeen laadusta, turvallisuudesta ja tehosta osana kyseisen tuotteen kehittämistä. |
| --- | --- |

i)

’kehittäjällä’ oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, joka pyrkii tuottamaan tieteellistä tietoa lääkkeen laadusta, turvallisuudesta ja tehosta osana kyseisen tuotteen kehittämistä.

II LUKU

KRIITTISTEN LÄÄKKEIDEN PULAN SEURANTA JA LIEVENTÄMINEN SEKÄ VAKAVIEN TAPAHTUMIEN HALLINTA

3 artikla

Lääkepulaa ja lääkkeiden turvallisuutta käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä

1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkepulaa ja lääkkeiden turvallisuutta käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ’lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä’.

Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä vastaa 4 artiklan 3 ja 4 kohdassa ja 5–8 artiklassa tarkoitettujen tehtävien toteuttamisesta.

Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä kokoontuu säännöllisesti ja myös aina tilanteen vaatiessa joko henkilökohtaisesti tai etänä valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai sen aikana tai kun lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmälle on ilmoitettu huolenaiheesta tai kun komissio on todennut vakavan tapahtuman 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Lääkevirasto vastaa lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän sihteeristön tehtävistä.

2.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenet koostuvat lääkeviraston edustajasta, komission edustajasta ja kunkin jäsenvaltion nimeämästä yhdestä edustajasta.

Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenten mukana lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kokouksissa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita.

Luettelo lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenistä on julkaistava lääkeviraston www-portaalissa.

Yksi edustaja lääkeviraston potilas- ja kuluttajajärjestöjen työryhmästä (PCWP) ja yksi edustaja lääkeviraston terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmästä (HCPWP) voivat osallistua tarkkailijoina lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kokouksiin.

3.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän puheenjohtajina toimivat lääkeviraston edustaja ja yksi jäsenvaltioiden edustajista, jonka jäsenvaltioiden edustajat lääkepulaa käsittelevässä ohjausryhmässä valitsevat keskuudestaan.

Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän puheenjohtajat voivat omasta aloitteestaan tai yhden tai useamman lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenen pyynnöstä tarvittaessa kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi ja antamaan asiantuntijaneuvontaa eläinlääkkeistä vastaavien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten edustajia, muiden asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten ja kolmansien osapuolten edustajia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntiluvan haltijat, tukkukauppiaat, lääkkeiden toimitusketjun muut tarkoituksenmukaiset toimijat sekä terveydenhuollon ammattilaisten, potilaiden ja kuluttajien edustajat.

4.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa koordinoiden helpotettava asianmukaista viestintää myyntiluvan haltijoiden tai näiden edustajien, valmistajien, lääkkeiden toimitusketjun muiden asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajien kanssa, jotta sellaisten lääkkeiden todellisesta tai mahdollisesta pulasta voidaan saada asiaankuuluvaa tietoa, jotka katsotaan 6 artiklassa säädetyn mukaisesti kriittisiksi kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman aikana.

5.   Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä vahvistaa työjärjestyksensä, mukaan lukien tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitettua työryhmää koskevat menettelyt sekä kriittisten lääkkeiden luettelojen ja 8 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietopakettien ja suositusten hyväksymismenettelyt.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu työjärjestys tulee voimaan, kun lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä on vastaanottanut komission ja lääkeviraston hallintoneuvoston myönteisen lausunnon.

6.   Lääkepulaa käsittelevää ohjausryhmää tukee työssään 9 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti perustettu työryhmä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu työryhmä koostuu lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten edustajista, jotka ovat lääkepulan osalta keskitetyt yhteyspisteet.

7.   Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä voi kuulla asetuksen (EY) N:o 726/2004 56 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti perustettua eläinlääkekomiteaa aina, kun lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä katsoo sen tarpeelliseksi etenkin sellaisten kansanterveysuhkien tai vakavien tapahtumien hallitsemiseksi, jotka liittyvät zoonooseihin tai vain eläimillä esiintyviin tauteihin ja joilla on tai saattaa olla merkittävä vaikutus ihmisten terveyteen, tai jos eläinlääkkeiden vaikuttavien aineiden käytöstä voi olla hyötyä kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan vastaamiseksi.

4 artikla

Tapahtumien seuranta sekä kansanterveysuhkiin ja vakaviin tapahtumiin liittyvä varautuminen

1.   Lääkeviraston on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa jatkuvasti seurattava tapahtumia, jotka todennäköisesti johtavat kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan. Lääkeviraston on tarpeen mukaan tehtävä yhteistyötä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja tarvittaessa muiden unionin virastojen kanssa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seurantatehtävien helpottamiseksi lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden tai, sen ollessa täysin toimintavalmis, 13 artiklassa tarkoitetun alustan, jäljempänä ’Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta’, välityksellä raportoitava oikea-aikaisesti lääkevirastolle jokaisesta tapahtumasta, joka todennäköisesti johtaa kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan, mukaan lukien todellinen tai mahdollinen lääkepula jossakin jäsenvaltiossa. Tällaisen raportoinnin on perustuttava 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiin raportointimenetelmiin ja -kriteereihin.

Jos kansallinen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa lääkevirastolle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta lääkepulasta, sen on annettava lääkevirastolle kaikki myyntiluvan haltijalta direktiivin 2001/83/EY 23 a artiklan nojalla saamansa tiedot, jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla.

Jos lääkevirasto saa lääkkeiden osalta toimivaltaiselta kansalliselta viranomaiselta tapahtumaa koskevan raportin, lääkevirasto voi pyytää tietoja kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun työryhmän välityksellä arvioidakseen tapahtuman vaikutuksia muissa jäsenvaltioissa.

3.   Jos lääkevirasto katsoo, että käynnissä olevaan tai pian ilmaantuvaan vakavaan tapahtumaan on puututtava, sen on ilmoitettava huolenaiheestaan lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle.

Saatuaan lääkepulaa käsittelevältä ohjausryhmältä myönteisen lausunnon komissio voi todeta vakavan tapahtuman.

Komissio tai vähintään yksi jäsenvaltio voi omasta aloitteestaan ilmoittaa huolenaiheesta lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle.

4.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on ilmoitettava komissiolle ja lääkeviraston johtajalle, kun se katsoo vakavan tapahtuman olevan riittävällä tavalla käsitelty ja ettei sen apua enää tarvita.

Komissio tai lääkeviraston johtaja voi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tiedon perusteella tai omasta aloitteestaan vahvistaa, että vakava tapahtuma on riittävällä tavalla käsitelty ja että lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän apua ei enää tarvita.

5.   Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu tai vakava tapahtuma on todettu tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti, 5–12 artiklaa sovelletaan seuraavasti:

| a) | jos kansanterveysuhka tai vakava tapahtuma voi vaikuttaa lääkkeiden laatuun, turvallisuuteen tai tehoon, sovelletaan 5 artiklaa; |
| --- | --- |

a)

jos kansanterveysuhka tai vakava tapahtuma voi vaikuttaa lääkkeiden laatuun, turvallisuuteen tai tehoon, sovelletaan 5 artiklaa;

| b) | jos kansanterveysuhka tai vakava tapahtuma voi johtaa lääkepulaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, sovelletaan 6–12 artiklaa. |
| --- | --- |

b)

jos kansanterveysuhka tai vakava tapahtuma voi johtaa lääkepulaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, sovelletaan 6–12 artiklaa.

5 artikla

Tietojen arviointi ja toimintasuositusten antaminen kansanterveysuhkiin ja vakaviin tapahtumiin liittyvien lääkkeiden laadun, turvallisuuden ja tehon osalta

1.   Kun kansanterveysuhka on todettu tai vakava tapahtuma on todettu 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on arvioitava kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan liittyvät tiedot ja harkittava kiireellisten ja koordinoitujen toimien tarpeellisuutta asianomaisten lääkkeiden laadun, turvallisuuden ja tehon osalta.

2.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on annettava suosituksia komissiolle ja jäsenvaltioille mahdollisista asianmukaisista toimista, joita sen mukaan on tarpeen toteuttaa unionin tasolla asianomaisten lääkkeiden osalta direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti.

3.   Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä voi kuulla eläinlääkekomiteaa aina, kun lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä katsoo sen tarpeelliseksi ja erityisesti, jotta voidaan puuttua zoonooseihin tai vain eläimillä esiintyviin tauteihin liittyviin kansanterveydellisiin hätätilanteisiin tai merkittäviin tapahtumiin, joilla on tai saattaa olla merkittävä vaikutus ihmisten terveyteen, tai jos eläinlääkkeiden vaikuttavien aineiden käytöstä voi olla hyötyä kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan vastaamiseksi.

6 artikla

Luettelo kriittisistä lääkkeistä ja toimitettavat tiedot

1.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on vahvistettava luettelo pääasiallisista akuuttihoidossa, leikkauksissa ja tehohoidossa välttämättömistä lääkkeiden terapeuttisista ryhmistä antaakseen tietoja sellaisten 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen kriittisten lääkkeiden luetteloiden laatimiseen, joita käytetään kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan vastaamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. Luettelo laaditaan viimeistään 2 päivänä elokuuta 2022, ja sitä päivitetään vuosittain ja tarpeen vaatiessa.

2.   Heti sen jälkeen, kun vakava tapahtuma on todettu tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on kuultava tämän asetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua työryhmää. Heti kyseisen kuulemisen jälkeen lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä vakavan tapahtuman aikana, jäljempänä ’vakavaan tapahtumaan liittyvien kriittisten lääkkeiden luettelo’.

Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on päivitettävä vakavaan tapahtumaan liittyvien kriittisten lääkkeiden luetteloa tarpeen tullen, kunnes vakava tapahtuma on käsitelty riittävällä tavalla ja kun on tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdan nojalla vahvistettu, että lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän apua ei enää tarvita.

3.   Heti sen jälkeen, kun kansanterveysuhka on todettu, lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on kuultava tämän asetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua työryhmää. Heti kyseisen kuulemisen jälkeen lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä kansanterveysuhan aikana, jäljempänä ’kansanterveysuhkaan liittyvien kriittisten lääkkeiden luettelo’. Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on päivitettävä kansanterveysuhkaan liittyvien kriittisten lääkkeiden luetteloa aina tarpeen tullen, kunnes kansanterveysuhan on todettu päättyneen. Kansanterveysuhkaan liittyvien kriittisten lääkkeiden luetteloa voidaan päivittää tarvittaessa tämän asetuksen 18 artiklan mukaisen tarkasteluprosessin tulosten huomioon ottamiseksi. Tällaisissa tapauksissa lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on oltava yhteydessä tämän asetuksen 15 artiklassa tarkoitettuun hätätilannetyöryhmään.

4.   Sovellettaessa 9 artiklan 2 kohtaa lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on vahvistettava ja asetettava julkisesti saataville 9 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettu tietopaketti, joka on tarpeen tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin, jäljempänä ’kriittisten lääkkeiden luettelot’, sisältyvien lääkkeiden tarjonnan ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava kyseinen tietopaketti tiedoksi 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulle työryhmälle.

5.   Heti sen jälkeen, kun kriittisten lääkkeiden luettelot on 2 ja 3 kohdan mukaisesti vahvistettu, lääkeviraston on julkaistava kyseiset luettelot ja niiden päivitykset asetuksen (EY) N:o 726/2004 26 artiklassa tarkoitetussa www-portaalissaan.

6.   Lääkevirasto perustaa www-portaalissaan julkisesti saatavilla olevan verkkosivuston, jossa annetaan kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden todelliseen pulaan liittyvää tietoa tapauksissa, joissa lääkevirasto on arvioinut lääkepulan ja antanut suosituksia terveydenhuollon ammattilaisille ja potilaille. Verkkosivustolla on annettava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevan lääkkeen nimi ja yleisnimi; |
| --- | --- |

a)

kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevan lääkkeen nimi ja yleisnimi;

| b) | kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevat lääkkeen terapeuttiset käyttöaiheet; |
| --- | --- |

b)

kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevat lääkkeen terapeuttiset käyttöaiheet;

| c) | kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevaa lääkettä koskevan pulan syy; |
| --- | --- |

c)

kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevaa lääkettä koskevan pulan syy;

| d) | kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevaa lääkettä koskevan pulan alkamis- ja päättymispäivät; |
| --- | --- |

d)

kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevaa lääkettä koskevan pulan alkamis- ja päättymispäivät;

| e) | jäsenvaltiot, joihin kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevaa lääkettä koskevan pulan vaikutukset kohdistuvat; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltiot, joihin kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevaa lääkettä koskevan pulan vaikutukset kohdistuvat;

| f) | muuta asiaankuuluvaa tietoa terveydenhuollon ammattilaisille ja potilaille, myös tietoa siitä, onko saatavilla vaihtoehtoisia lääkkeitä. |
| --- | --- |

f)

muuta asiaankuuluvaa tietoa terveydenhuollon ammattilaisille ja potilaille, myös tietoa siitä, onko saatavilla vaihtoehtoisia lääkkeitä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla verkkosivustolla on viitattava myös lääkepulaa koskeviin kansallisiin rekistereihin.

7 artikla

Kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevien lääkkeiden pulan seuranta

Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu tai vakava tapahtuma on todettu 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on seurattava kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tarjontaa ja kysyntää havaitakseen, onko niistä tosiasiallisesti tai mahdollisesti pulaa. Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on toteutettava tällainen seuranta käyttäen kriittisten lääkkeiden luetteloita sekä 10 ja 11 artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja dataa, jotka ovat saatavilla Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan välityksellä sen ollessa täysin toimintavalmis.

Tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua seurantaa varten lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on oltava yhteydessä tapauksen mukaan päätöksen N:o 1082/2013/EU 17 artiklalla perustettuun terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa unionin oikeuden nojalla perustettuihin mahdollisiin muihin asiaankuuluviin kansanterveysuhkia käsitteleviin neuvoa-antaviin komiteoihin sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen.

8 artikla

Lääkepulasta raportoiminen ja sitä koskevat suositukset

1.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan tai 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vakavan tapahtuman toteamisen jälkeen aina siihen asti, kun on 4 artiklan 4 kohdan nojalla vahvistettu, että vakava tapahtuma on riittävällä tavalla käsitelty, raportoitava komissiolle ja 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuille keskitetyille yhteyspisteille säännöllisesti 7 artiklassa tarkoitetun seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava todellisesta tai mahdollisesta lääkepulasta kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden osalta tai tapahtumasta, joka todennäköisesti johtaa vakavaan tapahtumaan.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut raportit voidaan tarvittaessa asettaa kilpailulainsäädännön mukaisesti myös lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden saataville.

2.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on komission tai yhden tai useamman 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen pyynnöstä toimitettava havaintojaan ja päätelmiään tukevat yhdistetyt tiedot ja kysyntäennusteet. Tältä osin lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on

| a) | käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan tietoja sen ollessa täysin toimintavalmis; |
| --- | --- |

a)

käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan tietoja sen ollessa täysin toimintavalmis;

| b) | oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja, mallinnuksia ja kehitysskenaarioita lääketarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi; sekä |
| --- | --- |

b)

oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja, mallinnuksia ja kehitysskenaarioita lääketarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi; sekä

| c) | oltava yhteydessä 21 artiklassa tarkoitettuun lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevään toimeenpanevaan ohjausryhmään, jäljempänä ’lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä’, silloin kun jotakin kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvää lääkettä käytetään yhdessä lääkinnällisen laitteen kanssa. |
| --- | --- |

c)

oltava yhteydessä 21 artiklassa tarkoitettuun lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevään toimeenpanevaan ohjausryhmään, jäljempänä ’lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä’, silloin kun jotakin kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvää lääkettä käytetään yhdessä lääkinnällisen laitteen kanssa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut yhdistetyt tiedot ja kysyntäennusteet voidaan tarvittaessa asettaa kilpailulainsäädännön mukaisesti myös lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden saataville, jotta voidaan paremmin estää todellinen tai mahdollinen lääkepula tai lieventää sitä.

3.   Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä voi osana 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua raportointia antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntiluvan haltijat ja muut toimijat, myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön ja potilaiden edustajat, voisivat toteuttaa todellisen tai mahdollisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi.

Jäsenvaltiot voivat pyytää lääkepulaa käsittelevältä ohjausryhmältä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja suosituksia toimenpiteistä.

Toista alakohtaa sovellettaessa lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on oltava tarvittaessa yhteydessä terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa mahdollisiin muihin asiaankuuluviin kansanterveysuhkia käsitteleviin neuvoa-antaviin komiteoihin, jotka on perustettu unionin oikeuden nojalla.

4.   Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä voi omasta aloitteestaan tai komission tai jäsenvaltion pyynnöstä antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntiluvan haltijat, terveydenhuollon ammattihenkilöstön edustajat ja muut toimijat voisivat toteuttaa varmistaakseen valmiudet kansanterveysuhkien tai vakavien tapahtumien aiheuttaman todellisen tai mahdollisen lääkepulan hoitamiseen.

5.   Lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä voi komission pyynnöstä tarvittaessa koordinoida kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, myyntiluvan haltijoiden ja muiden toimijoiden, myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön ja potilaiden edustajien, toteuttamia toimenpiteitä todellisen tai mahdollisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman yhteydessä.

9 artikla

Työskentelymenetelmät ja lääkkeitä koskevien tietojen toimittaminen

1.   Lääkeviraston on 4–8 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamiseksi

| a) | määriteltävä kriittisten lääkkeiden luetteloiden laatimista ja tarkistamista koskevat menettelyt ja kriteerit; |
| --- | --- |

a)

määriteltävä kriittisten lääkkeiden luetteloiden laatimista ja tarkistamista koskevat menettelyt ja kriteerit;

| b) | määriteltävä menetelmät ja kriteerit sekä perustason vähimmäistietopaketti 4, 7 ja 8 artiklassa tarkoitetuille seurannalle, tietojenkeruulle ja raportoinnille; |
| --- | --- |

b)

määriteltävä menetelmät ja kriteerit sekä perustason vähimmäistietopaketti 4, 7 ja 8 artiklassa tarkoitetuille seurannalle, tietojenkeruulle ja raportoinnille;

| c) | kehitettävä koordinoidusti asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa yksinkertaistetut tietotekniset seuranta- ja raportointijärjestelmät, jotka helpottavat yhteentoimivuutta muiden olemassa olevien tietoteknisten järjestelmien sekä kehitteillä olevien tietoteknisten järjestelmien kanssa, kunnes Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta on täysin toimintavalmis, ja jotka perustuvat kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaistettuihin tietokenttiin; |
| --- | --- |

c)

kehitettävä koordinoidusti asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa yksinkertaistetut tietotekniset seuranta- ja raportointijärjestelmät, jotka helpottavat yhteentoimivuutta muiden olemassa olevien tietoteknisten järjestelmien sekä kehitteillä olevien tietoteknisten järjestelmien kanssa, kunnes Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta on täysin toimintavalmis, ja jotka perustuvat kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaistettuihin tietokenttiin;

| d) | perustettava 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu työryhmä ja varmistettava että jokainen jäsenvaltio on edustettuna kyseisessä työryhmässä; |
| --- | --- |

d)

perustettava 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu työryhmä ja varmistettava että jokainen jäsenvaltio on edustettuna kyseisessä työryhmässä;

| e) | laadittava ja ylläpidettävä luetteloa kaikkien unionissa sallittujen lääkkeiden myyntiluvan haltijoiden keskitetyistä yhteyspisteistä asetuksen (EY) N:o 726/2004 57 artiklan 1 kohdan l alakohdassa tarkoitetun tietokannan avulla; |
| --- | --- |

e)

laadittava ja ylläpidettävä luetteloa kaikkien unionissa sallittujen lääkkeiden myyntiluvan haltijoiden keskitetyistä yhteyspisteistä asetuksen (EY) N:o 726/2004 57 artiklan 1 kohdan l alakohdassa tarkoitetun tietokannan avulla;

| f) | määriteltävä menetelmät 5 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen suositusten antamiseksi ja 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden koordinoimiseksi; |
| --- | --- |

f)

määriteltävä menetelmät 5 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen suositusten antamiseksi ja 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden koordinoimiseksi;

| g) | julkaistava a, b ja f alakohdassa tarkoitetut tiedot www-portaalissaan olevalla tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustolla. |
| --- | --- |

g)

julkaistava a, b ja f alakohdassa tarkoitetut tiedot www-portaalissaan olevalla tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustolla.

Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan a alakohtaa jäsenvaltioita, myyntiluvan haltijoita, muita lääkkeiden toimitusketjun asiaankuuluvia toimijoita sekä terveydenhuollon ammattilaisten, potilaiden ja kuluttajien edustajia voidaan kuulla tarpeen mukaan.

2.   Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu tai vakava tapahtuma on todettu 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, lääkeviraston on

| a) | laadittava kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden osalta luettelo myyntiluvan haltijoiden keskitetyistä yhteyspisteistä; |
| --- | --- |

a)

laadittava kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden osalta luettelo myyntiluvan haltijoiden keskitetyistä yhteyspisteistä;

| b) | pidettävä yllä a alakohdassa tarkoitettua luetteloa keskitetyistä yhteyspisteistä koko kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman ajan; |
| --- | --- |

b)

pidettävä yllä a alakohdassa tarkoitettua luetteloa keskitetyistä yhteyspisteistä koko kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman ajan;

| c) | pyydettävä asiaankuuluvia tietoja kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvistä lääkkeistä a alakohdassa tarkoitetuilta keskitetyiltä yhteyspisteiltä ja vahvistettava kyseisten tietojen toimittamiselle määräaika, jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla; |
| --- | --- |

c)

pyydettävä asiaankuuluvia tietoja kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvistä lääkkeistä a alakohdassa tarkoitetuilta keskitetyiltä yhteyspisteiltä ja vahvistettava kyseisten tietojen toimittamiselle määräaika, jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla;

| d) | pyydettävä tietoja kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvistä lääkkeistä 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuilta keskitetyistä yhteyspisteiltä 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tietopaketin perusteella ja vahvistettava kyseisten tietojen toimittamiselle määräaika, jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla. |
| --- | --- |

d)

pyydettävä tietoja kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvistä lääkkeistä 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuilta keskitetyistä yhteyspisteiltä 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tietopaketin perusteella ja vahvistettava kyseisten tietojen toimittamiselle määräaika, jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla.

3.   Edellä 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin on kuuluttava vähintään

| a) | lääkkeen myyntiluvan haltijan nimi; |
| --- | --- |

a)

lääkkeen myyntiluvan haltijan nimi;

| b) | lääkkeen nimi; |
| --- | --- |

b)

lääkkeen nimi;

| c) | lääkkeen lopputuotteiden ja vaikuttavien aineiden toiminnassa olevien valmistuspaikkojen yksilöinti; |
| --- | --- |

c)

lääkkeen lopputuotteiden ja vaikuttavien aineiden toiminnassa olevien valmistuspaikkojen yksilöinti;

| d) | jäsenvaltio, jossa myyntilupa on voimassa, ja lääkkeen markkinoille saattamista koskeva tilanne kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltio, jossa myyntilupa on voimassa, ja lääkkeen markkinoille saattamista koskeva tilanne kussakin jäsenvaltiossa;

| e) | yksityiskohtaiset tiedot todellisesta tai mahdollisesta lääkepulasta, kuten todelliset tai arvioidut alkamis- ja päättymispäivät ja epäillyt tai tunnetut syyt; |
| --- | --- |

e)

yksityiskohtaiset tiedot todellisesta tai mahdollisesta lääkepulasta, kuten todelliset tai arvioidut alkamis- ja päättymispäivät ja epäillyt tai tunnetut syyt;

| f) | lääkkeen myyntiä ja markkinaosuutta koskevat tiedot; |
| --- | --- |

f)

lääkkeen myyntiä ja markkinaosuutta koskevat tiedot;

| g) | lääkkeen saatavilla olevat varastot; |
| --- | --- |

g)

lääkkeen saatavilla olevat varastot;

| h) | lääkkeen toimitusennuste, mukaan lukien tiedot toimitusketjun mahdollisista haavoittuvuuksista, jo toimitetuista määristä ja suunnitelluista toimituksista; |
| --- | --- |

h)

lääkkeen toimitusennuste, mukaan lukien tiedot toimitusketjun mahdollisista haavoittuvuuksista, jo toimitetuista määristä ja suunnitelluista toimituksista;

| i) | lääkkeen kysyntäennusteet; |
| --- | --- |

i)

lääkkeen kysyntäennusteet;

| j) | tiedot saatavilla olevista vaihtoehtoisista lääkkeistä; |
| --- | --- |

j)

tiedot saatavilla olevista vaihtoehtoisista lääkkeistä;

| k) | lääkepulan estämis- ja lieventämissuunnitelmat, joihin kuuluvat vähintään tiedot lopullisen lääkkeen ja vaikuttavien aineiden tuotanto- ja toimituskapasiteetista ja hyväksytyistä tuotantopaikoista, mahdollisista vaihtoehtoisista tuotantopaikoista ja lääkkeen varastojen vähimmäistasosta. |
| --- | --- |

k)

lääkepulan estämis- ja lieventämissuunnitelmat, joihin kuuluvat vähintään tiedot lopullisen lääkkeen ja vaikuttavien aineiden tuotanto- ja toimituskapasiteetista ja hyväksytyistä tuotantopaikoista, mahdollisista vaihtoehtoisista tuotantopaikoista ja lääkkeen varastojen vähimmäistasosta.

4.   Kriittisten lääkkeiden pulaa koskevien 3 kohdan k alakohdassa tarkoitettujen estämis- ja lieventämissuunnitelmien täydentämiseksi lääkevirasto ja lääkkeiden osalta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat pyytää lääkkeiden tukkukauppiailta ja muilta asiaankuuluvilta toimijoilta lisätietoja kaikista tukkukaupan toimitusketjun logistisista haasteista.

10 artikla

Myyntiluvan haltijoiden velvollisuudet

1.   Unionissa sallittujen lääkkeiden myyntiluvan haltijoiden on viimeistään 2 päivänä syyskuuta 2022 toimitettava sähköisessä muodossa tiedot tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdan e alakohdan soveltamiseksi asetuksen (EY) N:o 726/2004 57 artiklan 1 kohdan l alakohdassa tarkoitettuun tietokantaan. Kyseisten myyntiluvan haltijoiden on tarvittaessa toimitettava päivitetyt tiedot.

2.   Lääkevirasto voi 7 artiklassa tarkoitetun seurannan helpottamiseksi pyytää kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden myyntiluvan haltijoita toimittamaan 9 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen myyntiluvan haltijoiden on toimitettava pyydetyt tiedot lääkeviraston asettamassa määräajassa 9 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen välityksellä käyttäen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla käyttöönotettuja seuranta- ja raportointimenetelmiä ja 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla käyttöönotettuja seuranta- ja raportointijärjestelmiä. Kyseisten myyntiluvan haltijoiden on tarvittaessa toimitettava päivitetyt tiedot.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen myyntiluvan haltijoiden on esitettävä perustelut, jos pyydettyjä tietoja ei ole toimitettu ja jos pyydettyjen tietojen toimittamisessa lääkeviraston asettamassa määräajassa on viiveitä.

4.   Jos 2 kohdassa tarkoitetut myyntiluvan haltijat ilmoittavat, että niiden lääkeviraston tai lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten pyynnöstä toimittamat tiedot sisältävät liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja, niiden on merkittävä kyseisten tietojen liikesalaisuuksiin liittyvät asiaankuuluvat kohdat ja selitettävä, miksi kyseiset tiedot liittyvät liikesalaisuuksiin.

Lääkeviraston on arvioitava jokaisen liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja koskevan ilmoituksen perusteet ja suojattava tällaiset liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot niin, että ne eivät paljastu perusteettomasti.

5.   Jos 2 kohdassa tarkoitetuilla myyntiluvan haltijoilla tai lääkkeiden toimitusketjun muilla asiaankuuluvilla toimijoilla on 2 kohdan toisen alakohdan nojalla vaadittujen tietojen lisäksi tietoja, jotka todistavat todellisesta tai mahdollisesta lääkepulasta, niiden on toimitettava tällaiset tiedot välittömästi lääkevirastolle.

6.   Edellä 7 artiklassa tarkoitetun seurannan tuloksista raportoinnin ja mahdollisten 8 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti annettujen ennaltaehkäiseviä tai lieventäviä toimenpiteitä koskevien suositusten jälkeen 2 kohdassa tarkoitettujen myyntiluvan haltijoiden on

| a) | esitettävä mahdolliset kommenttinsa lääkevirastolle; |
| --- | --- |

a)

esitettävä mahdolliset kommenttinsa lääkevirastolle;

| b) | otettava huomioon kaikki 8 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut suositukset ja kaikki 12 artiklan c alakohdassa tarkoitetut ohjeet; |
| --- | --- |

b)

otettava huomioon kaikki 8 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut suositukset ja kaikki 12 artiklan c alakohdassa tarkoitetut ohjeet;

| c) | noudatettava 11 ja 12 artiklan nojalla unionin tai jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimenpiteitä; |
| --- | --- |

c)

noudatettava 11 ja 12 artiklan nojalla unionin tai jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimenpiteitä;

| d) | ilmoitettava lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava kyseisten toimenpiteiden valvonnasta ja tuloksista, myös toimittamalla todellisen tai mahdollisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot. |
| --- | --- |

d)

ilmoitettava lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava kyseisten toimenpiteiden valvonnasta ja tuloksista, myös toimittamalla todellisen tai mahdollisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot.

11 artikla

Lääkepulan seurantaa ja lieventämistä koskeva jäsenvaltioiden rooli

1.   Lääkevirasto voi 7 artiklassa tarkoitetun seurannan helpottamiseksi pyytää jäsenvaltiota, paitsi jos asianomaiset tiedot ovat saatavilla Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalla,

| a) | toimittamaan 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen välityksellä ja käyttäen 9 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan nojalla käyttöönotettuja raportointimenetelmiä ja -järjestelmää 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tietopaketin, mukaan lukien saatavilla olevat ja arvioidut tiedot kysynnän määrästä ja kysyntäennusteista; |
| --- | --- |

a)

toimittamaan 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen välityksellä ja käyttäen 9 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan nojalla käyttöönotettuja raportointimenetelmiä ja -järjestelmää 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tietopaketin, mukaan lukien saatavilla olevat ja arvioidut tiedot kysynnän määrästä ja kysyntäennusteista;

| b) | ilmoittamaan liikesalaisuuksiin liittyvien tietojen olemassaolosta ja selittämään, miksi kyseiset tiedot liittyvät liikesalaisuuksiin, 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

ilmoittamaan liikesalaisuuksiin liittyvien tietojen olemassaolosta ja selittämään, miksi kyseiset tiedot liittyvät liikesalaisuuksiin, 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

| c) | ilmoittamaan, jos pyydettyjä tietoja ei ole toimitettu ja onko kyseisten tietojen toimittamisessa lääkeviraston asettamassa määräajassa viiveitä 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

ilmoittamaan, jos pyydettyjä tietoja ei ole toimitettu ja onko kyseisten tietojen toimittamisessa lääkeviraston asettamassa määräajassa viiveitä 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on vastattava lääkeviraston pyyntöön lääkeviraston asettamassa määräajassa.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa tukkukauppiaiden ja muiden henkilöiden tai oikeushenkilöiden, joilla on lupa tai valtuudet toimittaa kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyviä lääkkeitä yleisölle, on toimitettava kyseiselle jäsenvaltiolle asiaankuuluvat tiedot ja data, mukaan lukien tiedot ja data kyseisten lääkkeiden varastojen tasoista kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä.

3.   Jos jäsenvaltiolla on tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen lisäksi tietoja myyntimääristä ja lääkemääräysten lukumäärästä, jotka todistavat kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvän lääkkeen todellisesta tai mahdollisesta lääkepulasta, mukaan lukien direktiivin 2001/83/EY 23 a artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetut tiedot, sen on välittömästi toimitettava tällaiset tiedot lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle tämän asetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhteyspisteidensä välityksellä.

4.   Edellä 7 artiklassa tarkoitetun seurannan tuloksista raportoinnin ja mahdollisten 8 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti annettujen ennaltaehkäiseviä tai lieventäviä toimenpiteitä koskevien suositusten jälkeen jäsenvaltioiden on

| a) | otettava huomioon kaikki 12 artiklan c alakohdassa tarkoitetut suositukset ja ohjeet sekä koordinoitava toimensa, jotka liittyvät 12 artiklan a alakohdan nojalla unionin tasolla toteutettuihin toimiin; |
| --- | --- |

a)

otettava huomioon kaikki 12 artiklan c alakohdassa tarkoitetut suositukset ja ohjeet sekä koordinoitava toimensa, jotka liittyvät 12 artiklan a alakohdan nojalla unionin tasolla toteutettuihin toimiin;

| b) | ilmoitettava lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava a alakohdassa tarkoitettujen toimien tuloksista, myös toimittamalla todellisen tai mahdollisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot. |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava a alakohdassa tarkoitettujen toimien tuloksista, myös toimittamalla todellisen tai mahdollisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot.

Ensimmäisen alakohdan a ja b alakohtaa sovellettaessa niiden jäsenvaltioiden, jotka toteuttavat vaihtoehtoista toimintatapaa kansallisella tasolla, on ilmoitettava hyvissä ajoin syyt tähän lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle.

Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut suositukset, ohjeet ja toimet ja tiivistelmäraportti saaduista kokemuksista on asetettava julkisesti saataville 14 artiklassa tarkoitetun www-portaalin kautta.

12 artikla

Komission rooli lääkepulan seurannassa ja lieventämisessä

Komissio ottaa huomioon lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän toimittamat 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ja 8 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut suositukset ja

| a) | toteuttaa komissiolle annettujen toimivaltuuksien rajoissa kaikki tarvittavat toimet kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden todellisen tai mahdollisen lääkepulan lieventämiseksi; |
| --- | --- |

a)

toteuttaa komissiolle annettujen toimivaltuuksien rajoissa kaikki tarvittavat toimet kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden todellisen tai mahdollisen lääkepulan lieventämiseksi;

| b) | helpottaa tarvittaessa myyntiluvan haltijoiden ja muiden asiaankuuluvien toimijoiden välistä koordinointia kysyntäpiikkeihin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

b)

helpottaa tarvittaessa myyntiluvan haltijoiden ja muiden asiaankuuluvien toimijoiden välistä koordinointia kysyntäpiikkeihin vastaamiseksi;

| c) | tarkastelee tarvittaessa jäsenvaltioille, myyntiluvan haltijoille ja muille toimijoille, myös lääkkeiden toimitusketjuun kuuluville asiaankuuluville toimijoille, osoitettavien ohjeiden ja suositusten tarvetta; |
| --- | --- |

c)

tarkastelee tarvittaessa jäsenvaltioille, myyntiluvan haltijoille ja muille toimijoille, myös lääkkeiden toimitusketjuun kuuluville asiaankuuluville toimijoille, osoitettavien ohjeiden ja suositusten tarvetta;

| d) | ilmoittaa lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle komission toteuttamista toimenpiteistä ja raportoi kyseisten toimenpiteiden tuloksista; |
| --- | --- |

d)

ilmoittaa lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle komission toteuttamista toimenpiteistä ja raportoi kyseisten toimenpiteiden tuloksista;

| e) | pyytää lääkepulaa käsittelevää ohjausryhmää antamaan suosituksia tai koordinoimaan toimenpiteitä kuten 8 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädetään; |
| --- | --- |

e)

pyytää lääkepulaa käsittelevää ohjausryhmää antamaan suosituksia tai koordinoimaan toimenpiteitä kuten 8 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädetään;

| f) | tarkastelee lääketieteellisten vastatoimien tarvetta päätöksen N:o 1082/2013/EU ja muun sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

tarkastelee lääketieteellisten vastatoimien tarvetta päätöksen N:o 1082/2013/EU ja muun sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti;

| g) | on tarvittaessa yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tai niiden vaikuttavien aineiden todellisen tai mahdollisen lääkepulan lieventämiseksi, silloin kun kyseisiä lääkkeitä tai vaikuttavia aineita tuodaan unioniin ja tällaisella todellisella tai mahdollisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia, ja raportoi tarvittaessa tähän liittyvistä toimista ja kyseisten toimien tuloksista lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle. |
| --- | --- |

g)

on tarvittaessa yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tai niiden vaikuttavien aineiden todellisen tai mahdollisen lääkepulan lieventämiseksi, silloin kun kyseisiä lääkkeitä tai vaikuttavia aineita tuodaan unioniin ja tällaisella todellisella tai mahdollisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia, ja raportoi tarvittaessa tähän liittyvistä toimista ja kyseisten toimien tuloksista lääkepulaa käsittelevälle ohjausryhmälle.

13 artikla

Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta

1.   Lääkevirasto perustaa asetuksen (EY) N:o 726/2004 57 artiklan 1 kohdan l alakohdassa tarkoitettuun tietokantaan linkitetyn tietoteknisen alustan nimeltä ”Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta” ja ylläpitää ja hallinnoi sitä.

Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa käytetään helpottamaan tietojen keräämistä lääkepulasta ja lääkkeiden tarjonnasta ja kysynnästä, mukaan lukien tiedot siitä, onko tuote saatettu markkinoille vai onko sen saattaminen markkinoille keskeytynyt jossakin jäsenvaltiossa.

2.   Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan avulla kerättyjä tietoja käytetään, kun seurataan, ehkäistään ja hallinnoidaan

| a) | kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevien lääkkeiden todellista tai mahdollista pulaa kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana; ja |
| --- | --- |

a)

kriittisten lääkkeiden luetteloissa olevien lääkkeiden todellista tai mahdollista pulaa kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana; ja

| b) | todellista tai mahdollista lääkepulaa, joka todennäköisesti johtaa kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

todellista tai mahdollista lääkepulaa, joka todennäköisesti johtaa kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

3.   Edellä olevaa 2 kohtaa sovellettaessa kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana

| a) | myyntiluvan haltijoiden on käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa ilmoittaakseen lääkevirastolle 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden kautta tiedot, jotka liittyvät kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyviin lääkkeisiin, 9 ja 10 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

myyntiluvan haltijoiden on käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa ilmoittaakseen lääkevirastolle 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden kautta tiedot, jotka liittyvät kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyviin lääkkeisiin, 9 ja 10 artiklan mukaisesti;

| b) | jäsenvaltioiden on käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa ilmoittaakseen lääkevirastolle 9 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden kautta tiedot, jotka liittyvät kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyviin lääkkeisiin, 9 ja 11 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden on käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa ilmoittaakseen lääkevirastolle 9 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden kautta tiedot, jotka liittyvät kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyviin lääkkeisiin, 9 ja 11 artiklan mukaisesti.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun raportoinnin on tarvittaessa sisällettävä kyseisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi tietoja, jotka on saatu myyntiluvan haltijoilta ja tukkukauppiailta tai muilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, joilla on lupa tai valtuudet toimittaa kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyviä lääkkeitä yleisölle.

4.   Edellä olevaa 2 kohtaa sovellettaessa ja koskien kansanterveysuhkiin ja vakaviin tapahtumiin liittyvien valmiuksien varmistamista

| a) | myyntiluvan haltijoiden on käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa ilmoittaakseen lääkevirastolle






  i) | asetuksen (EY) N:o 726/2004 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tiedot kyseisen asetuksen mukaisesti myönnetyistä luvista; |
| --- | --- | --- |

a)

myyntiluvan haltijoiden on käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa ilmoittaakseen lääkevirastolle

i)

asetuksen (EY) N:o 726/2004 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tiedot kyseisen asetuksen mukaisesti myönnetyistä luvista;

| ii) | tarvittaessa 9 artiklan 3 kohdassa säädettyihin kategorioihin perustuvat tiedot, jotka liittyvät todelliseen tai mahdolliseen lääkepulaan, joka todennäköisesti johtaa kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan; |
| --- | --- |

ii)

tarvittaessa 9 artiklan 3 kohdassa säädettyihin kategorioihin perustuvat tiedot, jotka liittyvät todelliseen tai mahdolliseen lääkepulaan, joka todennäköisesti johtaa kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan;

| b) | jäsenvaltioiden on käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa raportoidakseen lääkevirastolle 9 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden kautta lääkepulasta, joka todennäköisesti johtaa kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden on käytettävä Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaa raportoidakseen lääkevirastolle 9 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden kautta lääkepulasta, joka todennäköisesti johtaa kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5.   Edellä 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu raportointi

| a) | sisältää direktiivin 2001/83/EY 23 a artiklassa tarkoitetut tiedot, jotka on ilmoitettu lääkkeiden osalta toimivaltaisille kansallisille viranomaisille kyseisen direktiivin mukaisesti myönnettäviä lupia varten; |
| --- | --- |

a)

sisältää direktiivin 2001/83/EY 23 a artiklassa tarkoitetut tiedot, jotka on ilmoitettu lääkkeiden osalta toimivaltaisille kansallisille viranomaisille kyseisen direktiivin mukaisesti myönnettäviä lupia varten;

| b) | voi sisältää lisätietoja, jotka on saatu myyntiluvan haltijoilta, tukkukauppiailta ja muilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, joilla on lupa tai valtuudet toimittaa lääkkeitä yleisölle. |
| --- | --- |

b)

voi sisältää lisätietoja, jotka on saatu myyntiluvan haltijoilta, tukkukauppiailta ja muilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, joilla on lupa tai valtuudet toimittaa lääkkeitä yleisölle.

6.   Jotta voidaan varmistaa Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan optimaalinen käyttö, lääkevirasto

| a) | kehittää yhteistyössä lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kanssa Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan teknisiä ja toiminnallisia eritelmiä, mukaan lukien tietojenvaihtomekanismi käytössä olevien kansallisten järjestelmien kanssa vaihdettavia tietoja varten ja tietojen sähköisen toimittamisen esitysmuoto; |
| --- | --- |

a)

kehittää yhteistyössä lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kanssa Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan teknisiä ja toiminnallisia eritelmiä, mukaan lukien tietojenvaihtomekanismi käytössä olevien kansallisten järjestelmien kanssa vaihdettavia tietoja varten ja tietojen sähköisen toimittamisen esitysmuoto;

| b) | edellyttää, että Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaan toimitetut tiedot noudattavat lääkkeiden tunnistamiseen kehitettyjä Kansainvälisen standardoimisjärjestön standardeja ja perustuvat tarvittaessa lääkealan sääntelyprosesseissa käytettäviin ydintietojen ryhmiin, jotka ovat lääkeaine, tuote, organisaatio ja viitetiedot; |
| --- | --- |

b)

edellyttää, että Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustaan toimitetut tiedot noudattavat lääkkeiden tunnistamiseen kehitettyjä Kansainvälisen standardoimisjärjestön standardeja ja perustuvat tarvittaessa lääkealan sääntelyprosesseissa käytettäviin ydintietojen ryhmiin, jotka ovat lääkeaine, tuote, organisaatio ja viitetiedot;

| c) | kehittää yhteistyössä lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kanssa raportoinnissa käytettävää standardoitua termistöä, jota myyntiluvan haltijat ja jäsenvaltiot käyttävät raportoidessaan Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalle; |
| --- | --- |

c)

kehittää yhteistyössä lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kanssa raportoinnissa käytettävää standardoitua termistöä, jota myyntiluvan haltijat ja jäsenvaltiot käyttävät raportoidessaan Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustalle;

| d) | laatii asiaankuuluvat ohjeet Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan kautta tapahtuvaa raportointia varten yhteistyössä lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kanssa; |
| --- | --- |

d)

laatii asiaankuuluvat ohjeet Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan kautta tapahtuvaa raportointia varten yhteistyössä lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kanssa;

| e) | varmistaa yhteentoimivuuden Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan, jäsenvaltioiden tietoteknisten järjestelmien ja muiden asiaankuuluvien tietoteknisten järjestelmien ja tietokantojen välillä, ilman päällekkäistä raportointia; |
| --- | --- |

e)

varmistaa yhteentoimivuuden Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan, jäsenvaltioiden tietoteknisten järjestelmien ja muiden asiaankuuluvien tietoteknisten järjestelmien ja tietokantojen välillä, ilman päällekkäistä raportointia;

| f) | varmistaa, että komissiolla, lääkevirastolla, kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla ja lääkepulaa käsittelevällä ohjausryhmällä on asianmukaiset käyttöoikeustasot Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan tietoihin; |
| --- | --- |

f)

varmistaa, että komissiolla, lääkevirastolla, kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla ja lääkepulaa käsittelevällä ohjausryhmällä on asianmukaiset käyttöoikeustasot Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan tietoihin;

| g) | varmistaa, että järjestelmään toimitettuja liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja suojataan perusteettomalta paljastumiselta; |
| --- | --- |

g)

varmistaa, että järjestelmään toimitettuja liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja suojataan perusteettomalta paljastumiselta;

| h) | varmistaa, että Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta on täysin toimintakykyinen viimeistään 2 päivänä helmikuuta 2025, ja laatii suunnitelman Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

h)

varmistaa, että Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alusta on täysin toimintakykyinen viimeistään 2 päivänä helmikuuta 2025, ja laatii suunnitelman Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan täytäntöönpanoa varten.

14 artikla

Lääkepulaa käsittelevää ohjausryhmää koskeva tiedotus

1.   Lääkeviraston on yhteistyössä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa annettava yleisölle ja sidosryhmille oikea-aikaisesti tietoa lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän työstä ja tarpeen mukaan torjuttava lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän työtä koskevaa disinformaatiota www-portaalissaan olevalla tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustolla ja muilla asianmukaisilla tavoilla.

2.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän menettelyjen on oltava avoimia.

Tiivistelmät lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän kokousten esityslistasta ja pöytäkirjasta sekä sen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu työjärjestys ja 8 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut suositukset on dokumentoitava ja asetettava julkisesti saataville lääkeviraston www-portaalissa olevalla tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustolla.

Jos 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu työjärjestys antaa lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenille mahdollisuuden kirjata eriäviä mielipiteitä, lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän on asetettava tällaiset eriävät mielipiteet ja niiden perusteet lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten saataville näiden pyynnöstä.

III LUKU

LÄÄKKEET, JOILLA VOIDAAN VASTATA KANSANTERVEYSUHKIIN

15 artikla

Hätätilannetyöryhmä

1.   Lääkevirastoon perustetaan hätätilannetyöryhmä.

Hätätilannetyöryhmä kokoontuu joko henkilökohtaisesti tai etänä valmistauduttaessa kansanterveysuhkaan ja kansanterveysuhan aikana.

Lääkevirasto vastaa hätätilannetyöryhmän sihteeristön tehtävistä.

2.   Hätätilannetyöryhmän tehtävänä on kansanterveysuhan aikana

| a) | antaa yhteistyössä lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien ja tieteellisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa tieteellistä neuvontaa ja tarkastella sellaisia lääkkeitä koskevaa saatavilla olevaa tieteellistä dataa, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkaan, mukaan lukien datan pyytäminen kehittäjiltä ja kehittäjien ottaminen mukaan alustaviin keskusteluihin; |
| --- | --- |

a)

antaa yhteistyössä lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien ja tieteellisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa tieteellistä neuvontaa ja tarkastella sellaisia lääkkeitä koskevaa saatavilla olevaa tieteellistä dataa, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkaan, mukaan lukien datan pyytäminen kehittäjiltä ja kehittäjien ottaminen mukaan alustaviin keskusteluihin;

| b) | antaa neuvontaa kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien tärkeimmistä näkökohdista ja antaa kehittäjille tämän asetuksen 16 artiklan mukaisesti neuvontaa sellaisten kliinisten lääketutkimusten osalta, joita tehdään kansanterveysuhan aiheuttavan taudin hoitamiseen, ehkäisemiseen tai diagnosoimiseen tarkoitetuille lääkkeille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden tehtäviä, jotka koskevat niille toimitettujen ja niiden alueella suoritettavaa kliinistä lääketutkimusta koskevien hakemusten arviointia asetuksen (EU) N:o 536/2014 mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

antaa neuvontaa kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien tärkeimmistä näkökohdista ja antaa kehittäjille tämän asetuksen 16 artiklan mukaisesti neuvontaa sellaisten kliinisten lääketutkimusten osalta, joita tehdään kansanterveysuhan aiheuttavan taudin hoitamiseen, ehkäisemiseen tai diagnosoimiseen tarkoitetuille lääkkeille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden tehtäviä, jotka koskevat niille toimitettujen ja niiden alueella suoritettavaa kliinistä lääketutkimusta koskevien hakemusten arviointia asetuksen (EU) N:o 536/2014 mukaisesti;

| c) | antaa tieteellistä neuvontaa sellaisten kliinisten lääketutkimusten helpottamiseksi, joita tehdään kansanterveysuhan aiheuttavan taudin hoitamiseen, ehkäisemiseen tai diagnosoimisen tarkoitetuille lääkkeille; |
| --- | --- |

c)

antaa tieteellistä neuvontaa sellaisten kliinisten lääketutkimusten helpottamiseksi, joita tehdään kansanterveysuhan aiheuttavan taudin hoitamiseen, ehkäisemiseen tai diagnosoimisen tarkoitetuille lääkkeille;

| d) | osallistua lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien ja tieteellisten neuvoa-antavien ryhmien työhön; |
| --- | --- |

d)

osallistua lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien ja tieteellisten neuvoa-antavien ryhmien työhön;

| e) | antaa yhteistyössä lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien ja tieteellisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa 18 artiklan mukaisesti tieteellisiä suosituksia sellaisten lääkkeiden käytöstä, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin; |
| --- | --- |

e)

antaa yhteistyössä lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien ja tieteellisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa 18 artiklan mukaisesti tieteellisiä suosituksia sellaisten lääkkeiden käytöstä, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin;

| f) | tehdä tapauksen mukaan yhteistyötä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, unionin elinten ja virastojen, Maailman terveysjärjestön, kolmansien maiden ja kansainvälisten tiedejärjestöjen kanssa kansanterveysuhkaan sekä sellaisiin lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, liittyvien tieteellisten ja teknisten kysymysten osalta. |
| --- | --- |

f)

tehdä tapauksen mukaan yhteistyötä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, unionin elinten ja virastojen, Maailman terveysjärjestön, kolmansien maiden ja kansainvälisten tiedejärjestöjen kanssa kansanterveysuhkaan sekä sellaisiin lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, liittyvien tieteellisten ja teknisten kysymysten osalta.

Edellä ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetun neuvonnan on sisällettävä suunnitteilla olevien samanlaisten tai toisiinsa liittyvien kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajille annettava neuvonta yhteisten kliinisten lääketutkimusten järjestämisestä, ja se voi sisältää neuvontaa, joka koskee sopimusten tekemistä toimeksiantajana tai toimeksiantajien ryhmittymänä toimimisesta asetuksen (EU) N:o 536/2014 2 artiklan 2 kohdan 14 alakohdan ja 72 artiklan mukaisesti.

3.   Hätätilannetyöryhmän jäsenien on koostuttava

| a) | lääkeviraston tieteellisten komiteoiden puheenjohtajista ja varapuheenjohtajista ja muista kyseisten komiteoiden edustajista; |
| --- | --- |

a)

lääkeviraston tieteellisten komiteoiden puheenjohtajista ja varapuheenjohtajista ja muista kyseisten komiteoiden edustajista;

| b) | lääkeviraston työryhmien edustajista, mukaan lukien potilas-ja kuluttajajärjestöjen työryhmän edustajat ja terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmän edustajat; |
| --- | --- |

b)

lääkeviraston työryhmien edustajista, mukaan lukien potilas-ja kuluttajajärjestöjen työryhmän edustajat ja terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmän edustajat;

| c) | lääkeviraston henkilöstöstä; |
| --- | --- |

c)

lääkeviraston henkilöstöstä;

| d) | direktiivin 2001/83/EY 27 artiklan mukaisesti perustetun koordinointiryhmän edustajista; |
| --- | --- |

d)

direktiivin 2001/83/EY 27 artiklan mukaisesti perustetun koordinointiryhmän edustajista;

| e) | asetuksen (EU) N:o 536/2014 85 artiklan mukaisesti perustetun kliinisten lääketutkimusten koordinointi- ja neuvoa-antavan ryhmän edustajista; ja |
| --- | --- |

e)

asetuksen (EU) N:o 536/2014 85 artiklan mukaisesti perustetun kliinisten lääketutkimusten koordinointi- ja neuvoa-antavan ryhmän edustajista; ja

| f) | muista kliinisen lääketutkimuksen asiantuntijoista, jotka edustavat lääkkeiden osalta toimivaltaisia kansallisia viranomaisia. |
| --- | --- |

f)

muista kliinisen lääketutkimuksen asiantuntijoista, jotka edustavat lääkkeiden osalta toimivaltaisia kansallisia viranomaisia.

Hätätilannetyöryhmän jäsenten nimeämisestä vastaavat niiden edustamat tahot.

Tarvittaessa hätätilannetyöryhmään voidaan nimittää ulkopuolisia asiantuntijoita tapauskohtaisesti, erityisesti 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa.

Tarvittaessa muiden unionin virastojen ja laitosten edustajia on kutsuttava osallistumaan hätätilannetyöryhmän työhön tapauskohtaisesti, erityisesti 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa.

Hätätilannetyöryhmän puheenjohtajana toimii lääkeviraston edustaja ja varapuheenjohtajana toimii ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja.

4.   Hätätilannetyöryhmän kokoonpanon on saatava lääkeviraston hallintoneuvoston hyväksyntä ottaen huomioon kansanterveysuhkaan käytettävän hoitovasteen kannalta merkityksellinen erityisasiantuntemus.

Lääkeviraston johtajalla tai johtajan edustajalla, komission edustajilla ja lääkeviraston hallintoneuvoston edustajilla on oikeus osallistua kaikkiin hätätilannetyöryhmän kokouksiin.

Hätätilannetyöryhmän kokoonpano on asetettava julkisesti saataville.

5.   Hätätilannetyöryhmän puheenjohtajat voivat kutsua kokouksiin muita jäsenvaltioiden edustajia, lääkeviraston tieteellisten komiteoiden ja työryhmien jäseniä ja kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntiluvan haltijat, kehittäjät, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajat, kliinisten lääketutkimusten verkostojen edustajat, kliinisten lääketutkimusten alan riippumattomat asiantuntijat ja tutkijat sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön ja potilasjärjestöjen edustajat.

6.   Hätätilannetyöryhmä vahvistaa työjärjestyksensä, mukaan lukien suositusten hyväksymistä koskevat säännöt.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu työjärjestys tulee voimaan, kun hätätilannetyöryhmä on vastaanottanut komission ja lääkeviraston hallintoneuvoston myönteisen lausunnon.

7.   Hätätilannetyöryhmän on suoritettava lääkeviraston tieteellisistä komiteoista erillisenä neuvoa ja tukea antavana elimenä ja näiden tehtäviä rajoittamatta tehtävänsä, jotka koskevat asianomaisten lääkkeiden lupamenettelyä, valvontaa ja lääketurvatoimintaa ja niihin liittyviä sääntelytoimia kyseisten lääkkeiden laadun, turvallisuuden ja tehon varmistamiseksi.

Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean ja lääkeviraston muiden asiaankuuluvien tieteellisten komiteoiden on otettava hätätilanneryhmän suositukset huomioon lausuntoja antaessaan.

Hätätilannetyöryhmän on otettava huomioon kaikki tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen komiteoiden asetuksen (EY) N:o 726/2004 ja direktiivin 2001/83/EY mukaisesti antamat tieteelliset lausunnot.

8.   Hätätilannetyöryhmään sovelletaan avoimuuden ja sen jäsenten riippumattomuuden osalta asetuksen (EY) N:o 726/2004 63 artiklaa.

9.   Lääkeviraston on julkaistava ja ylläpidettävä www-portaalissaan tietoa niistä lääkkeistä, joilla hätätilannetyöryhmä katsoo mahdollisesti voitavan vastata kansanterveysuhkaan. Lääkeviraston on tiedotettava tällaisesta julkaisemisesta jäsenvaltioille ja terveysturvakomitealle tarpeen mukaan ilman aiheetonta viivytystä ja joka tapauksessa ennen tällaista julkaisemista.

16 artikla

Kliinisiä lääketutkimuksia koskeva neuvonta

1.   Hätätilannetyöryhmän on kansanterveysuhan aikana annettava neuvontaa kliinisten lääketutkimusten ja sellaisten kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien tärkeimmistä näkökohdista, jotka kehittäjät ovat esittäneet tai aikovat esittää kliinistä lääketutkimusta koskevassa hakemuksessa osana nopeutettua tieteellistä neuvontaa koskevaa menettelyä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 536/2014 mukaista asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden vastuuta.

2.   Jos kehittäjä aloittaa nopeutetun tieteellistä neuvontaa koskevan menettelyn, hätätilannetyöryhmän on annettava veloituksetta 1 kohdassa tarkoitettua neuvontaa viimeistään 20 päivän kuluessa siitä, kun kehittäjä on jättänyt lääkevirastolle kaikki vaaditut tiedot ja datan sisältävän tietopaketin. Neuvonnan on saatava ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean hyväksyntä.

3.   Hätätilannetyöryhmän on vahvistettava menettelyt ja ohjeet vaadittuja tietoja ja dataa, mukaan lukien tiedot jäsenvaltiosta, jossa tai jäsenvaltioista, joissa kliinistä lääketutkimusta koskeva lupahakemus on jätetty tai aiotaan jättää, koskevan tietopaketin pyytämiselle ja esittämiselle.

4.   Hätätilannetyöryhmän on otettava tieteellisen lausunnon valmisteluun mukaan kliinisen lääketutkimuksen asiantuntemusta omaavia jäsenvaltioiden edustajia erityisesti tapauksissa, joissa kliinistä lääketutkimusta koskeva lupahakemus on jätetty tai aiotaan jättää.

5.   Kun jäsenvaltiot hyväksyvät kliinistä lääketutkimusta koskevan hakemuksen, josta hätätilannetyöryhmä on antanut tieteellistä neuvontaa, jäsenvaltioiden on otettava kyseinen neuvonta huomioon. Hätätilannetyöryhmän antama tieteellinen neuvonta ei rajoita asetuksessa (EU) N:o 536/2014 säädetyn eettisen arvioinnin suorittamista.

6.   Kun tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetun tieteellisen neuvonnan saaja on kehittäjä, kyseisen kehittäjän on tämän jälkeen esitettävä kliinisistä lääketutkimuksista saatu data lääkevirastolle, jos lääkevirasto pyytää kyseisiä tietoja 18 artiklan nojalla.

7.   Muutoin tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettua tieteellistä neuvontaa on annettava kyseisille asetuksen (EY) N:o 726/2004 57 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1–6 kohdan soveltamista.

17 artikla

Kliinisistä lääketutkimuksista ja myyntilupia koskevista päätöksistä tiedottaminen

1.   Unionissa suoritettavien kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajien on kansanterveysuhan ajan erityisesti asetettava seuraavat tiedot julkisesti saataville asetuksen (EU) N:o 536/2014 80 artiklalla perustetun EU-portaalin ja kyseisen asetuksen 81 artiklalla perustetun EU-tietokannan kautta:

| a) | kliinisen lääketutkimuksen tutkimussuunnitelma kunkin lääketutkimuksen alussa kaikkien niiden lääketutkimusten osalta, jotka on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 536/2014 nojalla ja joissa tutkitaan lääkkeitä, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkaan, |
| --- | --- |

a)

kliinisen lääketutkimuksen tutkimussuunnitelma kunkin lääketutkimuksen alussa kaikkien niiden lääketutkimusten osalta, jotka on hyväksytty asetuksen (EU) N:o 536/2014 nojalla ja joissa tutkitaan lääkkeitä, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkaan,

| b) | tuloksia koskeva tiivistelmä lääkeviraston asettamassa määräajassa, joka on lyhyempi kuin asetuksen (EU) N:o 536/2014 37 artiklassa säädetty määräaika. |
| --- | --- |

b)

tuloksia koskeva tiivistelmä lääkeviraston asettamassa määräajassa, joka on lyhyempi kuin asetuksen (EU) N:o 536/2014 37 artiklassa säädetty määräaika.

2.   Jos kansanterveysuhkan kannalta merkitykselliselle lääkkeelle myönnetään myyntilupa, lääkeviraston on julkaistava erityisesti

| a) | tuotetiedot ja yksityiskohtaiset tiedot käyttöehdoista myyntiluvan myöntämisajankohtana; |
| --- | --- |

a)

tuotetiedot ja yksityiskohtaiset tiedot käyttöehdoista myyntiluvan myöntämisajankohtana;

| b) | eurooppalaiset julkiset arviointikertomukset mahdollisimman pian ja mahdollisuuksien mukaan seitsemän päivän kuluessa myyntiluvan myöntämisestä; |
| --- | --- |

b)

eurooppalaiset julkiset arviointikertomukset mahdollisimman pian ja mahdollisuuksien mukaan seitsemän päivän kuluessa myyntiluvan myöntämisestä;

| c) | lääkevirastolle hakemuksen tueksi toimitetut kliiniset tiedot mahdollisuuksien mukaan kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on myöntänyt myyntiluvan; |
| --- | --- |

c)

lääkevirastolle hakemuksen tueksi toimitetut kliiniset tiedot mahdollisuuksien mukaan kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on myöntänyt myyntiluvan;

| d) | direktiivin 2001/83/EY 1 artiklan 28c alakohdassa tarkoitettu riskinhallintasuunnitelma kokonaisuudessaan ja sen mahdolliset päivitetyt versiot. |
| --- | --- |

d)

direktiivin 2001/83/EY 1 artiklan 28c alakohdassa tarkoitettu riskinhallintasuunnitelma kokonaisuudessaan ja sen mahdolliset päivitetyt versiot.

Ensimmäisen alakohdan c alakohtaa sovellettaessa lääkeviraston on anonymisoitava kaikki henkilötiedot ja poistettava liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot.

18 artikla

Lääkkeiden ja niiden käyttösuositusten tarkastelu

1.   Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu, hätätilannetyöryhmän on tarkasteltava saatavilla olevaa tieteellistä dataa, joka liittyy lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin. Kyseinen tarkastelu on päivitettävä kansanterveysuhan aikana aina tarvittaessa, myös kun hätätilannetyöryhmä ja ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä komitea ovat sopineet myyntilupahakemuksen arvioinnin valmistelusta.

2.   Hätätilannetyöryhmä voi 1 kohdassa tarkoitettua tarkastelua valmistellessaan pyytää tietoja ja dataa myyntiluvan haltijoilta ja kehittäjiltä sekä käydä näiden kanssa alustavia keskusteluja. Hätätilannetyöryhmä voi myös tarvittaessa hyödyntää kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettua terveysdataa kiinnittäen huomiota kyseisen datan luotettavuuteen.

Hätätilannetyöryhmä voi lisätietojen ja datan vaihtamisen osalta olla yhteydessä kolmansien maiden lääkevirastoihin.

3.   Hätätilannetyöryhmän on yhden tai useamman jäsenvaltion tai komission pyynnöstä annettava ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevälle komitealle lausuntoa varten suosituksia 4 kohdan mukaisesti

| a) | direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 soveltamisalaan kuuluvien lääkkeiden erityisluvallisesta käytöstä; tai |
| --- | --- |

a)

direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 soveltamisalaan kuuluvien lääkkeiden erityisluvallisesta käytöstä; tai

| b) | sellaisen lääkkeen, jolla ei ole myyntilupaa, käytöstä ja jakelusta direktiivin 2001/83/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

sellaisen lääkkeen, jolla ei ole myyntilupaa, käytöstä ja jakelusta direktiivin 2001/83/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

4.   Edellä olevan 3 kohdan nojalla annetun lausunnon saatuaan ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean on annettava oma lausuntonsa asianomaisen lääkkeen käytölle ja jakelulle asetettavista edellytyksistä ja kohdepotilaista. Kyseistä lausuntoa on päivitettävä tarpeen mukaan.

5.   Jäsenvaltion on otettava huomioon tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetut lausunnot. Tällaisen lausunnon käyttöön sovelletaan direktiivin 2001/83/EY 5 artiklan 3 ja 4 kohtaa.

6.   Kun hätätilannetyöryhmä valmistelee 3 kohdassa säädettyjä suosituksiaan, se voi konsultoida asianomaista jäsenvaltiota ja pyytää sitä toimittamaan mitä tahansa saatavilla olevia tietoja tai dataa, joita kyseinen jäsenvaltio on käyttänyt tehdessään päätöstä lääkkeen asettamisesta saataville erityisluvallista käyttöä varten. Jäsenvaltion on tällaisen pyynnön saatuaan annettava kaikki pyydetyt tiedot ja data.

19 artikla

Hätätilannetyöryhmää koskeva tiedotus

Lääkeviraston on yhteistyössä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa annettava yleisölle ja asiaankuuluville sidosryhmille oikea-aikaisesti tietoa hätätilannetyöryhmän työstä ja tarpeen mukaan torjuttava hätätilannetyöryhmän työtä koskevaa disinformaatiota www-portaalissaan olevalla tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustolla ja muilla asianmukaisilla tavoilla.

Lääkeviraston on julkaistava säännöllisesti sen www-portaalissa luettelo hätätilannetyöryhmän jäsenistä, 15 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu työjärjestys, tarkastettavien lääkkeiden luettelo sekä 18 artiklan 4 kohdan nojalla annetut lausunnot.

20 artikla

Tietotekniset välineet ja data

Lääkeviraston on hätätilannetyöryhmän työn valmistelemiseksi ja tukemiseksi kansanterveysuhan aikana

| a) | kehitettävä ja ylläpidettävä sellaisia tietoteknisiä välineitä, mukaan lukien yhteentoimiva tietotekninen alusta, tietojen ja datan toimittamiseksi, mukaan lukien kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata, jotka helpottavat yhteentoimivuutta muiden olemassa olevien tietoteknisten välineiden ja kehitteillä olevien tietoteknisten välineiden kanssa ja annettava asianmukaista tukea kansallisille toimivaltaisille viranomaisille; |
| --- | --- |

a)

kehitettävä ja ylläpidettävä sellaisia tietoteknisiä välineitä, mukaan lukien yhteentoimiva tietotekninen alusta, tietojen ja datan toimittamiseksi, mukaan lukien kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata, jotka helpottavat yhteentoimivuutta muiden olemassa olevien tietoteknisten välineiden ja kehitteillä olevien tietoteknisten välineiden kanssa ja annettava asianmukaista tukea kansallisille toimivaltaisille viranomaisille;

| b) | koordinoitava kansanterveysuhkaan liittyvien tautien hoitoon, ehkäisyyn tai diagnosointiin tarkoitettujen lääkkeiden käytön, tehon ja turvallisuuden seurantaa koskevia riippumattomia tutkimuksia käyttäen asiaankuuluvia tietoja, tarvittaessa myös viranomaisten hallussa olevia tietoja; |
| --- | --- |

b)

koordinoitava kansanterveysuhkaan liittyvien tautien hoitoon, ehkäisyyn tai diagnosointiin tarkoitettujen lääkkeiden käytön, tehon ja turvallisuuden seurantaa koskevia riippumattomia tutkimuksia käyttäen asiaankuuluvia tietoja, tarvittaessa myös viranomaisten hallussa olevia tietoja;

| c) | hyödynnettävä osana sääntelytehtäviään digitaalisia infrastruktuureita tai tietoteknisiä välineitä, jotta helpotetaan nopeaa pääsyä käytettävissä olevaan kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettuun sähköiseen terveysdataan tai sen analysointia sekä helpotetaan tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä; |
| --- | --- |

c)

hyödynnettävä osana sääntelytehtäviään digitaalisia infrastruktuureita tai tietoteknisiä välineitä, jotta helpotetaan nopeaa pääsyä käytettävissä olevaan kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettuun sähköiseen terveysdataan tai sen analysointia sekä helpotetaan tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä;

| d) | annettava hätätilannetyöryhmälle pääsy niihin sähköisen terveysdatan ulkoisiin lähteisiin, joihin lääkevirastolla on pääsy, mukaan lukien kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu terveysdata. |
| --- | --- |

d)

annettava hätätilannetyöryhmälle pääsy niihin sähköisen terveysdatan ulkoisiin lähteisiin, joihin lääkevirastolla on pääsy, mukaan lukien kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu terveysdata.

Ensimmäisen kohdan b alakohtaa sovellettaessa koordinointi on rokotteiden osalta toteutettava yhdessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa, erityisesti uuden rokotteiden seurantaan tarkoitetun tietoteknisen alustan kautta.

IV LUKU

KRIITTISTEN LÄÄKINNÄLLISTEN LAITTEIDEN PULAN SEURANTA JA LIEVENTÄMINEN SEKÄ ASIANTUNTIJAPANEELIEN TUKEMINEN

21 artikla

Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä

1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ’lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä’.

Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä vastaa 22, 23 ja 24 artiklassa tarkoitettujen tehtävien toteuttamisesta.

Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä kokoontuu säännöllisesti ja myös aina tilanteen vaatiessa joko henkilökohtaisesti tai etänä valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai sen aikana.

Lääkevirasto vastaa lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän sihteeristön tehtävistä.

2.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenet koostuvat lääkeviraston edustajasta, komission edustajasta ja kunkin jäsenvaltion nimeämästä yhdestä edustajasta.

Jäsenvaltion edustajilla on oltava tarvittaessa lääkinnällisten laitteiden alan asiantuntemusta. Kyseiset edustajat voivat tarvittaessa olla samat kuin asetuksen (EU) 2017/745 103 artiklalla perustettuun lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmään nimetyt edustajat.

Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenten mukana lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän kokouksissa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita.

Luettelo lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenistä on julkaistava lääkeviraston www-portaalissa.

Yksi edustaja lääkeviraston potilas- ja kuluttajajärjestöjen työryhmästä ja yksi edustaja lääkeviraston terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmästä voivat osallistua tarkkailijoina lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän kokouksiin.

3.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän puheenjohtajina toimivat lääkeviraston edustaja ja yksi jäsenvaltioiden edustajista, jonka jäsenvaltioiden edustajat lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevässä ohjausryhmässä valitsevat keskuudestaan.

Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän puheenjohtajat voivat omasta aloitteestaan tai yhden tai useamman lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenen pyynnöstä tarvittaessa kutsua kokouksiinsa kolmansia osapuolia tarkkailijoiksi ja antamaan asiantuntijaneuvontaa, mukaan lukien lääkinnällisiin laitteisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, kuten valmistajien ja ilmoitettujen laitosten tai minkä tahansa lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun asiaankuuluvan muun toimijan edustajat, sekä terveydenhuollon ammattilaisten, potilaiden ja kuluttajien edustajat.

4.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä vahvistaa työjärjestyksensä, mukaan lukien tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettua työryhmää koskevat menettelyt sekä 22 artiklassa tarkoitettujen luettelojen ja 24 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietopakettien ja suositusten hyväksymismenettelyt.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu työjärjestys tulee voimaan, kun lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä on vastaanottanut komission ja lääkeviraston hallintoneuvoston myönteisen lausunnon.

5.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevää ohjausryhmää tukee työssään 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettu työryhmä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu työryhmä koostuu lääkinnällisten laitteiden pulan seurannasta ja hallinnasta vastaavien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten edustajista, jotka ovat lääkinnällisten laitteiden pulan osalta keskitetyt yhteyspisteet.

22 artikla

Luettelo kriittisistä lääkinnällisistä laitteista ja toimitettavat tiedot

1.   Heti sen jälkeen, kun kansanterveysuhka on todettu, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on kuultava 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua työryhmää. Heti kyseisen kuulemisen jälkeen lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on vahvistettava luettelo kriittisten lääkinnällisten laitteidenluokista, joiden se katsoo olevan kriittisiä kansanterveysuhan aikana, jäljempänä ’kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelo’.

Asiaankuuluvat tiedot kriittisistä lääkinnällisisistä laitteista ja niiden valmistajista on mahdollisuuksien mukaan kerättävä Eudamedista, sitten kun se on täysin toimintavalmis. Tiedot on tarvittaessa kerättävä myös maahantuojilta ja jakelijoilta. Siihen saakka, kun Eudamed on täysin toimintavalmis, saatavilla olevia tietoja voidaan kerätä myös kansallisista tietokannoista tai muista käytettävissä olevista lähteistä.

Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on päivitettävä kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloa aina tarpeen tullen, kunnes kansanterveysuhan on todettu päättyneen.

2.   Sovellettaessa 25 artiklan 2 kohtaa lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on hyväksyttävä ja asetettava julkisesti saataville 25 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettu tietopaketti, joka on tarpeen kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tarjonnan ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava kyseinen tietopaketti tiedoksi 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulle työryhmälle.

3.   Lääkeviraston on julkaistava www-portaalissaan olevalla tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustolla

| a) | kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelo ja kyseisen luettelon päivitykset; ja |
| --- | --- |

a)

kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelo ja kyseisen luettelon päivitykset; ja

| b) | tiedot, jotka koskevat kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien kriittisten lääkinnällisten laitteiden todellista pulaa. |
| --- | --- |

b)

tiedot, jotka koskevat kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien kriittisten lääkinnällisten laitteiden todellista pulaa.

23 artikla

Kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelossa olevien lääkinnällisten laitteiden pulan seuranta

1.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan seurattava kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tarjontaa ja kysyntää havaitakseen, onko kyseisistä lääkinnällisistä laitteista tosiasiallisesti tai mahdollisesti pulaa. Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on toteutettava tällainen seuranta käyttäen kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloa sekä 26 ja 27 artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja dataa.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua seurantaa varten lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä tekee tarvittaessa yhteistyötä lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmän, terveysturvakomitean ja minkä tahansa muun asiaankuuluvan kansanterveysuhkia käsittelevän neuvoa-antavan komitean kanssa, joka on perustettu unionin oikeuden nojalla.

2.   Tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua seurantaa varten lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä voi hyödyntää laiterekistereistä ja tietokannoista saatavaa dataa, jos lääkevirastolla on tällaista dataa käytettävissään. Tällöin lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä voi ottaa huomioon asetuksen (EU) 2017/745 108 artiklan ja asetuksen (EU) 2017/746 101 artiklan nojalla tuotetun datan.

24 artikla

Lääkinnällisten laitteiden pulasta raportoiminen ja suositukset

1.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan raportoitava komissiolle ja 25 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille keskitetyille yhteyspisteille säännöllisesti 23 artiklassa tarkoitetun seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden todellisesta tai mahdollisesta pulasta.

2.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on komission, jäsenvaltioiden tai yhden tai useamman 25 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen pyynnöstä toimitettava havaintojaan ja päätelmiään tukevat yhdistetyt tiedot ja kysyntäennusteet.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja lääkinnällisten laitteiden tarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi sekä lääkepulaa käsittelevään ohjausryhmään, silloin kun kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyviä lääkinnällisiä laitteita käytetään yhdessä lääkkeen kanssa.

Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut havainnot ja päätelmät voidaan tarvittaessa asettaa muiden lääkinnällisten laitteiden alan toimijoiden saataville kilpailulainsäädännön mukaisesti, jotta voidaan paremmin estää todellinen tai mahdollinen pula tai lieventää sitä.

3.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä voi osana 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua raportointia antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, lääkinnällisten laitteiden valmistajat, ilmoitetut laitokset ja muut toimijat voisivat toteuttaa todellisen tai mahdollisen lääkinnällisten laitteiden pulan estämiseksi tai lieventämiseksi.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on oltava tarvittaessa yhteydessä lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmään, terveysturvakomiteaan ja mihin tahansa muuhun asiaankuuluvaan kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan, joka on perustettu unionin oikeuden nojalla.

4.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä voi omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, lääkinnällisten laitteiden valmistajat, ilmoitetut laitokset ja muut toimijat voisivat toteuttaa varmistaakseen valmiudet kansanterveysuhkien aiheuttaman todellisen tai mahdollisen lääkinnällisten laitteiden pulan hoitamiseen.

5.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä voi komission pyynnöstä tarvittaessa koordinoida lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, lääkinnällisten laitteiden valmistajien, ilmoitettujen laitosten ja muiden toimijoiden toteuttamia toimenpiteitä todellisen tai mahdollisen lääkinnällisten laitteiden pulan estämiseksi tai lieventämiseksi kansanterveysuhan yhteydessä.

25 artikla

Työskentelymenetelmät ja lääkinnällisiä laitteita koskevien tietojen toimittaminen

1.   Lääkeviraston on 22, 23 ja 24 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamiseksi

| a) | määriteltävä kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelon laatimista ja tarkistamista koskevat menettelyt ja kriteerit; |
| --- | --- |

a)

määriteltävä kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelon laatimista ja tarkistamista koskevat menettelyt ja kriteerit;

| b) | kehitettävä koordinoidusti asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa yksinkertaistetut tietotekniset seuranta- ja raportointijärjestelmät, jotka helpottavat yhteentoimivuutta olemassa olevien tietoteknisten välineiden ja Eudamedin kanssa sen ollessa täysin toimintavalmis, ja annettava asianmukaista tukea seurannasta ja raportoinnista vastaaville kansallisille toimivaltaisille viranomaisille; |
| --- | --- |

b)

kehitettävä koordinoidusti asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa yksinkertaistetut tietotekniset seuranta- ja raportointijärjestelmät, jotka helpottavat yhteentoimivuutta olemassa olevien tietoteknisten välineiden ja Eudamedin kanssa sen ollessa täysin toimintavalmis, ja annettava asianmukaista tukea seurannasta ja raportoinnista vastaaville kansallisille toimivaltaisille viranomaisille;

| c) | perustettava 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu työryhmä ja varmistettava, että jokainen jäsenvaltio on edustettuna kyseisessä työryhmässä; |
| --- | --- |

c)

perustettava 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu työryhmä ja varmistettava, että jokainen jäsenvaltio on edustettuna kyseisessä työryhmässä;

| d) | määriteltävä menetelmät 24 artiklan 3 j a 4 kohdassa tarkoitettujen suositusten antamiseksi ja 24 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden koordinoimiseksi. |
| --- | --- |

d)

määriteltävä menetelmät 24 artiklan 3 j a 4 kohdassa tarkoitettujen suositusten antamiseksi ja 24 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden koordinoimiseksi.

Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan a alakohtaa lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmää, valmistajien edustajia, muita lääkinnällisten laitteiden alan toimitusketjun asiaankuuluvia toimijoita sekä terveydenhuollon ammattilaisten, potilaiden ja kuluttajien edustajia voidaan kuulla tarpeen mukaan.

2.   Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu, lääkeviraston on

| a) | laadittava kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien laitteiden osalta luettelo lääkinnällisten laitteiden valmistajien tai niiden valtuutettujen edustajien, maahantuojien sekä ilmoitettujen laitosten keskitetyistä yhteyspisteistä; |
| --- | --- |

a)

laadittava kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien laitteiden osalta luettelo lääkinnällisten laitteiden valmistajien tai niiden valtuutettujen edustajien, maahantuojien sekä ilmoitettujen laitosten keskitetyistä yhteyspisteistä;

| b) | pidettävä yllä a alakohdassa tarkoitettua luetteloa keskitetyistä yhteyspisteistä koko kansanterveysuhan ajan. |
| --- | --- |

b)

pidettävä yllä a alakohdassa tarkoitettua luetteloa keskitetyistä yhteyspisteistä koko kansanterveysuhan ajan.

| c) | pyydettävä a alakohdassa tarkoitetuilta keskitetyiltä yhteyspisteiltä lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän hyväksymän tietopaketin perusteella asiaankuuluvat tiedot kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvistä lääkinnällisistä laitteista ja vahvistettava määräaika kyseisten tietojen toimittamiselle; |
| --- | --- |

c)

pyydettävä a alakohdassa tarkoitetuilta keskitetyiltä yhteyspisteiltä lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän hyväksymän tietopaketin perusteella asiaankuuluvat tiedot kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvistä lääkinnällisistä laitteista ja vahvistettava määräaika kyseisten tietojen toimittamiselle;

| d) | pyydettävä 21 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuilta keskitetyiltä yhteyspisteiltä lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksymän tietopaketin perusteella asiaankuuluvat tiedot kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvistä lääkinnällisistä laitteista ja vahvistettava määräaika kyseisten tietojen toimittamiselle. |
| --- | --- |

d)

pyydettävä 21 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuilta keskitetyiltä yhteyspisteiltä lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksymän tietopaketin perusteella asiaankuuluvat tiedot kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvistä lääkinnällisistä laitteista ja vahvistettava määräaika kyseisten tietojen toimittamiselle.

Lääkevirasto voi käyttää muita kuin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja lähteitä, mukaan lukien olemassa ja kehitteillä olevat tietokannat, 3 kohdan nojalla vaadittujen tietojen keräämiseksi.

Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan a alakohtaa voidaan tietolähteinä käyttää, jos sitä pidetään olennaisena, kansallisia tai unionin tietokantoja, mukaan lukien Eudamed, kun se on täysin toimintavalmis, tai lääkinnällisten laitteiden yhdistyksiä.

3.   Edellä 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin on kuuluttava vähintään

| a) | lääkinnällisen laitteen valmistajan nimi ja tapauksen mukaan sen valtuutetun edustajan nimi; |
| --- | --- |

a)

lääkinnällisen laitteen valmistajan nimi ja tapauksen mukaan sen valtuutetun edustajan nimi;

| b) | lääkinnällisen laitteen tunnistetiedot ja käyttötarkoitus sekä tarvittaessa lääkinnällisen laitteen erityisominaisuudet; |
| --- | --- |

b)

lääkinnällisen laitteen tunnistetiedot ja käyttötarkoitus sekä tarvittaessa lääkinnällisen laitteen erityisominaisuudet;

| c) | tapauksen mukaan ilmoitetun laitoksen nimi ja numero sekä tiedot asiaankuuluvasta sertifikaatista tai asiaankuuluvista sertifikaateista; |
| --- | --- |

c)

tapauksen mukaan ilmoitetun laitoksen nimi ja numero sekä tiedot asiaankuuluvasta sertifikaatista tai asiaankuuluvista sertifikaateista;

| d) | yksityiskohtaiset tiedot todellisesta tai mahdollisesta lääkinnällisen laitteen pulasta, kuten todelliset tai arvioidut alkamis- ja päättymispäivät ja epäillyt tai tunnetut syyt; |
| --- | --- |

d)

yksityiskohtaiset tiedot todellisesta tai mahdollisesta lääkinnällisen laitteen pulasta, kuten todelliset tai arvioidut alkamis- ja päättymispäivät ja epäillyt tai tunnetut syyt;

| e) | lääkinnällisen laitteen myyntiä ja markkinaosuutta koskevat tiedot; |
| --- | --- |

e)

lääkinnällisen laitteen myyntiä ja markkinaosuutta koskevat tiedot;

| f) | lääkinnällisen laitteen saatavilla olevat varastot; |
| --- | --- |

f)

lääkinnällisen laitteen saatavilla olevat varastot;

| g) | ennuste lääkinnällisten laitteiden toimituksista, mukaan lukien tiedot toimitusketjun mahdollisista haavoittuvuuksista; |
| --- | --- |

g)

ennuste lääkinnällisten laitteiden toimituksista, mukaan lukien tiedot toimitusketjun mahdollisista haavoittuvuuksista;

| h) | lääkinnällisen laitteen jo toimitetut määrät ja suunnitellut toimitukset; |
| --- | --- |

h)

lääkinnällisen laitteen jo toimitetut määrät ja suunnitellut toimitukset;

| i) | lääkinnällisen laitteen kysyntäennusteet; |
| --- | --- |

i)

lääkinnällisen laitteen kysyntäennusteet;

| j) | pulan estämis- ja lieventämissuunnitelmat, joihin sisältyvät vähintään tiedot tuotanto- ja toimituskapasiteetista; |
| --- | --- |

j)

pulan estämis- ja lieventämissuunnitelmat, joihin sisältyvät vähintään tiedot tuotanto- ja toimituskapasiteetista;

| k) | asiaankuuluvilta ilmoitetuilta laitoksilta saadut tiedot niiden kyvystä käsitellä hakemuksia sekä tehdä ja saattaa loppuun vaatimustenmukaisuusarvioinnit kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyville lääkinnällisille laitteille hätätilanne huomioon ottaen asianmukaisessa ajassa; |
| --- | --- |

k)

asiaankuuluvilta ilmoitetuilta laitoksilta saadut tiedot niiden kyvystä käsitellä hakemuksia sekä tehdä ja saattaa loppuun vaatimustenmukaisuusarvioinnit kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyville lääkinnällisille laitteille hätätilanne huomioon ottaen asianmukaisessa ajassa;

| l) | tiedot niiden hakemusten lukumäärästä, jotka asiaankuuluvat ilmoitetut laitokset ovat vastaanottaneet kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden osalta, sekä asiaan liittyvistä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä; |
| --- | --- |

l)

tiedot niiden hakemusten lukumäärästä, jotka asiaankuuluvat ilmoitetut laitokset ovat vastaanottaneet kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden osalta, sekä asiaan liittyvistä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä;

| m) | kesken olevien vaatimustenmukaisuusarviointien osalta asiaankuuluvien ilmoitettujen laitosten kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden osalta tekemien vaatimustenmukaisuusarviointien tila ja mahdolliset arvioinnin lopullisten tulosten kannalta kriittiset ongelmat, jotka on tarpeen ottaa huomioon vaatimustenmukaisuusarviointiprosessin viimeistelemiseksi. |
| --- | --- |

m)

kesken olevien vaatimustenmukaisuusarviointien osalta asiaankuuluvien ilmoitettujen laitosten kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden osalta tekemien vaatimustenmukaisuusarviointien tila ja mahdolliset arvioinnin lopullisten tulosten kannalta kriittiset ongelmat, jotka on tarpeen ottaa huomioon vaatimustenmukaisuusarviointiprosessin viimeistelemiseksi.

Ensimmäisen alakohdan j alakohtaa sovellettaessa asiaankuuluvien ilmoitettujen laitosten on ilmoitettava päivämäärä, johon mennessä arvioinnin odotetaan valmistuvan. Ilmoitettujen laitosten on näiltä osin priorisoitava kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden vaatimustenmukaisuusarviointeja.

26 artikla

Lääkinnällisten laitteiden valmistajien, valtuutettujen edustajien, maahantuojien, jakelijoiden ja ilmoitettujen laitosten velvollisuudet

1.   Edellä 23 artiklassa tarkoitetun seurannan helpottamiseksi lääkevirasto voi pyytää kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden valmistajia tai tapauksen mukaan niiden valtuutettuja edustajia ja tarvittaessa maahantuojia ja jakelijoita sekä tarpeen mukaan asiaankuuluvia ilmoitettuja laitoksia toimittamaan pyydetyt tiedot lääkeviraston asettamassa määräajassa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden valmistajien tai tapauksen mukaan niiden valtuutettujen edustajien ja tarvittaessa maahantuojien ja jakelijoiden on toimitettava pyydetyt tiedot 25 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden välityksellä käyttäen 25 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla käyttöönotettuja seuranta- ja raportointijärjestelmiä. Niiden on tarvittaessa toimitettava päivitetyt tiedot.

2.   Lääkinnällisten laitteiden valmistajien tai tapauksen mukaan niiden valtuutettujen edustajien, ilmoitettujen laitosten ja tarvittaessa maahantuojien ja jakelijoiden on esitettävä perustelut, jos ne eivät toimita pyydettyjä tietoja tai jos pyydettyjen tietojen toimittamisessa lääkeviraston asettamassa määräajassa on viiveitä.

3.   Jos lääkinnällisten laitteiden valmistajat tai niiden valtuutetut edustajat, ilmoitetut laitokset tai tarvittaessa maahantuojat tai jakelijat ilmoittavat, että niiden toimittamat tiedot sisältävät liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja, niiden on merkittävä kyseisten tietojen tällaisia tietoja sisältävät asiaankuuluvat kohdat ja selitettävä, miksi kyseiset tiedot liittyvät liikesalaisuuksiin.

Lääkeviraston on arvioitava jokaisen liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja koskevan ilmoituksen perusteet ja suojattava tällaiset liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot niin, että ne eivät paljastu perusteettomasti.

4.   Jos lääkinnällisten laitteiden valmistajilla tai niiden valtuutetuilla edustajilla, ilmoitetuilla laitoksilla tai tarvittaessa maahantuojilla tai jakelijoilla on hallussaan 1 kohdan nojalla vaadittujen tietojen lisäksi tietoja, jotka osoittavat todellisen tai mahdollisen lääkinnällisten laitteiden pulan, niiden on toimitettava tällaiset tiedot välittömästi lääkevirastolle.

5.   Edellä 23 artiklassa tarkoitetun seurannan tuloksista raportoinnin ja mahdollisten 24 artiklan mukaisesti annettujen ennaltaehkäiseviä tai lieventäviä toimenpiteitä koskevien suositusten jälkeen 1 kohdassa tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden valmistajien tai niiden valtuutettujen edustajien ja tarvittaessa lääkinnällisten laitteiden ja maahantuojien ja jakelijoiden on

| a) | esitettävä mahdolliset kommenttinsa lääkevirastolle; |
| --- | --- |

a)

esitettävä mahdolliset kommenttinsa lääkevirastolle;

| b) | otettava huomioon kaikki 24 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut suositukset ja kaikki 28 artiklan b alakohdassa tarkoitetut ohjeet; |
| --- | --- |

b)

otettava huomioon kaikki 24 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut suositukset ja kaikki 28 artiklan b alakohdassa tarkoitetut ohjeet;

| c) | noudatettava 27 tai 28 artiklan nojalla unionin tai jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimenpiteitä; |
| --- | --- |

c)

noudatettava 27 tai 28 artiklan nojalla unionin tai jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimenpiteitä;

| d) | ilmoitettava lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevälle ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava kyseisten toimenpiteiden tuloksista, myös toimittamalla todellisen tai mahdollisen lääkinnällisten laitteiden pulan ratkaisua koskevat tiedot. |
| --- | --- |

d)

ilmoitettava lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevälle ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava kyseisten toimenpiteiden tuloksista, myös toimittamalla todellisen tai mahdollisen lääkinnällisten laitteiden pulan ratkaisua koskevat tiedot.

6.   Jos 1 kohdassa tarkoitetut lääkinnällisten laitteiden valmistajat ovat sijoittautuneet unionin ulkopuolelle, valtuutettujen edustajien tai tarvittaessa maahantuojien tai jakelijoiden on toimitettava tämän artiklan mukaisesti pyydetyt tiedot.

27 artikla

Jäsenvaltioiden rooli lääkinnällisten laitteiden pulan seurannassa ja lieventämisessä

1.   Edellä 23 artiklassa tarkoitetun seurannan helpottamiseksi lääkevirasto voi pyytää jäsenvaltiota

| a) | toimittamaan 25 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen välityksellä ja käyttäen 25 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla käyttöönotettuja seuranta- ja raportointimenetelmiä ja -järjestelmiä 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tietopaketin, mukaan lukien saatavilla olevat tiedot kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tarpeesta sekä saatavilla olevat ja arvioidut tiedot kyseisten lääkinnällisten laitteiden kysynnän määrästä ja kysyntäennusteista; |
| --- | --- |

a)

toimittamaan 25 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen välityksellä ja käyttäen 25 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla käyttöönotettuja seuranta- ja raportointimenetelmiä ja -järjestelmiä 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tietopaketin, mukaan lukien saatavilla olevat tiedot kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tarpeesta sekä saatavilla olevat ja arvioidut tiedot kyseisten lääkinnällisten laitteiden kysynnän määrästä ja kysyntäennusteista;

| b) | ilmoittamaan liikesalaisuuksiin liittyvien tietojen olemassaolosta ja selittämään, miksi kyseiset tiedot liittyvät liikesalaisuuksiin, 26 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

ilmoittamaan liikesalaisuuksiin liittyvien tietojen olemassaolosta ja selittämään, miksi kyseiset tiedot liittyvät liikesalaisuuksiin, 26 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| c) | ilmoittamaan, jos pyydettyjä tietoja ei ole toimitettu ja jos kyseisten tietojen toimittamisessa lääkeviraston asettamassa määräajassa on viiveitä 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

ilmoittamaan, jos pyydettyjä tietoja ei ole toimitettu ja jos kyseisten tietojen toimittamisessa lääkeviraston asettamassa määräajassa on viiveitä 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on noudatettava lääkeviraston pyyntöä lääkeviraston asettamassa määräajassa.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa jäsenvaltioiden on kerättävä kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvistä lääkinnällisistä laitteista tietoa lääkinnällisten laitteiden valmistajilta ja niiden valtuutetuilta edustajilta, terveydenhuollon tarjoajilta, tuojilta ja jakelijoilta ja tapauksen mukaan ilmoitetuilta laitoksilta.

3.   Jos jäsenvaltioilla on tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen lisäksi tietoja, jotka todistavat todellisesta tai mahdollisesta lääkinnällisten laitteiden pulasta, niiden on välittömästi toimitettava tällaiset tiedot lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevälle ohjausryhmälle 25 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteidensä välityksellä.

4.   Edellä 23 artiklassa tarkoitetun seurannan tuloksista raportoinnin ja mahdollisten 24 artiklan mukaisesti annettujen ennaltaehkäiseviä tai lieventäviä toimenpiteitä koskevien suositusten jälkeen jäsenvaltioiden on

| a) | tarkasteltava tarvetta säätää väliaikaisista poikkeuksista jäsenvaltion tasolla komission asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 1 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 1 kohdan nojalla kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden todellisen tai mahdollisen pulan lieventämiseksi varmistaen samalla sekä potilas- että tuoteturvallisuuden korkean tason; |
| --- | --- |

a)

tarkasteltava tarvetta säätää väliaikaisista poikkeuksista jäsenvaltion tasolla komission asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 1 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 1 kohdan nojalla kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden todellisen tai mahdollisen pulan lieventämiseksi varmistaen samalla sekä potilas- että tuoteturvallisuuden korkean tason;

| b) | otettava huomioon kaikki 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut suositukset ja kaikki 28 artiklan b alakohdassa tarkoitetut ohjeet sekä koordinoitava kaikkiin 12 artiklan a alakohdan nojalla unionin tasolla toteutettuihin toimiin liittyvät toimensa; |
| --- | --- |

b)

otettava huomioon kaikki 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut suositukset ja kaikki 28 artiklan b alakohdassa tarkoitetut ohjeet sekä koordinoitava kaikkiin 12 artiklan a alakohdan nojalla unionin tasolla toteutettuihin toimiin liittyvät toimensa;

| c) | ilmoitettava lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevälle ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava b alakohdassa tarkoitettujen toimien tuloksista, myös toimittamalla asianomaisen todellisen tai mahdollisen lääkinnällisten laitteiden pulan ratkaisua koskevat tiedot. |
| --- | --- |

c)

ilmoitettava lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevälle ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava b alakohdassa tarkoitettujen toimien tuloksista, myös toimittamalla asianomaisen todellisen tai mahdollisen lääkinnällisten laitteiden pulan ratkaisua koskevat tiedot.

Ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltioiden, jotka toteuttavat vaihtoehtoista toimintatapaa kansallisella tasolla, on ilmoitettava syyt tähän lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevälle ohjausryhmälle.

Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut suositukset, ohjeet ja toimet ja tiivistelmäraportti saaduista kokemuksista on asetettava julkisesti saataville 29 artiklassa tarkoitetun www-portaalin kautta.

28 artikla

Komission rooli lääkinnällisten laitteiden pulan seurannassa ja lieventämisessä

Komissio ottaa huomioon lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän toimittamat tiedot ja suositukset ja

| a) | toteuttaa komissiolle annettujen toimivaltuuksien rajoissa kaikki tarvittavat toimet kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden todellisen tai mahdollisen pulan lieventämiseksi, myös myöntämällä asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 3 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 3 kohdan nojalla unionin tason väliaikaisia poikkeuksia, samalla kun se noudattaa kyseisissä artikloissa säädettyjä edellytyksiä ja pyrkii varmistamaan sekä potilas- että tuoteturvallisuuden; |
| --- | --- |

a)

toteuttaa komissiolle annettujen toimivaltuuksien rajoissa kaikki tarvittavat toimet kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden todellisen tai mahdollisen pulan lieventämiseksi, myös myöntämällä asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 3 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 3 kohdan nojalla unionin tason väliaikaisia poikkeuksia, samalla kun se noudattaa kyseisissä artikloissa säädettyjä edellytyksiä ja pyrkii varmistamaan sekä potilas- että tuoteturvallisuuden;

| b) | tarkastelee tarvittaessa jäsenvaltioille, lääkinnällisten laitteiden valmistajille, ilmoitetuille laitoksille ja muille toimijoille osoitettavien ohjeiden ja suositusten tarvetta; |
| --- | --- |

b)

tarkastelee tarvittaessa jäsenvaltioille, lääkinnällisten laitteiden valmistajille, ilmoitetuille laitoksille ja muille toimijoille osoitettavien ohjeiden ja suositusten tarvetta;

| c) | pyytää lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevää ohjausryhmää antamaan suosituksia tai koordinoimaan toimenpiteitä, joista säädetään 24 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa; |
| --- | --- |

c)

pyytää lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevää ohjausryhmää antamaan suosituksia tai koordinoimaan toimenpiteitä, joista säädetään 24 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa;

| d) | tarkastelee lääketieteellisten vastatoimien tarvetta päätöksen N:o 1082/2013/EU ja muun sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

tarkastelee lääketieteellisten vastatoimien tarvetta päätöksen N:o 1082/2013/EU ja muun sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti;

| e) | on tapauksen mukaan yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tai niiden komponenttiosien todellisen tai mahdollisen pulan lieventämiseksi, silloin kun kyseisiä laitteita tai tällaisten laitteiden osia tuodaan unioniin ja tällaisella todellisella tai mahdollisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia, ja raportoi tarvittaessa tähän liittyvistä toimista ja kyseisten toimien tuloksista lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevälle ohjausryhmälle. |
| --- | --- |

e)

on tapauksen mukaan yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tai niiden komponenttiosien todellisen tai mahdollisen pulan lieventämiseksi, silloin kun kyseisiä laitteita tai tällaisten laitteiden osia tuodaan unioniin ja tällaisella todellisella tai mahdollisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia, ja raportoi tarvittaessa tähän liittyvistä toimista ja kyseisten toimien tuloksista lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevälle ohjausryhmälle.

29 artikla

Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevää ohjausryhmää koskeva tiedotus

1.   Lääkeviraston on yhteistyössä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa annettava yleisölle ja asiaankuuluville sidosryhmille oikea-aikaisesti tietoa lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän työstä sekä tarpeen mukaan torjuttava lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän työtä koskevaa disinformaatiota www-portaalissaan olevalla tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustolla ja muilla asianmukaisilla tavoilla.

2.   Lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän toteuttamien menettelyjen on oltava avoimia.

Tiivistelmät lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän kokousten esityslistasta ja pöytäkirjasta sekä sen 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu työjärjestys ja 24 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut suositukset on dokumentoitava ja asetettava julkisesti saataville lääkeviraston www-portaalissa olevalla tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustolla.

Jos 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu työjärjestys antaa lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenille mahdollisuuden kirjata eriäviä mielipiteitä, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on asetettava tällaiset eriävät mielipiteet ja niiden perusteet toimivaltaisten kansallisten viranomaisten saataville näiden pyynnöstä.

30 artikla

Tuki lääkinnällisiä laitteita käsitteleville asiantuntijapaneeleille

Lääkeviraston on 1 päivästä maaliskuuta 2022 vastattava komission puolesta asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyjen asiantuntijapaneelien, jäljempänä ’asiantuntijapaneelit’, sihteeristön tehtävistä ja annettava tarvittava tuki, jolla varmistetaan, että kyseiset asiantuntijapaneelit voivat tehokkaasti toteuttaa kyseisen asetuksen 106 artiklan 9 ja 10 kohdassa säädetyt tehtävät.

Lääkeviraston on

| a) | annettava asiantuntijapaneeleille hallinnollista ja teknistä tukea tieteellisten lausuntojen, kantojen ja neuvonnan antamista varten; |
| --- | --- |

a)

annettava asiantuntijapaneeleille hallinnollista ja teknistä tukea tieteellisten lausuntojen, kantojen ja neuvonnan antamista varten;

| b) | helpotettava ja hallinnoitava asiantuntijapaneelien etäkokouksia ja fyysisiä kokouksia; |
| --- | --- |

b)

helpotettava ja hallinnoitava asiantuntijapaneelien etäkokouksia ja fyysisiä kokouksia;

| c) | varmistettava, että asiantuntijapaneelien työ suoritetaan riippumattomalla tavalla asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 107 artiklan sekä kyseisen asetuksen nojalla komission perustamien järjestelmien ja menettelyjen mukaisesti mahdollisten eturistiriitojen hallinnoimiseksi ja ehkäisemiseksi aktiivisesti kyseisen asetuksen 106 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

varmistettava, että asiantuntijapaneelien työ suoritetaan riippumattomalla tavalla asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 107 artiklan sekä kyseisen asetuksen nojalla komission perustamien järjestelmien ja menettelyjen mukaisesti mahdollisten eturistiriitojen hallinnoimiseksi ja ehkäisemiseksi aktiivisesti kyseisen asetuksen 106 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti;

| d) | pidettävä yllä ja säännöllisesti päivitettävä asiantuntijapaneelien verkkosivustoa ja asetettava kyseisellä verkkosivustolla julkisesti saataville kaikki tarvittavat tiedot, joita ei ole vielä julkisesti saatavilla Eudamedissa, asiantuntijapaneelien toiminnan avoimuuden varmistamiseksi, myös antamalla ilmoitettujen laitosten perustelut, jos kyseiset laitokset eivät ole noudattaneet asiantuntijapaneelien asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 9 kohdan nojalla antamaa neuvontaa; |
| --- | --- |

d)

pidettävä yllä ja säännöllisesti päivitettävä asiantuntijapaneelien verkkosivustoa ja asetettava kyseisellä verkkosivustolla julkisesti saataville kaikki tarvittavat tiedot, joita ei ole vielä julkisesti saatavilla Eudamedissa, asiantuntijapaneelien toiminnan avoimuuden varmistamiseksi, myös antamalla ilmoitettujen laitosten perustelut, jos kyseiset laitokset eivät ole noudattaneet asiantuntijapaneelien asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 9 kohdan nojalla antamaa neuvontaa;

| e) | julkaistava asiantuntijapaneelien antamat tieteelliset lausunnot, kannat ja neuvonta ja varmistettava samalla luottamuksellisuus asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 12 kohdan toisen alakohdan ja 109 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

julkaistava asiantuntijapaneelien antamat tieteelliset lausunnot, kannat ja neuvonta ja varmistettava samalla luottamuksellisuus asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 12 kohdan toisen alakohdan ja 109 artiklan mukaisesti;

| f) | varmistettava, että asiantuntijoiden korvaukset ja menot suoritetaan komission asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksymien täytäntöönpanosäädösten mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

varmistettava, että asiantuntijoiden korvaukset ja menot suoritetaan komission asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksymien täytäntöönpanosäädösten mukaisesti;

| g) | seurattava, noudattavatko asiantuntijapaneelit yhteistä työjärjestystä, saatavilla olevaa ohjeistusta ja asiantuntijapaneelien toimintaan liittyviä menetelmiä; |
| --- | --- |

g)

seurattava, noudattavatko asiantuntijapaneelit yhteistä työjärjestystä, saatavilla olevaa ohjeistusta ja asiantuntijapaneelien toimintaan liittyviä menetelmiä;

| h) | esitettävä komissiolle ja lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle vuosiraportit asiantuntijapaneelien toteuttamasta työstä, mukaan lukien tiedot asiantuntijapaneelien antamien lausuntojen, kantojen ja neuvonnan lukumäärästä. |
| --- | --- |

h)

esitettävä komissiolle ja lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle vuosiraportit asiantuntijapaneelien toteuttamasta työstä, mukaan lukien tiedot asiantuntijapaneelien antamien lausuntojen, kantojen ja neuvonnan lukumäärästä.

V LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

31 artikla

Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän, hätätilannetyöryhmän ja asiantuntijapaneelien välinen yhteistyö

1.   Lääkeviraston on varmistettava, että lääkepulaa käsittelevä ohjausryhmä ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevä ohjausryhmä tekevät yhteistyötä niiden toimenpiteiden osalta, joilla vastataan kansanterveysuhkiin ja vakaviin tapahtumiin.

2.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenet ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenet ja niiden 3 artiklan 6 kohdassa sekä 25 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen työryhmien jäsenet voivat osallistua toistensa kokouksiin ja työryhmiin sekä tapauksen mukaan tehdä yhteistyötä seurantatehtävissä, raportoinnissa ja lausuntojen valmistelussa.

3.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän yhteisiä kokouksia voidaan järjestää puheenjohtajien tai varapuheenjohtajien suostumuksella.

4.   Lääkeviraston on tarpeen mukaan varmistettava, että hätätilannetyöryhmä ja asiantuntijapaneelit tekevät yhteistyötä kansanterveysuhkiin valmistautumisessa ja niiden hallinnassa.

32 artikla

Avoimuus ja eturistiriidat

1.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän on suoritettava tehtävänsä riippumattomasti, puolueettomasti ja avoimesti.

2.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenillä ja tapauksen mukaan lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän kokouksiin tarkkailijoina osallistuvilla henkilöillä ei saa olla sellaisia taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia lääketeollisuuteen tai lääkinnällisiä laitteita valmistavaan teollisuuteen, jotka voisivat vaikuttaa heidän riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa.

3.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenten ja tapauksen mukaan tarkkailijoiden on annettava ilmoitus taloudellisista ja muista sidonnaisuuksistaan sekä saatettava kyseiset sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset ajan tasalle vuosittain ja aina tarvittaessa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut ilmoitukset asetetaan julkisesti saataville lääkeviraston www-portaalissa.

4.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenten ja tapauksen mukaan tarkkailijoiden on ilmoitettava kaikista muista tietoonsa saamistaan seikoista, joihin voidaan vilpittömässä mielessä kohtuudella olettaa liittyvän eturistiriita tai jonka voidaan olettaa johtavan eturistiriitaan.

5.   Ennen jokaista kokousta lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenten ja tapauksen mukaan tarkkailijoiden, jotka osallistuvat lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän kokouksiin, on ilmoitettava sidonnaisuuksista, joiden voitaisiin katsoa vaikuttavan haitallisesti heidän riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa esityslistalla oleviin asioihin nähden.

6.   Jos lääkevirasto päättää, että 5 kohdan mukaisesti ilmoitettu sidonnaisuus merkitsee eturistiriitaa, asianomainen jäsen tai tarkkailija ei saa osallistua kyseistä esityslistalla olevaa asiaa koskeviin keskusteluihin tai päätöksentekoon eikä hänelle voida antaa siitä tietoja.

7.   Edellä 5 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset ja 6 kohdassa tarkoitetut lääkeviraston tekemät päätökset kirjataan kokouksen pöytäkirjan tiivistelmään.

8.   Lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän jäsenten ja tapauksen mukaan tarkkailijoiden on noudatettava salassapitovelvollisuutta tehtäviensä päättymisen jälkeenkin.

9.   Hätätilannetyöryhmän jäsenten on aina, kun tapahtuu ilmoituksen kannalta merkityksellinen muutos, päivitettävä taloudellisia tai muita sidonnaisuuksiaan koskeva vuosittainen ilmoitus, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 726/2004 63 artiklassa.

33 artikla

Suojautuminen kyberhyökkäyksiltä

Lääkeviraston on varustauduttava korkeatasoisin turvavalvontatoimenpitein ja -prosessein kyberhyökkäysten, kybervakoilun ja muiden tietoturvaloukkausten torjumiseksi, jotta voidaan varmistaa terveystietojen suoja ja lääkeviraston normaali toiminta kaikkina aikoina ja erityisesti unionin tason kansanterveysuhkien tai vakavien tapahtumien aikana.

Ensimmäistä kohtaa sovellettaessa lääkeviraston on aktiivisesti tunnistettava ja pantava täytäntöön unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa hyväksyttyjä parhaita kyberturvallisuuskäytäntöjä kyberhyökkäysten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, lieventämiseksi ja käsittelemiseksi.

34 artikla

Luottamuksellisuus

1.   Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä ja rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (19) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (20) ja salassapitovelvollisuutta koskevien jäsenvaltioiden olemassa olevien kansallisten säännösten ja käytäntöjen soveltamista, kaikkien tämän asetuksen soveltamiseen osallistuvien osapuolten on noudatettava luottamuksellisuutta tehtäviensä suorittamisen yhteydessä haltuunsa saamiensa tietojen ja datan osalta luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden kaupallisesti luottamuksellisten tietojen ja liikesalaisuuksien, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeudet, suojaamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/943 (21) mukaisesti.

2.   Kaikkien tämän asetuksen soveltamiseen osallistuvien osapuolten on varmistettava, että liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja ei jaeta niin, että yritykset voivat rajoittaa tai vääristää kilpailua SEUT 101 artiklassa tarkoitetulla tavalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1 kohdan soveltamista.

3.   Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, komission ja lääkeviraston välillä luottamuksellisesti vaihdettavia tietoja ei saa luovuttaa sopimatta siitä etukäteen sen viranomaisen kanssa, jolta tiedot ovat peräisin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.

4.   Edellä olevat 1, 2 ja 3 kohta eivät vaikuta komission, lääkeviraston, jäsenvaltioiden tai muiden tässä asetuksessa tunnistettujen toimijoiden tiedonvaihtoa ja varoitusten antamista koskeviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin eivätkä asianomaisten henkilöiden rikosoikeuden mukaiseen tiedonantovelvollisuuteen.

5.   Komissio, lääkevirasto ja jäsenvaltiot voivat vaihtaa liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja sellaisten kolmansien maiden sääntelyviranomaisten kanssa, joiden kanssa ne ovat tehneet kahdenvälisiä tai monenvälisiä luottamuksellisuutta suojaavia järjestelyjä.

35 artikla

Henkilötietojen suoja

1.   Tämän asetuksen mukaisesti toteutettaviin henkilötietojen siirtoihin sovelletaan tapauksen mukaan asetuksia (EU) 2016/679 ja (EU) 2018/1725.

2.   Kun henkilötietoja siirretään kolmanteen maahan ja jos ei ole olemassa asetuksen (EU) 2016/679 46 artiklassa tarkoitettua tietosuojan tason riittävyyttä koskevaa päätöstä tai vastaavasti asetuksen (EU) 2018/1725 48 artiklassa tarkoitettuja asianmukaisia suojatoimia, komissio, lääkevirasto ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa tiettyjä henkilötietojen siirtoja sellaisten kolmansien maiden sääntelyviranomaisille, joiden kanssa ne ovat tehneet luottamuksellisuutta suojaavia järjestelyjä, jos kyseiset siirrot on välttämätöntä yleistä etua koskevien tärkeiden syiden vuoksi, kuten kansanterveyden suojelemiseksi. Tällaiset siirrot on tehtävä asetuksen (EU) 2016/679 49 artiklassa ja asetuksen (EU) 2018/1725 50 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

36 artikla

Raportointi ja tarkastelu

1.   Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2026 ja sen jälkeen joka neljäs vuosi. Kyseisessä kertomuksessa on tarkasteltava

| a) | lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevaa kriisivalmius- ja kriisinhallintakehystä, mukaan lukien säännöllisten stressitestien tulokset; |
| --- | --- |

a)

lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevaa kriisivalmius- ja kriisinhallintakehystä, mukaan lukien säännöllisten stressitestien tulokset;

| b) | 10 ja 26 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamatta jättämistapauksia myyntiluvan haltijoiden, lääkinnällisten laitteiden valmistajien, valtuutettujen edustajien, maahantuojien, jakelijoiden ja ilmoitettujen laitosten toimesta; |
| --- | --- |

b)

10 ja 26 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamatta jättämistapauksia myyntiluvan haltijoiden, lääkinnällisten laitteiden valmistajien, valtuutettujen edustajien, maahantuojien, jakelijoiden ja ilmoitettujen laitosten toimesta;

| c) | Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan tehtäviä ja toimintaa. |
| --- | --- |

c)

Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan tehtäviä ja toimintaa.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, komissio antaa hyvissä ajoin kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista tapauksista.

3.   Komissio esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella. Erityisesti komissio arvioi tarvetta

| a) | laajentaa tämän asetuksen soveltamisalaa koskemaan eläinlääkkeitä ja lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitettuja henkilönsuojaimia; |
| --- | --- |

a)

laajentaa tämän asetuksen soveltamisalaa koskemaan eläinlääkkeitä ja lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitettuja henkilönsuojaimia;

| b) | muuttaa 2 artiklaa; |
| --- | --- |

b)

muuttaa 2 artiklaa;

| c) | ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla vahvistetaan unionin tai kansallisella tasolla 10 ja 26 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamista; ja |
| --- | --- |

c)

ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla vahvistetaan unionin tai kansallisella tasolla 10 ja 26 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamista; ja

| d) | laajentaa Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan toimeksiantoa, tarvetta helpottaa entisestään Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan yhteentoimivuutta kansallisten tietoteknisten järjestelmien ja unionin tietoteknisten järjestelmien kanssa, tarvetta perustaa kansallisia lääkepulan seuranta-alustoja sekä tarvetta täyttää sellaisia muita lisävaatimuksia lääkkeiden rakenteelliseen pulaan puuttumiseksi, joita voidaan ottaa käyttöön direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 tarkistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

d)

laajentaa Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan toimeksiantoa, tarvetta helpottaa entisestään Euroopan saatavuushäiriöiden seuranta-alustan yhteentoimivuutta kansallisten tietoteknisten järjestelmien ja unionin tietoteknisten järjestelmien kanssa, tarvetta perustaa kansallisia lääkepulan seuranta-alustoja sekä tarvetta täyttää sellaisia muita lisävaatimuksia lääkkeiden rakenteelliseen pulaan puuttumiseksi, joita voidaan ottaa käyttöön direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 tarkistamisen yhteydessä.

37 artikla

Unionin rahoitus

1.   Unioni tarjoaa rahoituksen niille lääkeviraston toimille, joilla tuetaan lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän, hätätilannetyöryhmän, 3 artiklan 6 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen työryhmien sekä asiantuntijapaneelien työtä ja joihin kuuluu lääkeviraston yhteistyö komission ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa.

Unionin rahoitustuki tämän asetuksen mukaisille toimille pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (22) mukaisesti.

2.   Lääkeviraston on lääkeviraston hallintoneuvoston vahvistamien rahoitusjärjestelyjen mukaisesti korvattava esittelijöiden arviointitoimet tämän asetuksen mukaisessa hätätilannetyöryhmässä sekä lisäksi korvattava jäsenvaltioiden edustajille ja asiantuntijoille aiheutuneet kulut, jotka liittyvät lääkepulaa käsittelevän ohjausryhmän, lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevän ohjausryhmän, hätätilannetyöryhmän sekä 3 artiklan 6 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen työryhmien kokouksiin. Tällainen korvaus maksetaan asiaankuuluville kansallisille toimivaltaisille viranomaisille.

3.   Asetuksen (EY) N:o 726/2004 67 artiklassa säädetty unionin rahoitusosuus kattaa lääkeviraston tässä asetuksessa säädetyt tehtävät ja se kattaa lääkkeiden osalta toimivaltaisille kansallisille viranomaisille maksettavan täyden korvauksen lääkkeistä, jos maksujen osalta sovelletaan vapautuksia neuvoston asetuksen (EY) N:o 297/95 (23) mukaisesti.

38 artikla

Voimaantulo ja soveltamispäivä

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 2022.

Kuitenkin, lukuun ottamatta 30 artiklaa, IV lukua sovelletaan 2 päivästä helmikuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  
  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109.

1

(2)  
  EUVL C 300, 27.7.2021, s. 87.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 20. tammikuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 25. tammikuuta 2022.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/522, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 1).

4

(5)  
  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 83.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 726/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista unionin lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 536/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 1).

7

(8)  
  EUVL C 393 I, 29.9.2021, s. 3.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/745, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lääkinnällisistä laitteista, direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 178/2002 ja asetuksen (EY) N:o 1223/2009 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta (EUVL L 117, 5.5.2017, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/746, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista sekä direktiivin 98/79/EY ja komission päätöksen 2010/227/EU kumoamisesta (EUVL L 117, 5.5.2017, s. 176).

12

in vitro

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/696, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 69).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

15

(16)  Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 851/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (EUVL L 142, 30.4.2004, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/943, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, julkistamattoman taitotiedon ja liiketoimintatiedon (liikesalaisuuksien) suojaamisesta laittomalta hankinnalta, käytöltä ja ilmaisemiselta (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

22

(23)  Neuvoston asetus (EY) N:o 297/95, annettu 10 päivänä helmikuuta 1995, Euroopan lääkearviointiviraston maksullisista palveluista (EYVL L 35, 15.2.1995, s. 1).

23

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/38

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/124,

annettu 25 päivänä tammikuuta 2022,

Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen muuttamista koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, allekirjoitettiin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2010/465/EU (2) mukaisesti 24 päivänä kesäkuuta 2010 sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan myöhemmin päätökseen. |
| --- | --- |

(1)

Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen muuttamista koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, allekirjoitettiin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2010/465/EU (2) mukaisesti 24 päivänä kesäkuuta 2010 sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan myöhemmin päätökseen.

| (2) | Pöytäkirjan ovat ratifioineet kaikki jäsenvaltiot Kroatian tasavaltaa lukuun ottamatta. Kroatian tasavallan on määrä liittyä pöytäkirjaan vuoden 2012 liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Pöytäkirjan ovat ratifioineet kaikki jäsenvaltiot Kroatian tasavaltaa lukuun ottamatta. Kroatian tasavallan on määrä liittyä pöytäkirjaan vuoden 2012 liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Pöytäkirja olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(3)

Pöytäkirja olisi hyväksyttävä.

| (4) | Koska ei enää tarvita päätöksen 2010/465/EU 5 artiklaa, joka koskee jäsenvaltioiden ilmoittamisvelvoitetta, kyseisen artiklan soveltaminen olisi lopetettava tämän päätöksen voimaantulopäivänä, |
| --- | --- |

(4)

Koska ei enää tarvita päätöksen 2010/465/EU 5 artiklaa, joka koskee jäsenvaltioiden ilmoittamisvelvoitetta, kyseisen artiklan soveltaminen olisi lopetettava tämän päätöksen voimaantulopäivänä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitettu lentoliikennesopimuksen muuttamista koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, Euroopan unionin puolesta (3).

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja hoitaa unionin puolesta pöytäkirjan 10 artiklassa määrätyn diplomaattisten noottien vaihdon.

3 artikla

Päätöksen 2010/465/EU 5 artiklan soveltaminen päättyy tämän päätöksen voimaantulopäivänä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  Hyväksyntä annettu 14 päivänä joulukuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös 2010/465/EU, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2010, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välisen lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 223, 25.8.2010, s. 1).

2

(3)  Pöytäkirjan teksti on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 223, 25.8.2010, s. 3, yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

3

---

ASETUKSET

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/40 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/40

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/125,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2021,

Euroopan ympäristötilinpitoa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteiden I–V muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan ympäristötilinpidosta 6 päivänä heinäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 691/2011 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Voidakseen hoitaa perussopimusten mukaiset ja erityisesti ympäristöön, kestävyyteen ja ilmastonmuutokseen liittyvät tehtävänsä komissio tarvitsee käyttöönsä täydellisiä, ajantasaisia ja luotettavia tietoja. Asetuksessa (EU) N:o 691/2011 vahvistetaan Euroopan ympäristötilinpidon yhteiset puitteet, joihin sisältyvät luettelot ominaispiirteistä, joista tiedot kootaan ja toimitetaan, sekä säännöt tilien laadinnan jaksollisuudesta ja toimittamisen määräajoista. |
| --- | --- |

(1)

Voidakseen hoitaa perussopimusten mukaiset ja erityisesti ympäristöön, kestävyyteen ja ilmastonmuutokseen liittyvät tehtävänsä komissio tarvitsee käyttöönsä täydellisiä, ajantasaisia ja luotettavia tietoja. Asetuksessa (EU) N:o 691/2011 vahvistetaan Euroopan ympäristötilinpidon yhteiset puitteet, joihin sisältyvät luettelot ominaispiirteistä, joista tiedot kootaan ja toimitetaan, sekä säännöt tilien laadinnan jaksollisuudesta ja toimittamisen määräajoista.

| (2) | Ympäristötilinpidon ominaispiirteiden luettelot ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa tilastotietojen vertailukelpoisuus eri jäsenvaltioissa. Ne on nyt saatettava ajan tasalle, jotta ne vastaisivat tilinpidon tietolähteiden päivityksiä ja jotta ne olisivat käyttäjien kannalta merkityksellisiä. |
| --- | --- |

(2)

Ympäristötilinpidon ominaispiirteiden luettelot ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa tilastotietojen vertailukelpoisuus eri jäsenvaltioissa. Ne on nyt saatettava ajan tasalle, jotta ne vastaisivat tilinpidon tietolähteiden päivityksiä ja jotta ne olisivat käyttäjien kannalta merkityksellisiä.

| (3) | Jotta voidaan paremmin seurata edistymistä vihreän, kilpailukykyisen ja sopeutumiskykyisen kiertotalouden toteutumisessa (2) ja edistymistä EU:n kannalta merkityksellisten kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, tarvitaan ajantasaista lisätietoa ympäristön ja talouden yhteyksistä. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan paremmin seurata edistymistä vihreän, kilpailukykyisen ja sopeutumiskykyisen kiertotalouden toteutumisessa (2) ja edistymistä EU:n kannalta merkityksellisten kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, tarvitaan ajantasaista lisätietoa ympäristön ja talouden yhteyksistä.

| (4) | Ympäristötilinpidon ominaispiirteiden luettelot ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa tilastotietojen vertailukelpoisuus eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(4)

Ympäristötilinpidon ominaispiirteiden luettelot ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa tilastotietojen vertailukelpoisuus eri jäsenvaltioissa.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteessä I oleva luettelo päästöistä ilmaan olisi saatettava ajan tasalle, jotta se vastaisi ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) mukaisesti ilmoitettujen kasvihuonekaasujen luetteloa, jota tarkistettiin Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden jälkeen, sekä valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen (CLRTAP) mukaisia päästöinventaarioita koskevia suuntaviivoja ja tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (3) (kansallisia päästörajoja koskeva direktiivi) määritelmiä. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteessä I oleva luettelo päästöistä ilmaan olisi saatettava ajan tasalle, jotta se vastaisi ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) mukaisesti ilmoitettujen kasvihuonekaasujen luetteloa, jota tarkistettiin Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden jälkeen, sekä valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen (CLRTAP) mukaisia päästöinventaarioita koskevia suuntaviivoja ja tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (3) (kansallisia päästörajoja koskeva direktiivi) määritelmiä.

| (6) | Ilmastopolitiikan toteuttamisen edistämiseksi jäsenvaltiot olisi velvoitettava toimittamaan verojen jaottelu niihin veroihin, jotka kirjataan EU:n päästökauppajärjestelmästä (EU ETS) peräisin oleviin valtion tuloihin, ja muihin hiilidioksidiveroihin. Kyseiset verot olisi sen vuoksi sisällytettävä asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteessä II olevaan ominaispiirteiden luetteloon. |
| --- | --- |

(6)

Ilmastopolitiikan toteuttamisen edistämiseksi jäsenvaltiot olisi velvoitettava toimittamaan verojen jaottelu niihin veroihin, jotka kirjataan EU:n päästökauppajärjestelmästä (EU ETS) peräisin oleviin valtion tuloihin, ja muihin hiilidioksidiveroihin. Kyseiset verot olisi sen vuoksi sisällytettävä asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteessä II olevaan ominaispiirteiden luetteloon.

| (7) | Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteessä III olevissa taulukoissa C ja E olevia tietoja ei enää tarvita unionin aggregaattien tuottamiseksi, koska Eurostat on kehittänyt uuden menetelmän, joka perustuu muihin helposti saatavilla oleviin tietoihin. Sen vuoksi kyseiset taulukot olisi poistettava. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteessä III olevissa taulukoissa C ja E olevia tietoja ei enää tarvita unionin aggregaattien tuottamiseksi, koska Eurostat on kehittänyt uuden menetelmän, joka perustuu muihin helposti saatavilla oleviin tietoihin. Sen vuoksi kyseiset taulukot olisi poistettava.

| (8) | Jotta Euroopan vihreän kehityksen ohjelman temaattisia ympäristöpolitiikkoja voitaisiin toteuttaa paremmin, ympäristötilinpidon ympäristönsuojelumenoja koskevissa tileissä on eriteltävä kaikilla aloilla ympäristönsuojelutoimien luokituksessa esitetyt ympäristötavoitteet, joita ovat ulkoilman- ja ilmastonsuojelu (CEPA 1), jätevesihuolto (CEPA 2), jätehuolto (CEPA 3), maaperän, pohjaveden ja pintaveden suojelu ja parantaminen (CEPA 4), melun ja tärinän torjunta (CEPA 5), biologisen monimuotoisuuden ja maisemien suojelu (CEPA 6) sekä säteilyltä suojaaminen, ympäristöä koskeva tutkimus- ja kehittämistoiminta ja muu ympäristönsuojelu (CEPA 7–9). Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liite IV olisi saatettava sen vuoksi ajan tasalle näiden muutosten ottamiseksi huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Jotta Euroopan vihreän kehityksen ohjelman temaattisia ympäristöpolitiikkoja voitaisiin toteuttaa paremmin, ympäristötilinpidon ympäristönsuojelumenoja koskevissa tileissä on eriteltävä kaikilla aloilla ympäristönsuojelutoimien luokituksessa esitetyt ympäristötavoitteet, joita ovat ulkoilman- ja ilmastonsuojelu (CEPA 1), jätevesihuolto (CEPA 2), jätehuolto (CEPA 3), maaperän, pohjaveden ja pintaveden suojelu ja parantaminen (CEPA 4), melun ja tärinän torjunta (CEPA 5), biologisen monimuotoisuuden ja maisemien suojelu (CEPA 6) sekä säteilyltä suojaaminen, ympäristöä koskeva tutkimus- ja kehittämistoiminta ja muu ympäristönsuojelu (CEPA 7–9). Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liite IV olisi saatettava sen vuoksi ajan tasalle näiden muutosten ottamiseksi huomioon.

| (9) | Ympäristöliiketoiminnan markkinat-osuutta koskevat tiedot eivät riitä ympäristöpolitiikan toteuttamiseen. Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liite V olisi sen vuoksi saatettava ajan tasalle siten, että jäsenvaltioiden edellytetään toimittavan tiedot alan kokonaiskoosta. |
| --- | --- |

(9)

Ympäristöliiketoiminnan markkinat-osuutta koskevat tiedot eivät riitä ympäristöpolitiikan toteuttamiseen. Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liite V olisi sen vuoksi saatettava ajan tasalle siten, että jäsenvaltioiden edellytetään toimittavan tiedot alan kokonaiskoosta.

| (10) | Jotta käyttäjien olisi helpompi tulkita tietoja ja jotta jäsenvaltiot voisivat varmistaa tietojen laadun tietojen kokoamisen aikana, jäsenvaltioiden olisi annettava tietoja kaikista kansallisten ympäristönsuojelumenojen osatekijöistä. Tähän sisältyvät arviot ja tiedot ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäytöstä. Eurostatin kokemukset jäsenvaltioiden tietojen validoinnista osoittavat, että Eurostat ei muiden pakollisten raportointiluokkien välisten tilinpitosuhteiden perusteella voi johtaa ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäyttöä koskevia tietoja, kuten jätehuolto- tai jätevedenkäsittelypalveluista yhtiöille aiheutuvia kustannuksia, jotka olisivat riittävän laadukkaita kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liite IV olisi sen vuoksi saatettava ajan tasalle siten, että jäsenvaltiot kokoavat ja ilmoittavat tätä kohtaa koskevat tiedot ja toteuttavat kaikki asiaankuuluvat laadunvarmistustoimenpiteet. |
| --- | --- |

(10)

Jotta käyttäjien olisi helpompi tulkita tietoja ja jotta jäsenvaltiot voisivat varmistaa tietojen laadun tietojen kokoamisen aikana, jäsenvaltioiden olisi annettava tietoja kaikista kansallisten ympäristönsuojelumenojen osatekijöistä. Tähän sisältyvät arviot ja tiedot ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäytöstä. Eurostatin kokemukset jäsenvaltioiden tietojen validoinnista osoittavat, että Eurostat ei muiden pakollisten raportointiluokkien välisten tilinpitosuhteiden perusteella voi johtaa ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäyttöä koskevia tietoja, kuten jätehuolto- tai jätevedenkäsittelypalveluista yhtiöille aiheutuvia kustannuksia, jotka olisivat riittävän laadukkaita kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liite IV olisi sen vuoksi saatettava ajan tasalle siten, että jäsenvaltiot kokoavat ja ilmoittavat tätä kohtaa koskevat tiedot ja toteuttavat kaikki asiaankuuluvat laadunvarmistustoimenpiteet.

| (11) | Ympäristönsuojeluun liittyvien kansallisten kokonaismenojen tarkka mittaaminen edellyttää, että yksilöidään kaikki ympäristönsuojelupalveluja koskevat menot, jotka ovat aiheutuneet muiden ympäristönsuojelupalvelujen tuottamisesta ja jotka näin ollen on jo katettu asianomaisten lopputuotteiden arvossa. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot ilmoittavat kaikesta ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäytöstä ympäristönsuojelupalvelujen tuottamiseksi riippumatta siitä, ovatko ne erikoistuneiden tuottajien tuottamia vai eivät. |
| --- | --- |

(11)

Ympäristönsuojeluun liittyvien kansallisten kokonaismenojen tarkka mittaaminen edellyttää, että yksilöidään kaikki ympäristönsuojelupalveluja koskevat menot, jotka ovat aiheutuneet muiden ympäristönsuojelupalvelujen tuottamisesta ja jotka näin ollen on jo katettu asianomaisten lopputuotteiden arvossa. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot ilmoittavat kaikesta ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäytöstä ympäristönsuojelupalvelujen tuottamiseksi riippumatta siitä, ovatko ne erikoistuneiden tuottajien tuottamia vai eivät.

| (12) | Euroopan ympäristötilinpidon raportoinnin määräaikoja olisi lyhennettävä, jotta parannettaisiin tilinpidon hyödyllisyyttä poliittisessa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan ympäristötilinpidon raportoinnin määräaikoja olisi lyhennettävä, jotta parannettaisiin tilinpidon hyödyllisyyttä poliittisessa päätöksenteossa.

| (13) | Jäsenvaltioiden raportointitaakan keventämiseksi olisi vähennettävä NACE-luokituksen vaadittua yksityiskohtaisuutta ympäristöliiketoiminnan tilien ja NACE-luokan ”Teollisuus” ympäristönsuojelumenoja koskevien tilien osalta. Tämä on kustannustehokas toimenpide, joka myös parantaa tietojen saatavuutta käyttäjien kannalta vähentämällä salassapitomerkintöjen ja tietojen julkistamista koskevien rajoitusten määrää. Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteet IV ja V olisi saatettava sen vuoksi ajan tasalle. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltioiden raportointitaakan keventämiseksi olisi vähennettävä NACE-luokituksen vaadittua yksityiskohtaisuutta ympäristöliiketoiminnan tilien ja NACE-luokan ”Teollisuus” ympäristönsuojelumenoja koskevien tilien osalta. Tämä on kustannustehokas toimenpide, joka myös parantaa tietojen saatavuutta käyttäjien kannalta vähentämällä salassapitomerkintöjen ja tietojen julkistamista koskevien rajoitusten määrää. Asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteet IV ja V olisi saatettava sen vuoksi ajan tasalle.

| (14) | Jotta korvattaisiin raportointimääräaikojen lyhenemisestä ja ominaispiirteiden luetteloiden ajan tasalle saattamisesta aiheutuva lisärasite, ympäristönsuojelumenoja koskevassa tilinpidossa olisi otettava käyttöön 1 prosentin kynnysarvo toimialakohtaisen jaottelun osalta. |
| --- | --- |

(14)

Jotta korvattaisiin raportointimääräaikojen lyhenemisestä ja ominaispiirteiden luetteloiden ajan tasalle saattamisesta aiheutuva lisärasite, ympäristönsuojelumenoja koskevassa tilinpidossa olisi otettava käyttöön 1 prosentin kynnysarvo toimialakohtaisen jaottelun osalta.

| (15) | Ajan tasalle saatettujen tietojen ensimmäinen viitevuosi on vahvistettava. |
| --- | --- |

(15)

Ajan tasalle saatettujen tietojen ensimmäinen viitevuosi on vahvistettava.

| (16) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 691/2011 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(16)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 691/2011 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteet I–V tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 192, 22.7.2011, s. 1.

1

(2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta (COM(2020) 98 final).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

3

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 691/2011 liitteet I–V seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 jakso seuraavasti:

  ”3 jakso
  OMINAISPIIRTEIDEN LUETTELO
  Jäsenvaltioiden on tuotettava tilastot seuraavien ilmansaasteiden päästöistä:








  Nimi | Symboli | Raportointiyksikkö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiilidioksidi ilman biomassan päästöjä | CO2 | 1 000 tonnia (Gg) |
| Hiilidioksidi biomassasta | Biomassan CO2 | 1 000 tonnia (Gg) |
| Dityppioksidi | N2O | tonnia (Mg) |
| Metaani | CH4 | tonnia (Mg) |
| Perfluorihiilivedyt | PFC-yhdisteet | tonnia (Mg) hiilidioksidiekvivalentteina |
| Fluorihiilivedyt | HFC-yhdisteet | tonnia (Mg) hiilidioksidiekvivalentteina |
| Rikkiheksafluoridi ja typpitrifluoridi | SF6 NF3 | tonnia (Mg) hiilidioksidiekvivalentteina |
| Typen oksidit | NOX | tonnia (Mg) typpidioksidiekvivalentteina |
| Muut haihtuvat orgaaniset yhdisteet kuin metaani | NMVOC-yhdisteet | tonnia (Mg) |
| Hiilimonoksidi | CO | tonnia (Mg) |
| Hiukkaset, < 10 μm | PM10 | tonnia (Mg) |
| Hiukkaset, < 2,5 μm | PM2,5 | tonnia (Mg) |
| Rikin oksidit | SOX | tonnia (Mg) rikkidioksidiekvivalentteina |
| Ammoniakki | NH3 | tonnia (Mg) |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Korvataan 3 jakso seuraavasti:

”3 jakso

OMINAISPIIRTEIDEN LUETTELO

Jäsenvaltioiden on tuotettava tilastot seuraavien ilmansaasteiden päästöistä:

Nimi

Symboli

Raportointiyksikkö

Hiilidioksidi ilman biomassan päästöjä

CO2

1 000 tonnia (Gg)

Hiilidioksidi biomassasta

Biomassan CO2

1 000 tonnia (Gg)

Dityppioksidi

N2O

tonnia (Mg)

Metaani

CH4

tonnia (Mg)

Perfluorihiilivedyt

PFC-yhdisteet

tonnia (Mg) hiilidioksidiekvivalentteina

Fluorihiilivedyt

HFC-yhdisteet

tonnia (Mg) hiilidioksidiekvivalentteina

Rikkiheksafluoridi ja typpitrifluoridi

SF6 NF3

tonnia (Mg) hiilidioksidiekvivalentteina

Typen oksidit

NOX

tonnia (Mg) typpidioksidiekvivalentteina

Muut haihtuvat orgaaniset yhdisteet kuin metaani

NMVOC-yhdisteet

tonnia (Mg)

Hiilimonoksidi

CO

tonnia (Mg)

Hiukkaset, < 10 μm

PM10

tonnia (Mg)

Hiukkaset, < 2,5 μm

PM2,5

tonnia (Mg)

Rikin oksidit

SOX

tonnia (Mg) rikkidioksidiekvivalentteina

Ammoniakki

NH3

tonnia (Mg)

Kaikki tiedot on ilmoitettava yhden desimaalin tarkkuudella.”;

| b) | Korvataan 5 jakso seuraavasti:

  ”5 jakso
  RAPORTOINTITAULUKOT








  1. | Kunkin 3 jaksossa tarkoitetun ominaispiirteen osalta on tuotettava tiedot EKT-95:n kanssa täysin yhteensopivan hierarkkisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2:n mukaan (aggregointitaso A*64). Tiedot on lisäksi tuotettava seuraavista:






  — | kotitalouksien päästöt ilmaan |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan 5 jakso seuraavasti:

”5 jakso

RAPORTOINTITAULUKOT

1.

—

kotitalouksien päästöt ilmaan

| — | yhdistävät erät, joilla tarkoitetaan sellaisia raportoitavia eriä, joilla selkeästi sovitetaan yhteen tämän asetuksen nojalla raportoitava päästöjä ilmaan koskeva tilinpito ja virallisissa kansallisissa päästöinventaarioissa raportoidut tiedot. |
| --- | --- |

—

yhdistävät erät, joilla tarkoitetaan sellaisia raportoitavia eriä, joilla selkeästi sovitetaan yhteen tämän asetuksen nojalla raportoitava päästöjä ilmaan koskeva tilinpito ja virallisissa kansallisissa päästöinventaarioissa raportoidut tiedot.

| 2. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettu hierarkkinen luokitus on seuraava:
  Päästöt ilmaan toimialoittain – NACE Rev. 2 (A*64)
  Kotitalouksien päästöt ilmaan






  — | Liikenne |
| --- | --- | --- |

2.

Päästöt ilmaan toimialoittain – NACE Rev. 2 (A*64)

Kotitalouksien päästöt ilmaan

—

Liikenne

| — | Lämmitys ja jäähdytys |
| --- | --- |

—

Lämmitys ja jäähdytys

| — | Muut |
| --- | --- |

—

Muut

Yhdistävät erät

Kokonaispäästöjä ilmaan koskeva tilinpito (tuotantotoiminnot + kotitaloudet) kunkin 3 jaksossa tarkoitetun ominaispiirteen osalta

Miinus kotimaiset yksiköt ulkomailla

| — | Ulkomailla toimivat kotimaiset kalastusalukset |
| --- | --- |

—

Ulkomailla toimivat kotimaiset kalastusalukset

| — | Maaliikenne |
| --- | --- |

—

Maaliikenne

| — | Vesiliikenne |
| --- | --- |

—

Vesiliikenne

| — | Lentoliikenne |
| --- | --- |

—

Lentoliikenne

Plus ulkomaiset yksiköt maan alueella

| + | Maaliikenne |
| --- | --- |

+

Maaliikenne

| + | Vesiliikenne |
| --- | --- |

+

Vesiliikenne

| + | Lentoliikenne |
| --- | --- |

+

Lentoliikenne

| (+ tai –) | Muut oikaisut ja tilastolliset erot |
| --- | --- |

(+ tai –)

Muut oikaisut ja tilastolliset erot

| = | Epäpuhtauden X kokonaispäästöt siten kuin ne on ilmoitettu UNFCCC:lle (1) / CLRTAP:lle (2)”; |
| --- | --- |

=

Epäpuhtauden X kokonaispäästöt siten kuin ne on ilmoitettu UNFCCC:lle (1) / CLRTAP:lle (2)”;

| 2) | Korvataan liitteessä II olevat 3 ja 4 jakso seuraavasti:

  ”3 jakso
  OMINAISPIIRTEIDEN LUETTELO
  Jäsenvaltioiden on tuotettava tilastot ympäristöön liittyvistä veroista seuraavien ominaispiirteiden mukaisesti:






  — | energiaverot, |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II olevat 3 ja 4 jakso seuraavasti:

”3 jakso

OMINAISPIIRTEIDEN LUETTELO

Jäsenvaltioiden on tuotettava tilastot ympäristöön liittyvistä veroista seuraavien ominaispiirteiden mukaisesti:

—

energiaverot,

| — | liikenneverot, |
| --- | --- |

—

liikenneverot,

| — | päästöverot, |
| --- | --- |

—

päästöverot,

| — | luonnonvaroja koskevat verot. |
| --- | --- |

—

luonnonvaroja koskevat verot.

Jäsenvaltioiden on myös erillisenä ominaispiirteenä ilmoitettava Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään kirjatut valtion verotulot, jotka liittyvät niiden osallistumiseen EU:n päästökauppajärjestelmään.

Jäsenvaltioiden on myös erillisenä ominaispiirteenä ilmoitettava muut ympäristöön liittyvät verot, jotka on sisällytetty energia-, liikenne-, päästö- tai luonnonvaroja koskevien verojen kokonaismäärään ja joita kannetaan polttoaineiden hiilipitoisuudesta (muut hiilidioksidiverot).

Kaikki tiedot on ilmoitettava miljoonina kansallisessa valuutassa.

4 jakso

ENSIMMÄINEN VIITEVUOSI, JAKSOLLISUUS JA TOIMITTAMISEN MÄÄRÄAJAT

| 1. | Tilastot on laadittava ja toimitettava vuosittain. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tilastot on toimitettava 16 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. Tätä sovelletaan viitevuodesta 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vastatakseen käyttäjien tarpeeseen saada täydellisiä ja oikea-aikaisia tietoja komissio (Eurostat) tuottaa tämän moduulin pääasiallisista kokonaissuureista EU-27:ää koskevia arvioita heti, kun riittävät maakohtaiset tiedot ovat käytettävissä. Komissio (Eurostat) tuottaa ja julkaisee mahdollisuuksien mukaan arvioita tiedoista, joita jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ensimmäinen viitevuosi on 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Toimittaessaan tietoja komissiolle jäsenvaltioiden on annettava vuosien n–4, n–3, n–2, n–1 ja n vuotuiset tiedot (n on viitevuosi). Jäsenvaltiot voivat antaa mahdolliset käytettävissä olevat tiedot vuotta 2016 edeltäviltä vuosilta.”; |
| --- | --- |

5.

| 3) | Korvataan liitteessä III olevat 4 ja 5 jakso seuraavasti:

  ”4 jakso
  ENSIMMÄINEN VIITEVUOSI, JAKSOLLISUUS JA TOIMITTAMISEN MÄÄRÄAJAT








  1. | Tilastot on laadittava ja toimitettava vuosittain. |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan liitteessä III olevat 4 ja 5 jakso seuraavasti:

”4 jakso

ENSIMMÄINEN VIITEVUOSI, JAKSOLLISUUS JA TOIMITTAMISEN MÄÄRÄAJAT

1.

| 2. | Tilastot on toimitettava 16 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. Tätä sovelletaan viitevuodesta 2021. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vastatakseen käyttäjien tarpeeseen saada täydellisiä ja oikea-aikaisia tietoja komissio (Eurostat) tuottaa tämän moduulin pääasiallisista kokonaissuureista EU-27:ää koskevia arvioita heti, kun riittävät maakohtaiset tiedot ovat käytettävissä. Komissio (Eurostat) tuottaa ja julkaisee mahdollisuuksien mukaan arvioita tiedoista, joita jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ensimmäinen viitevuosi on 2021. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Toimittaessaan tietoja komissiolle jäsenvaltioiden on annettava vuosien n–4, n–3, n–2, n–1 ja n vuotuiset tiedot (n on viitevuosi). Jäsenvaltiot voivat antaa mahdolliset käytettävissä olevat tiedot vuotta 2017 edeltäviltä vuosilta. |
| --- | --- |

5.

5 jakso

RAPORTOINTITAULUKOT

Seuraavissa taulukoissa luetelluista ominaispiirteistä on tuotettava tiedot massayksikköinä.

Taulukko A – Kotimainen otto

| MF.1 | Biomassa |
| --- | --- |

MF.1

Biomassa

| MF.1.1 | Viljelykasvit (rehukasveja lukuun ottamatta) |
| --- | --- |

MF.1.1

Viljelykasvit (rehukasveja lukuun ottamatta)

| MF.1.1.1 | Viljakasvit |
| --- | --- |

MF.1.1.1

Viljakasvit

| MF.1.1.2 | Juuret, mukulat |
| --- | --- |

MF.1.1.2

Juuret, mukulat

| MF.1.1.3 | Sokerikasvit |
| --- | --- |

MF.1.1.3

Sokerikasvit

| MF.1.1.4 | Palkokasvit |
| --- | --- |

MF.1.1.4

Palkokasvit

| MF.1.1.5 | Pähkinät |
| --- | --- |

MF.1.1.5

Pähkinät

| MF.1.1.6 | Öljykasvit |
| --- | --- |

MF.1.1.6

Öljykasvit

| MF.1.1.7 | Vihannekset |
| --- | --- |

MF.1.1.7

Vihannekset

| MF.1.1.8 | Hedelmät |
| --- | --- |

MF.1.1.8

Hedelmät

| MF.1.1.9 | Kuidut |
| --- | --- |

MF.1.1.9

Kuidut

| MF.1.1.A | Muut viljelykasvit (rehukasveja lukuun ottamatta), muualle luokittelemattomat |
| --- | --- |

MF.1.1.A

Muut viljelykasvit (rehukasveja lukuun ottamatta), muualle luokittelemattomat

| MF.1.2 | Viljelykasvien tähteet (käytetyt), rehukasvit ja laidunmaasta saatu biomassa |
| --- | --- |

MF.1.2

Viljelykasvien tähteet (käytetyt), rehukasvit ja laidunmaasta saatu biomassa

| MF.1.2.1 | Viljelykasvien tähteet (käytetyt) |
| --- | --- |

MF.1.2.1

Viljelykasvien tähteet (käytetyt)

| MF.1.2.1.1 | Olki |
| --- | --- |

MF.1.2.1.1

Olki

| MF.1.2.1.2 | Muut viljelykasvien tähteet (sokeri- ja rehujuurikkaan lehdet jne.) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.2

Muut viljelykasvien tähteet (sokeri- ja rehujuurikkaan lehdet jne.)

| MF.1.2.2 | Rehukasvit ja laidunmaasta saatu biomassa |
| --- | --- |

MF.1.2.2

Rehukasvit ja laidunmaasta saatu biomassa

| MF.1.2.2.1 | Rehukasvit (mukaan lukien laidunmaasta saatu biomassa) |
| --- | --- |

MF.1.2.2.1

Rehukasvit (mukaan lukien laidunmaasta saatu biomassa)

| MF.1.2.2.2 | Laidunmaasta saatu biomassa |
| --- | --- |

MF.1.2.2.2

Laidunmaasta saatu biomassa

| MF.1.3 | Puu |
| --- | --- |

MF.1.3

Puu

| MF.1.3.1 | Raakapuu |
| --- | --- |

MF.1.3.1

Raakapuu

| MF.1.3.2 | Polttopuu ja muu talteenotto |
| --- | --- |

MF.1.3.2

Polttopuu ja muu talteenotto

| MF.1.4 | Luonnonvaraisten kalojen pyynti, vesikasvit ja -eläimet, metsästys ja keräily |
| --- | --- |

MF.1.4

Luonnonvaraisten kalojen pyynti, vesikasvit ja -eläimet, metsästys ja keräily

| MF.1.4.1 | Luonnonvaraisten kalojen pyynti |
| --- | --- |

MF.1.4.1

Luonnonvaraisten kalojen pyynti

| MF.1.4.2 | Kaikki muut vesieläimet ja -kasvit |
| --- | --- |

MF.1.4.2

Kaikki muut vesieläimet ja -kasvit

| MF.1.4.3 | Metsästys ja keräily |
| --- | --- |

MF.1.4.3

Metsästys ja keräily

| MF.2 | Metallimalmit (raakamalmit) |
| --- | --- |

MF.2

Metallimalmit (raakamalmit)

| MF.2.1 | Rauta |
| --- | --- |

MF.2.1

Rauta

| MF.2.2 | Ei-rautametalli |
| --- | --- |

MF.2.2

Ei-rautametalli

| MF.2.2.1 | Kupari |
| --- | --- |

MF.2.2.1

Kupari

| MF.2.2.2 | Nikkeli |
| --- | --- |

MF.2.2.2

Nikkeli

| MF.2.2.3 | Lyijy |
| --- | --- |

MF.2.2.3

Lyijy

| MF.2.2.4 | Sinkki |
| --- | --- |

MF.2.2.4

Sinkki

| MF.2.2.5 | Tina |
| --- | --- |

MF.2.2.5

Tina

| MF.2.2.6 | Kulta, hopea, platina ja muut jalometallit |
| --- | --- |

MF.2.2.6

Kulta, hopea, platina ja muut jalometallit

| MF.2.2.7 | Bauksiitti ja muu alumiini |
| --- | --- |

MF.2.2.7

Bauksiitti ja muu alumiini

| MF.2.2.8 | Uraani ja torium |
| --- | --- |

MF.2.2.8

Uraani ja torium

| MF.2.2.9 | Muut ei-rautametallit |
| --- | --- |

MF.2.2.9

Muut ei-rautametallit

| MF.3 | Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

MF.3

Ei-metalliset mineraalit

| MF.3.1 | Marmori, graniitti, hiekkakivi, porfyyri, basaltti, muut koriste- tai rakennuskivet (liuskekiveä lukuun ottamatta) |
| --- | --- |

MF.3.1

Marmori, graniitti, hiekkakivi, porfyyri, basaltti, muut koriste- tai rakennuskivet (liuskekiveä lukuun ottamatta)

| MF.3.2 | Liitu ja dolomiitti |
| --- | --- |

MF.3.2

Liitu ja dolomiitti

| MF.3.3 | Liuskekivi |
| --- | --- |

MF.3.3

Liuskekivi

| MF.3.4 | Kemialliset ja lannoitemineraalit |
| --- | --- |

MF.3.4

Kemialliset ja lannoitemineraalit

| MF.3.5 | Suola |
| --- | --- |

MF.3.5

Suola

| MF.3.6 | Kalkkikivi ja kipsi |
| --- | --- |

MF.3.6

Kalkkikivi ja kipsi

| MF.3.7 | Savi ja kaoliini |
| --- | --- |

MF.3.7

Savi ja kaoliini

| MF.3.8 | Hiekka ja sora |
| --- | --- |

MF.3.8

Hiekka ja sora

| MF.3.9 | Muut ei-metalliset mineraalit, muualle luokittelemattomat |
| --- | --- |

MF.3.9

Muut ei-metalliset mineraalit, muualle luokittelemattomat

| MF.3.A | Kaivetut maamateriaalit (mukaan lukien maaperä) ainoastaan, jos käytettyjä (vapaaehtoinen raportointi) |
| --- | --- |

MF.3.A

Kaivetut maamateriaalit (mukaan lukien maaperä) ainoastaan, jos käytettyjä (vapaaehtoinen raportointi)

| MF.4 | Fossiiliset energiamateriaalit |
| --- | --- |

MF.4

Fossiiliset energiamateriaalit

| MF.4.1 | Hiili ja muut kiinteät energiamateriaalit |
| --- | --- |

MF.4.1

Hiili ja muut kiinteät energiamateriaalit

| MF.4.1.1 | Ligniitti (ruskohiili) |
| --- | --- |

MF.4.1.1

Ligniitti (ruskohiili)

| MF.4.1.2 | Kivihiili |
| --- | --- |

MF.4.1.2

Kivihiili

| MF.4.1.3 | Öljyliuske ja bitumipitoinen hiekka |
| --- | --- |

MF.4.1.3

Öljyliuske ja bitumipitoinen hiekka

| MF.4.1.4 | Turve |
| --- | --- |

MF.4.1.4

Turve

| MF.4.2 | Nestemäiset ja kaasumaiset energiamateriaalit |
| --- | --- |

MF.4.2

Nestemäiset ja kaasumaiset energiamateriaalit

| MF.4.2.1 | Raakaöljy, maakaasukondensaatit |
| --- | --- |

MF.4.2.1

Raakaöljy, maakaasukondensaatit

| MF.4.2.2 | Maakaasu |
| --- | --- |

MF.4.2.2

Maakaasu

Taulukot B (Tuonti – Koko kauppa) ja D (Vienti – Koko kauppa)

| MF.1 | Biomassa |
| --- | --- |

MF.1

Biomassa

| MF.1.1 | Viljelykasvit (rehukasveja lukuun ottamatta) |
| --- | --- |

MF.1.1

Viljelykasvit (rehukasveja lukuun ottamatta)

| MF.1.1.1 | Viljakasvit |
| --- | --- |

MF.1.1.1

Viljakasvit

| MF.1.1.2 | Juuret, mukulat |
| --- | --- |

MF.1.1.2

Juuret, mukulat

| MF.1.1.3 | Sokerikasvit |
| --- | --- |

MF.1.1.3

Sokerikasvit

| MF.1.1.4 | Palkokasvit |
| --- | --- |

MF.1.1.4

Palkokasvit

| MF.1.1.5 | Pähkinät |
| --- | --- |

MF.1.1.5

Pähkinät

| MF.1.1.6 | Öljykasvit |
| --- | --- |

MF.1.1.6

Öljykasvit

| MF.1.1.7 | Vihannekset |
| --- | --- |

MF.1.1.7

Vihannekset

| MF.1.1.8 | Hedelmät |
| --- | --- |

MF.1.1.8

Hedelmät

| MF.1.1.9 | Kuidut |
| --- | --- |

MF.1.1.9

Kuidut

| MF.1.1.A | Muut viljelykasvit (rehukasveja lukuun ottamatta), muualle luokittelemattomat |
| --- | --- |

MF.1.1.A

Muut viljelykasvit (rehukasveja lukuun ottamatta), muualle luokittelemattomat

| MF.1.2 | Viljelykasvien tähteet (käytetyt), rehukasvit ja laidunmaasta saatu biomassa |
| --- | --- |

MF.1.2

Viljelykasvien tähteet (käytetyt), rehukasvit ja laidunmaasta saatu biomassa

| MF.1.2.1 | Viljelykasvien tähteet (käytetyt) |
| --- | --- |

MF.1.2.1

Viljelykasvien tähteet (käytetyt)

| MF.1.2.1.1 | Olki |
| --- | --- |

MF.1.2.1.1

Olki

| MF.1.2.1.2 | Muut viljelykasvien tähteet (sokeri- ja rehujuurikkaan lehdet jne.) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.2

Muut viljelykasvien tähteet (sokeri- ja rehujuurikkaan lehdet jne.)

| MF.1.2.2 | Rehukasvit ja laidunmaasta saatu biomassa |
| --- | --- |

MF.1.2.2

Rehukasvit ja laidunmaasta saatu biomassa

| MF.1.2.2.1 | Rehukasvit (mukaan lukien laidunmaasta saatu biomassa) |
| --- | --- |

MF.1.2.2.1

Rehukasvit (mukaan lukien laidunmaasta saatu biomassa)

| MF.1.3 | Puu |
| --- | --- |

MF.1.3

Puu

| MF.1.3.1 | Raakapuu |
| --- | --- |

MF.1.3.1

Raakapuu

| MF.1.3.2 | Polttopuu ja muu talteenotto |
| --- | --- |

MF.1.3.2

Polttopuu ja muu talteenotto

| MF.1.4 | Luonnonvaraisten kalojen pyynti, vesikasvit ja -eläimet, metsästys ja keräily |
| --- | --- |

MF.1.4

Luonnonvaraisten kalojen pyynti, vesikasvit ja -eläimet, metsästys ja keräily

| MF.1.4.1 | Luonnonvaraisten kalojen pyynti |
| --- | --- |

MF.1.4.1

Luonnonvaraisten kalojen pyynti

| MF.1.4.2 | Kaikki muut vesieläimet ja -kasvit |
| --- | --- |

MF.1.4.2

Kaikki muut vesieläimet ja -kasvit

| MF.1.5 | Elävät eläimet ja eläintuotteet (lukuun ottamatta luonnonvaraista kalaa, vesikasveja ja -eläimiä, metsästettyjä ja kerättyjä eläimiä) |
| --- | --- |

MF.1.5

Elävät eläimet ja eläintuotteet (lukuun ottamatta luonnonvaraista kalaa, vesikasveja ja -eläimiä, metsästettyjä ja kerättyjä eläimiä)

| MF.1.5.1 | Elävät eläimet (lukuun ottamatta luonnonvaraista kalaa, vesikasveja ja -eläimiä, metsästettyjä ja kerättyjä eläimiä) |
| --- | --- |

MF.1.5.1

Elävät eläimet (lukuun ottamatta luonnonvaraista kalaa, vesikasveja ja -eläimiä, metsästettyjä ja kerättyjä eläimiä)

| MF.1.5.2 | Liha ja lihavalmisteet |
| --- | --- |

MF.1.5.2

Liha ja lihavalmisteet

| MF.1.5.3 | Meijerituotteet, lintujen munat ja hunaja |
| --- | --- |

MF.1.5.3

Meijerituotteet, lintujen munat ja hunaja

| MF.1.5.4 | Muut eläimistä saatavat tuotteet (eläinkuidut, eläinten nahat, turkikset, nahka jne.) |
| --- | --- |

MF.1.5.4

Muut eläimistä saatavat tuotteet (eläinkuidut, eläinten nahat, turkikset, nahka jne.)

| MF.1.6 | Pääasiassa biomassasta saatavat tuotteet |
| --- | --- |

MF.1.6

Pääasiassa biomassasta saatavat tuotteet

| MF.2 | Metallimalmit (raakamalmit) |
| --- | --- |

MF.2

Metallimalmit (raakamalmit)

| MF.2.1 | Rauta |
| --- | --- |

MF.2.1

Rauta

| MF.2.2 | Ei-rautametalli |
| --- | --- |

MF.2.2

Ei-rautametalli

| MF.2.2.1 | Kupari |
| --- | --- |

MF.2.2.1

Kupari

| MF.2.2.2 | Nikkeli |
| --- | --- |

MF.2.2.2

Nikkeli

| MF.2.2.3 | Lyijy |
| --- | --- |

MF.2.2.3

Lyijy

| MF.2.2.4 | Sinkki |
| --- | --- |

MF.2.2.4

Sinkki

| MF.2.2.5 | Tina |
| --- | --- |

MF.2.2.5

Tina

| MF.2.2.6 | Kulta, hopea, platina ja muut jalometallit |
| --- | --- |

MF.2.2.6

Kulta, hopea, platina ja muut jalometallit

| MF.2.2.7 | Bauksiitti ja muu alumiini |
| --- | --- |

MF.2.2.7

Bauksiitti ja muu alumiini

| MF.2.2.8 | Uraani ja torium |
| --- | --- |

MF.2.2.8

Uraani ja torium

| MF.2.2.9 | Muut ei-rautametallit |
| --- | --- |

MF.2.2.9

Muut ei-rautametallit

| MF.2.3 | Pääasiassa metalleista saatavat tuotteet |
| --- | --- |

MF.2.3

Pääasiassa metalleista saatavat tuotteet

| MF.3 | Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

MF.3

Ei-metalliset mineraalit

| MF.3.1 | Marmori, graniitti, hiekkakivi, porfyyri, basaltti, muut koriste- tai rakennuskivet (liuskekiveä lukuun ottamatta) |
| --- | --- |

MF.3.1

Marmori, graniitti, hiekkakivi, porfyyri, basaltti, muut koriste- tai rakennuskivet (liuskekiveä lukuun ottamatta)

| MF.3.2 | Liitu ja dolomiitti |
| --- | --- |

MF.3.2

Liitu ja dolomiitti

| MF.3.3 | Liuskekivi |
| --- | --- |

MF.3.3

Liuskekivi

| MF.3.4 | Kemialliset ja lannoitemineraalit |
| --- | --- |

MF.3.4

Kemialliset ja lannoitemineraalit

| MF.3.5 | Suola |
| --- | --- |

MF.3.5

Suola

| MF.3.6 | Kalkkikivi ja kipsi |
| --- | --- |

MF.3.6

Kalkkikivi ja kipsi

| MF.3.7 | Savi ja kaoliini |
| --- | --- |

MF.3.7

Savi ja kaoliini

| MF.3.8 | Hiekka ja sora |
| --- | --- |

MF.3.8

Hiekka ja sora

| MF.3.9 | Muut ei-metalliset mineraalit, muualle luokittelemattomat |
| --- | --- |

MF.3.9

Muut ei-metalliset mineraalit, muualle luokittelemattomat

| MF.3.B | Pääasiassa ei-metallisista mineraaleista saatavat tuotteet |
| --- | --- |

MF.3.B

Pääasiassa ei-metallisista mineraaleista saatavat tuotteet

| MF.4 | Fossiiliset energiamateriaalit |
| --- | --- |

MF.4

Fossiiliset energiamateriaalit

| MF.4.1 | Hiili ja muut kiinteät energiamateriaalit |
| --- | --- |

MF.4.1

Hiili ja muut kiinteät energiamateriaalit

| MF.4.1.1 | Ligniitti (ruskohiili) |
| --- | --- |

MF.4.1.1

Ligniitti (ruskohiili)

| MF.4.1.2 | Kivihiili |
| --- | --- |

MF.4.1.2

Kivihiili

| MF.4.1.3 | Öljyliuske ja bitumipitoinen hiekka |
| --- | --- |

MF.4.1.3

Öljyliuske ja bitumipitoinen hiekka

| MF.4.1.4 | Turve |
| --- | --- |

MF.4.1.4

Turve

| MF.4.2 | Nestemäiset ja kaasumaiset energiamateriaalit |
| --- | --- |

MF.4.2

Nestemäiset ja kaasumaiset energiamateriaalit

| MF.4.2.1 | Raakaöljy, maakaasukondensaatit |
| --- | --- |

MF.4.2.1

Raakaöljy, maakaasukondensaatit

| MF.4.2.2 | Maakaasu |
| --- | --- |

MF.4.2.2

Maakaasu

| MF.4.2.3 | Tankatut polttoaineet (tuonti: kotimaisten yksiköiden ulkomailla tankkaama; vienti: ulkomaisten yksiköiden maan alueella tankkaama) |
| --- | --- |

MF.4.2.3

Tankatut polttoaineet (tuonti: kotimaisten yksiköiden ulkomailla tankkaama; vienti: ulkomaisten yksiköiden maan alueella tankkaama)

| MF.4.2.3.1 | Polttoaine maaliikennettä varten |
| --- | --- |

MF.4.2.3.1

Polttoaine maaliikennettä varten

| MF.4.2.3.2 | Polttoaine vesiliikennettä varten |
| --- | --- |

MF.4.2.3.2

Polttoaine vesiliikennettä varten

| MF.4.2.3.3 | Polttoaine lentoliikennettä varten |
| --- | --- |

MF.4.2.3.3

Polttoaine lentoliikennettä varten

| MF.4.3 | Pääasiassa fossiilisen energian tuotteista saatavat tuotteet |
| --- | --- |

MF.4.3

Pääasiassa fossiilisen energian tuotteista saatavat tuotteet

| MF.5 | Muut tuotteet |
| --- | --- |

MF.5

Muut tuotteet

| MF.6 | Jäte lopullista käsittelyä ja loppusijoitusta varten”; |
| --- | --- |

MF.6

Jäte lopullista käsittelyä ja loppusijoitusta varten”;

| 4) | Korvataan liitteessä IV olevat 3, 4 ja 5 jakso seuraavasti:

  ”3 jakso
  OMINAISPIIRTEIDEN LUETTELO
  Jäsenvaltioiden on laadittava ympäristönsuojelumenoja koskevat tilit seuraavien EKT:n mukaisesti määriteltyjen ominaispiirteiden mukaisesti:






  — | ympäristönsuojelupalvelujen tuotos; markkinatuotos, markkinaton tuotos ja aputoimintojen tuotos erotetaan toisistaan, |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan liitteessä IV olevat 3, 4 ja 5 jakso seuraavasti:

”3 jakso

OMINAISPIIRTEIDEN LUETTELO

Jäsenvaltioiden on laadittava ympäristönsuojelumenoja koskevat tilit seuraavien EKT:n mukaisesti määriteltyjen ominaispiirteiden mukaisesti:

—

ympäristönsuojelupalvelujen tuotos; markkinatuotos, markkinaton tuotos ja aputoimintojen tuotos erotetaan toisistaan,

| — | ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäyttö, |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäyttö,

| — | ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäyttö ympäristönsuojelupalvelujen tuottamiseen, |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelupalvelujen välituotekäyttö ympäristönsuojelupalvelujen tuottamiseen,

| — | ympäristönsuojelupalvelujen tuonti ja vienti, |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelupalvelujen tuonti ja vienti,

| — | arvonlisävero (alv) ja muut verot ympäristönsuojelupalveluihin liittyvillä tuotetukipalkkioilla vähennettyinä, |
| --- | --- |

—

arvonlisävero (alv) ja muut verot ympäristönsuojelupalveluihin liittyvillä tuotetukipalkkioilla vähennettyinä,

| — | ympäristönsuojelupalvelujen tuotantoon liittyvä kiinteän pääoman bruttomuodostus ja varojen hankinnat miinus valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen luovutukset, |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelupalvelujen tuotantoon liittyvä kiinteän pääoman bruttomuodostus ja varojen hankinnat miinus valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen luovutukset,

| — | ympäristönsuojelupalvelujen loppukulutus, |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelupalvelujen loppukulutus,

| — | ympäristönsuojeluun liittyvät siirrot (vastaanotetut/maksetut). |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojeluun liittyvät siirrot (vastaanotetut/maksetut).

Kaikki tiedot on ilmoitettava miljoonina kansallisessa valuutassa.

4 jakso

ENSIMMÄINEN VIITEVUOSI, JAKSOLLISUUS JA TOIMITTAMISEN MÄÄRÄAJAT

| 1. | Tilastot on laadittava ja toimitettava vuosittain. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tilastot on toimitettava 24 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. Tätä sovelletaan viitevuodesta 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vastatakseen käyttäjien tarpeeseen saada täydellisiä ja oikea-aikaisia tietoja komissio (Eurostat) tuottaa tämän moduulin pääasiallisista kokonaissuureista EU-28:aa koskevia arvioita heti, kun riittävät maakohtaiset tiedot ovat käytettävissä. Komissio (Eurostat) tuottaa ja julkaisee mahdollisuuksien mukaan arvioita tiedoista, joita jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ensimmäinen viitevuosi on 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Toimittaessaan tietoja komissiolle jäsenvaltioiden on annettava vuosien n–2, n–1 ja n vuotuiset tiedot (n on viitevuosi). Jäsenvaltiot voivat antaa mahdolliset käytettävissä olevat tiedot vuotta 2018 edeltäviltä vuosilta. |
| --- | --- |

5.

5 jakso

RAPORTOINTITAULUKOT

| 1. | Edellä 3 jaksossa tarkoitettuja ominaispiirteitä vastaavat tiedot on ilmoitettava jaoteltuina seuraavasti:






  — | 2 jaksossa määritetyt ympäristönsuojelupalvelujen tuottaja-/kuluttajatyypit, |
| --- | --- | --- |

1.

—

2 jaksossa määritetyt ympäristönsuojelupalvelujen tuottaja-/kuluttajatyypit,

| — | ympäristönsuojelutoimintojen luokituksen (CEPA) luokat ryhmiteltyinä seuraavasti:






  — | CEPA 1 |
| --- | --- | --- |

—

ympäristönsuojelutoimintojen luokituksen (CEPA) luokat ryhmiteltyinä seuraavasti:

—

CEPA 1

| — | CEPA 2 |
| --- | --- |

—

CEPA 2

| — | CEPA 3 |
| --- | --- |

—

CEPA 3

| — | CEPA 4 |
| --- | --- |

—

CEPA 4

| — | CEPA 5 |
| --- | --- |

—

CEPA 5

| — | CEPA 6 |
| --- | --- |

—

CEPA 6

| — | CEPA 7:n, CEPA 8:n ja CEPA 9:n summa |
| --- | --- |

—

CEPA 7:n, CEPA 8:n ja CEPA 9:n summa

| — | Seuraavat NACE-jaottelut aputoimintojen ympäristönsuojelupalvelujen tuotantoa varten: NACE Rev. 2:n pääluokat B, C, D, luokka 36. Pääluokkaa C koskevat tiedot on esitettävä seuraavasti:






  — | NACE C10–C12 – Elintarvikkeiden, juomien ja tupakkatuotteiden valmistus |
| --- | --- | --- |

—

Seuraavat NACE-jaottelut aputoimintojen ympäristönsuojelupalvelujen tuotantoa varten: NACE Rev. 2:n pääluokat B, C, D, luokka 36. Pääluokkaa C koskevat tiedot on esitettävä seuraavasti:

—

NACE C10–C12 – Elintarvikkeiden, juomien ja tupakkatuotteiden valmistus

| — | NACE C17 – Paperin, paperi- ja kartonkituotteiden valmistus |
| --- | --- |

—

NACE C17 – Paperin, paperi- ja kartonkituotteiden valmistus

| — | NACE C19–20 – Koksin, jalostettujen öljytuotteiden, kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus |
| --- | --- |

—

NACE C19–20 – Koksin, jalostettujen öljytuotteiden, kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus

| — | NACE C 21–23 – Lääkkeiden, kumin, muovin ja muiden ei-metallisten tuotteiden valmistus |
| --- | --- |

—

NACE C 21–23 – Lääkkeiden, kumin, muovin ja muiden ei-metallisten tuotteiden valmistus

| — | NACE 24 – Metallien jalostus |
| --- | --- |

—

NACE 24 – Metallien jalostus

| — | NACE C 25–30 – Metallituotteiden valmistus (mukaan lukien koneet ja laitteet) |
| --- | --- |

—

NACE C 25–30 – Metallituotteiden valmistus (mukaan lukien koneet ja laitteet)

| — | NACE C13–16, 18, 31–33 – Muu valmistustoiminta |
| --- | --- |

—

NACE C13–16, 18, 31–33 – Muu valmistustoiminta

Jäsenvaltioiden, joissa liikevaihdon kokonaismäärä tai työllisten lukumäärä yhdessä tai useammassa näistä NACE-jaotteluista on alle 1 prosenttia unionin kokonaismäärästä, ei tarvitse toimittaa tietoja kyseisistä NACE-jaotteluista.

| 2. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetut CEPA-luokat ovat seuraavat: | CEPA 1 – Ulkoilman- ja ilmastonsuojelu |
| --- | --- | --- |

2.

CEPA 1 – Ulkoilman- ja ilmastonsuojelu

| | CEPA 2 – Jätevesihuolto |
| --- | --- |

CEPA 2 – Jätevesihuolto

| | CEPA 3 – Jätehuolto |
| --- | --- |

CEPA 3 – Jätehuolto

| | CEPA 4 – Maaperän, pohjaveden ja pintaveden suojelu ja parantaminen |
| --- | --- |

CEPA 4 – Maaperän, pohjaveden ja pintaveden suojelu ja parantaminen

| | CEPA 5 – Melun ja tärinän torjunta |
| --- | --- |

CEPA 5 – Melun ja tärinän torjunta

| | CEPA 6 – Biologisen monimuotoisuuden ja maisemien suojelu |
| --- | --- |

CEPA 6 – Biologisen monimuotoisuuden ja maisemien suojelu

| | CEPA 7 – Säteilyltä suojaaminen |
| --- | --- |

CEPA 7 – Säteilyltä suojaaminen

| | CEPA 8 – Ympäristöä koskeva tutkimus- ja kehittämistoiminta |
| --- | --- |

CEPA 8 – Ympäristöä koskeva tutkimus- ja kehittämistoiminta

| | CEPA 9 – Muu ympäristönsuojelu.”; |
| --- | --- |

CEPA 9 – Muu ympäristönsuojelu.”;

| 5) | Korvataan liitteessä V olevat 3, 4 ja 5 jakso seuraavasti:

  ”3 jakso
  OMINAISPIIRTEIDEN LUETTELO
  Jäsenvaltioiden on tuotettava tilastot ympäristöliiketoiminnasta seuraavien ominaispiirteiden mukaisesti:






  — | koko ympäristöliiketoiminnan ja markkinatoimintojen tuotos, |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan liitteessä V olevat 3, 4 ja 5 jakso seuraavasti:

”3 jakso

OMINAISPIIRTEIDEN LUETTELO

Jäsenvaltioiden on tuotettava tilastot ympäristöliiketoiminnasta seuraavien ominaispiirteiden mukaisesti:

—

koko ympäristöliiketoiminnan ja markkinatoimintojen tuotos,

| — | koko ympäristöliiketoiminnan vienti, |
| --- | --- |

—

koko ympäristöliiketoiminnan vienti,

| — | koko ympäristöliiketoimintaan ja markkinatoimintoihin liittyvä arvonlisäys, |
| --- | --- |

—

koko ympäristöliiketoimintaan ja markkinatoimintoihin liittyvä arvonlisäys,

| — | koko ympäristöliiketoimintaan ja markkinatoimintoihin liittyvä työllisyys. |
| --- | --- |

—

koko ympäristöliiketoimintaan ja markkinatoimintoihin liittyvä työllisyys.

Kaikki tiedot on ilmoitettava miljoonina kansallisessa valuutassa, lukuun ottamatta ominaispiirrettä ”työllisyys”, joka on ilmoitettava ”henkilötyövuosina”.

4 jakso

ENSIMMÄINEN VIITEVUOSI, JAKSOLLISUUS JA TOIMITTAMISEN MÄÄRÄAJAT

| 1. | Tilastot on laadittava ja toimitettava vuosittain. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tilastot on toimitettava 22 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. Tätä sovelletaan viitevuodesta 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vastatakseen käyttäjien tarpeeseen saada täydellisiä ja oikea-aikaisia tietoja komissio (Eurostat) tuottaa tämän moduulin pääasiallisista kokonaissuureista EU-28:aa koskevia arvioita heti, kun riittävät maakohtaiset tiedot ovat käytettävissä. Komissio (Eurostat) tuottaa ja julkaisee mahdollisuuksien mukaan arvioita tiedoista, joita jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ensimmäinen viitevuosi on 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Toimittaessaan tietoja komissiolle jäsenvaltioiden on annettava vuosien n–2, n–1 ja n vuotuiset tiedot (n on viitevuosi). Jäsenvaltiot voivat antaa mahdolliset käytettävissä olevat tiedot vuotta 2018 edeltäviltä vuosilta. |
| --- | --- |

5.

5 jakso

RAPORTOINTITAULUKOT

| 1. | Edellä 3 jaksossa tarkoitettuja ominaispiirteitä vastaavat tiedot on ilmoitettava ristiintaulukoituina seuraavasti:






  — | toimialaluokitus NACE Rev. 2:n mukaan seuraavasti ryhmiteltynä:






  — | NACE A |
| --- | --- | --- | --- |

1.

—

toimialaluokitus NACE Rev. 2:n mukaan seuraavasti ryhmiteltynä:

—

NACE A

| — | NACE B |
| --- | --- |

—

NACE B

| — | NACE C |
| --- | --- |

—

NACE C

| — | NACE D |
| --- | --- |

—

NACE D

| — | NACE E |
| --- | --- |

—

NACE E

| — | NACE F |
| --- | --- |

—

NACE F

| — | NACE J |
| --- | --- |

—

NACE J

| — | NACE M |
| --- | --- |

—

NACE M

| — | NACE O |
| --- | --- |

—

NACE O

| — | NACE P |
| --- | --- |

—

NACE P

| — | NACE G:n, NACE H:n, NACE I:n, NACE K:n, NACE L:n, NACE N:n, NACE Q:n, NACE R:n, NACE S:n, NACE T:n ja NACE U:n summa |
| --- | --- |

—

NACE G:n, NACE H:n, NACE I:n, NACE K:n, NACE L:n, NACE N:n, NACE Q:n, NACE R:n, NACE S:n, NACE T:n ja NACE U:n summa

| — | ympäristönsuojelutoimintojen luokituksen (CEPA) ja luonnonvarojen hallintatoimintojen luokituksen (CReMA) luokat seuraavasti ryhmiteltyinä:






  — | CEPA 1 |
| --- | --- | --- |

—

ympäristönsuojelutoimintojen luokituksen (CEPA) ja luonnonvarojen hallintatoimintojen luokituksen (CReMA) luokat seuraavasti ryhmiteltyinä:

—

CEPA 1

| — | CEPA 2 |
| --- | --- |

—

CEPA 2

| — | CEPA 3 |
| --- | --- |

—

CEPA 3

| — | CEPA 4 |
| --- | --- |

—

CEPA 4

| — | CEPA 5 |
| --- | --- |

—

CEPA 5

| — | CEPA 6 |
| --- | --- |

—

CEPA 6

| — | CEPA 7:n, CEPA 8:n ja CEPA 9:n summa |
| --- | --- |

—

CEPA 7:n, CEPA 8:n ja CEPA 9:n summa

| — | CReMA 10 |
| --- | --- |

—

CReMA 10

| — | CReMA 11 |
| --- | --- |

—

CReMA 11

| — | CReMA 13






  — | CReMA 13A |
| --- | --- | --- |

—

CReMA 13

—

CReMA 13A

| — | CReMA 13B |
| --- | --- |

—

CReMA 13B

| — | CReMA 13C |
| --- | --- |

—

CReMA 13C

| — | CReMA 14 |
| --- | --- |

—

CReMA 14

| — | CReMA 12:n, CReMA 15:n ja CReMA 16:n summa. |
| --- | --- |

—

CReMA 12:n, CReMA 15:n ja CReMA 16:n summa.

| 2. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetut CEPA-luokat esitetään liitteessä IV. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut CReMA-luokat ovat seuraavat: | CReMA 10 – Vesihuolto |
| --- | --- | --- |

2.

CReMA 10 – Vesihuolto

| | CReMA 11 – Metsävarojen hallinta |
| --- | --- |

CReMA 11 – Metsävarojen hallinta

| | CReMA 12 – Luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hallinta |
| --- | --- |

CReMA 12 – Luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hallinta

| | CReMA 13 – Energiavarojen hallinta | CReMA 13A – Energiantuotanto uusiutuvista luonnonvaroista |
| --- | --- | --- |

CReMA 13 – Energiavarojen hallinta

CReMA 13A – Energiantuotanto uusiutuvista luonnonvaroista

| | CReMA 13B – Lämmön-/energiansäästö ja -hallinta |
| --- | --- |

CReMA 13B – Lämmön-/energiansäästö ja -hallinta

| | CReMA 13C – Raaka-aineina käytettävän fossiilisen energian käytön minimointi |
| --- | --- |

CReMA 13C – Raaka-aineina käytettävän fossiilisen energian käytön minimointi

| | CReMA 14 – Mineraalivarojen hallinta |
| --- | --- |

CReMA 14 – Mineraalivarojen hallinta

| | CReMA 15 – Luonnonvarojen hallintaan liittyvät tutkimus- ja kehittämistoiminnot |
| --- | --- |

CReMA 15 – Luonnonvarojen hallintaan liittyvät tutkimus- ja kehittämistoiminnot

| | CReMA 16 – Muu luonnonvarojen hallinta.” |
| --- | --- |

CReMA 16 – Muu luonnonvarojen hallinta.”

---

(1)  Ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimus (United Nations Framework Convention On Climate Change).

(2)  Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskeva yleissopimus (Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution).

---

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/52

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/126,

annettu 7 päivänä joulukuuta 2021,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 täydentämisestä lisävaatimuksilla eräille tukitoimityypeille, jotka jäsenvaltiot täsmentävät mainitun asetuksen mukaisissa, vuosia 2023–2027 koskevissa YMP:n strategiasuunnitelmissaan, sekä säännöillä, jotka koskevat hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta 2 päivänä joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 8 kohdan, 13 artiklan 3 kohdan, 37 artiklan 5 kohdan, 38 artiklan 5 kohdan, 39 artiklan 3 kohdan, 45 artiklan a–i alakohdan, 56 artiklan a, b ja c alakohdan sekä 84 artiklan a ja b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2021/2115 säädetään uudesta lainsäädäntökehyksestä yhteiselle maatalouspolitiikalle, jäljempänä ’YMP’, jotta kyseisellä politiikalla voidaan paremmin toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettuja unionin tavoitteita. Mainitussa asetuksessa täsmennetään kyseisiä YMP:lle asetettuja unionin tavoitteita, määritellään tukitoimityypit ja jäsenvaltioihin sovellettavat unionin yhteiset vaatimukset sekä jätetään samalla jäsenvaltioille joustovaraa näiden YMP:n strategiasuunnitelmiin sisällytettävien tukitoimien suunnittelun osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2021/2115 säädetään uudesta lainsäädäntökehyksestä yhteiselle maatalouspolitiikalle, jäljempänä ’YMP’, jotta kyseisellä politiikalla voidaan paremmin toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettuja unionin tavoitteita. Mainitussa asetuksessa täsmennetään kyseisiä YMP:lle asetettuja unionin tavoitteita, määritellään tukitoimityypit ja jäsenvaltioihin sovellettavat unionin yhteiset vaatimukset sekä jätetään samalla jäsenvaltioille joustovaraa näiden YMP:n strategiasuunnitelmiin sisällytettävien tukitoimien suunnittelun osalta.

| (2) | Asetuksessa (EU) 2021/2115 siirretään YMP:n ja sisämarkkinoiden yhteisen luonteen varmistamiseksi komissiolle valta antaa YMP:n strategiasuunnitelmissa täsmennettävien tukitoimien suunnittelua koskevia lisävaatimuksia suorien tukien, eräiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (2) tarkoitettujen maataloussektorien ja maaseudun kehittämisen osalta sekä yhteisiä sääntöjä, jotka koskevat hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta. Kun jäsenvaltiot laativat kaikki asianomaiset alat kattavat YMP:n strategiasuunnitelmansa, niiden on otettava huomioon kaikki kyseiset lisävaatimukset, jotka olisi sen vuoksi vahvistettava tässä asetuksessa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EU) 2021/2115 siirretään YMP:n ja sisämarkkinoiden yhteisen luonteen varmistamiseksi komissiolle valta antaa YMP:n strategiasuunnitelmissa täsmennettävien tukitoimien suunnittelua koskevia lisävaatimuksia suorien tukien, eräiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (2) tarkoitettujen maataloussektorien ja maaseudun kehittämisen osalta sekä yhteisiä sääntöjä, jotka koskevat hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta. Kun jäsenvaltiot laativat kaikki asianomaiset alat kattavat YMP:n strategiasuunnitelmansa, niiden on otettava huomioon kaikki kyseiset lisävaatimukset, jotka olisi sen vuoksi vahvistettava tässä asetuksessa.

| (3) | Niiden tukitoimien osalta, jotka jäsenvaltioiden on täsmennettävä YMP:n strategiasuunnitelmissaan suorien tukien alalla, olisi vahvistettava lisävaatimuksia hamppuun ja puuvillaan liittyville tukitoimille. Tukien myöntämisen edellytyksenä olisi oltava tiettyjen hamppulajikkeiden varmennettujen siementen käyttö. |
| --- | --- |

(3)

Niiden tukitoimien osalta, jotka jäsenvaltioiden on täsmennettävä YMP:n strategiasuunnitelmissaan suorien tukien alalla, olisi vahvistettava lisävaatimuksia hamppuun ja puuvillaan liittyville tukitoimille. Tukien myöntämisen edellytyksenä olisi oltava tiettyjen hamppulajikkeiden varmennettujen siementen käyttö.

| (4) | Lisäksi olisi vahvistettava menetelmä hamppulajikkeiden määrittämiseksi ja asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tetrahydrokannabinolipitoisuuden (THC-pitoisuuden) tarkastamiseksi näistä lajikkeista. THC-pitoisuuden tarkastaminen on tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja kansanterveyden suojelemiseksi, kuten myös johdonmukaisuuden varmistamiseksi muiden lainsäädäntökehysten kanssa ja erityisesti laitonta huumausainekauppaa koskevan rikoslainsäädännön sekä kansainvälisten velvollisuuksien, kuten huumausaineyleissopimuksen (3) mukaisten sitoumusten kanssa. Sen vuoksi on vertailukelpoisten tulosten varmistamiseksi tarpeen vahvistaa säännöt menetelmille ja menettelyille, joilla jäsenvaltiot tarkastavat hamppulajikkeet ja määrittävät hampun THC-pitoisuuden. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi olisi vahvistettava menetelmä hamppulajikkeiden määrittämiseksi ja asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tetrahydrokannabinolipitoisuuden (THC-pitoisuuden) tarkastamiseksi näistä lajikkeista. THC-pitoisuuden tarkastaminen on tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja kansanterveyden suojelemiseksi, kuten myös johdonmukaisuuden varmistamiseksi muiden lainsäädäntökehysten kanssa ja erityisesti laitonta huumausainekauppaa koskevan rikoslainsäädännön sekä kansainvälisten velvollisuuksien, kuten huumausaineyleissopimuksen (3) mukaisten sitoumusten kanssa. Sen vuoksi on vertailukelpoisten tulosten varmistamiseksi tarpeen vahvistaa säännöt menetelmille ja menettelyille, joilla jäsenvaltiot tarkastavat hamppulajikkeet ja määrittävät hampun THC-pitoisuuden.

| (5) | Jotta hampun THC-pitoisuus voitaisiin määrittää tehokkaasti ja luotettavasti, on tarpeen säätää kukinnan jälkeisestä ajanjaksosta, jonka aikana kuiduntuotantoon tarkoitettua hamppua ei saa korjata. |
| --- | --- |

(5)

Jotta hampun THC-pitoisuus voitaisiin määrittää tehokkaasti ja luotettavasti, on tarpeen säätää kukinnan jälkeisestä ajanjaksosta, jonka aikana kuiduntuotantoon tarkoitettua hamppua ei saa korjata.

| (6) | Jos jokin lajike ylittää asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun THC-pitoisuuden kahtena perättäisenä vuonna, jäsenvaltion olisi selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että toimijat saavat hyvissä ajoin tiedon siitä, että kyseisen lajikkeen viljely ei oikeuta suoriin tukiin. |
| --- | --- |

(6)

Jos jokin lajike ylittää asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun THC-pitoisuuden kahtena perättäisenä vuonna, jäsenvaltion olisi selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että toimijat saavat hyvissä ajoin tiedon siitä, että kyseisen lajikkeen viljely ei oikeuta suoriin tukiin.

| (7) | Hamppulajikkeiden tarkastamista ja THC-pitoisuuden määrittämistä koskevissa säännöissä olisi otettava huomioon, että hamppua voidaan viljellä pääkasvina ja kerääjäkasvina. Tässä yhteydessä on aiheellista esittää kerääjäkasvina viljellyn hampun määritelmä. |
| --- | --- |

(7)

Hamppulajikkeiden tarkastamista ja THC-pitoisuuden määrittämistä koskevissa säännöissä olisi otettava huomioon, että hamppua voidaan viljellä pääkasvina ja kerääjäkasvina. Tässä yhteydessä on aiheellista esittää kerääjäkasvina viljellyn hampun määritelmä.

| (8) | Asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajaksossa säädetään puuvillan lajikohtaisesta tuesta. On asianmukaista säätää säännöistä ja edellytyksistä, jotka koskevat maatalousmaan ja lajikkeiden hyväksymistä kyseistä tukea varten. Olisi vahvistettava myös lisäedellytykset vähimmäistoiminnan varmistamiseksi tuen tavoitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajaksossa säädetään puuvillan lajikohtaisesta tuesta. On asianmukaista säätää säännöistä ja edellytyksistä, jotka koskevat maatalousmaan ja lajikkeiden hyväksymistä kyseistä tukea varten. Olisi vahvistettava myös lisäedellytykset vähimmäistoiminnan varmistamiseksi tuen tavoitteen mukaisesti.

| (9) | Asetuksen (EU) 2021/2115 36 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä puuvillan toimialakohtaiset organisaatiot puolueettomin perustein, jotka liittyvät tuottajaorganisaation kokoon ja sisäiseen organisointiin. Toimialakohtaisen tuottajaorganisaation suuruus olisi vahvistettava ottaen huomioon, että organisaation jäsenenä olevan siementenpoistajan on pystyttävä ottamaan vastaan riittävä määrä siemenellistä puuvillaa. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) 2021/2115 36 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä puuvillan toimialakohtaiset organisaatiot puolueettomin perustein, jotka liittyvät tuottajaorganisaation kokoon ja sisäiseen organisointiin. Toimialakohtaisen tuottajaorganisaation suuruus olisi vahvistettava ottaen huomioon, että organisaation jäsenenä olevan siementenpoistajan on pystyttävä ottamaan vastaan riittävä määrä siemenellistä puuvillaa.

| (10) | Toimialakohtaisten organisaatioiden jäseninä oleville viljelijöille olisi vahvistettava erityiset velvollisuudet. Niillä pyritään helpottamaan viljelijöiden jäsenyyksien hallinnointia ja valvontaa sekä lisäämään organisaatioiden tehokkuusetuja, jotka johtuvat jäsenten lukumäärästä ja sitoutuneisuudesta. |
| --- | --- |

(10)

Toimialakohtaisten organisaatioiden jäseninä oleville viljelijöille olisi vahvistettava erityiset velvollisuudet. Niillä pyritään helpottamaan viljelijöiden jäsenyyksien hallinnointia ja valvontaa sekä lisäämään organisaatioiden tehokkuusetuja, jotka johtuvat jäsenten lukumäärästä ja sitoutuneisuudesta.

| (11) | Olisi vahvistettava lisävaatimuksia tukitoimille, jotka liittyvät investointeihin, maatalouden ympäristö- ja ilmastotukitoimiin, ohjaustoimintaan, menekinedistämiseen, tiedotukseen ja kaupan pitämiseen, keskinäisiin rahastoihin, hedelmätarhojen, oliivitarhojen tai viinitarhojen uudelleenistutukseen pakollisen raivauksen jälkeen, raakana korjaamiseen ja korjaamatta jättämiseen, sato- ja tuotantovakuutuksiin, muuta tarkoitusta kuin ilmaisjakelua varten tehtäviin markkinoiltapoistoihin sekä yhteiseen varastointiin ja jotka jäsenvaltiot täsmentävät YMP:n strategiasuunnitelmissaan hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, viinialalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla. Lisäksi olisi vahvistettava säännökset, jotka koskevat tukimuotoja ja menolajeja, myös kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttöä, sekä hallinto- ja henkilöstökustannuksia. Moitteettoman varainhoidon ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi olisi vahvistettava luettelo menoista, jotka eivät voi kuulua YMP:n strategiasuunnitelman soveltamisalaan, sekä ohjeellinen luettelo menoista, jotka voidaan kattaa hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, viinialalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä muilla aloilla. |
| --- | --- |

(11)

Olisi vahvistettava lisävaatimuksia tukitoimille, jotka liittyvät investointeihin, maatalouden ympäristö- ja ilmastotukitoimiin, ohjaustoimintaan, menekinedistämiseen, tiedotukseen ja kaupan pitämiseen, keskinäisiin rahastoihin, hedelmätarhojen, oliivitarhojen tai viinitarhojen uudelleenistutukseen pakollisen raivauksen jälkeen, raakana korjaamiseen ja korjaamatta jättämiseen, sato- ja tuotantovakuutuksiin, muuta tarkoitusta kuin ilmaisjakelua varten tehtäviin markkinoiltapoistoihin sekä yhteiseen varastointiin ja jotka jäsenvaltiot täsmentävät YMP:n strategiasuunnitelmissaan hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, viinialalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla. Lisäksi olisi vahvistettava säännökset, jotka koskevat tukimuotoja ja menolajeja, myös kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttöä, sekä hallinto- ja henkilöstökustannuksia. Moitteettoman varainhoidon ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi olisi vahvistettava luettelo menoista, jotka eivät voi kuulua YMP:n strategiasuunnitelman soveltamisalaan, sekä ohjeellinen luettelo menoista, jotka voidaan kattaa hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, viinialalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä muilla aloilla.

| (12) | Lisäksi olisi vahvistettava eräitä alakohtaisia tukitoimityyppejä hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, viinialalla, humala-alalla ja kotieläintuotannossa koskevia erityisiä sääntöjä kyseisten alojen eräiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi olisi vahvistettava eräitä alakohtaisia tukitoimityyppejä hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, viinialalla, humala-alalla ja kotieläintuotannossa koskevia erityisiä sääntöjä kyseisten alojen eräiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi.

| (13) | Olisi vahvistettava erityiset säännöt, jotka koskevat tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation tai kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän toimintaohjelmien kautta hallinnoimille alakohtaisille tukitoimityypeille hedelmä- ja vihannesalalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla ja muilla aloilla ilmaisjakelua varten tehtävän markkinoiltapoiston, tuotevalikoiman ja erityisesti kuljetus- ja kauppakunnostuskustannusten osalta ottaen huomioon kyseisen tukitoimen mahdollinen merkittävyys. Olisi erityisesti vahvistettava markkinoiltapoistoon myönnettävän tuen enimmäismäärät sen varmistamiseksi, ettei markkinoiltapoistoa käytetä pysyvästi tuotteiden vaihtoehtoisena jakelutienä markkinoille saattamisen sijasta. Samoista syistä on aiheellista vahvistaa kaikissa tapauksissa tuottajaorganisaatiokohtaiset enimmäismäärät, jotka kutakin tuotetta voidaan poistaa markkinoilta. Lisäksi olisi vahvistettava erityiset säännöt, jotka koskevat markkinoilta poistettujen tuotteiden käyttötarkoituksia, markkinoilta poistettujen tuotteiden vastaanottajia koskevia edellytyksiä sekä markkinoilta poistettuihin tuotteisiin sovellettavia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(13)

Olisi vahvistettava erityiset säännöt, jotka koskevat tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation tai kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän toimintaohjelmien kautta hallinnoimille alakohtaisille tukitoimityypeille hedelmä- ja vihannesalalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla ja muilla aloilla ilmaisjakelua varten tehtävän markkinoiltapoiston, tuotevalikoiman ja erityisesti kuljetus- ja kauppakunnostuskustannusten osalta ottaen huomioon kyseisen tukitoimen mahdollinen merkittävyys. Olisi erityisesti vahvistettava markkinoiltapoistoon myönnettävän tuen enimmäismäärät sen varmistamiseksi, ettei markkinoiltapoistoa käytetä pysyvästi tuotteiden vaihtoehtoisena jakelutienä markkinoille saattamisen sijasta. Samoista syistä on aiheellista vahvistaa kaikissa tapauksissa tuottajaorganisaatiokohtaiset enimmäismäärät, jotka kutakin tuotetta voidaan poistaa markkinoilta. Lisäksi olisi vahvistettava erityiset säännöt, jotka koskevat markkinoilta poistettujen tuotteiden käyttötarkoituksia, markkinoilta poistettujen tuotteiden vastaanottajia koskevia edellytyksiä sekä markkinoilta poistettuihin tuotteisiin sovellettavia vaatimuksia.

| (14) | Jotta helpotettaisiin alakohtaisten tukitoimien käyttöä toimintaohjelmien kautta, olisi vahvistettava tuottajaorganisaation kaupan pitämän tuotannon arvon laskentamenetelmä, mukaan lukien kiinteän määrän käyttö jalostettavaksi tarkoitettujen hedelmien ja vihannesten arvon laskemiseksi. Kaupan pidetyn tuotannon arvon laskentamenetelmällä olisi tasattava vuosittaisia vaihteluja tai paikattava tietojen riittämättömyyttä kun kyseessä ovat hiljattain hyväksytyt tuottajaorganisaatiot tai -ryhmät. Järjestelmän väärinkäytön estämiseksi tuottajaorganisaatioiden ei pitäisi yleisesti ottaen sallia muuttaa viitekauden määrittämismenetelmää ohjelman aikana. |
| --- | --- |

(14)

Jotta helpotettaisiin alakohtaisten tukitoimien käyttöä toimintaohjelmien kautta, olisi vahvistettava tuottajaorganisaation kaupan pitämän tuotannon arvon laskentamenetelmä, mukaan lukien kiinteän määrän käyttö jalostettavaksi tarkoitettujen hedelmien ja vihannesten arvon laskemiseksi. Kaupan pidetyn tuotannon arvon laskentamenetelmällä olisi tasattava vuosittaisia vaihteluja tai paikattava tietojen riittämättömyyttä kun kyseessä ovat hiljattain hyväksytyt tuottajaorganisaatiot tai -ryhmät. Järjestelmän väärinkäytön estämiseksi tuottajaorganisaatioiden ei pitäisi yleisesti ottaen sallia muuttaa viitekauden määrittämismenetelmää ohjelman aikana.

| (15) | Hedelmä- ja vihannesalan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi maatalouden ympäristö- ja ilmastotukitoimille olisi vahvistettava erityiset tavoitteet. |
| --- | --- |

(15)

Hedelmä- ja vihannesalan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi maatalouden ympäristö- ja ilmastotukitoimille olisi vahvistettava erityiset tavoitteet.

| (16) | Olisi vahvistettava säännöt kansalliselle tuelle, jota jäsenvaltiot voivat myöntää alueilla, joilla hedelmien ja vihannesten tuottajien järjestäytymisaste on erityisen alhainen, mukaan lukien säännöt siitä, miten järjestäytymisaste määritellään ja alhainen järjestäytymisaste vahvistetaan. |
| --- | --- |

(16)

Olisi vahvistettava säännöt kansalliselle tuelle, jota jäsenvaltiot voivat myöntää alueilla, joilla hedelmien ja vihannesten tuottajien järjestäytymisaste on erityisen alhainen, mukaan lukien säännöt siitä, miten järjestäytymisaste määritellään ja alhainen järjestäytymisaste vahvistetaan.

| (17) | Mehiläishoitoalan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi olisi vahvistettava mehiläispesiä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(17)

Mehiläishoitoalan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi olisi vahvistettava mehiläispesiä koskevat säännöt.

| (18) | Viinialan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi olisi laadittava ohjeellinen luettelo toimijoista, jotka voivat olla eri tukitoimityypeille myönnettävän tuen tuensaajia. On myös tarpeen vahvistaa eräitä tukikelpoisuusvaatimuksia kun viinitarhojen rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen, raakana korjaamiseen ja satovakuutukseen liittyvien tukitoimityyppien tuensaajana on julkisoikeudellinen laitos tai yksityinen yritys. Lisäksi on asianmukaista jättää unionin tuen ulkopuolelle tuottajat, jotka viljelevät laittomia istutuksia tai aloja, joille on ilman lupaa istutettu viiniköynnöksiä. |
| --- | --- |

(18)

Viinialan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi olisi laadittava ohjeellinen luettelo toimijoista, jotka voivat olla eri tukitoimityypeille myönnettävän tuen tuensaajia. On myös tarpeen vahvistaa eräitä tukikelpoisuusvaatimuksia kun viinitarhojen rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen, raakana korjaamiseen ja satovakuutukseen liittyvien tukitoimityyppien tuensaajana on julkisoikeudellinen laitos tai yksityinen yritys. Lisäksi on asianmukaista jättää unionin tuen ulkopuolelle tuottajat, jotka viljelevät laittomia istutuksia tai aloja, joille on ilman lupaa istutettu viiniköynnöksiä.

| (19) | Sen varmistamiseksi, että unionin varoja käytetään asianmukaisesti, on tarpeen vahvistaa säännöt viinialan menoille, jotka liittyvät terveyteen tai kasvinterveyteen liittyvästä syystä toteutettuun viinitarhojen uudelleenistutukseen. Erityisesti on asianmukaista säätää, että tällaiset menot eivät saa ylittää tiettyä osuutta viinitarhojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvistä vuotuisista kokonaismenoista, jotka asianomainen jäsenvaltio toteuttaa kyseisenä varainhoitovuonna. Olisi myös täsmennettävä, että raivauskustannukset ja tulonmenetyksistä maksettavat korvaukset eivät ole tässä tukitoimessa tukikelpoisia menoja, jos niillä on vain tarkoitus tukea uudelleenistutusta pakollisten kasvien terveyteen liittyvien toimenpiteiden jälkeen. |
| --- | --- |

(19)

Sen varmistamiseksi, että unionin varoja käytetään asianmukaisesti, on tarpeen vahvistaa säännöt viinialan menoille, jotka liittyvät terveyteen tai kasvinterveyteen liittyvästä syystä toteutettuun viinitarhojen uudelleenistutukseen. Erityisesti on asianmukaista säätää, että tällaiset menot eivät saa ylittää tiettyä osuutta viinitarhojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvistä vuotuisista kokonaismenoista, jotka asianomainen jäsenvaltio toteuttaa kyseisenä varainhoitovuonna. Olisi myös täsmennettävä, että raivauskustannukset ja tulonmenetyksistä maksettavat korvaukset eivät ole tässä tukitoimessa tukikelpoisia menoja, jos niillä on vain tarkoitus tukea uudelleenistutusta pakollisten kasvien terveyteen liittyvien toimenpiteiden jälkeen.

| (20) | Viinitarhojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen sekä raakana korjaamiseen liittyvien tukitoimien osalta on asianmukaista vahvistaa pinta-alojen mittaamista koskevat säännöt erityisesti sen määrittelemiseksi, mikä vastaa viiniköynnöstä kasvava alaa, sillä tämä on erityisen tärkeää silloin kun tuki maksetaan pinta-alaan perustuvien yksikkökustannusten vakiotaulukoiden perusteella. |
| --- | --- |

(20)

Viinitarhojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen sekä raakana korjaamiseen liittyvien tukitoimien osalta on asianmukaista vahvistaa pinta-alojen mittaamista koskevat säännöt erityisesti sen määrittelemiseksi, mikä vastaa viiniköynnöstä kasvava alaa, sillä tämä on erityisen tärkeää silloin kun tuki maksetaan pinta-alaan perustuvien yksikkökustannusten vakiotaulukoiden perusteella.

| (21) | Humala-alan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi olisi vahvistettava unionin taloudellisen tuen laskentaa koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(21)

Humala-alan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi olisi vahvistettava unionin taloudellisen tuen laskentaa koskevat säännöt.

| (22) | Kotieläintuotantoalan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat karjan uudistamista pakkoteurastuksen tai luonnonkatastrofien aiheuttamien menetysten vuoksi. |
| --- | --- |

(22)

Kotieläintuotantoalan tukitoimityyppien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat karjan uudistamista pakkoteurastuksen tai luonnonkatastrofien aiheuttamien menetysten vuoksi.

| (23) | Edellytyksillä, joita sovelletaan uhanalaisten kotieläinrotujen ja geneettisen köyhtymisen uhkaamien kasvilajikkeiden säilyttämistä koskeviin sitoumuksiin ja maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttämistä, kestävää käyttöä ja kehittämistä koskeviin toimiin, olisi edistettävä asetuksen (EU) 2021/2115 6 artiklan 1 kohdan d, e ja f alakohdassa esitettyjä erityisiä ympäristö- ja ilmastotavoitteita. Niissä olisi erityisesti otettava huomioon tarve varmistaa geneettisen monimuotoisuuden suojelu, säilyttäminen ja edistäminen. |
| --- | --- |

(23)

Edellytyksillä, joita sovelletaan uhanalaisten kotieläinrotujen ja geneettisen köyhtymisen uhkaamien kasvilajikkeiden säilyttämistä koskeviin sitoumuksiin ja maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttämistä, kestävää käyttöä ja kehittämistä koskeviin toimiin, olisi edistettävä asetuksen (EU) 2021/2115 6 artiklan 1 kohdan d, e ja f alakohdassa esitettyjä erityisiä ympäristö- ja ilmastotavoitteita. Niissä olisi erityisesti otettava huomioon tarve varmistaa geneettisen monimuotoisuuden suojelu, säilyttäminen ja edistäminen.

| (24) | Eläinten hyvinvoinnin tasoa olisi parannettava myöntämällä tukea viljelijöille, jotka sitoutuvat noudattamaan asiaa koskevat pakolliset vaatimukset ylittäviä tiukkoja kotieläintalouden vaatimuksia. Olisi määriteltävä ne alat, joilla tuotantomenetelmiä koskevia vaatimuksia tehdään eläinten hyvinvointiin liittyvien sitoumusten tiukentamiseksi. Olisi vältettävä kyseisten eläinten hyvinvointiin liittyvien sitoumusten päällekkäisyyttä tavanomaisten maatalouskäytäntöjen ja erityisesti tautien ehkäisemiseksi annettavien rokotusten kanssa. |
| --- | --- |

(24)

Eläinten hyvinvoinnin tasoa olisi parannettava myöntämällä tukea viljelijöille, jotka sitoutuvat noudattamaan asiaa koskevat pakolliset vaatimukset ylittäviä tiukkoja kotieläintalouden vaatimuksia. Olisi määriteltävä ne alat, joilla tuotantomenetelmiä koskevia vaatimuksia tehdään eläinten hyvinvointiin liittyvien sitoumusten tiukentamiseksi. Olisi vältettävä kyseisten eläinten hyvinvointiin liittyvien sitoumusten päällekkäisyyttä tavanomaisten maatalouskäytäntöjen ja erityisesti tautien ehkäisemiseksi annettavien rokotusten kanssa.

| (25) | Hyväksytyt kansalliset laatujärjestelmät voivat antaa kuluttajille takeet tuotteiden tai tuotantoprosessien laadusta ja erityispiirteistä. Olisi vahvistettava perusteet, jotka koskevat lopputuotteen erityisyyttä, mahdollisuutta hyödyntää järjestelmää, sitovien tuote-eritelmien todentamista, järjestelmän läpinäkyvyyttä ja tuotteiden jäljitettävyyttä, jotta laatujärjestelmät saisivat mahdollisimman paljon tukea maaseudun kehittämisen tukitoimissa. Ottaen huomioon puuvillan erityisluonne maataloustuotteena tukea olisi myönnettävä myös puuvillan kansallisille laatujärjestelmille. |
| --- | --- |

(25)

Hyväksytyt kansalliset laatujärjestelmät voivat antaa kuluttajille takeet tuotteiden tai tuotantoprosessien laadusta ja erityispiirteistä. Olisi vahvistettava perusteet, jotka koskevat lopputuotteen erityisyyttä, mahdollisuutta hyödyntää järjestelmää, sitovien tuote-eritelmien todentamista, järjestelmän läpinäkyvyyttä ja tuotteiden jäljitettävyyttä, jotta laatujärjestelmät saisivat mahdollisimman paljon tukea maaseudun kehittämisen tukitoimissa. Ottaen huomioon puuvillan erityisluonne maataloustuotteena tukea olisi myönnettävä myös puuvillan kansallisille laatujärjestelmille.

| (26) | Jotta voitaisiin tukea maataloustuotteiden vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia, jotka jäsenvaltio on hyväksynyt maaseudun kehittämisen tukitoimien yhteydessä ja jotka saatetaan yhdenmukaisiksi alakohtaisten tukitoimien kanssa, olisi vahvistettava tiettyjä puolueettomia perusteita. |
| --- | --- |

(26)

Jotta voitaisiin tukea maataloustuotteiden vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia, jotka jäsenvaltio on hyväksynyt maaseudun kehittämisen tukitoimien yhteydessä ja jotka saatetaan yhdenmukaisiksi alakohtaisten tukitoimien kanssa, olisi vahvistettava tiettyjä puolueettomia perusteita.

| (27) | Jotta voitaisiin varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset asetuksen (EU) 2021/2115 liitteessä III tarkoitetun hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainitun osuuden osalta, olisi vahvistettava säännöt menetelmälle, jolla määritellään pysyvän nurmen viitesuhde ja vuotuinen suhde sekä taso, jolle kyseiset suhteen voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(27)

Jotta voitaisiin varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset asetuksen (EU) 2021/2115 liitteessä III tarkoitetun hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainitun osuuden osalta, olisi vahvistettava säännöt menetelmälle, jolla määritellään pysyvän nurmen viitesuhde ja vuotuinen suhde sekä taso, jolle kyseiset suhteen voidaan vahvistaa.

| (28) | Jotta pysyvän nurmen osuus voitaisiin suojata, on myös asianmukaista säätää, että jäsenvaltion on toteutettava toimia varmistaakseen alojen muuttamisen takaisin nurmialaksi silloin kun pysyvän nurmen osuus on laskenut viiden prosentin rajan alapuolelle. Olisi kuitenkin säädettävä poikkeuksista tapauksissa, joissa pysyvän nurmen ala pysyy absoluuttisesti varsin vakaana tai osuuden laskeminen rajan alapuolelle on seurausta alan käyttötarkoituksen muuttamisesta ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin liittyvistä syistä, erityisesti alojen metsityksestä ja uudelleenkostutuksesta. |
| --- | --- |

(28)

Jotta pysyvän nurmen osuus voitaisiin suojata, on myös asianmukaista säätää, että jäsenvaltion on toteutettava toimia varmistaakseen alojen muuttamisen takaisin nurmialaksi silloin kun pysyvän nurmen osuus on laskenut viiden prosentin rajan alapuolelle. Olisi kuitenkin säädettävä poikkeuksista tapauksissa, joissa pysyvän nurmen ala pysyy absoluuttisesti varsin vakaana tai osuuden laskeminen rajan alapuolelle on seurausta alan käyttötarkoituksen muuttamisesta ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin liittyvistä syistä, erityisesti alojen metsityksestä ja uudelleenkostutuksesta.

| (29) | Koska jäsenvaltioiden on otettava tässä asetuksessa vahvistetut säännöt huomioon YMP:n strategiasuunnitelmien laadinnassa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(29)

Koska jäsenvaltioiden on otettava tässä asetuksessa vahvistetut säännöt huomioon YMP:n strategiasuunnitelmien laadinnassa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

KOHDE

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella täydennetään asetusta (EU) 2021/2115

| a) | lisävaatimuksilla eräiden tukitoimityyppien osalta, jotka jäsenvaltiot täsmentävät 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2027 välisen ajanjakson kattavissa YMP:n strategiasuunnitelmissaan ja jotka pannaan täytäntöön






  i) | suorien tukien muodossa hampun ja puuvillan viljelyn osalta; |
| --- | --- | --- |

a)

lisävaatimuksilla eräiden tukitoimityyppien osalta, jotka jäsenvaltiot täsmentävät 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2027 välisen ajanjakson kattavissa YMP:n strategiasuunnitelmissaan ja jotka pannaan täytäntöön

i)

suorien tukien muodossa hampun ja puuvillan viljelyn osalta;

| ii) | asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklassa tarkoitetuilla maatalousaloilla; |
| --- | --- |

ii)

asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklassa tarkoitetuilla maatalousaloilla;

| iii) | geenivarojen ja eläinten hyvinvoinnin osalta ympäristö-, ilmasto- ja muiden hoitositoumusten sekä laatujärjestelmien puitteissa maaseudun kehittämisen alalla; |
| --- | --- |

iii)

geenivarojen ja eläinten hyvinvoinnin osalta ympäristö-, ilmasto- ja muiden hoitositoumusten sekä laatujärjestelmien puitteissa maaseudun kehittämisen alalla;

| b) | säännöillä, jotka koskevat hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta. |
| --- | --- |

b)

säännöillä, jotka koskevat hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta.

II OSASTO

ERÄISIIN SUORIEN TUKIEN MUODOSSA OLEVIIN TUKITOIMITYYPPEIHIN SOVELLETTAVAT LISÄVAATIMUKSET

I LUKU

Hamppu

2 artikla

Tukikelpoisuutta koskevat lisävaatimukset

Kun jäsenvaltio vahvistaa YMP:n strategiasuunnitelmassaan asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt määritelmät, sen on asetettava hampun tuotantoon myönnettävien tukien edellytykseksi seuraavat vaatimukset täyttävien hamppulajikkeiden siementen käyttö:

| a) | lajikkeet on lueteltu neuvoston direktiivin 2002/53/EY (4) 17 artiklan mukaisesti julkaistussa viljelykasvilajien yleisessä lajikeluettelossa sen vuoden 15 päivänä maaliskuuta, jonka osalta tuki myönnetään; |
| --- | --- |

a)

lajikkeet on lueteltu neuvoston direktiivin 2002/53/EY (4) 17 artiklan mukaisesti julkaistussa viljelykasvilajien yleisessä lajikeluettelossa sen vuoden 15 päivänä maaliskuuta, jonka osalta tuki myönnetään;

4

| b) | lajikkeen delta-9-tetrahydrokannabinolipitoisuus, jäljempänä ’THC-pitoisuus’, ei ole kahteen peräkkäiseen vuoteen ylittänyt asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädettyä raja-arvoa; |
| --- | --- |

b)

lajikkeen delta-9-tetrahydrokannabinolipitoisuus, jäljempänä ’THC-pitoisuus’, ei ole kahteen peräkkäiseen vuoteen ylittänyt asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädettyä raja-arvoa;

| c) | lajike on varmennettu neuvoston direktiivin 2002/57/EY (5) mukaisesti, tai silloin kun kyseessä ovat suojeltavat lajikkeet, komission direktiivin 2008/62/EY (6) 10 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

lajike on varmennettu neuvoston direktiivin 2002/57/EY (5) mukaisesti, tai silloin kun kyseessä ovat suojeltavat lajikkeet, komission direktiivin 2008/62/EY (6) 10 artiklan mukaisesti.

5

6

3 artikla

Hamppulajikkeiden tarkastaminen ja THC-pitoisuuden määrittäminen

1.   Jäsenvaltion on otettava käyttöön järjestelmä hamppulajikkeiden THC-pitoisuuden määrittämisen todentamiseksi, jotta se pystyy soveltamaan liitteessä I esitettyä menetelmää hamppulajikkeiden tarkastamiseksi ja THC-pitoisuuden määrittämiseksi.

2.   Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on säilytettävä tiedot THC-pitoisuutta koskevista havainnoista. Kyseisiin tietoihin on sisällyttävä kustakin lajikkeesta vähintään kunkin näytteen THC-pitoisuutta koskevat tulokset ilmaistuna prosentteina kahden desimaalin tarkkuudella, sovellettu menettely, tehtyjen testien lukumäärä, näytteenottoajankohta ja kansallisella tasolla toteutetut toimenpiteet.

3.   Jos tietyn lajikkeen kaikkien näytteiden keskiarvo ylittää asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn THC-pitoisuuden, jäsenvaltion on käytettävä kyseiselle lajikkeelle seuraavan hakuvuoden aikana tämän asetuksen liitteessä I kuvattua käytäntöä B. Kyseistä käytäntöä on käytettävä seuraavina hakuvuosina, jolleivät kaikki asianomaisen lajikkeen määritystulokset ole pienempiä kuin asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetty THC-pitoisuus.

4.   Jos jonkin tietyn lajikkeen kaikkien näytteiden keskiarvo ylittää asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn THC-pitoisuuden toisena peräkkäisenä vuotena, jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kyseisen lajikkeen nimi viimeistään seuraavan hakuvuoden 15 päivänä tammikuuta. Tällainen lajike ei voi kyseisestä hakuvuodesta alkaen saada suoria tukia asianomaisessa jäsenvaltiossa.

5.   Asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava, että hampuntuottajat saavat hyvissä ajoin tiedon niiden hamppulajikkeiden nimistä, jotka eivät voi saada suoria tukia asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti tämän artiklan 4 kohdan nojalla tehdyn ilmoituksen jälkeen, ja julkaistava ilmoitettu tieto viimeistään yhtenäishakemuksen jättämiselle vahvistettuna määräpäivänä.

4 artikla

Kerääjäkasvi

Tätä lukua sovellettaessa ”kerääjäkasvina viljellyllä hampulla” tarkoitetaan tietyn vuoden 30 päivän kesäkuuta jälkeen kylvettyä hamppuviljelmää.

5 artikla

Viljelyä koskevat vaatimukset

Jotta tämän artiklan soveltamiseksi tarvittavat tarkastukset voidaan tehdä, hampun viljelyä on jatkettava tavanomaisissa kasvuolosuhteissa paikallisen käytännön mukaisesti vähintään kymmenen päivän ajan kukinnan päättymispäivästä.

Kerääjäkasvina viljelyn hampun viljelyä on jatkettava tavanomaisissa kasvuolosuhteissa paikallisen käytännön mukaisesti vähintään kasvukauden loppuun.

Jäsenvaltio voi sallia, että hamppu korjataan ennen kuin kukinnan päättymisestä on kulunut kymmenen päivää, edellyttäen että korjuu tapahtuu kukinnan alettua ja että tarkastajat osoittavat kustakin lohkosta edustavat osat, joilla viljelyä on jatkettava tarkastusta varten vähintään kymmenen päivän ajan kukinnan päättymisestä liitteessä I vahvistetun menetelmän mukaisesti.

II LUKU

Puuvilla

6 artikla

Maatalousmaan hyväksyminen puuvillan tuotantoa varten

Asetuksen (EU) 2021/2115 36 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on vahvistettava YMP:n strategiasuunnitelmissaan puolueettomat edellytykset, joiden perusteella maatalousmaa hyväksytään mainitun asetuksen 37 artiklan 3 kohdan nojalla.

Näiden edellytysten on perustuttava vähintään yhteen seuraavista seikoista:

| a) | niiden alueiden maatalousekonomia, joilla puuvillan tuotanto on tärkeää; |
| --- | --- |

a)

niiden alueiden maatalousekonomia, joilla puuvillan tuotanto on tärkeää;

| b) | maaperä- ja ilmasto-olot alueilla, joilla kyseiset pinta-alat sijaitsevat; |
| --- | --- |

b)

maaperä- ja ilmasto-olot alueilla, joilla kyseiset pinta-alat sijaitsevat;

| c) | keinokastelujärjestelmät; |
| --- | --- |

c)

keinokastelujärjestelmät;

| d) | ympäristöä todennäköisesti säästävät viljelykierrot ja viljelymenetelmät. |
| --- | --- |

d)

ympäristöä todennäköisesti säästävät viljelykierrot ja viljelymenetelmät.

7 artikla

Kylvämistä varten tarkoitettujen lajikkeiden hyväksyminen

Asetuksen (EU) 2021/2115 36 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on mainittava YMP:n strategiasuunnitelmissaan, mitkä niistä lajikkeista, jotka on rekisteröity direktiivissä 2002/53/EY säädettyyn viljelykasvilajien yleiseen lajikeluetteloon ja mukautettu markkinoiden tarpeisiin, hyväksytään kylvettäviksi.

8 artikla

Puuvillan lajikohtaisen tuen saamista koskevat lisäedellytykset

Kun kyseessä on asetuksen (EU) 2021/2115 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu puuvillan lajikohtainen tuki, mainitun asetuksen 36 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on vahvistettava YMP:n strategiasuunnitelmissaan viljelyalalla noudatettava kasvien vähimmäistiheys, joka vahvistetaan maaperä- ja ilmasto-olojen sekä tarvittaessa alueellisten erityispiirteiden mukaan.

9 artikla

Toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksyminen

1.   Jäsenvaltion, johon siementenpoistajat ovat sijoittautuneet, on myönnettävä toimialakohtaiselle organisaatiolle asetuksen (EU) 2021/2115 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hyväksyntä yhden vuoden ajanjaksoksi, joka alkaa hyvissä ajoin ennen asianomaisen vuoden kylvökautta, edellyttäen että organisaatio täyttää seuraavat perusteet:

| a) | se kattaa vähintään 4 000 hehtaarin kokonaisalan, joka täyttää tämän asetuksen 6 artiklassa tarkoitetut hyväksymisperusteet; |
| --- | --- |

a)

se kattaa vähintään 4 000 hehtaarin kokonaisalan, joka täyttää tämän asetuksen 6 artiklassa tarkoitetut hyväksymisperusteet;

| b) | se on vahvistanut sisäiset toimintasääntönsä, erityisesti liittymisedellytysten ja jäsenmaksujen osalta, unionin ja kansallisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

se on vahvistanut sisäiset toimintasääntönsä, erityisesti liittymisedellytysten ja jäsenmaksujen osalta, unionin ja kansallisten sääntöjen mukaisesti.

2.   Jos havaitaan, että hyväksytty toimialakohtainen organisaatio ei enää täytä 1 kohdassa säädettyjä hyväksymisperusteita, jäsenvaltion on peruutettava hyväksyntä, ellei noudattamatta jättämisen aiheuttaneita syitä korjata asianomaisen jäsenvaltion peruutuspäätöksessä vahvistamassa määräajassa. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava toimialakohtaiselle organisaatiolle etukäteen aikomuksestaan peruuttaa hyväksyntä ja myös esitettävä peruutuksen perustelut. Sen on annettava toimialakohtaiselle organisaatiolle mahdollisuus esittää huomautuksensa suunniteltua peruuttamista koskevassa ilmoituksessa mainitussa määräajassa.

Viljelijät, jotka ovat jäseniä hyväksytyssä toimialakohtaisessa organisaatiossa, jonka hyväksyntä peruutetaan tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, eivät ole oikeutettuja puuvillan lajikohtaisen tuen korotukseen asetuksen (EU) 2021/2115 40 artiklan 2 kohdan nojalla.

10 artikla

Puuvillaa tuottavien viljelijöiden velvollisuudet

1.   Viljelijä ei voi olla jäsenenä useammassa kuin yhdessä asetuksen (EU) 2021/2115 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa hyväksytyssä toimialakohtaisessa organisaatiossa.

2.   Viljelijän, joka on jäsenenä hyväksytyssä toimialakohtaisessa organisaatiossa, on toimitettava puuvilla ainoastaan samaan organisaatioon kuuluvalle siementenpoistajalle.

3.   Viljelijän osallistuminen hyväksyttyyn toimialakohtaiseen organisaatioon on vapaaehtoista.

III OSASTO

LISÄVAATIMUKSET, JOTKA KOSKEVAT TIETTYJÄ TUKITOIMITYYPPEJÄ ASETUKSEN (EU) 2021/2115 42 ARTIKLASSA TARKOITETUILLA ALOILLA

I LUKU

Yhteiset säännöt, joita sovelletaan tukitoimiin hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, viinialalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 III luvun III osastossa tarkoitetuilla muilla aloilla

1 jakso

Yhteiset säännöt, jotka koskevat investointeja, maatalouden ympäristö- ja ilmastoasioihin liittyviä tukitoimityyppejä, ohjausta, menekinedistämistä ja viestintää, keskinäisiä rahastoja, uudelleenistutusta, raakana korjaamista ja korjaamatta jättämistä, satovakuutusta, markkinoiltapoistoja ja yhteistä varastointia

11 artikla

Aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtävät investoinnit

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, viinialalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla säädettyjä aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtäviä investointeja, sen on säädettävä seuraavaa:

| a) | tuensaajan on käytettävä hankittua aineellista tai aineetonta omaisuutta sen luonteen, tavoitteiden ja käyttötarkoituksen mukaisesti, sellaisina kuin ne kuvataan YMP:n strategiasuunnitelman asiaankuuluvissa tukitoimissa ja tapauksen mukaan hyväksytyssä toimintaohjelmassa; |
| --- | --- |

a)

tuensaajan on käytettävä hankittua aineellista tai aineetonta omaisuutta sen luonteen, tavoitteiden ja käyttötarkoituksen mukaisesti, sellaisina kuin ne kuvataan YMP:n strategiasuunnitelman asiaankuuluvissa tukitoimissa ja tapauksen mukaan hyväksytyssä toimintaohjelmassa;

| b) | hankitun aineellisen tai aineettoman omaisuuden on säilyttävä tuensaajan omistuksessa ja hallinnassa verotuksellisen poistoajan loppuun saakka tai vähintään viiden vuoden ajanjakson, jonka jäsenvaltio vahvistaa omaisuuden luonne huomioon ottaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 kohdan soveltamista. Jokaisen kyseisistä ajanjaksoista lasketaan alkavan omaisuuden hankintapäivänä tai päivänä, jona tuensaaja saa investoinnin käyttönsä.
  Jäsenvaltio voi kuitenkin vahvistaa lyhyemmän, vähintään kolmen vuoden jakson, jonka ajan omaisuuden on säilyttävä tuensaajan omistuksessa ja hallinnassa, kun tarkoituksena on investointien tai komission suosituksessa 2003/361/EY (7) tarkoitettujen mikroyritysten tai pienten ja keskisuurten yritysten luomien työpaikkojen säilyttäminen. |
| --- | --- |

b)

hankitun aineellisen tai aineettoman omaisuuden on säilyttävä tuensaajan omistuksessa ja hallinnassa verotuksellisen poistoajan loppuun saakka tai vähintään viiden vuoden ajanjakson, jonka jäsenvaltio vahvistaa omaisuuden luonne huomioon ottaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 kohdan soveltamista. Jokaisen kyseisistä ajanjaksoista lasketaan alkavan omaisuuden hankintapäivänä tai päivänä, jona tuensaaja saa investoinnin käyttönsä.

Jäsenvaltio voi kuitenkin vahvistaa lyhyemmän, vähintään kolmen vuoden jakson, jonka ajan omaisuuden on säilyttävä tuensaajan omistuksessa ja hallinnassa, kun tarkoituksena on investointien tai komission suosituksessa 2003/361/EY (7) tarkoitettujen mikroyritysten tai pienten ja keskisuurten yritysten luomien työpaikkojen säilyttäminen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut aineelliseen omaisuuteen tehtävät investoinnit on toteutettava tuensaajan tai tapauksen mukaan sen tuottajajäsenten toimitiloissa tai sen tämän asetuksen 31 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun 90 prosentin vaatimuksen täyttävien tytäryritysten toimitiloissa. Jäsenvaltio voi kuitenkin mehiläishoitoalalla sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa aineelliseen omaisuuteen tuensaajan toimitilojen ulkopuolella tehtävät investoinnit.

Jos investointi kuitenkin tehdään maalla, joka on vuokrattu erityisten kansallisten omistusoikeuksia koskevien sääntöjen mukaisesti, vaatimusta siitä, että maa on tuensaajan omaisuutta, ei tarvitse soveltaa edellyttäen, että omaisuus on ollut tuensaajan hallinnassa vähintään ensimmäisen alakohdan b alakohdassa edellytetyn ajan.

2.   Jäsenvaltio voi esittää YMP:n strategiasuunnitelmassaan, että aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtäviin investointeihin myönnettävä tuki, mukaan lukien leasing-vuokrauksena hankittu omaisuus, voidaan rahoittaa yhtenä summana tai erinä siten kuin toimintaohjelmassa on hyväksytty tai siten kuin jäsenvaltio on täsmentänyt asiaankuuluvissa tukitoimissa.

Jos 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettu tietyn investoinnin ajanjakso ylittää toimintaohjelman keston, jäsenvaltion on varmistettava, että investointi voidaan siirtää seuraavaan toimintaohjelmaan.

Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtäviin investointeihin myönnettävän tuen asetuksen (EU) 2021/2115 46 artiklan e ja f alakohdassa sekä 57 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen maatalouden ympäristö- ja ilmastotavoitteiden edistämiseksi, kyseisillä investoinneilla on pyrittävä yhteen tai useampaan tämän asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa lueteltuun tavoitteeseen.

3.   Jäsenvaltio voi sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa tuen aineelliseen omaisuuteen tehtäviin investointeihin, jotka koostuvat energiaa tuottavista järjestelmistä, jos tuotetun energian määrä ei ylitä energiamäärää, joka voidaan käyttää vuosittain tuensaajan tavanomaisiin toimiin.

4.   Jäsenvaltio voi sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa kasteluun tehtäviin investointeihin myönnettävän tuen edellyttäen, että

| a) | mahdolliselle vedensäästölle ja vedenkäytön tosiasialliselle vähenemiselle vahvistetaan vähimmäisprosenttiosuudet, joihin tuensaajan on päästävä, ja että YMP:n strategiasuunnitelmassa osoitetaan, että vedensäästötavoitteet on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (8) tarkoitetussa asiaankuuluvassa vesienhoitosuunnitelmassa esitetyt tarpeet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

a)

mahdolliselle vedensäästölle ja vedenkäytön tosiasialliselle vähenemiselle vahvistetaan vähimmäisprosenttiosuudet, joihin tuensaajan on päästävä, ja että YMP:n strategiasuunnitelmassa osoitetaan, että vedensäästötavoitteet on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (8) tarkoitetussa asiaankuuluvassa vesienhoitosuunnitelmassa esitetyt tarpeet huomioon ottaen.

| b) | osana investointia on otettu käyttöön tai otetaan käyttöön vesimittarijärjestelmä, jonka avulla veden käyttöä voidaan mitata tilan tai asianomaisen tuotantoyksikön tasolla; |
| --- | --- |

b)

osana investointia on otettu käyttöön tai otetaan käyttöön vesimittarijärjestelmä, jonka avulla veden käyttöä voidaan mitata tilan tai asianomaisen tuotantoyksikön tasolla;

| c) | silloin kun kyseessä ovat 5–8 kohdassa tarkoitetut kasteluun tehtävät erityiset investoinnit, kyseisissä kohdissa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

c)

silloin kun kyseessä ovat 5–8 kohdassa tarkoitetut kasteluun tehtävät erityiset investoinnit, kyseisissä kohdissa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan.

5.   Tuki investointeihin, jotka tehdään olemassa olevan kastelujärjestelmän tai kasteluinfrastruktuurin osan parantamiseksi, voidaan sisällyttää seuraavin edellytyksin:

| a) | tuensaajan investoinnista tekemässä ennakkoarvioinnissa oletetaan sen johtavan mahdolliseen vedensäästöön mitattuna olemassa olevien järjestelmien tai infrastruktuurin teknisillä parametreilla; |
| --- | --- |

a)

tuensaajan investoinnista tekemässä ennakkoarvioinnissa oletetaan sen johtavan mahdolliseen vedensäästöön mitattuna olemassa olevien järjestelmien tai infrastruktuurin teknisillä parametreilla;

| b) | investointi vaikuttaa pohja- tai pintavesistöihin, joiden tila ei veden määrään liittyvistä syistä saavuta luokittelua ”hyvä” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY tarkoitetussa asiaankuuluvassa vesienhoitosuunnitelmassa, ja vedenkäyttö vähenee tosiasiallisesti niin, että kyseisten vesistöjen osalta saavutetaan mainitun direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukainen hyvä tila. |
| --- | --- |

b)

investointi vaikuttaa pohja- tai pintavesistöihin, joiden tila ei veden määrään liittyvistä syistä saavuta luokittelua ”hyvä” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY tarkoitetussa asiaankuuluvassa vesienhoitosuunnitelmassa, ja vedenkäyttö vähenee tosiasiallisesti niin, että kyseisten vesistöjen osalta saavutetaan mainitun direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukainen hyvä tila.

Ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja edellytyksiä ei sovelleta investointeihin, jotka tehdään olemassa olevan kastelujärjestelmän tai kasteluinfrastruktuurin osan parantamiseksi ja jotka liittyvät vesisäiliön rakentamiseen tai uusioveden käyttöön mutteivät vaikuta pinta- ja pohjavesistöön.

6.   Tuki, joka johtaa tiettyyn pohja- tai pintavesistöön vaikuttavan kastellun alueen nettolaajentumiseen, voidaan sisällyttää seuraavin edellytyksin:

| a) | vesistön tila on veden määrään liittyvistä syistä saavuttanut luokittelun ”hyvä” asiaankuuluvassa vesipiirin hoitosuunnitelmassa; |
| --- | --- |

a)

vesistön tila on veden määrään liittyvistä syistä saavuttanut luokittelun ”hyvä” asiaankuuluvassa vesipiirin hoitosuunnitelmassa;

| b) | ympäristövaikutusanalyysistä käy ilmi, ettei investoinnilla ole merkittäviä kielteisiä ympäristövaikutuksia; ympäristövaikutusanalyysin on oltava toimivaltaisen viranomaisen tekemä tai hyväksymä. |
| --- | --- |

b)

ympäristövaikutusanalyysistä käy ilmi, ettei investoinnilla ole merkittäviä kielteisiä ympäristövaikutuksia; ympäristövaikutusanalyysin on oltava toimivaltaisen viranomaisen tekemä tai hyväksymä.

7.   Tuki investointeihin, jotka koskevat uusioveden käyttöä vaihtoehtoisena veden lähteenä, voidaan sisällyttää, jos tällaisen veden tarjonnassa ja käytössä noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2020/741 (9).

8.   Tuki kasteluun käytettävän vesisäiliön rakentamista tai laajentamista varten tehtävään investointiin voidaan sisällyttää, jos siitä ei aiheudu merkittäviä kielteisiä ympäristövaikutuksia.

9.   Jäsenvaltion on varmistettava, että unionin taloudellinen tuki peritään takaisin tuensaajalta, jos jokin seuraavista tilanteista ilmenee 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuna ajankohtana:

| a) | tuensaaja lopettaa toimintansa tai toiminta siirretään toiselle yksikölle; |
| --- | --- |

a)

tuensaaja lopettaa toimintansa tai toiminta siirretään toiselle yksikölle;

| b) | tuensaaja tai tapauksen mukaan sen jäsen siirtää tuotannollisen toiminnan maantieteellisen viljelyalan ulkopuolelle; |
| --- | --- |

b)

tuensaaja tai tapauksen mukaan sen jäsen siirtää tuotannollisen toiminnan maantieteellisen viljelyalan ulkopuolelle;

| c) | omistussuhteissa tapahtuu muutos ja erityisesti sellainen muutos, joka hyödyttää aiheettomasti jotakin yritystä tai julkista yhteisöä; tai |
| --- | --- |

c)

omistussuhteissa tapahtuu muutos ja erityisesti sellainen muutos, joka hyödyttää aiheettomasti jotakin yritystä tai julkista yhteisöä; tai

| d) | tapahtuu jokin muu huomattava muutos, joka vaikuttaa asianomaisen tukitoimen luonteeseen, tavoitteisiin tai täytäntöönpanoedellytyksiin, mikä vaarantaisi sen alkuperäiset tavoitteet. |
| --- | --- |

d)

tapahtuu jokin muu huomattava muutos, joka vaikuttaa asianomaisen tukitoimen luonteeseen, tavoitteisiin tai täytäntöönpanoedellytyksiin, mikä vaarantaisi sen alkuperäiset tavoitteet.

Jos tuensaaja ei noudata jäsenvaltion YMP:n strategiasuunnitelmassaan 1–8 kohdan ja tämän kohdan ensimmäisen alakohdan perusteella vahvistamia edellytyksiä, jäsenvaltion on varmistettava, että unionin taloudellinen tuki peritään takaisin suhteessa noudattamatta jättämisen kestoon.

Jos tuensaaja lopettaa toimintansa sellaisen konkurssin seurauksena, joka ei ole petollinen, jäsenvaltio voi päättää olla perimättä unionin taloudellista tukea takaisin.

Jäsenvaltion on varmistettava, että silloin kun tuottajajäsen lähtee organisaatiosta tai tuottajaryhmästä, tuensaajalta peritään takaisin investointi tai sen jäännösarvo ja jäännösarvo lisätään toimintarahastoon.

Jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa säätää, ettei tuensaajan tarvitse periä takaisin investointia tai sen jäännösarvoa.

10.   Kun omaisuutta, jolle on saatu tukea investointiin, korvataan uudella, investointien jäännösarvo

| a) | lisätään tuottajaorganisaation toimintarahastoon; tai |
| --- | --- |

a)

lisätään tuottajaorganisaation toimintarahastoon; tai

| b) | vähennetään korvauskustannuksista. |
| --- | --- |

b)

vähennetään korvauskustannuksista.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltio ei voi määrätä YMP:n strategiasuunnitelmassaan, että investointi korvataan pelkästään samanlaisella omaisuuserällä.

11.   Jäsenvaltio ei saa määrätä tuesta investointeihin, jotka määritellään sen YMP:n strategiasuunnitelmassa tukitoimiksi, jos kyseiset tukitoimet saavat tukea mainitun asetuksen 58 artiklan 1 kohdan h–k alakohdan nojalla.

12 artikla

Maatalouden ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin liittyvät interventiot

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa maatalouden ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin liittyviä tukitoimia hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, viinialalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla, sen on esitettävä YMP:n strategiasuunnitelmassaan, että asianomaisten investointien tarkoituksena on jokin seuraavista:

| a) | vähentää nykyistä tuotantopanosten käyttöä, ympäristön pilaantumista aiheuttavia päästöjä tai tuotantoprosessissa syntyvää jätettä; |
| --- | --- |

a)

vähentää nykyistä tuotantopanosten käyttöä, ympäristön pilaantumista aiheuttavia päästöjä tai tuotantoprosessissa syntyvää jätettä;

| b) | korvata fossiilisten energialähteiden käyttöä uusiutuvilla energialähteillä; |
| --- | --- |

b)

korvata fossiilisten energialähteiden käyttöä uusiutuvilla energialähteillä;

| c) | vähentää tiettyjen tuotantopanosten, kuten kasvinsuojeluaineiden, lannoitteiden, lannan tai muiden eläinulosteiden käyttöön taikka tiettyjen tähteiden tuotantoon liittyviä ympäristöriskejä; |
| --- | --- |

c)

vähentää tiettyjen tuotantopanosten, kuten kasvinsuojeluaineiden, lannoitteiden, lannan tai muiden eläinulosteiden käyttöön taikka tiettyjen tähteiden tuotantoon liittyviä ympäristöriskejä;

| d) | vähentää veden käyttöä; |
| --- | --- |

d)

vähentää veden käyttöä;

| e) | olla sidoksissa tuottamattomiin investointeihin, joita tarvitaan maatalouden ympäristöön ja ilmastoon liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, erityisesti silloin, kun kyseiset tavoitteet liittyvät elinympäristöjen tai luonnon monimuotoisuuden suojeluun; |
| --- | --- |

e)

olla sidoksissa tuottamattomiin investointeihin, joita tarvitaan maatalouden ympäristöön ja ilmastoon liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, erityisesti silloin, kun kyseiset tavoitteet liittyvät elinympäristöjen tai luonnon monimuotoisuuden suojeluun;

| f) | saavuttaa tosiasiallisia ja mitattavissa olevia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä tai kestävä hiilensidonta; |
| --- | --- |

f)

saavuttaa tosiasiallisia ja mitattavissa olevia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä tai kestävä hiilensidonta;

| g) | lisätä tuotannon sietokykyä ilmastonmuutokseen liittyvien riskien, kuten maaperän eroosion suhteen; |
| --- | --- |

g)

lisätä tuotannon sietokykyä ilmastonmuutokseen liittyvien riskien, kuten maaperän eroosion suhteen;

| h) | saavuttaa geenivarojen säilyttäminen, kestävä käyttö ja kehittäminen; tai |
| --- | --- |

h)

saavuttaa geenivarojen säilyttäminen, kestävä käyttö ja kehittäminen; tai

| i) | johtaa ympäristön suojeluun tai sen tilan paranemiseen. |
| --- | --- |

i)

johtaa ympäristön suojeluun tai sen tilan paranemiseen.

Jäsenvaltion on varmistettava, että tuensaaja esittää todisteet yhden tai useamman ympäristötavoitteen saavuttamista tukevista vaikutuksista samalla, kun se toimittaa hyväksyttäväksi ehdotuksen toimintaohjelmaksi tai tapauksen mukaan tukitoimeksi taikka tällaista ohjelmaa tai tukitoimea koskevan muutoksen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tukitoimet on toteutettava tuensaajan tai tapauksen mukaan sen tuottajajäsenten toimitiloissa tai sen tämän asetuksen 31 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun 90 prosentin vaatimuksen täyttävien tytäryritysten toimitiloissa. Jäsenvaltio voi kuitenkin mehiläishoitoalalla sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa myös tuensaajan toimitilojen ulkopuolella toteutettavia tukitoimia. Maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimiin liittyvistä tukitoimista odotettu hyöty ja lisävaikutus on osoitettava etukäteen hanke-eritelmillä tai muilla teknisillä asiakirjoilla, jotka tuensaajan on esitettävä samalla, kun se toimittaa hyväksyttäväksi toimen tai toimintaohjelman tai kyseistä ohjelmaa tai toimea koskevan muutoksen ja joissa esitetään tulokset, jotka tukitoimella voidaan saavuttaa.

3.   Kun jäsenvaltio määrittelee katettavat menot, sen on otettava huomioon maatalouden ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin liittyvistä toteutetuista tukitoimista aiheutuneet lisäkustannukset ja tulonmenetykset sekä asetetut tavoitteet.

4.   Jäsenvaltion on varmistettava, että maatalouden ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin liittyviä tukitoimia toteuttavilla tuensaajilla on käytettävissään tarvittavat tietämys ja tiedot tällaisten tukitoimien toteuttamiseksi ja että niille, jotka sitä tarvitsevat, tarjotaan asianmukaista koulutusta ja asiantuntemusta, jotta voidaan auttaa viljelijöitä, jotka sitoutuvat muuttamaan tuotantojärjestelmiään.

5.   Jäsenvaltion on varmistettava, että hedelmä- ja vihannesalan, humala-alan, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitettujen muiden alojen toimintaohjelmissa on maatalouden ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin liittyvien tukitoimien puitteissa toteutettavien toimien osalta tarkistuslauseke, jotta varmistetaan niiden mukauttaminen muutettaessa asiaankuuluvia pakollisia vaatimuksia tai velvollisuuksia.

13 artikla

Ohjaus

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa ohjaustoimintaan liittyviä tukitoimia hedelmä- ja vihannesalalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla, sen on esitettävä YMP:n strategiasuunnitelmassaan, että asianomaisten tukitoimien tarkoituksena on jokin seuraavista:

| a) | kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin liittyvien sellaisten parhaiden käytäntöjen vaihto, joilla autetaan tuensaajia hyödyntämään kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteiden toteuttamisesta saatuja kokemuksia; |
| --- | --- |

a)

kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin liittyvien sellaisten parhaiden käytäntöjen vaihto, joilla autetaan tuensaajia hyödyntämään kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteiden toteuttamisesta saatuja kokemuksia;

| b) | uusien tuottajaorganisaatioiden perustamisen, olemassa olevien tuottajaorganisaatioiden yhteensulautumisen tai yksittäisten tuottajien olemassa olevaan tuottajaorganisaatioon liittymisen helpottaminen sekä tuottajaryhmien ohjaaminen, kun ne pyrkivät saamaan hyväksynnän tuottajaorganisaationa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla; |
| --- | --- |

b)

uusien tuottajaorganisaatioiden perustamisen, olemassa olevien tuottajaorganisaatioiden yhteensulautumisen tai yksittäisten tuottajien olemassa olevaan tuottajaorganisaatioon liittymisen helpottaminen sekä tuottajaryhmien ohjaaminen, kun ne pyrkivät saamaan hyväksynnän tuottajaorganisaationa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla;

| c) | ohjaustoimenpiteiden tarjoajille ja vastaanottajille tarjottavien verkottumismahdollisuuksien, erityisesti markkinointikanavien, luominen kriisinehkäisy- ja kriisinhallintakeinona. |
| --- | --- |

c)

ohjaustoimenpiteiden tarjoajille ja vastaanottajille tarjottavien verkottumismahdollisuuksien, erityisesti markkinointikanavien, luominen kriisinehkäisy- ja kriisinhallintakeinona.

2.   Ohjaustoimenpiteiden tarjoajan on oltava tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä. Tuki ohjaustoimintaan liittyvään tukitoimeen myönnetään ohjaustoimenpiteiden tarjoajalle.

3.   Ohjaustoimenpiteiden vastaanottajan on oltava tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä, yksittäinen tuottajajäsen taikka tuottajaorganisaatioon, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymään tai tuottajaryhmään kuulumaton tuottaja.

4.   Kaikki ohjaustoimintaan liittyvät tukikelpoiset kustannukset maksetaan ohjaustoimenpiteiden tarjoajalle, jonka on sisällytettävä kyseinen tukitoimi toimintaohjelmaansa.

5.   Ohjaustoimintaan liittyviä tukitoimia ei saa ulkoistaa.

14 artikla

Menekinedistäminen, tiedotus ja kaupan pitäminen

Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa menekinedistämisen, tiedotuksen ja kaupan pitämiseen liittyviä tukitoimia hedelmä- ja vihannesalalla, viinialalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla, sen on esitettävä YMP:n strategiasuunnitelmassaan, että asianomaisten tukitoimien tarkoituksena on jokin seuraavista:

| a) | lisätä tietoisuutta unionin maataloustuotteiden hyvistä ominaisuuksista ja niiden tuotantomenetelmiin unionissa sovellettavista tiukoista vaatimuksista; |
| --- | --- |

a)

lisätä tietoisuutta unionin maataloustuotteiden hyvistä ominaisuuksista ja niiden tuotantomenetelmiin unionissa sovellettavista tiukoista vaatimuksista;

| b) | lisätä unionissa tuotettujen maataloustuotteiden ja tiettyjen jalostettujen tuotteiden kilpailukykyä ja kulutusta sekä nostaa niiden profiilia unionissa ja sen ulkopuolella muiden alojen kuin viinialan osalta; |
| --- | --- |

b)

lisätä unionissa tuotettujen maataloustuotteiden ja tiettyjen jalostettujen tuotteiden kilpailukykyä ja kulutusta sekä nostaa niiden profiilia unionissa ja sen ulkopuolella muiden alojen kuin viinialan osalta;

| c) | lisätä tietoisuutta unionin laatujärjestelmistä unionissa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

c)

lisätä tietoisuutta unionin laatujärjestelmistä unionissa ja sen ulkopuolella;

| d) | lisätä unionissa tuotettujen maataloustuotteiden ja tiettyjen jalostettujen tuotteiden markkinaosuuksia erityisesti niillä kolmansien maiden markkinoilla, joilla on suurimmat kasvumahdollisuudet; |
| --- | --- |

d)

lisätä unionissa tuotettujen maataloustuotteiden ja tiettyjen jalostettujen tuotteiden markkinaosuuksia erityisesti niillä kolmansien maiden markkinoilla, joilla on suurimmat kasvumahdollisuudet;

| e) | edistää tarvittaessa normaalien markkinaolosuhteiden palauttamista unionissa silloin kun markkinoilla on vakavia häiriöitä, kuluttajien luottamus on menetetty tai esiintyy muita erityisiä ongelmia; |
| --- | --- |

e)

edistää tarvittaessa normaalien markkinaolosuhteiden palauttamista unionissa silloin kun markkinoilla on vakavia häiriöitä, kuluttajien luottamus on menetetty tai esiintyy muita erityisiä ongelmia;

| f) | lisätä tietoisuutta kestävästä tuotannosta; |
| --- | --- |

f)

lisätä tietoisuutta kestävästä tuotannosta;

| g) | lisätä kuluttajien tietoisuutta tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien, kansainvälisten tuottajaorganisaatioiden tai kansainvälisten tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien tuote- tai tavaramerkeistä hedelmä- ja vihannesalalla; |
| --- | --- |

g)

lisätä kuluttajien tietoisuutta tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien, kansainvälisten tuottajaorganisaatioiden tai kansainvälisten tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien tuote- tai tavaramerkeistä hedelmä- ja vihannesalalla;

| h) | monipuolistaa, avata ja vahvistaa unionin viinien markkinoita kolmansissa maissa ja lisätä tietoisuutta unionin viinien olennaisista ominaisuuksista kyseisillä markkinoilla. Viittauksia viinien alkuperään ja tavaramerkkeihin saa käyttää vain, jos se täydentää unionin viinien menekinedistämistä, tiedotusta ja kaupan pitämistä kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

h)

monipuolistaa, avata ja vahvistaa unionin viinien markkinoita kolmansissa maissa ja lisätä tietoisuutta unionin viinien olennaisista ominaisuuksista kyseisillä markkinoilla. Viittauksia viinien alkuperään ja tavaramerkkeihin saa käyttää vain, jos se täydentää unionin viinien menekinedistämistä, tiedotusta ja kaupan pitämistä kolmansissa maissa;

| i) | valistaa kuluttajia vastuullisesta viininkulutuksesta. Jäsenvaltion on varmistettava, että yleisluonteisiin menekinedistämistoimiin ja laatumerkkien edistämistoimiin liittyvässä menekinedistämisaineistossa on unionin tunnus ja seuraava maininta: ”Euroopan unionin rahoittama”. Tunnus ja rahoitusta koskeva maininta on esitettävä komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 821/2014 (10) säädettyjen teknisten ominaisuuksien mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

valistaa kuluttajia vastuullisesta viininkulutuksesta. Jäsenvaltion on varmistettava, että yleisluonteisiin menekinedistämistoimiin ja laatumerkkien edistämistoimiin liittyvässä menekinedistämisaineistossa on unionin tunnus ja seuraava maininta: ”Euroopan unionin rahoittama”. Tunnus ja rahoitusta koskeva maininta on esitettävä komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 821/2014 (10) säädettyjen teknisten ominaisuuksien mukaisesti.

10

15 artikla

Keskinäiset rahastot

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa keskinäisiin rahastoihin liittyviä tukitoimia hedelmä- ja vihannesalalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla, sen on vahvistettava täytäntöönpanoedellytykset, jotka koskevat keskinäisten rahastojen kerryttämisen, perustamisen ja tapauksen mukaan kartuttamisen hallinnollisia kustannuksia.

2.   Tukikelpoisten menojen, jotka liittyvät keskinäisten rahastojen perustamisen hallinnollisiin kustannuksiin hedelmä- ja vihannesalalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla, on sisällettävä sekä unionin taloudellinen tuki että tuensaajan maksuosuus. Tukikelpoisten menojen määrä saa olla tuensaajan keskinäisen rahaston perustamispääomaan suorittamasta maksuosuudesta enintään 20 prosenttia rahaston ensimmäisenä toimintavuonna, 16 prosenttia toisena toimintavuonna tai 8 prosenttia kolmantena toimintavuonna.

3.   Tuensaaja voi saada tukea keskinäisten rahastojen perustamisen hallinnollisiin kustannuksiin hedelmä- ja vihannesalalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla vain kerran ja ainoastaan keskinäisen rahaston ensimmäisinä kolmena toimintavuonna.

Jos tuensaaja hakee tukea keskinäisten rahastojen vain toisena tai kolmantena toimintavuonna, tuen kokonaismäärä saa olla tuensaajan keskinäiseen rahastoon suorittamasta maksuosuudesta enintään 16 prosenttia toisena toimintavuonna tai 8 prosenttia kolmantena toimintavuonna.

4.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan l alakohdassa tarkoitettuja keskinäisiin rahastoihin liittyviä tukitoimia viinialalla, sen on rajoitettava unionin tuki viinialan keskinäisten rahastojen perustamisesta aiheutuviin hallinnollisiin kustannuksiin seuraavasti:

| a) | 20 prosenttia tuottajan keskinäiseen rahastoon suorittamasta maksuosuudesta ensimmäisenä vuonna; |
| --- | --- |

a)

20 prosenttia tuottajan keskinäiseen rahastoon suorittamasta maksuosuudesta ensimmäisenä vuonna;

| b) | 16 prosenttia tuottajan keskinäiseen rahastoon suorittamasta maksuosuudesta toisena vuonna; |
| --- | --- |

b)

16 prosenttia tuottajan keskinäiseen rahastoon suorittamasta maksuosuudesta toisena vuonna;

| c) | 8 prosenttia tuottajan keskinäiseen rahastoon suorittamasta maksuosuudesta kolmantena vuonna. |
| --- | --- |

c)

8 prosenttia tuottajan keskinäiseen rahastoon suorittamasta maksuosuudesta kolmantena vuonna.

Tukijakso ei saa olla kolmea vuotta pidempi.

16 artikla

Hedelmätarhojen, oliivitarhojen tai viinitarhojen uudelleenistutukset pakollisen raivauksen jälkeen

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa hedelmä- ja vihannesalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla, viinialalla tai asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla toteutettavia tukitoimia hedelmätarhojen, oliivitarhojen tai viinitarhojen uudelleenistutusten muodossa terveyteen tai kasvien terveyteen liittyvistä syistä tehdyn pakollisen raivauksen jälkeen tai hedelmä- ja oliivitarhojen osalta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, sen on varmistettava, että tuensaajat noudattavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/2031 (11) kyseisiä tukitoimia toteuttaessaan.

2.   Hedelmä- tai oliivitarhojen uudelleenistutuksen menot saavat olla enintään 20 prosenttia kunkin toimintaohjelman tai asiaankuuluvan tukitoimen kokonaismenoista.

17 artikla

Raakana korjaaminen ja korjaamatta jättäminen

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa hedelmä- ja vihannesalla, viinialalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla tai asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla toteutettavia tukitoimia raakana korjaamisen muodossa kyseisten alojen osalta ja korjaamatta jättämisen muodossa muiden alojen kuin viinialan osalta, sen on varmistettava, että kyseiset tukitoimet ovat täydentäviä ja poikkeavia suhteessa tavanomaisiin viljelymenetelmiin ja että ne koskevat sataa prosenttia asianomaisen tuotteen odotetusta tuotannosta tietyllä lohkolla.

Raakana korjaaminen koostuu markkinoille kelpaamattomien tuotteiden, jotka eivät saa olla ennen raakana korjaamista vaurioituneita, korjaamista kokonaan tietyllä alueella. Korjaamatta jättäminen koostuu nykyisen tuotantosyklin lopettamisesta tietyllä alueella silloin, kun tuote on hyvin kehittynyt ja laadultaan aito, virheetön ja myyntikelpoinen.

2.   Jäsenvaltion on varmistettava, että raakana korjaamiseen liittyvät tukitoimet on pantava täytäntöön kasvukaudella ennen kuin tuotteet ovat myyntikelpoisia, eikä niitä voi toteuttaa tuotteille, joiden tavanomainen sadonkorjuu on jo alkanut.

3.   Jäsenvaltion on vahvistettava YMP:n strategiasuunnitelmassaan enimmäisajat, joiden aikana tuotantokaudella sovelletaan raakana korjaamiseen liittyviä tukitoimia kuhunkin kyseisen tukitoimen soveltamisalaan kuuluvaan tuotteeseen, sekä raakana korjaamiseen ja korjaamatta jättämiseen liittyvät tukikelpoisuusedellytykset, mukana lukien tapauksen mukaan lajikkeet ja tuoteluokat.

4.   Jäsenvaltio ei saa myöntää taloudellista korvausta korjaamatta jättämiseen liittyvälle tukitoimelle, jos asianomaiselta alueelta on jo saatu kaupallista tuotantoa tavanomaisen tuotantojakson aikana.

5.   Raakana korjaamiseen myönnettävä tuki koskee ainoastaan tuotteita, jotka ovat fyysisesti viljelysalueilla ja jotka tosiasiallisesti korjataan raakoina. Muilla aloilla kuin viinialalla jäsenvaltion on vahvistettava hehtaarikohtaista tukea kohden raakana korjaamisesta ja korjaamatta jättämisestä suoritettavan korvauksen määrä, joka muodostuu unionin taloudellisesta tuesta ja tuottajaorganisaatioilta, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiltä, kansainvälisiltä tuottajaorganisaatioilta, kansainvälisiltä tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiltä tai tuottajaryhmiltä saaduista maksuosuuksista, niin että tuen taso on enintään 90 prosenttia markkinoiltapoistojen enimmäistukitasosta, jota sovelletaan saman tuotteen osalta muihin käyttötarkoituksiin kuin ilmaisjakeluun.

6.   Jäsenvaltion on säädettävä, että tuensaajan on ilmoitettava jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille jokaisesta suunnitellusta raakana korjaamisesta tai korjaamatta jättämisestä etukäteen kirjallisesti tai sähköisesti.

7.   Jäsenvaltioiden on YMP:n strategiasuunnitelmissaan vahvistettava

| a) | yksityiskohtaiset säännökset, jotka koskevat kyseisten tukitoimien täytäntöönpanoa, niiden sisältö ja määräajat mukaan lukien, maksettavan korvauksen tasoa ja tukitoimien soveltamista, sekä tukitoimien mukaisesti tukikelpoisten tuotteiden luettelo; |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset säännökset, jotka koskevat kyseisten tukitoimien täytäntöönpanoa, niiden sisältö ja määräajat mukaan lukien, maksettavan korvauksen tasoa ja tukitoimien soveltamista, sekä tukitoimien mukaisesti tukikelpoisten tuotteiden luettelo;

| b) | säännökset sen varmistamiseksi, ettei tukitoimien täytäntöönpanolla ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön eikä kasvien terveyteen; |
| --- | --- |

b)

säännökset sen varmistamiseksi, ettei tukitoimien täytäntöönpanolla ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön eikä kasvien terveyteen;

| c) | kielto myöntää raakana korjaamiseen tukea hedelmä- ja vihannesalalla, jos merkittävä osa tavanomaisesta sadonkorjuusta on jo suoritettu, ja korjaamatta jättämiseen, jos merkittävä osa kaupallisesta tuotannosta on jo saatu. |
| --- | --- |

c)

kielto myöntää raakana korjaamiseen tukea hedelmä- ja vihannesalalla, jos merkittävä osa tavanomaisesta sadonkorjuusta on jo suoritettu, ja korjaamatta jättämiseen, jos merkittävä osa kaupallisesta tuotannosta on jo saatu.

8.   Jäsenvaltion on varmistettava, että

| a) | asianomainen ala on pidetty hyvässä kunnossa ja että tuotteet ovat hyvin kehittyneitä, eivät ole vaurioituneita ja ovat yleisesti ottaen laadultaan aitoja, virheettömiä ja myyntikelpoisia; |
| --- | --- |

a)

asianomainen ala on pidetty hyvässä kunnossa ja että tuotteet ovat hyvin kehittyneitä, eivät ole vaurioituneita ja ovat yleisesti ottaen laadultaan aitoja, virheettömiä ja myyntikelpoisia;

| b) | korjattuja tuotteita ei ole denaturoitu; |
| --- | --- |

b)

korjattuja tuotteita ei ole denaturoitu;

| c) | tukitoimesta ei ole aiheutunut ympäristölle tai kasvien terveydelle kielteisiä vaikutuksia, joista tuottajaorganisaatio on vastuussa; |
| --- | --- |

c)

tukitoimesta ei ole aiheutunut ympäristölle tai kasvien terveydelle kielteisiä vaikutuksia, joista tuottajaorganisaatio on vastuussa;

| d) | minkään viininviljelylohkon aluetta, jolta on poimittu rypäleet raakana, ei oteta huomioon laskettaessa suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien teknisissä eritelmissä vahvistettuja tuotosrajoja; |
| --- | --- |

d)

minkään viininviljelylohkon aluetta, jolta on poimittu rypäleet raakana, ei oteta huomioon laskettaessa suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien teknisissä eritelmissä vahvistettuja tuotosrajoja;

| e) | Poiketen siitä, mitä 2 ja 4 kohdassa säädetään, silloin kun hedelmiä ja vihanneksia tuottavien kasvien sadonkorjuukausi on pitempi kuin kuukausi, hedelmä- ja vihannesalalla raakana korjaaminen voi tapahtua tavanomaisen sadonkorjuukauden jo alettua ja korjaamatta jättäminen voi tapahtua, vaikka kyseiseltä alalta olisi jo saatu kaupallista tuotantoa tavanomaisen tuotantojakson aikana. Tällöin taloudellista korvausta myönnetään ainoastaan sellaiselle tuotannolle, joka korjataan kuuden viikon kuluttua raakana korjaamisesta ja korjaamatta jättämisestä ja jota ei pidetä kaupan tällaisten toimien seurauksena. Kyseisiä hedelmiä ja vihanneksia tuottavia kasveja ei saa enää käyttää samalla kasvukaudella tuotantotarkoituksiin; |
| --- | --- |

e)

Poiketen siitä, mitä 2 ja 4 kohdassa säädetään, silloin kun hedelmiä ja vihanneksia tuottavien kasvien sadonkorjuukausi on pitempi kuin kuukausi, hedelmä- ja vihannesalalla raakana korjaaminen voi tapahtua tavanomaisen sadonkorjuukauden jo alettua ja korjaamatta jättäminen voi tapahtua, vaikka kyseiseltä alalta olisi jo saatu kaupallista tuotantoa tavanomaisen tuotantojakson aikana. Tällöin taloudellista korvausta myönnetään ainoastaan sellaiselle tuotannolle, joka korjataan kuuden viikon kuluttua raakana korjaamisesta ja korjaamatta jättämisestä ja jota ei pidetä kaupan tällaisten toimien seurauksena. Kyseisiä hedelmiä ja vihanneksia tuottavia kasveja ei saa enää käyttää samalla kasvukaudella tuotantotarkoituksiin;

| f) | edellä e alakohdassa tarkoitettua tapausta lukuun ottamatta hedelmä- ja vihannesalalla ei saa soveltaa samaan tuotteeseen samalla alalla samana vuonna sekä raakana korjaamista että korjaamatta jättämistä. |
| --- | --- |

f)

edellä e alakohdassa tarkoitettua tapausta lukuun ottamatta hedelmä- ja vihannesalalla ei saa soveltaa samaan tuotteeseen samalla alalla samana vuonna sekä raakana korjaamista että korjaamatta jättämistä.

18 artikla

Sato- ja tuotantovakuutus

Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa sato- ja tuotantovakuutukset hedelmä- ja vihannesalan, humala-alan, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitettujen muiden alojen tukitoimina, se voi myöntää toimintarahastosta tukea saavien satovakuutustoimien tukemiseksi kansallista lisärahoitusta. Julkisen tuen kokonaismäärä saa olla enintään 80 prosenttia vakuutusmaksuista, jotka tuottaja on maksanut menetysten varalta.

Sato- ja tuotantovakuutustoimet eivät voi kattaa vakuutusmaksuja, jotka korvaavat tuottajalle yli 100 prosenttia tulonmenetyksistä ottaen huomioon muut korvaukset, joita tuottaja saa muista vakuutettuun riskiin liittyvistä tuki- tai vakuutusjärjestelmistä.

19 artikla

Muuta tarkoitusta kuin ilmaisjakelua varten tehtävät markkinoiltapoistot

Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa muuta tarkoitusta kuin ilmaisjakelua varten tehtävän markkinoiltapoiston muodossa toteutettavia tukitoimia, sen on varmistettava tietyn tuotteen lopullinen poistaminen markkinoilta niin, ettei sitä voida palauttaa markkinoille elintarviketarkoitukseen.

Jäsenvaltio voi sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa muuta tarkoitusta kuin ilmaisjakelua varten tehtävän markkinoiltapoiston muodossa toteutettavia tukitoimia ainoastaan hedelmä- ja vihannesalalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla ja ainoastaan sellaisten herkästi pilaantuvien tuotteiden osalta, joita ei voida varastoida tavanomaisessa kaupallisessa vaiheessa ilman jäähdytystä.

Jäsenvaltio ei voi sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa muuta tarkoitusta kuin ilmaisjakelua varten tehtävän markkinoiltapoiston muodossa toteutettavia tukitoimia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen eläintuotteiden ja sokerialan tuotteiden osalta.

20 artikla

Yhteinen varastointi

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa asetuksen (EU) 2021/2115 47 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja yhteiseen varastointiin liittyviä tukitoimia, sen on säädettävä tuotteen väliaikaisesta poistamisesta markkinoilta tietyn markkinapainejakson aikana ja vahvistettava säännöt sen varmistamiseksi, että tuote varastoidaan tuensaajan vastuulla olosuhteissa, joissa tuote säilyttää tavanomaisen kaupallisen arvonsa ja jotka ovat sovellettavien terveyssääntöjen mukaisia. Kun kyseessä ovat tuotteet, joiden säilyvyysaika on tuoreena lyhyt, jäsenvaltion on säädettävä, että tuote on varastoitava jäädytettynä tai jalostettuna. Tuotteet, joiden tavanomainen tuotantoprosessi edellyttää tiettyä kypsymisaikaa tai joiden kypsymisprosessi lisää tuotteen arvoa, voidaan ottaa yhteiseen varastointiin vasta kypsymisjakson päätyttyä.

2.   Jäsenvaltion on vahvistettava jokaiselle YMP:n strategiasuunnitelmaan kyseisen tukitoimen osalta sisällytetylle tuotteelle varastoinnin vähimmäiskesto, korvauksen enimmäismäärä tuoteyksikköä ja varastointipäivää kohden sekä asiaankuuluvat varastointiolosuhteet. Enimmäismäärä, joka voidaan rahoittaa toimintarahastosta, ei saa olla suurempi kuin fyysisen varastoinnin – tapauksen mukaan jäädytetyssä tai jalostetussa muodossa – kustannusten ja niiden taloudellisten kustannusten summa, jotka johtuvat tuotteen arvon pysähtymisestä silloiseen markkinahintaan. Kyseiseen enimmäismäärään eivät sisälly mahdolliset jäädyttämis- tai jalostuskustannukset tai tuotteen mahdollinen arvon aleneminen. Jäsenvaltion on vahvistettava myös valvontamenettelyt, paikalla tehtävät tarkastukset mukaan lukien, sen varmistamiseksi, ettei tuotteita vaihdeta ja että varastointiolosuhteita ja varastointiaikaa noudatetaan.

2 jakso

Tukimuodot ja menolajit

21 artikla

Tukimuodot

1.   Jäsenvaltion on säädettävä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklassa tarkoitetuilla aloilla tuen maksamisesta tuensaajalle YMP:n strategiasuunnitelmassa täsmennetyn tukitoimen toteuttamisesta tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten perusteella, joiden tueksi tuensaajien on toimitettava todisteita, esimerkiksi laskuja.

Jäsenvaltio voi kuitenkin valita maksamisen kiinteiden vakiomäärien, yksikkökustannustaulukoiden tai kertasummien perusteella. Kun jäsenvaltio vahvistaa kyseiset kiinteät määrät, taulukot ja kertasummat, sen on otettava huomioon alueelliset tai paikalliset erityispiirteet ja perustettava laskelmansa asiakirjatodisteisiin, jotka osoittavat, että laskelma on tehty asianomaisen tukitoimen kattamien toimintojen tai toimien markkinahintojen perusteella.

2.   Jäsenvaltion on hedelmä- ja vihannesalalla noudatettava liitteissä V ja VII esitettyjä menojen ja kauppakunnostuskustannusten enimmäismääriä, jotka voidaan maksaa jäsenvaltion YMP:n strategiasuunnitelmassa täsmennettyjen tukitoimien osalta.

3.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa tuen maksamisen kiinteiden vakiomäärien, yksikkökustannustaulukoiden tai kertasummien muodossa, niitä on tarkistettava säännöllisesti indeksikorjauksen tai talouden muutoksen huomioon ottamiseksi.

4.   Kun jäsenvaltio käyttää asetuksen (EU) 2021/2115 44 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla vahvistettuja oikeudenmukaisia, tasapuolisia ja todennettavia laskentamenetelmiä, sen on säilytettävä kaikki asiakirjatodisteet, jotka koskevat kiinteiden vakiomäärien, yksikkökustannustaulukoiden tai kertasummien vahvistamista ja tarkistamista, kuten tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetaan.

5.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa viinialalla viinitarhojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyviä tukitoimia sekä aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtäviä investointeja, sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | jos jäsenvaltio päättää laskea tuen määrän pinta-alamittayksikköön perustuvien yksikkökustannusten vakiotaulukoiden perusteella, määrän on vastattava tämän asetuksen 42 artiklan mukaisesti mitattua tosiasiallista pinta-alaa; |
| --- | --- |

a)

jos jäsenvaltio päättää laskea tuen määrän pinta-alamittayksikköön perustuvien yksikkökustannusten vakiotaulukoiden perusteella, määrän on vastattava tämän asetuksen 42 artiklan mukaisesti mitattua tosiasiallista pinta-alaa;

| b) | jos jäsenvaltio päättää laskea tuen määrän muuhun mittayksikköön tai tuensaajien toimittamista asiakirjatodisteista johtuviin tosiasiallisiin kustannuksiin perustuvien yksikkökustannusten vakiotaulukoiden perusteella, sen on vahvistettava säännöt, jotka koskevat asianmukaisia valvontamenetelmiä toimen toteuttamisen tosiasiallisen laajuuden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

jos jäsenvaltio päättää laskea tuen määrän muuhun mittayksikköön tai tuensaajien toimittamista asiakirjatodisteista johtuviin tosiasiallisiin kustannuksiin perustuvien yksikkökustannusten vakiotaulukoiden perusteella, sen on vahvistettava säännöt, jotka koskevat asianmukaisia valvontamenetelmiä toimen toteuttamisen tosiasiallisen laajuuden vahvistamiseksi.

6.   Tätä artiklaa ei sovelleta unionin taloudelliseen tukeen, jota myönnetään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan II osan D jaksossa säädettyjen rajoitusten mukaisesti suoritettavaan viininvalmistuksen sivutuotteiden tislaukseen.

22 artikla

Menolajit

1.   Asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston III luvussa tarkoitettuihin tukitoimityyppeihin liittyvillä menolajeilla ei saa korvata tuensaajalle aiheutuneiden tukikelpoisten menojen arvolisäveroa, paitsi jos sitä ei kansallisen alv-lainsäädännön mukaan palauteta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin menolajeihin ei voi kuulua liitteessä II lueteltuja menolajeja.

3.   Kun jäsenvaltio määrittelee asianomaisia tukitoimia, sen on katsottava liitteessä III luetellut menolajit tukikelpoisiksi, ja ne voivat kuulua tällaisten toimintaohjelmien soveltamisalaan tai siten kuin jäsenvaltio on täsmentänyt asiaankuuluvissa tukitoimissa. Jäsenvaltio voi katsoa YMP:n strategiasuunnitelmassaan tukikelpoisiksi muita sellaisia menolajeja, joita ei ole lueteltu liitteessä II.

4.   Jäsenvaltion on vahvistettava YMP:n strategiasuunnitelmassaan edellytykset, joilla 11 ja 12 artiklassa tarkoitettuihin tukitoimiin liittyvät menot voidaan lukea 15 ja 2 prosentin osuuksiin asetuksen (EU) 2021/2115 50 artiklan 7 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen toimintaohjelmien menoista ja 5 prosentin osuuteen mainitun asetuksen 60 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen tukitoimien menoista. Tällaisilla edellytyksillä on varmistettava, että asianomaisilla tukitoimilla tosiasiallisesti pyritään mainitun asetuksen 46 ja 57 artiklassa säädettyihin tavoitteisiin hedelmä- ja vihannesalalla sekä viinialalla.

23 artikla

Hallinto- ja henkilöstökustannukset

1.   Tuensaajan, 31 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen tai, jäsenvaltion suostumuksella, tuottajaorganisaation jäsenenä olevan osuuskunnan henkilöstökustannuksia pidetään tukikelpoisina, jos ne liittyvät tietyn tuetun tukitoimen laatimiseen, toteutukseen tai seurantaan.

Tällaisiin henkilökustannuksiin kuuluvat muun muassa tuensaajan palkkaaman henkilöstön kustannukset sekä pysyvän henkilöstön tukitoimen toteuttamiseen käyttämien työtuntien osuutta vastaavat kustannukset.

Jäsenvaltion on varmistettava, että tuensaaja toimittaa asiakirjatodisteet, joissa esitetään yksityiskohtaiset tiedot tietyn tukitoimen osalta tosiasiallisesti toteutetusta työstä, ja että vastaavien henkilökustannusten arvo voidaan arvioida ja varmentaa riippumattomalla tavalla. Tiettyyn tukitoimeen liittyvien henkilökustannusten arvo ei saa ylittää samantyyppisistä palveluista kyseisillä markkinoilla yleisesti hyväksyttyjä kustannuksia.

Tuensaajan pysyvän henkilöstön toteuttamaan tukitoimeen liittyvien henkilöstökustannusten määrittämiseksi sovellettava tuntitaksa voidaan laskea jakamalla viimeisimmät asiakirjoihin perustuvat, operaation toteuttamisessa työskennelleiden työntekijöiden vuotuiset bruttotyövoimakustannukset 1 720 tunnilla tai määräsuhteessa, kun kyseessä ovat osa-aikatyöntekijät.

Kun kyseessä ovat asetuksen (EU) 2021/2115 47 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut menekinedistämiseen, tiedotukseen ja kaupan pitämiseen ja 2 kohdan l alakohdassa tarkoitettuihin tiedotustoimiin liittyvät tukitoimet sekä mainitun asetuksen 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan h, i ja k alakohdassa tarkoitetut kansainvälisten toimialakohtaisten organisaatioiden kolmansissa maissa toteuttamat menekinedistämis- ja viestintätoimet, tuensaajien hallinto- ja henkilöstökustannukset eivät saa ylittää 50:tä prosenttia tukitoimen kokonaiskustannuksista.

2.   Tuensaajan, 31 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen tai, jäsenvaltion suostumuksella, tuottajaorganisaation jäsenenä olevan osuuskunnan hallintokustannuksia pidetään tukikelpoisina, jos ne liittyvät tietyn tuetun tukitoimen laatimiseen, toteutukseen tai seurantaan.

Hallinnollisia kustannuksia pidetään tukikelpoisina, jos ne eivät ylitä neljää prosenttia tukitoimen toteutuksen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

Ulkoisen tilintarkastuksen kustannuksia pidetään tukikelpoisina, jos sen suorittaa riippumaton ja pätevä ulkopuolinen laitos.

3.   Jäsenvaltio voi sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa hedelmä- ja vihannesalalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla tai asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla henkilöstö- ja hallintokustannuksille, jotka liittyvät toimintarahaston hallinnointiin tai toimintaohjelman laatimiseen, toteuttamiseen ja seurantaan, kiinteän vakiomäärän, joka on enintään 2 prosenttia hyväksytystä toimintarahastosta ja joka muodostuu sekä unionin taloudellisesta tuesta että tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän maksuosuudesta.

II LUKU

Erityissäännöt, joita sovelletaan hedelmä- ja vihannesalalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla

1 jakso

Soveltamisalaan kuuluvat tuotteet ja kuljetuskustannukset

24 artikla

Soveltamisalaan kuuluvat tuotteet

Tukitoimityypin soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan ne tuotteet, joiden osalta tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä on hyväksytty, edellyttäen että toimintaohjelmaan kuuluvien tuotteiden arvo on yli 50 prosenttia kaikkien asianomaisen organisaation kyseisen toimintaohjelman soveltamisalaan kuuluvien kaupan pitämien tuotteiden arvosta. Lisäksi asianomaisten tuotteiden on tultava kyseisen tuottajaorganisaation jäseniltä tai toisen tuottajaorganisaation taikka tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tuottajajäseniltä.

25 artikla

Kuljetuskustannukset ja kauppakunnostusvaatimus ilmaisjakelun yhteydessä

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa tukitoimia asetuksen (EU) 2021/2115 47 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetun ilmaisjakelua tai muita käyttötarkoituksia varten tehtävän markkinoiltapoiston muodossa, sen on vahvistettava kustannukset, jotka liittyvät kaikkien toimintaohjelmien mukaisesti markkinoilta poistettujen tuotteiden kuljetuksiin ilmaisjakelua varten, niiden yksikkökustannusten perusteella, jotka vahvistetaan markkinoiltapoistopaikan ja sen paikan, jonne tuotteet toimitetaan ilmaisjakelua varten, välisen etäisyyden mukaan. Ainoastaan enintään 750 kilometrin kuljetukseen liittyvät kustannukset voidaan korvata.

2.   Kuljetuskustannukset maksetaan osapuolelle, jolle kulut kyseisestä kuljetuksesta ovat tosiasiallisesti aiheutuneet. Niiden maksamisen edellytyksenä on sellaisten tositteiden esittäminen, joista käyvät ilmi erityisesti

| a) | tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän nimi; |
| --- | --- |

a)

tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän nimi;

| b) | kyseisten tuotteiden määrä; |
| --- | --- |

b)

kyseisten tuotteiden määrä;

| c) | asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettu vastaanottajan suorittama haltuunotto ja käytetty kuljetusväline; |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettu vastaanottajan suorittama haltuunotto ja käytetty kuljetusväline;

| d) | markkinoiltapoistopaikan ja toimituspaikan välinen etäisyys. |
| --- | --- |

d)

markkinoiltapoistopaikan ja toimituspaikan välinen etäisyys.

3.   Toimintaohjelmissa ilmaisjakelua varten markkinoilta poistettujen tuotteiden kauppakunnostukseen sovelletaan seuraavaa:

| a) | ilmaisjakeluun tarkoitettujen tuotteiden pakkauksissa on oltava 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu unionin tunnus sekä yksi tai useampi liitteessä IV esitetyistä maininnoista; niiden maksamisen edellytyksenä on sellaisten tositteiden esittäminen, joista käyvät ilmi erityisesti






  i) | tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation tai kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän nimi; |
| --- | --- | --- |

a)

ilmaisjakeluun tarkoitettujen tuotteiden pakkauksissa on oltava 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu unionin tunnus sekä yksi tai useampi liitteessä IV esitetyistä maininnoista; niiden maksamisen edellytyksenä on sellaisten tositteiden esittäminen, joista käyvät ilmi erityisesti

i)

tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation tai kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän nimi;

| ii) | kyseisten tuotteiden määrä; |
| --- | --- |

ii)

kyseisten tuotteiden määrä;

| b) | asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettu vastaanottajan suorittama haltuunotto ja maininta tarjontamuodosta. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettu vastaanottajan suorittama haltuunotto ja maininta tarjontamuodosta.

2 jakso

Markkinoiltapoistoon myönnettävän unionin taloudellisen tuen enimmäismäärä

26 artikla

Tuki

1.   Kun kyseessä on asetuksen (EU) 2021/2115 47 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu liitteessä V lueteltujen tuotteiden ilmaisjakelua tai muita käyttötarkoituksia varten tehtävään markkinoiltapoistoon liittyvä tukitoimi, ilmaisjakelua varten markkinoilta poistettujen tuotteiden kuljetuskustannusten ja tämän asetuksen 33 artiklassa tarkoitettujen kauppakunnostuskustannusten summa, joka lisätään markkinoiltapoistotuen määrään, ei saa ylittää asianomaisen tuotteen keskimääräistä tuottajaorganisaatiosta-markkinahintaa edeltävinä kolmena vuotena, mukaan lukien tapauksen mukaan jalostuksen jälkeen.

2.   Asetuksen (EU) 2021/2115 47 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu ilmaisjakelua tai muita käyttötarkoituksia varten tehtävään markkinoiltapoistoon liittyvän tukitoimityypin, jota sovelletaan muihin tuotteisiin kuin tämän asetuksen liitteessä V lueteltuihin tuotteisiin, jäsenvaltion on vahvistettava tuen enimmäismäärät, jotka muodostuvat unionin taloudellisesta tuesta, tapauksen mukaan kansallisesta maksuosuudesta sekä tuottajaorganisaatioilta, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiltä, kansainvälisiltä tuottajaorganisaatioilta, kansainvälisiltä tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiltä tai tuottajaryhmiltä saaduista maksuosuuksista, tasolle, joka ei ylitä ilmaisjakelun osalta 40:tä prosenttia edellisten viiden vuoden keskimääräisestä tuottajaorganisaatiosta-markkinahinnasta ja muiden käyttötarkoitusten kuin ilmaisjakelun osalta 30:tä prosenttia edellisten viiden vuoden keskimääräisestä tuottajaorganisaatiosta-markkinahinnasta.

3.   Jos tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä on saanut markkinoilta poistetuille tuotteille korvausta kolmannelta osapuolelta, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta tuesta vähennetään määrä, joka vastaa saatua korvausta. Jotta asianomaiset tuotteet olisivat tukikelpoisia, ne eivät saa palata kaupallisille markkinoille.

4.   Muuta käyttötarkoitusta kuin ilmaisjakelua varten tehtyjen markkinoiltapoistojen osuuden on minkä tahansa tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän minkä tahansa tuotteen osalta tiettynä vuonna oltava seuraavanlainen:

| a) | se ei saa ylittää kymmentä prosenttia kyseisen tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän edeltävien kolmen vuoden aikana kaupan pitämän tuotannon keskimääräisestä määrästä; |
| --- | --- |

a)

se ei saa ylittää kymmentä prosenttia kyseisen tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän edeltävien kolmen vuoden aikana kaupan pitämän tuotannon keskimääräisestä määrästä;

| b) | hedelmien ja vihannesten osalta kolmen peräkkäisen vuoden prosenttiosuuksien summa saa olla yhteensä enintään 15 prosenttia, kun lisätään a alakohdan mukaisesti kuluvalle vuodelle laskettu osuus ja edeltävien kahden vuoden markkinoiltapoisto-osuudet, jotka on laskettu asianomaisen tuottajaorganisaation noiden kahden edellisvuoden aikana kaupan pitämän tuotannon määrän perusteella. |
| --- | --- |

b)

hedelmien ja vihannesten osalta kolmen peräkkäisen vuoden prosenttiosuuksien summa saa olla yhteensä enintään 15 prosenttia, kun lisätään a alakohdan mukaisesti kuluvalle vuodelle laskettu osuus ja edeltävien kahden vuoden markkinoiltapoisto-osuudet, jotka on laskettu asianomaisen tuottajaorganisaation noiden kahden edellisvuoden aikana kaupan pitämän tuotannon määrän perusteella.

Jos kaupan pidetyn tuotannon määrää koskevia tietoja ei ole saatavilla joltakin tai miltään edeltävältä vuodelta, käytetään sitä kaupan pidetyn tuotannon määrää, jonka osalta tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä on hyväksytty.

Kyseisessä markkinoiltapoisto-osuudessa ei kuitenkaan oteta huomioon määriä, jotka poistetaan markkinoilta jollakin asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulla tavalla tai muuhun vastaavaan jäsenvaltion hyväksymään, tämän asetuksen 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun käyttötarkoitukseen.

5.   Liitteessä V lueteltujen tuotteiden osalta unionin taloudellisesta tuesta ja tuottajaorganisaation maksuosuudesta muodostuva tuki markkinoiltapoistoille voi olla enintään kyseisessä liitteessä vahvistettujen määrien suuruinen.

Unionin taloudellinen tuki hedelmille ja vihanneksille, jotka poistetaan markkinoilta ilmaisjakeluna asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuille hyväntekeväisyysorganisaatioille ja -säätiöille sekä laitoksille, kattaa ainoastaan tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti poistettuihin tuotteisiin liittyvät maksut, jolloin kauppakunnostuskustannukset ovat tämän asetuksen 33 artiklassa tarkoitettuja kustannuksia.

27 artikla

Markkinoilta poistettujen tuotteiden käyttötarkoitukset

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa tukitoimia hedelmä- ja vihannesalalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla ilmaisjakelua tai muita käyttötarkoituksia varten tehtävän markkinoiltapoiston muodossa, sen on määriteltävä markkinoilta poistettujen tuotteiden sallitut käyttötarkoitukset ja varmistettava, että markkinoiltapoistoilla tai tuotteiden käyttötarkoituksella ei ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön eikä kasvien terveyteen.

2.   Jäsenvaltio voi asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetun hyväntekeväisyysorganisaation tai -säätiön tai laitoksen pyynnöstä sallia, että tämä pyytää markkinoilta poistettujen tuotteiden lopullisilta vastaanottajilta korvauksen.

Kun asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hyväntekeväisyysorganisaatio tai -säätiö tai laitos on saanut luvan, sen on kirjaa kyseisestä toimesta.

Jäsenvaltio voi sallia, että ilmaisjakelun edunsaajat suorittavat maksun tuotteiden jalostajalle luontoissuorituksena, jos tällaisella maksulla korvataan vain jalostuskustannukset ja jos jäsenvaltio, jossa maksu suoritetaan, on vahvistanut säännöt sen varmistamiseksi, että jalostetut tuotteet on tarkoitettu toisessa alakohdassa tarkoitettujen lopullisten vastaanottajien kulutukseen.

Jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen tuottajaorganisaatioiden ja asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen hyväntekeväisyysorganisaatioiden tai -säätiöiden tai laitosten välistä yhteydenpitoa ja yhteistyötä.

3.   Markkinoilta poistettuja tuotteita voidaan toimittaa teollisuudelle, joka jalostaa niistä muita tuotteita kuin elintarvikkeita. Jäsenvaltion on annettava yksityiskohtaiset säännökset varmistaakseen, ettei kilpailu vääristy asianomaisilla tuotannonaloilla unionissa tai tuontituotteiden osalta ja etteivät markkinoilta poistetut tuotteet palaa kaupallisille elintarvikemarkkinoille. Tislaamalla tuotettu alkoholi on käytettävä yksinomaan teollisuudessa tai energiatarkoituksiin.

28 artikla

Markkinoilta poistettujen tuotteiden vastaanottajia koskevat edellytykset

1.   Asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan a, e ja f alakohdassa tarkoitetuilla aloilla markkinoilta ilmaisjakelua varten poistettujen tuotteiden vastaanottajien on sitouduttava

| a) | noudattamaan asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädettyjä kaupan pitämisen vaatimuksia koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

a)

noudattamaan asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädettyjä kaupan pitämisen vaatimuksia koskevia sääntöjä;

| b) | pitämään asianomaisista toimista erillistä varastokirjanpitoa; |
| --- | --- |

b)

pitämään asianomaisista toimista erillistä varastokirjanpitoa;

| c) | suostumaan unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisiin tarkastuksiin; |
| --- | --- |

c)

suostumaan unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisiin tarkastuksiin;

| d) | toimittamaan todisteet asianomaisten tuotteiden lopullisesta käyttötarkoituksesta haltuunottoilmoituksen tai vastaavan asiakirjan muodossa; kyseisessä asiakirjassa on todistettava, että kolmas osapuoli on ottanut markkinoilta poistetut tuotteet haltuunsa ilmaisjakelua varten. |
| --- | --- |

d)

toimittamaan todisteet asianomaisten tuotteiden lopullisesta käyttötarkoituksesta haltuunottoilmoituksen tai vastaavan asiakirjan muodossa; kyseisessä asiakirjassa on todistettava, että kolmas osapuoli on ottanut markkinoilta poistetut tuotteet haltuunsa ilmaisjakelua varten.

Jäsenvaltio voi kuitenkin päättää, ettei vastaanottajan tarvitse pitää ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettua kirjanpitoa, jos se ottaa vastaan määriä, jotka jäävät alle jäsenvaltioiden riskianalyysin avulla määrittämän enimmäismäärän.

2.   Osapuolen, joka ottaa vastaan markkinoilta poistettuja tuotteita muita käyttötarkoituksia kuin ilmaisjakelua varten, on sitouduttava

| a) | noudattamaan asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädettyjä kaupan pitämisen vaatimuksia koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

a)

noudattamaan asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädettyjä kaupan pitämisen vaatimuksia koskevia sääntöjä;

| b) | pitämään asianomaisista toimista yksityiskohtaista varasto- ja liikekirjanpitoa, jos jäsenvaltio katsoo sen tarpeelliseksi siitä huolimatta, että tuote on denaturoitu ennen toimitusta; |
| --- | --- |

b)

pitämään asianomaisista toimista yksityiskohtaista varasto- ja liikekirjanpitoa, jos jäsenvaltio katsoo sen tarpeelliseksi siitä huolimatta, että tuote on denaturoitu ennen toimitusta;

| c) | suostumaan unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisiin tarkastuksiin; |
| --- | --- |

c)

suostumaan unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisiin tarkastuksiin;

| d) | olemaan hakematta lisätukea asianomaisista tuotteista tuotetulle alkoholille, jos markkinoilta poistetut tuotteet on tarkoitettu tislattavaksi. |
| --- | --- |

d)

olemaan hakematta lisätukea asianomaisista tuotteista tuotetulle alkoholille, jos markkinoilta poistetut tuotteet on tarkoitettu tislattavaksi.

29 artikla

Markkinoilta poistettujen tuotteiden kaupan pitämisen vaatimukset

1.   Asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan a, e ja f alakohdassa tarkoitetuilla aloilla muuta tarkoitusta kuin ilmaisjakelua varten markkinoilta poistetun tuotteen on täytettävä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1308/2013 tarkoitetut kyseisen tuotteen kaupan pitämisen vaatimukset ja säännöt tuotteiden tarjontamuotoa ja merkitsemistä koskevia sääntöjä lukuun ottamatta.

Jos hedelmät ja vihannekset poistetaan markkinoilta irtotavarana, on täytettävä II luokalle komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 (12) asetetut vähimmäisvaatimukset.

Asianomaisissa vaatimuksissa määriteltyjen hedelmä- ja vihannesalan minituotteiden on kuitenkin oltava sovellettavien kaupan pitämistä koskevien vaatimusten mukaisia, tuotteen tarjontamuotoa ja merkitsemistä koskevat säännökset mukaan luettuina.

2.   Jos jollekin hedelmälle tai vihannekselle ei ole vahvistettu kaupan pitämisen erityisvaatimuksia, sen on täytettävä liitteessä VI esitetyt vähimmäisvaatimukset. Jäsenvaltio voi vahvistaa näitä vähimmäisvaatimuksia täydentäviä sääntöjä.

3 jakso

Unionin taloudellisen tuen laskentaperusta

30 artikla

Hiljattain hyväksyttyjen organisaatioiden tai ryhmien kaupan pidetyn tuotannon arvo

Jos tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän kaupan pitämän tuotannon arvoa koskevia aiempia tietoja asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan a, e ja f alakohdassa tarkoitetuilla aloilla ei ole saatavilla edeltäviltä vuosilta, jäsenvaltion on kolmen vuoden ajan hyväksymisestä hyväksyttävä tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation tai kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän ilmoittama 12 peräkkäisen kuukauden kaupan pidetyn tai pidettävän tuotannon arvo, jonka osalta asianomainen tuottajaorganisaatio tai tuottajaryhmä voi osoittaa sillä olevan todellinen kapasiteetti pitää se kaupan tuottajajäsentensä puolesta.

Jos tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio tai kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä on ilmoittanut kaupan pidetyn tuotannon arvon hyväksyntää varten, jäsenvaltion on hyväksyttävä ainoastaan kyseinen arvo.

31 artikla

Kaupan pidetyn tuotannon arvon laskentaperusta

1.   Tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaation tai tuottajaryhmän kaupan pidetty arvo asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan a, e ja f alakohdassa tarkoitetuilla aloilla on laskettava tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaation tai tuottajaryhmän tai sen tuottajajäsenten tuotannon perusteella, jonka kyseinen organisaatio tai ryhmä on saattanut markkinoille, ja arvo sisältää vain ainoastaan niiden tuotteiden tuotannon, joiden osalta tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatio tai tuottajaryhmä on hyväksytty. Kaupan pidetyn tuotannon arvo voi sisältää tuotteet, joilta ei vaadita kaupan pitämisen vaatimusten mukaisuutta silloin kun kyseisiä vaatimuksia ei sovelleta.

Tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän kaupan pidetyn tuotannon arvo lasketaan tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän ja sen jäsentuottajaorganisaatioiden kaupan pitämän tuotannon perusteella, ja arvo sisältää ainoastaan niiden tuotteiden tuotannon, joiden osalta tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä on hyväksytty. Jos toimintaohjelmat hyväksytään erikseen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän ja jäsentuottajaorganisaatioiden osalta, jäsenten toimintaohjelmiin luettavaa kaupan pidetyn tuotannon arvoa ei oteta huomioon laskettaessa yhteenliittymän kaupan pidetyn tuotannon arvoa.

Lisäksi asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan e ja f alakohdassa luetelluilla aloilla kaupan pidetyn tuotannon arvoon voi sisältyä myös tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän jäsentensä puolesta neuvottelemien sopimusten soveltamisalaan kuuluvan tuotannon arvo.

2.   Kaupan pidetyn tuotannon arvo lasketaan tuoretuotevaiheessa tai ensimmäisessä jalostusvaiheessa, jossa tuote tavanomaisesti pidetään kaupan, irtotavarana silloin kun tuotteita on sallittua pitää kaupan irtotavarana, eivätkä siihen sisälly jalostuskustannuksen tai kauppakunnostuksen jatkotoimet eikä lopullisten jalostettujen tuotteiden arvo. Jäsenvaltion on esitettävä YMP:n strategiasuunnitelmassaan, miten kaupan pidetyn tuotannon arvo kullakin alalla lasketaan.

Jalostettaviksi tarkoitettujen sellaisten hedelmien ja vihannesten kaupan pidetyn tuotannon arvo, jotka joko tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai niiden tuottajajäsenet taikka tämän artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen täyttävät tytäryritykset ovat itse tai ulkoistamalla muuntaneet joksikin asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä I olevassa X osassa luetelluksi hedelmä- ja vihannesjalosteeksi, lasketaan soveltamalla kyseisten jalostettujen tuotteiden laskutusarvoon prosenttiosuutena ilmaistua kiinteää määrää. Kiinteä määrä on

| a) | 53 prosenttia hedelmämehujen osalta; |
| --- | --- |

a)

53 prosenttia hedelmämehujen osalta;

| b) | 73 prosenttia mehutiivisteiden osalta; |
| --- | --- |

b)

73 prosenttia mehutiivisteiden osalta;

| c) | 77 prosenttia tomaattitiivisteen osalta; |
| --- | --- |

c)

77 prosenttia tomaattitiivisteen osalta;

| d) | 62 prosenttia jäädytettyjen hedelmien ja vihannesten osalta; |
| --- | --- |

d)

62 prosenttia jäädytettyjen hedelmien ja vihannesten osalta;

| e) | 48 prosenttia hedelmä- ja vihannessäilykkeiden osalta; |
| --- | --- |

e)

48 prosenttia hedelmä- ja vihannessäilykkeiden osalta;

| f) | 70 prosenttia säilöttyjen Agaricus bisporus -herkkusienien ja muiden suolaveteen säilöttyjen viljeltyjen sienien osalta; |
| --- | --- |

f)

70 prosenttia säilöttyjen Agaricus bisporus -herkkusienien ja muiden suolaveteen säilöttyjen viljeltyjen sienien osalta;

| g) | 81 prosenttia väliaikaisesti suolaveteen säilöttyjen hedelmien osalta; |
| --- | --- |

g)

81 prosenttia väliaikaisesti suolaveteen säilöttyjen hedelmien osalta;

| h) | 81 prosenttia kuivattujen hedelmien osalta; |
| --- | --- |

h)

81 prosenttia kuivattujen hedelmien osalta;

| i) | 27 prosenttia muiden hedelmä- ja vihannesjalosteiden kuin a–h alakohdassa tarkoitettujen osalta; |
| --- | --- |

i)

27 prosenttia muiden hedelmä- ja vihannesjalosteiden kuin a–h alakohdassa tarkoitettujen osalta;

| j) | 12 prosenttia jalostettujen mausteyrttien osalta; |
| --- | --- |

j)

12 prosenttia jalostettujen mausteyrttien osalta;

| k) | 41 prosenttia paprikajauheen osalta. |
| --- | --- |

k)

41 prosenttia paprikajauheen osalta.

3.   Jäsenvaltio voi sallia, että tuensaaja sisällyttää kaupan pidetyn tuotannon arvoon sivutuotteiden arvon.

4.   Kaupan pidetyn tuotannon arvoon sisältyy ilmaisjakelua varten toteutettujen markkinoiltapoistojen arvo. Ilmaisjakelua varten tehtävien markkinoiltapoistojen arvo lasketaan tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän asianomaisella ajanjaksolla kaupan pitämien kyseisten tuotteiden keskihinnan perusteella.

5.   Kaupan pidetyn tuotannon arvoon luetaan ainoastaan se tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän tai sen jäsenten tuotanto, jonka asianomainen tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä pitää kaupan.

Tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän tuottajajäsenten tuotanto, jonka pitää kaupan tuottajajäsenen oman organisaation nimeämä toinen tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä, luetaan kyseisen tuotannon kaupan pitäneen organisaation, yhteenliittymän tai ryhmän kaupan pidetyn tuotannon arvoon. Kaksinkertainen lukeminen on kielletty.

6.   Lukuun ottamatta tapauksia, joissa sovelletaan 7 kohtaa, tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän kaupan pidetty tuotanto on laskutettava tuottajaorganisaatiosta-, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymästä-, kansainvälisestä tuottajaorganisaatiosta-, kansainvälisestä tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymästä- tai tuottajaryhmästä-vaiheessa myyntivalmiina, pois lukien

| a) | arvonlisävero; |
| --- | --- |

a)

arvonlisävero;

| b) | tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän sisäiset kuljetuskustannukset. |
| --- | --- |

b)

tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän sisäiset kuljetuskustannukset.

7.   Kaupan pidetyn tuotannon arvo voidaan kuitenkin laskea myös tytäryrityksestä-vaiheessa 6 kohdassa vahvistetuin perustein edellyttäen, että vähintään 90 prosenttia tytäryrityksen osakkuuksista tai pääomasta on

| a) | yhden tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän omistuksessa; tai |
| --- | --- |

a)

yhden tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän omistuksessa; tai

| b) | tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän tuottajajäsenten omistuksessa, jos tämä edistää asetuksen (EU) N:o 1308/2013 152 artiklan 1 kohdan c alakohdassa lueteltujen tavoitteiden saavuttamista ja jos jäsenvaltio tämän sallii. |
| --- | --- |

b)

tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän tuottajajäsenten omistuksessa, jos tämä edistää asetuksen (EU) N:o 1308/2013 152 artiklan 1 kohdan c alakohdassa lueteltujen tavoitteiden saavuttamista ja jos jäsenvaltio tämän sallii.

8.   Ulkoistamisen tapauksessa kaupan pidetyn tuotannon arvo lasketaan tuottajaorganisaatiosta-, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymästä-, kansainvälisestä tuottajaorganisaatiosta-, kansainvälisestä tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymästä- tai tuottajaryhmästä-vaiheessa, ja siihen on sisällytettävä sen toiminnan taloudellinen lisäarvo, jonka tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä on ulkoistanut jäsenilleen, kolmansille osapuolille tai muulle kuin 7 kohdassa tarkoitetulle tytäryritykselle.

9.   Jos tuotanto vähenee luonnonkatastrofin, sääolojen, kasvi- tai eläintautien tai tuholaisten vuoksi, mahdolliset vakuutuskorvaukset, jotka saadaan näistä syistä 18 artiklassa tarkoitettujen sato- tai tuotantovakuutustoimien tai tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän tai sen tuottajajäsenten hallinnoimien vastaavien toimien yhteydessä, voidaan sisällyttää sen 12 kuukauden viitekauden, jonka aikana vakuutuskorvaus on tosiasiallisesti maksettu, kaupan pidetyn tuotannon arvoon.

32 artikla

Viitekausi ja unionin taloudellisen tuen enimmäismäärä

1.   Jäsenvaltioiden on määriteltävä kullekin tuottajaorganisaatiolle, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymälle, kansainväliselle tuottajaorganisaatiolle, kansainväliselle tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymälle tai tuottajaryhmälle 12 kuukauden viitekausi, joka alkaa aikaisintaan 1 päivänä tammikuuta sitä vuotta, jolle tukea haetaan, edeltäneenä kolmantena vuonna ja päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta sitä vuotta, jolle tukea haetaan, edeltäneenä vuonna.

Kyseinen 12 kuukauden viitekausi on asianomaisen tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän tilikausi.

Viitekauden vahvistamismenetelmä ei voi vaihdella ohjelman aikana asianmukaisesti perusteltuja tilanteita lukuun ottamatta.

2.   Jäsenvaltion on päätettävä, lasketaanko toimintarahastolle myönnettävän unionin taloudellisen tuen enimmäismäärä vuosittain

| a) | niiden tuottajien, jotka ovat tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän jäseniä 1 päivänä tammikuuta sinä vuonna, jolle tukea haetaan, viitekaudella kaupan pitämän tuotannon arvon perusteella; vai |
| --- | --- |

a)

niiden tuottajien, jotka ovat tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän jäseniä 1 päivänä tammikuuta sinä vuonna, jolle tukea haetaan, viitekaudella kaupan pitämän tuotannon arvon perusteella; vai

| b) | tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän asianomaisella viitekaudella kaupan pitämän tuotannon tosiasiallisen arvon perusteella. Tällöin kyseistä sääntöä on sovellettava kyseisessä jäsenvaltiossa kaikkiin tuensaajiin, jotka eivät ole ylikansallisia. |
| --- | --- |

b)

tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän asianomaisella viitekaudella kaupan pitämän tuotannon tosiasiallisen arvon perusteella. Tällöin kyseistä sääntöä on sovellettava kyseisessä jäsenvaltiossa kaikkiin tuensaajiin, jotka eivät ole ylikansallisia.

3.   Jos jonkin tuotteen tietyn vuoden kaupan pidetyn tuotannon arvo on laskenut vähintään 35 prosenttia suhteessa edellisten kolmen 12 kuukauden viitekauden keskiarvoon, sovelletaan seuraavaa:

| a) | jos lasku johtui tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän vastuuseen tai valvontaan kuulumattomista syistä, kyseisen tuotteen kaupan pidetyn tuotannon arvon katsotaan olevan 65 prosenttia edellisten kolmen 12 kuukauden viitekauden keskiarvosta; |
| --- | --- |

a)

jos lasku johtui tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän vastuuseen tai valvontaan kuulumattomista syistä, kyseisen tuotteen kaupan pidetyn tuotannon arvon katsotaan olevan 65 prosenttia edellisten kolmen 12 kuukauden viitekauden keskiarvosta;

| b) | jos lasku johtui tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän vastuuseen tai valvontaan kuulumattomista luonnonkatastrofista, sääoloista, kasvitaudista tai tuholaisista, kyseisen tuotteen kaupan pidetyn tuotannon arvon katsotaan olevan 85 prosenttia edellisten kolmen 12 kuukauden viitekauden keskiarvosta. |
| --- | --- |

b)

jos lasku johtui tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän vastuuseen tai valvontaan kuulumattomista luonnonkatastrofista, sääoloista, kasvitaudista tai tuholaisista, kyseisen tuotteen kaupan pidetyn tuotannon arvon katsotaan olevan 85 prosenttia edellisten kolmen 12 kuukauden viitekauden keskiarvosta.

Tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän, kansainvälisen tuottajaorganisaation, kansainvälisen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai tuottajaryhmän on molemmissa tapauksissa todistettava asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, että kyseiset syyt eivät kuuluneet sen vastuuseen tai valvontaan.

Kun tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä, kansainvälinen tuottajaorganisaatio, kansainvälinen tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymä tai tuottajaryhmä todistaa asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, että kyseiset syyt eivät kuuluneet sen vastuuseen tai valvontaan ja että se on toteuttanut kaikki tarvittavat ennaltaehkäisevät toimenpiteet, kyseisen tuotteen kaupan pidetyn tuotannon arvon katsotaan olevan 100 prosenttia edellisten kolmen 12 kuukauden viitekauden keskiarvosta.

III LUKU

Hedelmä- ja vihannesala

33 artikla

Kauppakunnostuskustannukset ilmaisjakelun yhteydessä

Liitteessä VII esitetään toimintaohjelmissa ilmaisjakelua varten markkinoilta poistettujen hedelmien ja vihannesten kauppakunnostuskustannuksiin liittyvien menojen maksaminen tuottajaorganisaatioille, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymille, kansainvälisille tuottajaorganisaatioille tai kansainvälisille tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymille.

34 artikla

Tuottajien järjestäytymisasteen laskenta kansallista taloudellista tukea varten

1.   Kun määritellään asetuksen (EU) 2021/2115 53 artiklan mukaisesti kansallisen taloudellisen tuen tasoa hedelmä- ja vihannesalalla, jäsenvaltion tietyn alueen järjestäytymisaste lasketaan asianomaisella alueella tuotettujen, asianomaisten organisaatioiden kaupan pitämien hedelmien ja vihannesten arvon perusteella, ja siihen luetaan ainoastaan ne tuotteet, joiden osalta kyseiset organisaatiot on hyväksytty. Tämän asetuksen 31 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.

2.   Tätä artiklaa sovellettaessa huomioon otetaan ainoastaan 3 kohdassa tarkoitetun alueen hedelmä- ja vihannestuotanto.

3.   Jäsenvaltion on määriteltävä alueeksi sellainen selvästi erottuva osa kansallista aluettaan, josta on käytettävissä tiedot järjestäytymisasteen laskemiseksi 1 kohdan mukaisesti, objektiivisin ja syrjimättömin perustein, joita ovat esimerkiksi viljelyominaisuudet ja taloudelliset ominaispiirteet sekä maatalouden tai hedelmä- ja vihannestuotannon harjoittamisen alueelliset mahdollisuudet tai institutionaalinen tai hallinnollinen rakenne.

Jäsenvaltion määrittelemää alueluetteloa ei saa muuttaa ainakaan viiteen vuoteen, ellei muutos ole objektiivisesti perusteltu erityisesti syistä, joilla ei ole yhteyttä tuottajien järjestäytymisasteen laskentaan kyseisellä alueella tai kyseisillä alueilla.

4.   Jäsenvaltion on annettava komissiolle tiedoksi vuosittain viimeistään 31 päivänä tammikuuta asetuksen (EU) 2021/2115 53 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut perusteet täyttävien alueiden luettelo ja kyseisillä alueilla tuottajaorganisaatioille myönnettävän kansallisen taloudellisen tuen määrä.

Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kaikista alueluettelon muutoksista.

5.   Tuottajaorganisaation, joka aikoo hakea kansallista taloudellista tukea, on tarvittaessa muutettava toimintaohjelmaansa.

35 artikla

Ilmaisjakelua varten toteutettujen markkinoiltapoistojen kolmen vuoden keskiarvo

1.   Asetuksen (EU) 2021/2115 52 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettu markkinoilta poistettu viiden prosentin enimmäismäärä lasketaan niiden tuotteiden kokonaismäärien keskiarvon perusteella, joiden osalta tuottajaorganisaatio on hyväksytty ja jotka on pidetty kaupan tuottajaorganisaation välityksellä edeltävien kolmen vuoden aikana.

2.   Hiljattain hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden osalta hyväksymistä edeltäneiden markkinointivuosien tiedot ovat

| a) | tuottajaryhmän vastaavat tiedot, jos tuottajaorganisaatio oli aikaisemmin tuottajaryhmä; tai |
| --- | --- |

a)

tuottajaryhmän vastaavat tiedot, jos tuottajaorganisaatio oli aikaisemmin tuottajaryhmä; tai

| b) | hyväksymishakemukseen sovellettava määrä. |
| --- | --- |

b)

hyväksymishakemukseen sovellettava määrä.

IV LUKU

Mehiläishoitoala

36 artikla

Mehiläispesän määritelmä

Tässä luvussa ’mehiläispesällä’ tarkoitetaan sellaisen mehiläisyhdyskunnan sisältävää yksikköä, jota käytetään hunajan, muiden mehiläistuotteiden tai mehiläisten jalostusmateriaalin tuotantoon, sekä kaikkia yhdyskunnan selviytymisen kannalta olennaisia elementtejä.

37 artikla

Mehiläispesien lukumäärän laskentamenetelmä

Jäsenvaltion alueella 1 päivän syyskuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana talvehtimaan valmiiden mehiläispesien lukumäärä on laskettava vuosittain käyttäen jäsenvaltion YMP:n strategiasuunnitelmassa kuvattua luotettavaa menetelmää.

38 artikla

Mehiläispesien lukumäärä

Asetuksen (EU) 2021/2115 55 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu, tämän asetuksen 37 artiklan mukaisesti laskettua mehiläispesien lukumäärää koskeva vuotuinen ilmoitus on tehtävä vuosittain viimeistään 15 päivänä kesäkuuta vuodesta 2023 alkaen.

39 artikla

Unionin vähimmäisrahoitusosuus

Unionin vähimmäisrahoitusosuus asetuksen (EU) 2021/2115 55 artiklassa tarkoitettujen mehiläishoitoalan tukitoimityyppien toteuttamiseen liittyviin menoihin, jotka jäsenvaltio täsmentää YMP:n strategiasuunnitelmassaan, on 30 prosenttia.

V LUKU

Viiniala

40 artikla

Tuensaajat

1.   Jäsenvaltion on vahvistettava, mihin toimijoihin voidaan soveltaa sen YMP:n strategiasuunnitelmassa täsmennettyjä viinialan tukitoimia. Kyseisiin toimijoihin on luettava mukaan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tuensaajat sekä ammattialajärjestöt, viinintuottajajärjestöt, viinintuottajajärjestöjen liitot, kahden tai useamman tuottajan muodostamat väliaikaiset tai pysyvät yhteenliittymät ja toimialakohtaiset organisaatiot.

2.   Jäsenvaltion on säädettävä, että asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, c ja d alakohdassa tarkoitettuja tukitoimityyppejä ”viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen”, ”raakana korjaaminen” ja ”satovakuutus” sovellettaessa tuensaajia ovat ainoastaan viininviljelijät.

3.   Julkisoikeudellinen laitos ei voi saada viinialan tukitoimityyppien mukaista tukea. Jäsenvaltio voi kuitenkin sallia, että julkisoikeudellinen laitos voi saada tukea

| a) | asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan i ja j alakohdassa tarkoitettuihin toimialakohtaisten organisaatioiden toteuttamiin toimiin; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan i ja j alakohdassa tarkoitettuihin toimialakohtaisten organisaatioiden toteuttamiin toimiin;

| b) | asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan h alakohdassa tarkoitettuun tiedotukseen ja k alakohdassa tarkoitettuun kolmansissa maissa toteutettavaan menekinedistämiseen ja viestintään, jollei julkisoikeudellinen laitos ei ole kyseisten tukitoimien osalta myönnettävän tuen ainoa saaja. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan h alakohdassa tarkoitettuun tiedotukseen ja k alakohdassa tarkoitettuun kolmansissa maissa toteutettavaan menekinedistämiseen ja viestintään, jollei julkisoikeudellinen laitos ei ole kyseisten tukitoimien osalta myönnettävän tuen ainoa saaja.

4.   Yksityiset yritykset voivat olla tuensaajia kun kyseessä on asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan k alakohdassa tarkoitettu kolmansissa maissa toteutettava menekinedistäminen ja viestintä.

5.   Tuottajille, jotka viljelevät laittomia istutuksia tai asetuksen (EU) N:o 1308/2013 71 artiklassa tarkoitettuja aloja, joille on ilman lupaa istutettu viiniköynnöksiä, ei saa myöntää tukea.

41 artikla

Viinitarhojen uudelleenistutus terveyteen tai kasvinterveyteen liittyvistä syistä

Vuotuiset menot, jotka jäsenvaltio maksaa YMP:n strategiasuunnitelmassaan täsmennettyjen tukitoimien tukemiseksi ja jotka liittyvät viinitarhojen uudelleenistutukseen pakollisen raivauksen jälkeen, eivät saa ylittää 15:tä prosenttia asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisista viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvistä vuotuisista kokonaismenoista, jotka asianomainen jäsenvaltio toteuttaa kyseisenä varainhoitovuonna.

Raivauskustannukset ja tulonmenetyksistä maksettavat korvaukset eivät ole tukikelpoisia menoja kyseisessä tukitoimityypissä.

42 artikla

Viiniköynnöstä kasvava ala

1.   Asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdan soveltamiseksi viiniköynnöstä kasvava ala määrittyy viiniköynnösten ulkokehän perusteella, johon on lisätty puskurivyöhyke, jonka leveys on puolet rivien välisestä etäisyydestä.

2.   Jos jäsenvaltio päättää tarkastaa viinitarhojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen ja raakana korjaamiseen liittyvien toimien tukikelpoiset kustannukset yksinomaan muuhun mittayksikköön kuin pinta-alaan perustuvien yksikkökustannusten vakiotaulukoiden perusteella tai tuensaajien toimittamien asiakirjatodisteiden perusteella, jäsenvaltio voi päättää jättää 1 kohdassa tarkoitetun viiniköynnöstä kasvavan alan mittaamatta.

VI LUKU

Humala-ala

43 artikla

Unionin taloudellinen tuki

Asetuksen (EU) 2021/2115 62 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuottajaorganisaatiolle tai yhteenliittymälle maksettava unionin taloudellinen enimmäistuki lasketaan suhteessa tuottajajäsenten tukikelpoisiin humalanviljelyaloihin. Jotta humalanviljelyala olisi tukikelpoinen, se on istutettava yhdenmukaisesti siten, että istutustiheys on vähintään 1 500 kasvia hehtaarilla kaksinkertaisesti tuettujen kasvien osalta tai 2 000 kasvia hehtaarilta yksinkertaisesti tuettujen kasvien osalta.

Aloja ovat ainoastaan tukipuiden kiinnitykseen käytettyjen uloimmaisten lankarivien muodostaman linjan rajoittamat alat. Jos tällä rivillä on humalakasveja, viljelylohkon kullekin sivulle voidaan lisätä ylimääräinen huoltokaista, jonka leveys vastaa istutetun pinta-alan sisäpuolella olevan huoltokaistan keskimääräistä leveyttä. Huoltokaista ei saa olla yleistä tietä. Viljelyrivien ulkoreunoilla sijaitsevat, maatalouskoneiden käytölle välttämättömät kaksi kaistaa voidaan sisällyttää pinta-alaan, jos kummankaan näiden kahden kaistan pituus ei ole suurempi kuin kahdeksan metriä, jos ne lasketaan mukaan vain yhden kerran ja jos ne eivät ole yleistä tietä.

Ala ei sisällä humalaistutuksia, joita viljellään pääasiassa taimitarhatuotteina.

VII LUKU

Kotieläintuotanto

44 artikla

Karjan uudistaminen terveyssyistä toteutetun pakkoteurastuksen tai luonnonkatastrofien aiheuttamien menetysten vuoksi

1.   Jäsenvaltion on varmistettava, että asetuksen (EU) 2021/2115 47 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettua tukitoimityyppiä ”karjan uudistaminen terveyssyistä toteutetun pakkoteurastuksen tai luonnonkatastrofien aiheuttamien menetysten vuoksi” sovelletaan ainoastaan silloin kun on toteutettu taudin valvontatoimenpiteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (13) mukaisesti.

2.   Karjan uudistamiseen liittyvät menot eivät saa ylittää 20:tä prosenttia toimintaohjelman mukaisista kokonaismenoista.

IV OSASTO

LISÄVAATIMUKSET ERÄILLE MAASEUDUN KEHITTÄMISEN TUKITOIMITYYPEILLE

45 artikla

Maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttäminen, kestävä käyttö ja kehittäminen

1.   Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa asetuksen (EU) 2021/2115 70 artiklassa tarkoitetut maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttämistä, kestävää käyttöä ja kehittämistä koskevia tukitoimia, se voi myöntää tukea ainoastaan

| a) | maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksina uhanalaisten kotieläinrotujen ja geneettisen köyhtymisen uhkaamien kasvilajikkeiden säilyttämiseksi; tai |
| --- | --- |

a)

maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksina uhanalaisten kotieläinrotujen ja geneettisen köyhtymisen uhkaamien kasvilajikkeiden säilyttämiseksi; tai

| b) | tukena maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttämiseen, kestävään käyttöön ja kehittämiseen liittyville toimille. |
| --- | --- |

b)

tukena maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttämiseen, kestävään käyttöön ja kehittämiseen liittyville toimille.

Toimille, jotka kuuluvat ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuun maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumusten tyyppiin, ei voi myöntää tukea kyseisen alakohdan b alakohdan nojalla.

2.   Jäsenvaltion on varmistettava, että 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetuissa maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksissa uhanalaisten kotieläinrotujen ja geneettisen köyhtymisen uhkaamien kasvilajikkeiden säilyttämiseksi edellytetään, että

| a) | kasvatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1012 (14) 2 artiklan 24 kohdassa määriteltyjä paikallisia kotieläinrotuja, jonka jokin jäsenvaltio on määrittänyt uhanalaiseksi, joka on geneettisesti sopeutunut yhteen tai useampaan perinteiseen tuotantojärjestelmään tai ympäristöön kyseisessä jäsenvaltiossa ja jonka uhanalaisuuden on tieteellisesti todentanut elin, jolla on tarvittava pätevyys ja osaaminen uhanalaisten rotujen alalla; tai |
| --- | --- |

a)

kasvatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1012 (14) 2 artiklan 24 kohdassa määriteltyjä paikallisia kotieläinrotuja, jonka jokin jäsenvaltio on määrittänyt uhanalaiseksi, joka on geneettisesti sopeutunut yhteen tai useampaan perinteiseen tuotantojärjestelmään tai ympäristöön kyseisessä jäsenvaltiossa ja jonka uhanalaisuuden on tieteellisesti todentanut elin, jolla on tarvittava pätevyys ja osaaminen uhanalaisten rotujen alalla; tai

| b) | säilytetään sellaisten kasvien geenivaroja, jotka ovat luonnostaan sopeutuneet paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen. |
| --- | --- |

b)

säilytetään sellaisten kasvien geenivaroja, jotka ovat luonnostaan sopeutuneet paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen.

3.   Tukea voidaan myöntää seuraavien 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen paikallisten kotieläinrotujen lajeille:

| a) | nautaeläimet; |
| --- | --- |

a)

nautaeläimet;

| b) | lampaat; |
| --- | --- |

b)

lampaat;

| c) | vuohet; |
| --- | --- |

c)

vuohet;

| d) | hevoseläimet (Equus caballus ja Equus asinus); |
| --- | --- |

d)

hevoseläimet (Equus caballus ja Equus asinus);

| e) | siat; |
| --- | --- |

e)

siat;

| f) | linnut; |
| --- | --- |

f)

linnut;

| g) | kaniinit; |
| --- | --- |

g)

kaniinit;

| h) | mehiläiset. |
| --- | --- |

h)

mehiläiset.

4.   Jäsenvaltion on pidettävä 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua paikallista rotua tukikelpoisena ainoastaan seuraavien edellytysten täyttyessä:

| a) | asianomaisten siitosnaaraiden lukumäärä kansallisella tasolla on mainittu; |
| --- | --- |

a)

asianomaisten siitosnaaraiden lukumäärä kansallisella tasolla on mainittu;

| b) | asianmukaisesti tunnustettu asiaankuuluva jalostusjärjestö on rekisteröinyt rodun kantakirjan ja pitää sen ajan tasalla. |
| --- | --- |

b)

asianmukaisesti tunnustettu asiaankuuluva jalostusjärjestö on rekisteröinyt rodun kantakirjan ja pitää sen ajan tasalla.

5.   Jäsenvaltion on katsottava, että 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja kasvien geenivaroja uhkaa geneettinen köyhtyminen, jos geneettisestä köyhtymisestä esitetään riittävät todisteet, jotka perustuvat maatiaiskantojen tai alkuperäisten paikallisten lajien esiintymisen harvinaisuutta, kantojen monimuotoisuutta ja tapauksen mukaan paikallisella tasolla käytettävien viljelymenetelmien muutoksia koskeviin tieteellisiin tuloksiin tai indikaattoreihin.

6.   Jäsenvaltion on varmistettava, että 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuihin maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttämistä, kestävää käyttöä ja kehittämistä koskeviin toimiin sisältyvät seuraavat:

| a) | kohdennetut toimet, joilla edistetään maa- ja metsätalouden geenivarojen ex situ- ja in situ -säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä, mukaan lukien nykyisin in situ -säilytettyjen geenivarojen verkkopohjaiset tietokannat, joihin sisältyy säilyttäminen maa- tai metsätilalla, sekä ex situ -kokoelmien ja tietokantojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä; |
| --- | --- |

a)

kohdennetut toimet, joilla edistetään maa- ja metsätalouden geenivarojen ex situ- ja in situ -säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä, mukaan lukien nykyisin in situ -säilytettyjen geenivarojen verkkopohjaiset tietokannat, joihin sisältyy säilyttäminen maa- tai metsätilalla, sekä ex situ -kokoelmien ja tietokantojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä;

| b) | yhteensovitetut toimet, joilla edistetään tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten kesken unionin maa- tai metsätalouden geenivarojen säilyttämisestä, kuvaamisesta, keräämisestä ja käytöstä; |
| --- | --- |

b)

yhteensovitetut toimet, joilla edistetään tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten kesken unionin maa- tai metsätalouden geenivarojen säilyttämisestä, kuvaamisesta, keräämisestä ja käytöstä;

| c) | liitännäistoimet: tiedotus-, levittämis-, neuvonta- ja koulutustoimet sekä teknisten kertomusten laatiminen valtiosta riippumattomien järjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

c)

liitännäistoimet: tiedotus-, levittämis-, neuvonta- ja koulutustoimet sekä teknisten kertomusten laatiminen valtiosta riippumattomien järjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa.

7.   Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetaan:

| a) | ”in situ -säilyttämisellä” geeniaineksen säilyttämistä ekosysteemeissä ja luontaisissa elinympäristöissä sekä lajien tai luonnonvaraisten rotujen elinkykyisten populaatioiden säilyttämistä ja elvyttämistä niiden luonnollisessa ympäristössä sekä kotieläinlajien ja viljelykasvilajien osalta siinä maatilaympäristössä, jossa niiden erityisominaisuudet ovat kehittyneet; |
| --- | --- |

a)

”in situ -säilyttämisellä” geeniaineksen säilyttämistä ekosysteemeissä ja luontaisissa elinympäristöissä sekä lajien tai luonnonvaraisten rotujen elinkykyisten populaatioiden säilyttämistä ja elvyttämistä niiden luonnollisessa ympäristössä sekä kotieläinlajien ja viljelykasvilajien osalta siinä maatilaympäristössä, jossa niiden erityisominaisuudet ovat kehittyneet;

| b) | ’in situ -säilyttämisellä’ metsätaloudessa geenivarojen säilyttämistä ekosysteemeissä ja luontaisissa elinympäristöissä sekä lajien elinkykyisten populaatioiden säilyttämistä ja elvyttämistä niiden luonnollisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

b)

’in situ -säilyttämisellä’ metsätaloudessa geenivarojen säilyttämistä ekosysteemeissä ja luontaisissa elinympäristöissä sekä lajien elinkykyisten populaatioiden säilyttämistä ja elvyttämistä niiden luonnollisessa ympäristössä;

| c) | ’säilyttämisellä maa- tai metsätilalla’in situ -säilyttämistä ja -kehittämistä maa- tai metsätilan tasolla; |
| --- | --- |

c)

’säilyttämisellä maa- tai metsätilalla’in situ -säilyttämistä ja -kehittämistä maa- tai metsätilan tasolla;

| d) | ’ex situ -säilyttämisellä’ maa- tai metsätalouden geenivarojen säilyttämistä muussa kuin niiden luonnollisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

d)

’ex situ -säilyttämisellä’ maa- tai metsätalouden geenivarojen säilyttämistä muussa kuin niiden luonnollisessa ympäristössä;

| e) | ’ex situ -kokoelmalla’ maa- tai metsätalouden geenivarojen kokoelmaa, jota säilytetään muualla kuin geenivarojen luonnollisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

e)

’ex situ -kokoelmalla’ maa- tai metsätalouden geenivarojen kokoelmaa, jota säilytetään muualla kuin geenivarojen luonnollisessa ympäristössä.

46 artikla

Eläinten hyvinvointi

Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa asetuksen (EU) 2021/2115 70 artiklassa tarkoitettuja eläinten hyvinvointia edistäviin sitoumuksiin liittyviä tukitoimia, sen on varmistettava, että eläinten hyvinvointia edistävissä sitoumuksissa tiukennetaan tuotantomenetelmiä koskevia vaatimuksia ainakin yhdellä seuraavista aloista:

| a) | vesi, rehu ja eläinten hoito eläinten luonnollisten tarpeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

vesi, rehu ja eläinten hoito eläinten luonnollisten tarpeiden mukaisesti;

| b) | eläinsuojien olosuhteet, jotka parantavat eläinten mukavuutta ja liikkumisvapautta, kuten eläinten käytössä oleva lisääntynyt tila, lattiapinnat, luonnonvalo, kontrolloitu mikroilmasto ja esimerkiksi vapaaporsituksen tai ryhmäkasvatuksen kaltaiset olot eläinsuojissa eläinten luonnollisten tarpeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

eläinsuojien olosuhteet, jotka parantavat eläinten mukavuutta ja liikkumisvapautta, kuten eläinten käytössä oleva lisääntynyt tila, lattiapinnat, luonnonvalo, kontrolloitu mikroilmasto ja esimerkiksi vapaaporsituksen tai ryhmäkasvatuksen kaltaiset olot eläinsuojissa eläinten luonnollisten tarpeiden mukaisesti;

| c) | olosuhteet, joissa eläimet voivat käyttäytyä luonnollisesti, esimerkiksi elinympäristön virikkeistäminen tai myöhäinen vieroitus; |
| --- | --- |

c)

olosuhteet, joissa eläimet voivat käyttäytyä luonnollisesti, esimerkiksi elinympäristön virikkeistäminen tai myöhäinen vieroitus;

| d) | pääsy ulkotiloihin ja laiduntaminen; |
| --- | --- |

d)

pääsy ulkotiloihin ja laiduntaminen;

| e) | käytännöt, joilla lisätään eläinten vastustuskykyä ja elinikää, mukaan lukien hitaammin kasvavat rodut; |
| --- | --- |

e)

käytännöt, joilla lisätään eläinten vastustuskykyä ja elinikää, mukaan lukien hitaammin kasvavat rodut;

| f) | käytännöt, joissa vältetään eläinten ruumiinjäsenten typistämistä ja/tai kastrointia. Jos tietyissä tapauksissa eläinten ruumiinjäsenten typistäminen tai kastrointi katsotaan tarpeelliseksi, on käytettävä anestesia-aineita, kivunlievitysaineita ja tulehduslääkitystä tai immunokastraatiota; |
| --- | --- |

f)

käytännöt, joissa vältetään eläinten ruumiinjäsenten typistämistä ja/tai kastrointia. Jos tietyissä tapauksissa eläinten ruumiinjäsenten typistäminen tai kastrointi katsotaan tarpeelliseksi, on käytettävä anestesia-aineita, kivunlievitysaineita ja tulehduslääkitystä tai immunokastraatiota;

| g) | eläinten terveyttä koskevat toimenpiteet, joilla ehkäistään tarttumattomia tauteja ja joihin ei tarvita lääkeaineita kuten rokotteita, hyönteisten torjunta-aineita tai loislääkkeitä. |
| --- | --- |

g)

eläinten terveyttä koskevat toimenpiteet, joilla ehkäistään tarttumattomia tauteja ja joihin ei tarvita lääkeaineita kuten rokotteita, hyönteisten torjunta-aineita tai loislääkkeitä.

47 artikla

Laatujärjestelmät

Jos jäsenvaltio sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmaansa asetuksen (EU) 2021/2115 77 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja laatujärjestelmiin liittyviä tukitoimia, sen on varmistettava, että hyväksytyt kansalliset laatujärjestelmät kattavat

| a) | jäsenvaltioiden hyväksymät maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät, maatilojen sertifiointiohjelmat mukaan luettuina, jotka täyttävät seuraavat perusteet:






  i) | järjestelmien mukaisesti valmistettavien lopputuotteiden erityisyys johtuu selkeistä velvoitteista, joiden avulla voidaan taata mikä tahansa seuraavista:






  — | tuotteen erityiset ominaisuudet, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden hyväksymät maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät, maatilojen sertifiointiohjelmat mukaan luettuina, jotka täyttävät seuraavat perusteet:

i)

järjestelmien mukaisesti valmistettavien lopputuotteiden erityisyys johtuu selkeistä velvoitteista, joiden avulla voidaan taata mikä tahansa seuraavista:

—

tuotteen erityiset ominaisuudet,

| — | erityiset viljely- tai tuotantomenetelmät, tai |
| --- | --- |

—

erityiset viljely- tai tuotantomenetelmät, tai

| — | kansanterveyden, eläinten tai kasvien terveyden, eläinten hyvinvoinnin tai ympäristönsuojelun kannalta huomattavasti laadukkaampi lopputuote kuin mitä kaupallista hyödykettä koskevissa standardeissa vaaditaan; |
| --- | --- |

—

kansanterveyden, eläinten tai kasvien terveyden, eläinten hyvinvoinnin tai ympäristönsuojelun kannalta huomattavasti laadukkaampi lopputuote kuin mitä kaupallista hyödykettä koskevissa standardeissa vaaditaan;

| ii) | järjestelmä on avoin kaikille tuottajille; |
| --- | --- |

ii)

järjestelmä on avoin kaikille tuottajille;

| iii) | järjestelmä sisältää sitovat tuote-eritelmät, joiden noudattamista valvovat viranomaiset tai riippumaton tarkastuselin; |
| --- | --- |

iii)

järjestelmä sisältää sitovat tuote-eritelmät, joiden noudattamista valvovat viranomaiset tai riippumaton tarkastuselin;

| iv) | järjestelmä on läpinäkyvä ja varmistaa tuotteiden täydellisen jäljitettävyyden; |
| --- | --- |

iv)

järjestelmä on läpinäkyvä ja varmistaa tuotteiden täydellisen jäljitettävyyden;

| b) | maataloustuotteiden vapaaehtoiset sertifiointiohjelmat, joiden jäsenvaltio on tunnustanut olevan 16 päivänä joulukuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”EU:n suuntaviivat maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia koskevista parhaista käytännöistä” (15) tarkoitettujen vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia koskevien unionin parhaiden käytäntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

b)

maataloustuotteiden vapaaehtoiset sertifiointiohjelmat, joiden jäsenvaltio on tunnustanut olevan 16 päivänä joulukuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”EU:n suuntaviivat maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia koskevista parhaista käytännöistä” (15) tarkoitettujen vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia koskevien unionin parhaiden käytäntöjen mukaisia.

15

V OSASTO

TOIMENPIDEVAATIMUKSESSA (GAEC-TOIMENPIDEVAATIMUS) 1 MAINITTUA OSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

48 artikla

Toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta koskevat säännöt

1.   Kun kyseessä on asetuksen (EU) 2021/2115 liitteessä III lueteltuun GAEC-toimenpidevaatimukseen 1 liittyvä pysyvän nurmen säilyttäminen, jäsenvaltion on varmistettava, että pysyvän nurmen osuus suhteessa maatalousmaahan ei vähene yli viittä prosenttia verrattuna jäsenvaltion YMP:n strategiasuunnitelmassaan vahvistamaan viiteosuuteen jaettaessa asianomaisen jäsenvaltion koko maatalousmaa pysyvän nurmen aloilla kansallisella, alueellisella, aluetta pienemmällä tasolla taikka tilaryhmän tai tilan tasolla.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun viiteosuuden vahvistamiseksi tarkoitetaan

| a) | ’pysyvän nurmen aloilla’ suoria tukia saaneiden viljelijöiden vuonna 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (16) 72 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ilmoittamaa pysyvää nurmea, joka määritellään komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 640/2014 (17) 2 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan 23 alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja jota jäsenvaltio tarvittaessa mukauttaa mahdollisen muutoksen vaikutuksen huomioon ottamiseksi erityisesti asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti vahvistamassaan pysyvän nurmen määritelmässä; |
| --- | --- |

a)

’pysyvän nurmen aloilla’ suoria tukia saaneiden viljelijöiden vuonna 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (16) 72 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ilmoittamaa pysyvää nurmea, joka määritellään komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 640/2014 (17) 2 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan 23 alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja jota jäsenvaltio tarvittaessa mukauttaa mahdollisen muutoksen vaikutuksen huomioon ottamiseksi erityisesti asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti vahvistamassaan pysyvän nurmen määritelmässä;

| b) | ’koko maatalousmaalla’ suoria tukia saaneiden viljelijöiden vuonna 2018 asetuksen (EU) N:o 1306/2013 72 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ilmoittamaa maatalousalaa, joka määritellään delegoidun asetuksen (EU) N:o 640/2014 2 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan 23 alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja jota jäsenvaltio tarvittaessa mukauttaa mahdollisen muutoksen vaikutuksen huomioon ottamiseksi erityisesti asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistamassaan maatalousmaan määritelmässä. |
| --- | --- |

b)

’koko maatalousmaalla’ suoria tukia saaneiden viljelijöiden vuonna 2018 asetuksen (EU) N:o 1306/2013 72 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ilmoittamaa maatalousalaa, joka määritellään delegoidun asetuksen (EU) N:o 640/2014 2 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan 23 alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja jota jäsenvaltio tarvittaessa mukauttaa mahdollisen muutoksen vaikutuksen huomioon ottamiseksi erityisesti asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistamassaan maatalousmaan määritelmässä.

2.   Pysyvän nurmen osuus on vahvistettava vuosittain suoria tukia asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun nojalla saavien tuensaajien asianomaiselle vuodelle ilmoittamien alojen perusteella tai mainitun asetuksen 70, 71 ja 72 artiklan nojalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (18) 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti myönnettyjen vuotuisten tukien perusteella.

Jäsenvaltio voi vahvistaa pysyvän nurmen osuuden ja viiteosuuden kansallisella, alueellisella, aluetta pienemmällä tasolla taikka tilaryhmän tai tilan tasolla.

3.   Jos vahvistetaan, että 2 kohdassa tarkoitettu osuus on vähentynyt enemmän kuin viisi prosenttia tasolla, jolla GAEC-toimenpidevaatimus 1 pannaan täytäntöön, asianomaisen jäsenvaltion on vahvistettava joillekin tai kaikille viljelijöille, joilla on käytettävissään maata, jonka käyttötarkoitus on muutettu pysyvästä nurmesta muuhun käyttötarkoitukseen jonakin menneenä ajanjaksona, tilakohtaisia velvollisuuksia muuttaa ala takaisin pysyväksi nurmeksi tai perustaa pysyvän nurmen ala.

Jos pysyvän nurmen ala kuitenkin pysyy tiettynä vuotena absoluuttisesti 0,5 prosentin rajoissa 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti vahvistetusta pysyvän nurmen alasta, 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettu velvollisuus katsotaan täytetyksi.

4.   Edellä olevaa 3 kohdan ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta, jos viiden prosentin alittava vähentyminen johtuu asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuista sitoumuksista tai velvollisuuksista, joiden vuoksi asianomaisilla aloilla ei enää harjoiteta maataloustoimintaa; kyseisiin aloihin eivät kuulu joulukuusiviljelmät eivätkä energiantuotantoon tarkoitettujen kasvien tai puiden viljelmät.

5.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun osuuden laskemiseksi pysyväksi nurmeksi takaisin muutettuja aloja, 3 kohdan mukaisesti pysyväksi nurmeksi perustettuja aloja ja pysyväksi nurmeksi osana jäsenvaltion täytäntöönpanemaa GAEC-toimenpidevaatimusta 1 perustettuja aloja pidetään pysyvänä nurmena takaisin muuttamisen tai perustamisen ensimmäisestä päivästä lähtien. Kyseisiä aloja on käytettävä heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien kasvattamiseen asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetyn määritelmän mukaisesti vähintään viiden perättäisen vuoden ajan takaisin muuttamisesta tai perustamisesta tai, kun kyseessä ovat alat, joita jo käytetään heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien kasvattamiseen, jäljellä olevien vuosien ajan niin, että viisi perättäistä vuotta tulee täyteen.

VI OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

49 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

2

(3)  https://www.unodc.org/unodc/en/treaties/single-convention.html

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2002/53/EY, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta (EYVL L 193, 20.7.2002, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2002/57/EY, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan (EYVL L 193, 20.7.2002, s. 74).

5

(6)  Komission direktiivi 2008/62/EY, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2008, tietyistä poikkeuksista sellaisten viljelykasvien maatiaiskantojen ja -lajikkeiden hyväksymiseksi, jotka ovat luonnostaan sopeutuneet paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen, sekä kyseisten maatiaiskantojen ja -lajikkeiden siementen ja siemenperunoiden pitämiseksi kaupan (EUVL L 162, 21.6.2008, s. 13).

6

(7)  Komission suositus, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/741, annettu 25 päivänä toukokuuta 2020, veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 177, 5.6.2020, s. 32).

9

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 821/2014, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä ohjelman rahoitusosuuksien siirtämisen ja hallinnon yksityiskohtaisten järjestelyjen, rahoitusvälineistä toimitettavien tietojen, toimien tiedotus- ja viestintätoimenpiteiden teknisten ominaisuuksien sekä datan tallennus- ja säilyttämisjärjestelmän osalta (EUVL L 223, 29.7.2014, s. 7).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/2031, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) N:o 1143/2014 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 69/464/ETY, 74/647/ETY, 93/85/ETY, 98/57/EY, 2000/29/EY, 2006/91/EY ja 2007/33/EY kumoamisesta (EUVL L 317, 23.11.2016, s. 4).

11

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 543/2011, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta (EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/429, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) (EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1012, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, puhdasrotuisten jalostuseläinten, risteytettyjen jalostussikojen ja niiden sukusolujen ja alkioiden jalostuksessa, kaupassa ja unioniin tulossa sovellettavista jalostus- ja polveutumisedellytyksistä ja asetuksen (EU) N:o 652/2014, neuvoston direktiivien 89/608/ETY ja 90/425/ETY muuttamisesta sekä tiettyjen eläinjalostusta koskevien säädösten kumoamisesta (’eläinjalostusasetus’) (EUVL L 171, 29.6.2016, s. 66).

14

(15)  
  EUVL C 341, 16.12.2010, s. 5.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

16

(17)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 640/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän sekä suoriin tukiin, maaseudun kehittämistukeen ja täydentäviin ehtoihin sovellettavien maksujen epäämis- ja perumisedellytysten sekä hallinnollisten seuraamusten osalta (EUVL L 181, 20.6.2014, s. 48).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2116, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187).

18

---

LIITE I

3 artiklassa tarkoitettu unionin menetelmä hamppulajikkeiden tarkastamiseksi ja hamppulajikkeiden delta-9-tetrahydrokannabinolipitoisuuden määrittämiseksi

1.   Soveltamisala

Tässä liitteessä esitetyn menetelmän tarkoituksena on määrittää hamppulajikkeiden (Cannabis sativa L.) delta-9-tetrahydrokannabinolipitoisuus, jäljempänä ”THC-pitoisuus”. Menetelmässä sovelletaan tapauksen mukaan käytäntöä A tai B, joita kuvaillaan tässä liitteessä.

Menetelmä perustuu THC-pitoisuuden kvantitatiiviseen määritykseen kaasukromatografialla (GC) sen jälkeen, kun näytettä on uutettu soveltuvalla liuottimella.

1.1   Käytäntö A

Käytäntöä A on käytettävä hampun tuotantoa koskevissa tarkastuksissa silloin kun vuosittain paikalla tehtävien tarkastusten otokset kattavat vähintään 30 prosenttia asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti hampuntuotantoon ilmoitetuista aloista.

1.2   Käytäntö B

Käytäntöä B on käytettävä silloin kun jäsenvaltio ottaa käyttöön hampun viljelyn ennakkohyväksyntäjärjestelmän ja paikalla tehtävien tarkastusten vähimmäistaso kattaa vähintään 20 prosenttia asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti hampuntuotantoon ilmoitetuista aloista.

2.   Näytteenotto

2.1   Näytteenottoedellytykset

Näytteet on kerättävä päiväsaikaan järjestelmällisesti siten, että lohkosta saadaan edustava näyte; näytteitä ei kuitenkaan kerätä lohkon reunoilta.

2.1.1   Käytäntö A

Tietyn hamppulajikkeen viljelmässä kerätään kustakin valitusta kasvista vähintään 30 senttimetrin mittainen osa, jossa on vähintään yksi emikukinto. Näytteet on kerättävä ajanjaksona, joka alkaa 20 päivän kuluttua kukinnan alkamisesta ja päättyy 10 päivän kuluttua kukinnan päättymisestä.

Jäsenvaltio voi sallia, että näyte otetaan ennen kuin kukinnan alkamisesta on kulunut 20 päivää, jos kunkin viljellyn lajikkeen osalta otetaan muita edustavia näytteitä ensimmäisen kohdan mukaisesti ajanjaksona, joka alkaa 20 päivän kuluttua kukinnan alkamisesta ja päättyy 10 päivän kuluttua kukinnan päättymisestä.

Jos hamppua viljellään kerääjäkasvina, eikä emikukintoja ole, kasvinvarresta kerätään ylin 30 senttimetriä. Tällöin näytteet on otettava juuri ennen kasvukauden loppua, kun lehdet alkavat kellastua, mutta kuitenkin ennen kuin hallojen ennustetaan alkavan.

2.1.2   Käytäntö B

Tietyn hamppulajikkeen viljelmässä kerätään kustakin valitusta kasvista sen yläkolmannes. Näytteet on kerättävä 10 päivän kuluessa kukinnan päättymisestä, tai jos kyseessä on kerääjäkasvina viljelty hamppu, eikä emikukintoja ole, juuri ennen kasvukauden loppua, kun lehdet alkavat kellastua, mutta kuitenkin ennen kuin hallojen ennustetaan alkavan. Jos kyseessä on kaksikotinen lajike, näytteeseen on kerättävä ainoastaan emikasveja.

2.2   Otoksen koko

Käytäntö A: Näytteeseen kerätään kustakin lohkosta kasvinosat 50 kasvista.

Käytäntö B: Näytteeseen kerätään kustakin lohkosta kasvinosat 200 kasvista.

Näytteet pakataan väljästi kangas- tai paperipussiin ja lähetettävä määrityslaboratorioon.

Jäsenvaltio voi säätää, että tarkistusmääritystä varten kerätään toinen näyte, jonka tuottaja tai määrityksestä vastaava laitos säilyttää.

2.3   Näytteen kuivaus ja varastointi

Näytteiden kuivaaminen aloitetaan mahdollisimman pian ja joka tapauksessa 48 tunnin kuluessa millä tahansa menetelmällä, jossa lämpötila on alle 70 °C.

Näytteitä kuivataan kunnes niiden paino on vakio ja kosteuspitoisuus 8–13 prosenttia.

Kuivatut näytteet säilytetään väljästi pimeässä ja alle 25 °C:n lämpötilassa.

3.   THC-pitoisuuden määrittäminen

3.1   Testinäytteen esikäsittely

Kuivatuista näytteistä irrotetaan varret ja yli 2 mm:n kokoiset siemenet.

Kuivatut näytteet jauhetaan puolikarkeaksi jauheeksi (seula, jossa on 1 mm:n reiät).

Jauhetta voidaan säilyttää enintään 10 viikkoa kuivassa, pimeässä ja alle 25 °C:n lämpötilassa.

3.2   Reagenssit ja uuttoliuos

Reagenssit

| — | kromatografisesti puhdas delta-9-tetrahydrokannabinoli, |
| --- | --- |

—

kromatografisesti puhdas delta-9-tetrahydrokannabinoli,

| — | kromatografisesti puhdas skvalaani sisäisenä standardina. |
| --- | --- |

—

kromatografisesti puhdas skvalaani sisäisenä standardina.

Uuttoliuos

| — | 35 mg skvalaania 100 ml:ssa heksaania. |
| --- | --- |

—

35 mg skvalaania 100 ml:ssa heksaania.

3.3   THC:n uuttaminen

100 mg jauhettua määritysnäytettä punnitaan sentrifugiputkeen, ja lisätään 5 ml uuttoliuosta, joka sisältää sisäistä standardia.

Näyte upotetaan ultraäänihauteeseen ja jätetään sinne 20 minuutiksi. Näytettä sentrifugoidaan viiden minuutin ajan 3 000 kierrosta minuutissa, ja sen jälkeen otetaan THC-supernatantti talteen. Liuos injektoidaan kromatografiin ja suoritetaan kvantitatiivinen määritys.

3.4   Kaasukromatografia

| a) | Välineistö






  — | kaasukromatografi, jossa on liekki-ionisaatiodetektori ja split/splitless -injektori, |
| --- | --- | --- |

a)

Välineistö

—

kaasukromatografi, jossa on liekki-ionisaatiodetektori ja split/splitless -injektori,

| — | kolonni, jossa kannabinoidit voidaan erottaa hyvin, esimerkiksi lasinen kapillaarikolonni, jonka pituus on 25 m ja halkaisija 0,22 mm ja joka on kyllästetty 5-prosenttisella fenyylimetyylisiloksaani-tyyppisellä poolittomalla faasilla. |
| --- | --- |

—

kolonni, jossa kannabinoidit voidaan erottaa hyvin, esimerkiksi lasinen kapillaarikolonni, jonka pituus on 25 m ja halkaisija 0,22 mm ja joka on kyllästetty 5-prosenttisella fenyylimetyylisiloksaani-tyyppisellä poolittomalla faasilla.

| b) | Kalibrointiasteikot
  Käytännössä A vähintään 3 astetta ja käytännössä B vähintään 5 astetta, joihin on sisällyttävä 0,04 ja 0,50 mg/ml THC:tä uuttoliuoksessa. |
| --- | --- |

b)

Kalibrointiasteikot

Käytännössä A vähintään 3 astetta ja käytännössä B vähintään 5 astetta, joihin on sisällyttävä 0,04 ja 0,50 mg/ml THC:tä uuttoliuoksessa.

| c) | Koeolosuhteet
  Seuraavat olosuhteet ovat esimerkkejä a alakohdassa mainitulle kolonnille:






  — | uunin lämpötila 260 °C |
| --- | --- | --- |

c)

Koeolosuhteet

Seuraavat olosuhteet ovat esimerkkejä a alakohdassa mainitulle kolonnille:

—

uunin lämpötila 260 °C

| — | injektorin lämpötila 300 °C |
| --- | --- |

—

injektorin lämpötila 300 °C

| — | detektorin lämpötila 300 °C. |
| --- | --- |

—

detektorin lämpötila 300 °C.

| d) | Injektiotilavuus: 1 μl. |
| --- | --- |

d)

Injektiotilavuus: 1 μl.

4.   Tulokset

Tulos ilmoitetaan kahden desimaalin tarkkuudella grammoina THC:tä 100 grammassa vakiopainoon kuivattua analyysinäytettä. Tuloksen sallittu mittapoikkeama on 0,03 grammaa 100 grammassa.

| — | Käytäntö A: yksi määritys analyysinäytettä kohden.
  Jos näin saatu tulos on kuitenkin suurempi kuin asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetty raja-arvo, kustakin analyysinäytteestä tehdään toinen määritys. Tällöin tuloksena ilmoitetaan näiden kahden määrityksen keskiarvo. |
| --- | --- |

—

Käytäntö A: yksi määritys analyysinäytettä kohden.

Jos näin saatu tulos on kuitenkin suurempi kuin asetuksen (EU) 2021/2115 4 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetty raja-arvo, kustakin analyysinäytteestä tehdään toinen määritys. Tällöin tuloksena ilmoitetaan näiden kahden määrityksen keskiarvo.

| — | Käytäntö B: tuloksena ilmoitetaan kahden analyysinäytteestä tehdyn määrityksen keskiarvo. |
| --- | --- |

—

Käytäntö B: tuloksena ilmoitetaan kahden analyysinäytteestä tehdyn määrityksen keskiarvo.

---

LIITE II

22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tukeen kelpaamattomien menolajien luettelo

I OSA

Hedelmä- ja vihannesalalla, mehiläishoitoalalla, humala-alalla, oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla muilla aloilla

| 1. | Yleiset tuotantokustannukset ja erityisesti sienirihmastojen, siementen ja ei-monivuotisten kasvien (ei edes varmennettujen) kustannukset; kasvinsuojelutuotteet (mukaan lukien integroituun torjuntaan käytettävä materiaali); lannoitteet ja muut tuotantopanokset; keräys- ja kuljetuskustannukset (sisäiset ja ulkoiset); varastointikustannukset; pakkaamiskustannukset (mukaan lukien pakkausten käyttö ja käsittely), myös osana uusia prosesseja; toimintakustannukset (erityisesti sähkö, polttoaine ja huolto). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tukitoimea varten otettujen lainojen takaisinmaksu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rakentamattoman maan hankinta siltä osin kuin se ylittää 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaismenoista. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Investoinnit kuljetusvälineisiin, joita mehiläishoitoalan tuensaaja käyttää tai joita tuottajaorganisaatio käyttää kaupan pitämiseen tai jakeluun. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vuokrattujen hyödykkeiden käyttökustannukset. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Leasing-sopimuksiin liittyvät menot (verot, korko, vakuutusmaksut jne.) ja käyttökustannukset. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tässä luettelossa tukeen kelpaamattomiksi mainittuihin toimiin tai menoihin liittyvät alihankinta- tai ulkoistamissopimukset. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kansalliset tai alueelliset verot tai veronluonteiset maksut. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lainojen korot, paitsi jos suoritus tapahtuu muuna kuin takaisinmaksettavana suorana tukena. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sijoitukset yritysten osakkuuksiin tai pääomaan, jos sijoitus on taloudellinen sijoitus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Muiden osapuolten kuin tuensaajan, tuottajaorganisaation tai sen jäsenen, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai sen tuottajajäsenen tai 31 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa olevan tytäryhtiön tai tytäryhtiöketjun yksikön tai, jäsenvaltion suostumuksella, tuottajaorganisaation jäsenenä olevan osuuskunnan kustannukset. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tukitoimet, jotka toteutetaan muualla kuin tuottajaorganisaation, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tai niiden tuottajajäsenten tai 31 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa olevan tytäryhtiön tai tytäryhtiöketjun yksikön tai, jäsenvaltion suostumuksella, tuottajaorganisaation jäsenenä olevan osuuskunnan tiloilla ja/tai toimitiloissa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Investoinnit, jotka tuensaaja tai tuottajaorganisaatio on ulkoistanut unionin ulkopuolelle tai toteuttaa unionin ulkopuolella, lukuun ottamatta asetuksen (EU) 2021/2115 47 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettua menekinedistämiseen, tiedotukseen ja kaupan pitämiseen liittyvää tukitoimityyppiä. |
| --- | --- |

13.

II OSA

Viinialalla

| 1. | Viinitarhan päivittäinen hoito |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suojaaminen riistaeläinten, lintujen tai raekuurojen varalta |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tuuliaitojen ja -muurien rakentaminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ajoväylät ja hissit |
| --- | --- |

4.

| 5. | Traktoreiden tai millaisten tahansa kuljetusajoneuvojen hankinta |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saastuneiden viinitarhojen raivaus ja tulonmenetykset terveyteen tai kasvien terveyteen liittyvistä syistä tehdyn pakollisen raivauksen jälkeen. |
| --- | --- |

6.

---

LIITE III

22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tukikelpoisten menolajien luettelo

| 1. | Erityiskustannukset, jotka johtuvat seuraavista:






  — | toimenpiteet laadun parantamiseksi, |
| --- | --- | --- |

1.

Erityiskustannukset, jotka johtuvat seuraavista:

—

toimenpiteet laadun parantamiseksi,

| — | luonnonmukainen kasvinsuojeluaineisto (kuten feromonit ja saalistajat) riippumatta siitä, käytetäänkö sitä luonnonmukaisessa, integroidussa vai tavanomaisessa tuotannossa, |
| --- | --- |

—

luonnonmukainen kasvinsuojeluaineisto (kuten feromonit ja saalistajat) riippumatta siitä, käytetäänkö sitä luonnonmukaisessa, integroidussa vai tavanomaisessa tuotannossa,

| — | 12 artiklassa tarkoitetut maatalouden ympäristö- ja ilmastotukitoimet; |
| --- | --- |

—

12 artiklassa tarkoitetut maatalouden ympäristö- ja ilmastotukitoimet;

| — | luonnonmukainen, integroitu tai kokeellinen tuotanto, mukaan lukien luonnonmukaisiin siemeniin ja taimiin liittyvät erityiskustannukset, |
| --- | --- |

—

luonnonmukainen, integroitu tai kokeellinen tuotanto, mukaan lukien luonnonmukaisiin siemeniin ja taimiin liittyvät erityiskustannukset,

| — | täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 II osastossa tarkoitettujen vaatimusten, kasvien terveyttä koskevien sääntöjen ja jäämien enimmäistasojen noudattamisen varmistaminen. |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 II osastossa tarkoitettujen vaatimusten, kasvien terveyttä koskevien sääntöjen ja jäämien enimmäistasojen noudattamisen varmistaminen.

Erityiskustannuksilla tarkoitetaan lisäkustannuksia, jotka lasketaan perinteisten kustannusten ja tosiasiallisesti aiheutuneiden tuotantokustannusten välisenä erotuksena, ja tulonmenetyksiä, jotka aiheutuvat jostakin toimesta, lukuun ottamatta lisätuloja ja kustannussäästöjä.

| 2. | Eläinlääkinnälliset tuotteet, joita käytetään mehiläispesiä vaivaaviin tuholaisiin ja mehiläisiä vahingoittaviin tauteihin. |
| --- | --- |

2.

Eläinlääkinnälliset tuotteet, joita käytetään mehiläispesiä vaivaaviin tuholaisiin ja mehiläisiä vahingoittaviin tauteihin.

| 3. | Mehiläispesien lisäämiseen ja mehiläisten jalostamiseen liittyvät kustannukset. |
| --- | --- |

3.

Mehiläispesien lisäämiseen ja mehiläisten jalostamiseen liittyvät kustannukset.

| 4. | Koneiden ja laitteiden hankinta hunajantuotannon ja -keruun parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.

Koneiden ja laitteiden hankinta hunajantuotannon ja -keruun parantamiseksi.

| 5. | Toimintaohjelmien tai asiaankuuluvien tukitoimien täytäntöönpanoon liittyvät hallinto- ja henkilöstökustannukset, mukaan lukien raportit, tutkimukset, kirjanpitoon ja tilienhoitoon liittyvät kustannukset sekä palkkoihin liittyvät pakolliset maksut, jos niistä vastaa suoraan tuensaaja, 31 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa oleva tytäryritys tai tytäryhtiöketjun yksikkö tai, jäsenvaltion suostumuksella, tuottajaorganisaation jäsenenä oleva osuuskunta. |
| --- | --- |

5.

Toimintaohjelmien tai asiaankuuluvien tukitoimien täytäntöönpanoon liittyvät hallinto- ja henkilöstökustannukset, mukaan lukien raportit, tutkimukset, kirjanpitoon ja tilienhoitoon liittyvät kustannukset sekä palkkoihin liittyvät pakolliset maksut, jos niistä vastaa suoraan tuensaaja, 31 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa oleva tytäryritys tai tytäryhtiöketjun yksikkö tai, jäsenvaltion suostumuksella, tuottajaorganisaation jäsenenä oleva osuuskunta.

| 6. | Rakentamattoman maan hankinta, jos hankinta on tarpeen toimintaohjelmaan kuuluvan investoinnin suorittamiseksi, edellyttäen että se maksaa vähemmän kuin 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaismenoista. Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan vahvistaa korkeampi määrä ympäristön suojelua koskeviin toimiin. |
| --- | --- |

6.

Rakentamattoman maan hankinta, jos hankinta on tarpeen toimintaohjelmaan kuuluvan investoinnin suorittamiseksi, edellyttäen että se maksaa vähemmän kuin 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaismenoista. Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan vahvistaa korkeampi määrä ympäristön suojelua koskeviin toimiin.

| 7. | Aineellisen omaisuuden hankinta tai leasing-vuokraus sen nettomarkkina-arvon rajoissa, mukaan lukien käytetty aineellinen omaisuus, jos sitä ei ole hankittu unionin tai kansallisella tuella hankintaan tai leasing-vuokrausta edeltäneiden viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

7.

Aineellisen omaisuuden hankinta tai leasing-vuokraus sen nettomarkkina-arvon rajoissa, mukaan lukien käytetty aineellinen omaisuus, jos sitä ei ole hankittu unionin tai kansallisella tuella hankintaan tai leasing-vuokrausta edeltäneiden viiden vuoden aikana.

| 8. | Aineellisen omaisuuden vuokraus hankinnan vaihtoehtona taloudellisesti perustelluissa tapauksissa, jos jäsenvaltio hyväksyy vuokrauksen. |
| --- | --- |

8.

Aineellisen omaisuuden vuokraus hankinnan vaihtoehtona taloudellisesti perustelluissa tapauksissa, jos jäsenvaltio hyväksyy vuokrauksen.

| 9. | Asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan a, d, e ja f alakohdassa tarkoitetuilla aloilla investoinnit kuljetusajoneuvoihin, jos tuottajaorganisaatio perustelee jäsenvaltiolle asianmukaisesti, että asianomaista kuljetusajoneuvoa käytetään sisäiseen kuljetukseen tuottajaorganisaation tiloissa; ja kylmäkuljetus- tai säätöilmakuljetuslaitteeseen liittyviin ajoneuvojen lisälaitteisiin tehtävät investoinnit. |
| --- | --- |

9.

Asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklan a, d, e ja f alakohdassa tarkoitetuilla aloilla investoinnit kuljetusajoneuvoihin, jos tuottajaorganisaatio perustelee jäsenvaltiolle asianmukaisesti, että asianomaista kuljetusajoneuvoa käytetään sisäiseen kuljetukseen tuottajaorganisaation tiloissa; ja kylmäkuljetus- tai säätöilmakuljetuslaitteeseen liittyviin ajoneuvojen lisälaitteisiin tehtävät investoinnit.

| 10. | Sijoitukset yritysten osakkuuksiin tai pääomaan, jos sijoituksella edistetään suoraan toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

10.

Sijoitukset yritysten osakkuuksiin tai pääomaan, jos sijoituksella edistetään suoraan toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista.

---

LIITE IV

25 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tuotepakkauksiin tehtävät merkinnät

| — | Продукт, предназначен за безвъзмездно разпределяне (Делегиран регламент (ЕС) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Продукт, предназначен за безвъзмездно разпределяне (Делегиран регламент (ЕС) 2022/126)

| — | Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento Delegado (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento Delegado (UE) 2022/126]

| — | Produkt určený k bezplatné distribuci (nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt určený k bezplatné distribuci (nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/126)

| — | Produkt til gratis uddeling (delegeret forordning (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt til gratis uddeling (delegeret forordning (EU) 2022/126)

| — | Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (delegierte Verordnung (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (delegierte Verordnung (EU) 2022/126)

| — | Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [delegeeritud määrus (EL) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [delegeeritud määrus (EL) 2022/126]

| — | Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κατ’εξουσιοδότηση κανονισμός (ΕΕ) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κατ’εξουσιοδότηση κανονισμός (ΕΕ) 2022/126]

| — | Product for free distribution (Delegated Regulation (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Product for free distribution (Delegated Regulation (EU) 2022/126)

| — | Produit destiné à la distribution gratuite [règlement délégué (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produit destiné à la distribution gratuite [règlement délégué (UE) 2022/126]

| — | Proizvod za besplatnu distribuciju (Delegirana uredba (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Proizvod za besplatnu distribuciju (Delegirana uredba (EU) 2022/126)

| — | Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento delegato (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento delegato (UE) 2022/126]

| — | Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Deleģētā regula (ES) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Deleģētā regula (ES) 2022/126]

| — | Nemokamai platinamas produktas (Deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Nemokamai platinamas produktas (Deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126)

| — | Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet) |
| --- | --- |

—

Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet)

| — | Prodott għad-distribuzzjoni bla ħlas (Ir-Regolament Delegat (UE) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Prodott għad-distribuzzjoni bla ħlas (Ir-Regolament Delegat (UE) 2022/126)

| — | Voor gratis uitreiking bestemd product (Gedelegeerde Verordening (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Voor gratis uitreiking bestemd product (Gedelegeerde Verordening (EU) 2022/126)

| — | Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie delegowane (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie delegowane (UE) 2022/126]

| — | Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento Delegado (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento Delegado (UE) 2022/126]

| — | Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul delegat (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul delegat (UE) 2022/126]

| — | Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [delegované nariadenie (EÚ) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [delegované nariadenie (EÚ) 2022/126]

| — | Proizvod, namenjen za prosto razdelitev (Delegirana uredba (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Proizvod, namenjen za prosto razdelitev (Delegirana uredba (EU) 2022/126)

| — | Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (delegoitu asetus (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (delegoitu asetus (EU) 2022/126)

| — | Produkt för gratisutdelning (delegerad förordning (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt för gratisutdelning (delegerad förordning (EU) 2022/126)

| — | Táirge lena dháileadh saor in aisce (Rialachán Tarmligthe (AE) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Táirge lena dháileadh saor in aisce (Rialachán Tarmligthe (AE) 2022/126)

---

LIITE V

26 artiklan 1 kohdassa ja 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut markkinoiltapoistoille myönnettävän tuen enimmäismäärät

| Tuotteet | Enimmäistuki (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Ilmaisjakelu | Muu käyttötarkoitus |
| Kukkakaalit | 21,05 | 15,79 |
| Tomaatit (1.6.–31.10.) | 7,25 | 7,25 |
| Tomaatit (1.11.–31.5.) | 33,96 | 25,48 |
| Omenat | 24,16 | 18,11 |
| Viinirypäleet | 53,52 | 40,14 |
| Aprikoosit | 64,18 | 48,14 |
| Nektariinit | 37,82 | 28,37 |
| Persikat | 37,32 | 27,99 |
| Päärynät | 33,96 | 25,47 |
| Munakoisot | 31,2 | 23,41 |
| Melonit | 48,1 | 36,07 |
| Vesimelonit | 9,76 | 7,31 |
| Appelsiinit | 21,00 | 21,00 |
| Mandariinit | 25,82 | 19,50 |
| Klementiinit | 32,38 | 24,28 |
| Satsumat | 25,56 | 19,50 |
| Sitruunat | 29,98 | 22,48 |

Tuotteet

Enimmäistuki (EUR/100 kg)

Ilmaisjakelu

Muu käyttötarkoitus

Kukkakaalit

21,05

15,79

Tomaatit (1.6.–31.10.)

7,25

7,25

Tomaatit (1.11.–31.5.)

33,96

25,48

Omenat

24,16

18,11

Viinirypäleet

53,52

40,14

Aprikoosit

64,18

48,14

Nektariinit

37,82

28,37

Persikat

37,32

27,99

Päärynät

33,96

25,47

Munakoisot

31,2

23,41

Melonit

48,1

36,07

Vesimelonit

9,76

7,31

Appelsiinit

21,00

21,00

Mandariinit

25,82

19,50

Klementiinit

32,38

24,28

Satsumat

25,56

19,50

Sitruunat

29,98

22,48

---

LIITE VI

29 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut markkinoilta poistettuja tuotteita koskevat vähimmäisvaatimukset

1.

| — | kokonaisia, kun kyseessä ovat tuoreet raakatuotteet, |
| --- | --- |

—

kokonaisia, kun kyseessä ovat tuoreet raakatuotteet,

| — | terveitä; tuotteita, jotka ovat mädänneet tai muuten pilaantuneet ravinnoksi kelpaamattomiksi, ei sallita, |
| --- | --- |

—

terveitä; tuotteita, jotka ovat mädänneet tai muuten pilaantuneet ravinnoksi kelpaamattomiksi, ei sallita,

| — | puhtaita, lähes vailla näkyviä vieraita aineita, |
| --- | --- |

—

puhtaita, lähes vailla näkyviä vieraita aineita,

| — | tapauksen mukaan lähes vailla tuholaisia ja tuholaisten aiheuttamia vioittumia, |
| --- | --- |

—

tapauksen mukaan lähes vailla tuholaisia ja tuholaisten aiheuttamia vioittumia,

| — | vailla epätavallista kosteutta, |
| --- | --- |

—

vailla epätavallista kosteutta,

| — | vailla vierasta hajua tai makua. |
| --- | --- |

—

vailla vierasta hajua tai makua.

2.

Tuotteiden on oltava soveltuvia kaupan pitämistä ja kulutusta varten sekä riittävän kehittyneitä ja riittävän kypsiä niiden tavanomaiset ominaisuudet huomioon ottaen.

3.

Tuotteiden on oltava tapauksen mukaan lajikkeelle, kauppamuodolle tai laadulle ominaisia.

---

LIITE VII

33 artiklassa tarkoitetut kauppakunnostuskustannukset

| Tuote | Lajittelu-ja pakkauskustannukset (euroa/tonni) |
| --- | --- |
| Omenat | 187,70 |
| Päärynät | 159,60 |
| Appelsiinit | 240,80 |
| Klementiinit | 296,60 |
| Persikat | 175,10 |
| Nektariinit | 205,80 |
| Vesimelonit | 167,00 |
| Kukkakaalit | 169,10 |
| Muut tuotteet | 201,10 |

Tuote

Lajittelu-ja pakkauskustannukset (euroa/tonni)

Omenat

187,70

Päärynät

159,60

Appelsiinit

240,80

Klementiinit

296,60

Persikat

175,10

Nektariinit

205,80

Vesimelonit

167,00

Kukkakaalit

169,10

Muut tuotteet

201,10

---

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/95 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/95

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/127,

annettu 7 päivänä joulukuuta 2021,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 täydentämisestä maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia sekä euron käyttöä koskevien sääntöjen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta 2 päivänä joulukuuta 2021 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan, 23 artiklan 2 kohdan, 38 artiklan 2 kohdan, 40 artiklan 3 kohdan, 41 artiklan 3 kohdan, 47 artiklan 1 kohdan, 52 artiklan 1 kohdan, 54 artiklan 4 kohdan, 55 artiklan 6 kohdan, 64 artiklan 3 kohdan, 76 artiklan 2 kohdan ja 94 artiklan 5 ja 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2021/2116 annetaan muun muassa maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksyntää, julkiseen interventioon liittyviä maksajavirastojen velvoitteita, varainhoitoa, tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä sekä vakuuksia ja euron käyttöä koskevat perussäännökset. Uuden oikeudellisen kehyksen moitteettoman toimivuuden varmistamiseksi asianomaisilla aloilla on hyväksyttävä joitakin kyseisessä asetuksessa annettuja säännöksiä täydentäviä sääntöjä. Uusilla säännöillä olisi korvattava komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 907/2014 (2) asiaankuuluvat säännökset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2021/2116 annetaan muun muassa maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksyntää, julkiseen interventioon liittyviä maksajavirastojen velvoitteita, varainhoitoa, tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä sekä vakuuksia ja euron käyttöä koskevat perussäännökset. Uuden oikeudellisen kehyksen moitteettoman toimivuuden varmistamiseksi asianomaisilla aloilla on hyväksyttävä joitakin kyseisessä asetuksessa annettuja säännöksiä täydentäviä sääntöjä. Uusilla säännöillä olisi korvattava komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 907/2014 (2) asiaankuuluvat säännökset.

| (2) | Asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat hyväksyä maksajavirastot ainoastaan siinä tapauksessa, että ne täyttävät tietyt unionin tasolla asetetut vähimmäisedellytykset. Näiden edellytysten on koskettava seuraavia neljää perusalaa: sisäinen ympäristö, valvontatoimet, tiedotus ja viestintä sekä seuranta. Jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus määritellä ylimääräisiä hyväksymisperusteita maksajaviraston erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat hyväksyä maksajavirastot ainoastaan siinä tapauksessa, että ne täyttävät tietyt unionin tasolla asetetut vähimmäisedellytykset. Näiden edellytysten on koskettava seuraavia neljää perusalaa: sisäinen ympäristö, valvontatoimet, tiedotus ja viestintä sekä seuranta. Jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus määritellä ylimääräisiä hyväksymisperusteita maksajaviraston erityispiirteiden huomioon ottamiseksi.

| (3) | Asetuksen (EU) 2021/2116 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ministeritason toimivaltainen viranomainen on vastuussa hyväksynnän antamisesta mainitun asetuksen 10 artiklassa tarkoitetulle koordinointielimelle sekä tällaisen hyväksynnän uudelleentarkastelusta ja peruuttamisesta. Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä koordinointielimet ainoastaan siinä tapauksessa, että ne täyttävät tietyt unionin tasolla asetetut ja toimivaltaisen viranomaisen asettamat vähimmäisedellytykset. Kyseisten edellytysten olisi koskettava asetuksen (EU) 2021/2116 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettujen luonteeltaan taloudellisten tietojen käsittelyyn liittyviä koordinointielimen eritystehtäviä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2021/2116 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ministeritason toimivaltainen viranomainen on vastuussa hyväksynnän antamisesta mainitun asetuksen 10 artiklassa tarkoitetulle koordinointielimelle sekä tällaisen hyväksynnän uudelleentarkastelusta ja peruuttamisesta. Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä koordinointielimet ainoastaan siinä tapauksessa, että ne täyttävät tietyt unionin tasolla asetetut ja toimivaltaisen viranomaisen asettamat vähimmäisedellytykset. Kyseisten edellytysten olisi koskettava asetuksen (EU) 2021/2116 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettujen luonteeltaan taloudellisten tietojen käsittelyyn liittyviä koordinointielimen eritystehtäviä.

| (4) | Julkisia interventiotoimenpiteitä voidaan rahoittaa ainoastaan silloin, kun kyseinen meno on aiheutunut maksajavirastolle, jonka jäsenvaltio on nimennyt vastaamaan tietyistä julkisen intervention velvoitteista. Erityisesti interventiotoimenpiteiden hallinnointiin tai valvontaan liittyvien tehtävien hoitaminen voidaan tukien maksamista lukuun ottamatta kuitenkin delegoida asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. Kyseiset tehtävät voidaan myös antaa useamman maksajaviraston hoidettaviksi. Lisäksi olisi säädettävä, että tiettyjen julkista varastointia koskevien toimenpiteiden hallinnointi voidaan antaa ulkopuolisten julkisten tai yksityisten elinten tehtäväksi maksajaviraston vastuulla. Tämän vuoksi on aiheellista määritellä maksajavirastojen yleinen vastuu tältä osin, täsmentää niiden velvollisuudet ja määritellä millä edellytyksillä ja minkä sääntöjen mukaisesti tiettyjen julkista varastointia koskevien toimenpiteiden hallinnointi voidaan antaa ulkopuolisten julkisten tai yksityisten elinten tehtäväksi. Tällöin olisi säädettävä, että kyseisten elinten on toimittava sopimusten mukaisesti noudattaen velvoitteita ja yleisiä periaatteita, jotka olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(4)

Julkisia interventiotoimenpiteitä voidaan rahoittaa ainoastaan silloin, kun kyseinen meno on aiheutunut maksajavirastolle, jonka jäsenvaltio on nimennyt vastaamaan tietyistä julkisen intervention velvoitteista. Erityisesti interventiotoimenpiteiden hallinnointiin tai valvontaan liittyvien tehtävien hoitaminen voidaan tukien maksamista lukuun ottamatta kuitenkin delegoida asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. Kyseiset tehtävät voidaan myös antaa useamman maksajaviraston hoidettaviksi. Lisäksi olisi säädettävä, että tiettyjen julkista varastointia koskevien toimenpiteiden hallinnointi voidaan antaa ulkopuolisten julkisten tai yksityisten elinten tehtäväksi maksajaviraston vastuulla. Tämän vuoksi on aiheellista määritellä maksajavirastojen yleinen vastuu tältä osin, täsmentää niiden velvollisuudet ja määritellä millä edellytyksillä ja minkä sääntöjen mukaisesti tiettyjen julkista varastointia koskevien toimenpiteiden hallinnointi voidaan antaa ulkopuolisten julkisten tai yksityisten elinten tehtäväksi. Tällöin olisi säädettävä, että kyseisten elinten on toimittava sopimusten mukaisesti noudattaen velvoitteita ja yleisiä periaatteita, jotka olisi vahvistettava.

| (5) | Unionin maatalouslainsäädännössä asetetaan Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) kautta rahoitettavien ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kautta hallinnoitavien tukitoimien osalta tuensaajille maksettavien tukien määräajat, joita jäsenvaltioiden on noudatettava. Kyseisten määräaikojen ulkopuolella suoritettuja maksuja ei pidetä kelpoisina unionin tukeen. Analyysi on kuitenkin osoittanut, että useissa tapauksissa jäsenvaltiot maksavat tukia myöhässä siitä syystä, että jäsenvaltio tekee lisätarkastuksia kiistanalaisten maksupyyntöjen, muutoksenhaun tai muiden kansallisten riita-asioiden vuoksi. Sen vuoksi ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti olisi säädettävä menoja koskevasta kiinteästä liikkumavarasta, jonka sisällä maksuihin ei näissä tapauksissa tehtäisi vähennyksiä. Jotta rahoitusvaikutus voitaisiin suhteuttaa maksun suorittamisen viivästymiseen, olisi lisäksi säädettävä, että tämän liikkumavaran ylittyessä komissio porrastaa unionin maksujen vähentämistä todetun maksuviiveen pituuden mukaan. |
| --- | --- |

(5)

Unionin maatalouslainsäädännössä asetetaan Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) kautta rahoitettavien ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kautta hallinnoitavien tukitoimien osalta tuensaajille maksettavien tukien määräajat, joita jäsenvaltioiden on noudatettava. Kyseisten määräaikojen ulkopuolella suoritettuja maksuja ei pidetä kelpoisina unionin tukeen. Analyysi on kuitenkin osoittanut, että useissa tapauksissa jäsenvaltiot maksavat tukia myöhässä siitä syystä, että jäsenvaltio tekee lisätarkastuksia kiistanalaisten maksupyyntöjen, muutoksenhaun tai muiden kansallisten riita-asioiden vuoksi. Sen vuoksi ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti olisi säädettävä menoja koskevasta kiinteästä liikkumavarasta, jonka sisällä maksuihin ei näissä tapauksissa tehtäisi vähennyksiä. Jotta rahoitusvaikutus voitaisiin suhteuttaa maksun suorittamisen viivästymiseen, olisi lisäksi säädettävä, että tämän liikkumavaran ylittyessä komissio porrastaa unionin maksujen vähentämistä todetun maksuviiveen pituuden mukaan.

| (6) | Tuen maksamista ennen unionin lainsäädännössä säädettyä aikaisinta mahdollista maksupäivää ei voida perustella samoilla syillä kuin viimeisen mahdollisen maksupäivän jälkeen suoritettavia maksuja. Sen vuoksi näiden aikaisten maksujen osalta ei tulisi säätää suhteellista vähennystä. Olisi kuitenkin säädettävä poikkeuksesta tapauksissa, joissa unionin maatalouslainsäädännössä säädetään tietyn enimmäismäärän maksamisesta ennakkoon. |
| --- | --- |

(6)

Tuen maksamista ennen unionin lainsäädännössä säädettyä aikaisinta mahdollista maksupäivää ei voida perustella samoilla syillä kuin viimeisen mahdollisen maksupäivän jälkeen suoritettavia maksuja. Sen vuoksi näiden aikaisten maksujen osalta ei tulisi säätää suhteellista vähennystä. Olisi kuitenkin säädettävä poikkeuksesta tapauksissa, joissa unionin maatalouslainsäädännössä säädetään tietyn enimmäismäärän maksamisesta ennakkoon.

| (7) | Komissio suorittaa maksut jäsenvaltioille jäsenvaltioiden toimittamien menoilmoitusten perusteella asetuksen (EU) 2021/2116 21 ja 32 artiklan mukaisesti. Komission olisi kuitenkin otettava huomioon maksajavirastojen unionin talousarvioon keräämät tulot. Sen vuoksi olisi vahvistettava edellytykset maataloustukirahaston ja maaseuturahaston yhteydessä toteutuneiden menojen ja tulojen välillä suoritettaville tietyntyyppisille tasauksille. |
| --- | --- |

(7)

Komissio suorittaa maksut jäsenvaltioille jäsenvaltioiden toimittamien menoilmoitusten perusteella asetuksen (EU) 2021/2116 21 ja 32 artiklan mukaisesti. Komission olisi kuitenkin otettava huomioon maksajavirastojen unionin talousarvioon keräämät tulot. Sen vuoksi olisi vahvistettava edellytykset maataloustukirahaston ja maaseuturahaston yhteydessä toteutuneiden menojen ja tulojen välillä suoritettaville tietyntyyppisille tasauksille.

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3) 16 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan maksuja voidaan suorittaa kuukausittain luku luvulta enintään kahdestoistaosalla talousarvion asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista, jos unionin talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti hyväksytty. Sen varmistamiseksi, että käytettävissä olevat määrärahat jaetaan oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken, olisi säädettävä, että tällaisessa tilanteessa maataloustukirahaston kuukausimaksut ja maaseuturahaston välimaksut suoritetaan prosenttiosuutena kunkin jäsenvaltion toimittamista menoilmoituksista, ja että kuukauden osalta maksamatta jäänyt määrä jaetaan uudelleen seuraavissa kuukausi- tai välimaksuissa. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3) 16 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan maksuja voidaan suorittaa kuukausittain luku luvulta enintään kahdestoistaosalla talousarvion asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista, jos unionin talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti hyväksytty. Sen varmistamiseksi, että käytettävissä olevat määrärahat jaetaan oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken, olisi säädettävä, että tällaisessa tilanteessa maataloustukirahaston kuukausimaksut ja maaseuturahaston välimaksut suoritetaan prosenttiosuutena kunkin jäsenvaltion toimittamista menoilmoituksista, ja että kuukauden osalta maksamatta jäänyt määrä jaetaan uudelleen seuraavissa kuukausi- tai välimaksuissa.

| (9) | Olisi säädettävä, että kun komissio on ilmoittanut asiasta jäsenvaltioille, joita asia koskee, se voi lykätä menojen korvausten ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen maksamisen seuraavan kuukauden maksuihin tapauksissa, joissa vaaditut tiedot on toimitettu myöhässä tai tiedoissa havaitaan eroavaisuuksia, jotka jäsenvaltion on selvitettävä. |
| --- | --- |

(9)

Olisi säädettävä, että kun komissio on ilmoittanut asiasta jäsenvaltioille, joita asia koskee, se voi lykätä menojen korvausten ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen maksamisen seuraavan kuukauden maksuihin tapauksissa, joissa vaaditut tiedot on toimitettu myöhässä tai tiedoissa havaitaan eroavaisuuksia, jotka jäsenvaltion on selvitettävä.

| (10) | On tarpeen vahvistaa lisävaatimuksia, jotta vältetään se, että jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa, soveltavat eri valuuttakursseja yhtäältä niihin saatuihin tuloihin ja tuensaajille maksettuihin tukiin, jotka kirjataan maksajaviraston tileille muussa valuutassa kuin eurossa, ja toisaalta maksajaviraston tai hyväksytyn koordinointielimen laatimaan menoilmoitukseen. |
| --- | --- |

(10)

On tarpeen vahvistaa lisävaatimuksia, jotta vältetään se, että jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa, soveltavat eri valuuttakursseja yhtäältä niihin saatuihin tuloihin ja tuensaajille maksettuihin tukiin, jotka kirjataan maksajaviraston tileille muussa valuutassa kuin eurossa, ja toisaalta maksajaviraston tai hyväksytyn koordinointielimen laatimaan menoilmoitukseen.

| (11) | Jos unionin lainsäädännössä ei ole vahvistettu valuuttakurssin määräytymisperustetta, olisi säädettävä siitä, mitä valuuttakurssia jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa, on käytettävä menoilmoituksessaan sekä tilien ja tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä niiden käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen osalta, jotka johtuvat takaisin perimättä olevan tuen taloudellisista seurauksista. |
| --- | --- |

(11)

Jos unionin lainsäädännössä ei ole vahvistettu valuuttakurssin määräytymisperustetta, olisi säädettävä siitä, mitä valuuttakurssia jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa, on käytettävä menoilmoituksessaan sekä tilien ja tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä niiden käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen osalta, jotka johtuvat takaisin perimättä olevan tuen taloudellisista seurauksista.

| (12) | Tuloksellisuuden tarkastamisen ja hyväksymisen osalta on asianmukaista vahvistaa säännöt, jotka koskevat asianomaiselta jäsenvaltiolta edellytettäviä perusteluja sekä vähennysten soveltamista koskevia menettelyjä ja kriteerejä. |
| --- | --- |

(12)

Tuloksellisuuden tarkastamisen ja hyväksymisen osalta on asianmukaista vahvistaa säännöt, jotka koskevat asianomaiselta jäsenvaltiolta edellytettäviä perusteluja sekä vähennysten soveltamista koskevia menettelyjä ja kriteerejä.

| (13) | Jotta komissio voisi tarkistaa, että jäsenvaltiot täyttävät velvoitteensa suojata unionin taloudellisia etuja, ja varmistaa asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklassa säädetyn sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn tehokkaan soveltamisen, olisi annettava säännökset oikaisujen soveltamisen perusteista ja menettelytavoista. Olisi määriteltävä mainitussa 55 artiklassa tarkoitetut erilaiset oikaisut ja säädettävä periaatteista, joiden mukaan oikaisun määrää määritettäessä otetaan huomioon kunkin tapauksen olosuhteet. Lisäksi olisi vahvistettava säännöt siitä, miten jäsenvaltioiden tuensaajilta takaisin perimät määrät hyvitetään maataloustukirahastolle ja maaseuturahastolle. |
| --- | --- |

(13)

Jotta komissio voisi tarkistaa, että jäsenvaltiot täyttävät velvoitteensa suojata unionin taloudellisia etuja, ja varmistaa asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklassa säädetyn sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn tehokkaan soveltamisen, olisi annettava säännökset oikaisujen soveltamisen perusteista ja menettelytavoista. Olisi määriteltävä mainitussa 55 artiklassa tarkoitetut erilaiset oikaisut ja säädettävä periaatteista, joiden mukaan oikaisun määrää määritettäessä otetaan huomioon kunkin tapauksen olosuhteet. Lisäksi olisi vahvistettava säännöt siitä, miten jäsenvaltioiden tuensaajilta takaisin perimät määrät hyvitetään maataloustukirahastolle ja maaseuturahastolle.

| (14) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (4) III osaston II luvun 3 jakson 2 alajaksossa vahvistettujen puuvillan lajikohtaisen tuen erityisten tukikelpoisuussääntöjen sekä mainitun asetuksen 155 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun varhaiseläketuen osalta vaatimustenvastaisuustapaukset olisi arvioitava sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyllä, jossa arvioidaan laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta tuensaajan tasolla. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (4) III osaston II luvun 3 jakson 2 alajaksossa vahvistettujen puuvillan lajikohtaisen tuen erityisten tukikelpoisuussääntöjen sekä mainitun asetuksen 155 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun varhaiseläketuen osalta vaatimustenvastaisuustapaukset olisi arvioitava sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyllä, jossa arvioidaan laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta tuensaajan tasolla.

| (15) | Uudessa täytäntöönpanomallissa arvioidaan sitä, ovatko jäsenvaltioiden järjestelmät unionin sääntöjen mukaiset, ja jos hallintojärjestelmissä havaitaan vakavia puutteita, komissio ehdottaa sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen yhteydessä tiettyjen menojen jättämistä unionin tuen ulkopuolelle. Arviointia ei pitäisi tehdä tapauksissa, joissa yksittäiset tuensaajat eivät ole noudattaneet kansallisessa YMP:n strategiasuunnitelmassa ja kansallisissa säännöissä vahvistettuja tukikelpoisuusedellytyksiä. Koska arviointi tehdään järjestelmän tasolla, ehdotuksen unionin tuen ulkopuolelle jättämisestä olisi perustuttava kiinteämääräiseen oikaisuun. Olosuhteiden salliessa jäsenvaltiot voivat kuitenkin laatia maataloustukirahastoon tai maaseuturahastoon kohdistuvasta riskistä yksityiskohtaisen tai ekstrapoloidun laskelman, jonka komissio arvioi sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(15)

Uudessa täytäntöönpanomallissa arvioidaan sitä, ovatko jäsenvaltioiden järjestelmät unionin sääntöjen mukaiset, ja jos hallintojärjestelmissä havaitaan vakavia puutteita, komissio ehdottaa sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen yhteydessä tiettyjen menojen jättämistä unionin tuen ulkopuolelle. Arviointia ei pitäisi tehdä tapauksissa, joissa yksittäiset tuensaajat eivät ole noudattaneet kansallisessa YMP:n strategiasuunnitelmassa ja kansallisissa säännöissä vahvistettuja tukikelpoisuusedellytyksiä. Koska arviointi tehdään järjestelmän tasolla, ehdotuksen unionin tuen ulkopuolelle jättämisestä olisi perustuttava kiinteämääräiseen oikaisuun. Olosuhteiden salliessa jäsenvaltiot voivat kuitenkin laatia maataloustukirahastoon tai maaseuturahastoon kohdistuvasta riskistä yksityiskohtaisen tai ekstrapoloidun laskelman, jonka komissio arvioi sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen yhteydessä.

| (16) | Lukuisissa unionin maatalousasetusten säännöksissä edellytetään vakuuden asettamista maksettavaksi lankeavan määrän maksamisen varmistamiseksi, jos velvoitetta ei ole noudatettu. Epäoikeudenmukaisten kilpailuolosuhteiden välttämiseksi olisi sen vuoksi vahvistettava kyseistä vaatimusta koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(16)

Lukuisissa unionin maatalousasetusten säännöksissä edellytetään vakuuden asettamista maksettavaksi lankeavan määrän maksamisen varmistamiseksi, jos velvoitetta ei ole noudatettu. Epäoikeudenmukaisten kilpailuolosuhteiden välttämiseksi olisi sen vuoksi vahvistettava kyseistä vaatimusta koskevat edellytykset.

| (17) | Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi delegoitu asetus (EU) 907/2014 olisi kumottava. Mainitun asetuksen 5 a artiklaa, 7 artiklan 3 ja 4 kohtaa, 11 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa ja 2 kohtaa sekä 13 artiklaa olisi kuitenkin sovellettava edelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (5) mukaisten maaseudun kehittämisohjelmien ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (6) nojalla hyväksyttyjen toimenpideohjelmien täytäntöönpanoon, ja 13 artiklaa olisi sovellettava edelleen meneillään oleviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (7) 54 artiklan nojalla käynnistettyihin takaisinperintätoimiin. |
| --- | --- |

(17)

Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi delegoitu asetus (EU) 907/2014 olisi kumottava. Mainitun asetuksen 5 a artiklaa, 7 artiklan 3 ja 4 kohtaa, 11 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa ja 2 kohtaa sekä 13 artiklaa olisi kuitenkin sovellettava edelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (5) mukaisten maaseudun kehittämisohjelmien ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (6) nojalla hyväksyttyjen toimenpideohjelmien täytäntöönpanoon, ja 13 artiklaa olisi sovellettava edelleen meneillään oleviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (7) 54 artiklan nojalla käynnistettyihin takaisinperintätoimiin.

| (18) | Asetuksen (EU) 2021/2116 asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi on asianmukaista tarkentaa, että jos asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaisesti hyväksytty maksajavirasto ottaa vastatakseen menoista, joista se ei aiemmin ollut vastuussa, sillä olisi oltava uusia tehtäviä koskeva hyväksyntä ennen 1 päivää tammikuuta 2023. |
| --- | --- |

(18)

Asetuksen (EU) 2021/2116 asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi on asianmukaista tarkentaa, että jos asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaisesti hyväksytty maksajavirasto ottaa vastatakseen menoista, joista se ei aiemmin ollut vastuussa, sillä olisi oltava uusia tehtäviä koskeva hyväksyntä ennen 1 päivää tammikuuta 2023.

| (19) | Ottaen huomioon paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 31 kohdan komissio katsoo, että asetuksessa (EU) 2021/2116 säädettyjen, maksajavirastojen hyväksymisestä, varainhoidosta, tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä sekä vakuuksista annettavia sääntöjä koskevien valtuutusten välillä on olemassa sisällöllinen yhteys ja ne ovat kytköksissä toisiinsa YMP:n menojen päivittäisessä hallinnoinnissa. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa kyseiset säännöt samassa delegoidussa säädöksessä, |
| --- | --- |

(19)

Ottaen huomioon paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 31 kohdan komissio katsoo, että asetuksessa (EU) 2021/2116 säädettyjen, maksajavirastojen hyväksymisestä, varainhoidosta, tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä sekä vakuuksista annettavia sääntöjä koskevien valtuutusten välillä on olemassa sisällöllinen yhteys ja ne ovat kytköksissä toisiinsa YMP:n menojen päivittäisessä hallinnoinnissa. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa kyseiset säännöt samassa delegoidussa säädöksessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Maksajavirastot ja muut elimet

1 artikla

Maksajavirastojen hyväksymisedellytykset

1.   Jäsenvaltion on hyväksyttävä maksajavirastoiksi yksiköitä tai elimiä, jotka täyttävät tässä kohdassa säädetyt edellytykset sekä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut perusteet. Maksajaviraston, joka vastaa asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti menojen hallinnoinnista ja valvonnasta, on annettava suorittamiensa maksujen sekä tiedon toimittamisen ja säilyttämisen osalta riittävät takeet siitä, että

| a) | asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitettujen tukitoimityyppien osalta menot vastaavat ilmoitettuja tuotoksia ja toimet on toteutettu sovellettavien hallintojärjestelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitettujen tukitoimityyppien osalta menot vastaavat ilmoitettuja tuotoksia ja toimet on toteutettu sovellettavien hallintojärjestelmien mukaisesti;

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) N:o 228/2013 (8), (EU) N:o 229/2013 (9), (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 (10) tarkoitettujen toimenpiteiden osalta maksut ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia; |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) N:o 228/2013 (8), (EU) N:o 229/2013 (9), (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 (10) tarkoitettujen toimenpiteiden osalta maksut ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia;

| c) | suoritetut maksut kirjataan kirjanpitoon tarkasti ja yksityiskohtaisesti; |
| --- | --- |

c)

suoritetut maksut kirjataan kirjanpitoon tarkasti ja yksityiskohtaisesti;

| d) | unionin lainsäädännön mukaiset tarkastukset on tehty; |
| --- | --- |

d)

unionin lainsäädännön mukaiset tarkastukset on tehty;

| e) | vaaditut asiakirjat esitetään unionin sääntöjen mukaisissa määräajoissa ja muodossa; |
| --- | --- |

e)

vaaditut asiakirjat esitetään unionin sääntöjen mukaisissa määräajoissa ja muodossa;

| f) | asiakirjat ovat saatavilla ja että ne säilytetään tavalla, joka takaa niiden täydellisyyden, moitteettomuuden ja luettavuuden pitkällä aikavälillä, myös unionin säännöissä tarkoitettujen sähköisten asiakirjojen osalta. |
| --- | --- |

f)

asiakirjat ovat saatavilla ja että ne säilytetään tavalla, joka takaa niiden täydellisyyden, moitteettomuuden ja luettavuuden pitkällä aikavälillä, myös unionin säännöissä tarkoitettujen sähköisten asiakirjojen osalta.

2.   Tullakseen hyväksytyksi maksajavirastolla on oltava hallintorakenne ja sisäisen valvonnan järjestelmä, jotka täyttävät liitteessä I vahvistetut perusteet, jotka koskevat

| a) | sisäistä ympäristöä; |
| --- | --- |

a)

sisäistä ympäristöä;

| b) | valvontatoimia; |
| --- | --- |

b)

valvontatoimia;

| c) | tiedotusta ja viestintää; |
| --- | --- |

c)

tiedotusta ja viestintää;

| d) | seurantaa. |
| --- | --- |

d)

seurantaa.

3.   Jäsenvaltio voi määritellä ylimääräisiä hyväksymisperusteita maksajaviraston koon, vastuualojen ja muiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi.

2 artikla

Koordinointielinten hyväksymisedellytykset

1.   Jos asetuksen (EU) 2021/2116 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksytään useampi kuin yksi maksajavirasto, asianomaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä koordinointielimiksi viranomaisia tai eläimiä, jotka täyttävät 2 kohdassa säädetyt edellytykset sekä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut perusteet. Jäsenvaltion on päätettävä koordinointielimen hyväksymisestä ministeritason virallisella asiakirjalla varmistuttuaan, että kyseisen elimen hallintoa koskevat järjestelyt antavat riittävät takeet siitä, että se pystyy suorittamaan mainitussa artiklassa tarkoitetut tehtävät.

2.   Tullakseen hyväksytyksi koordinointielimen on varmistettava, että

| a) | komissiolle annettavat ilmoitukset perustuvat asianmukaisesti hyväksytyistä lähteistä saatuihin tietoihin; |
| --- | --- |

a)

komissiolle annettavat ilmoitukset perustuvat asianmukaisesti hyväksytyistä lähteistä saatuihin tietoihin;

| b) | asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettua vuotuista tuloksellisuuskertomusta käsitellään asetuksen (EU) 2021/2116 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lausunnossa, ja siihen liitetään johdon vahvistuslausuma, joka kattaa koko kertomuksen kokoamisen; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettua vuotuista tuloksellisuuskertomusta käsitellään asetuksen (EU) 2021/2116 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lausunnossa, ja siihen liitetään johdon vahvistuslausuma, joka kattaa koko kertomuksen kokoamisen;

| c) | komissiolle annettavat ilmoitukset on ennen niiden toimittamista hyväksytty asianmukaisesti; |
| --- | --- |

c)

komissiolle annettavat ilmoitukset on ennen niiden toimittamista hyväksytty asianmukaisesti;

| d) | komissiolle annettavien tietojen tukena on asianmukainen kirjausketju; |
| --- | --- |

d)

komissiolle annettavien tietojen tukena on asianmukainen kirjausketju;

| e) | saatuja ja toimitettuja tietoja koskevat asiakirjat säilytetään turvallisesti sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

e)

saatuja ja toimitettuja tietoja koskevat asiakirjat säilytetään turvallisesti sähköisessä muodossa.

3.   Jotta koordinointielin voidaan hyväksyä, sillä on oltava vuotuisten tuloksellisuuskertomuksen kokoamiseksi hallinnollinen organisaatio ja sisäisen hallinnon järjestelmä, joka täyttää toimivaltaisen viranomaisen asettamat käytettäviä menettelyjä koskevat vaatimukset ja erityisesti liitteessä II vahvistetut tiedotusta ja viestintää koskevat perusteet.

4.   Jäsenvaltiot voivat määritellä ylimääräisiä hyväksymisperusteita koordinointielimen koon, vastuualojen ja muiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi.

3 artikla

Maksajaviraston velvollisuudet julkisen intervention osalta

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen maksajavirastojen on huolehdittava ja otettava vastuu julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteisiin liittyvien toimien hallinnoinnista ja valvonnasta tämän asetuksen liitteessä III ja tapauksen mukaan alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä vahvistetuin edellytyksin erityisesti mainitussa liitteessä vahvistettujen valvonnan vähimmäisprosenttiosuuksien mukaisesti.

Maksajavirastot voivat siirtää julkisia interventiotoimenpiteitä koskevaa toimivaltaansa tämän asetuksen liitteessä I olevassa 1.D kohdassa vahvistetut hyväksymisedellytykset täyttäville interventioelimille tai toimia muiden maksajavirastojen välityksellä.

2.   Rajoittamatta maksajavirastojen tai interventioelinten julkista varastointia koskevaa kokonaisvastuuta maksajavirastot ja interventioelimet voivat

| a) | antaa tiettyjen julkisen varastoinnin toimenpiteiden hallinnoinnin luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka huolehtivat interventioon otettujen maataloustuotteiden varastoinnista, jäljempänä ’varastonpitäjät’; |
| --- | --- |

a)

antaa tiettyjen julkisen varastoinnin toimenpiteiden hallinnoinnin luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka huolehtivat interventioon otettujen maataloustuotteiden varastoinnista, jäljempänä ’varastonpitäjät’;

| b) | valtuuttaa luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt suorittamaan tiettyjä alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä säädettyjä erityisiä tehtäviä. |
| --- | --- |

b)

valtuuttaa luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt suorittamaan tiettyjä alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä säädettyjä erityisiä tehtäviä.

Jos maksajavirasto antaa hallinnoinnin ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetulle varastonpitäjälle, hallinnoinnin on tapahduttava liitteessä IV määriteltyihin velvoitteisiin ja yleisiin periaatteisiin perustuvilla varastointisopimuksilla.

3.   Maksajavirastolla on julkisen varastoinnin alalla erityisesti seuraavat velvollisuudet:

| a) | varasto- ja rahoituskirjanpidon pitäminen jokaisesta julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteen kohteena olevasta tuotteesta 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välisenä aikana, jäljempänä ’tilikausi’, toteuttamiensa toimien perusteella; |
| --- | --- |

a)

varasto- ja rahoituskirjanpidon pitäminen jokaisesta julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteen kohteena olevasta tuotteesta 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välisenä aikana, jäljempänä ’tilikausi’, toteuttamiensa toimien perusteella;

| b) | luettelon ylläpitäminen niistä varastonpitäjistä, joiden kanssa se on tehnyt julkista varastointia koskevan sopimuksen. Luettelossa on oltava viittaukset, joista käy ilmi kaikkien varastointipaikkojen täsmällinen yksilöinti, kuten kapasiteetti sekä varastosuojien, kylmätilojen tai siilojen numerot, kartat ja kaaviot; |
| --- | --- |

b)

luettelon ylläpitäminen niistä varastonpitäjistä, joiden kanssa se on tehnyt julkista varastointia koskevan sopimuksen. Luettelossa on oltava viittaukset, joista käy ilmi kaikkien varastointipaikkojen täsmällinen yksilöinti, kuten kapasiteetti sekä varastosuojien, kylmätilojen tai siilojen numerot, kartat ja kaaviot;

| c) | julkiseen varastointiin käytettävien sopimusmallien sekä varastonpitäjien toteuttamaa tuotteiden haltuunottoa, varastointia ja varastosta poistamista sekä varastonpitäjien vastuuta koskevien sääntöjen pitäminen komission saatavilla; |
| --- | --- |

c)

julkiseen varastointiin käytettävien sopimusmallien sekä varastonpitäjien toteuttamaa tuotteiden haltuunottoa, varastointia ja varastosta poistamista sekä varastonpitäjien vastuuta koskevien sääntöjen pitäminen komission saatavilla;

| d) | sellaisen keskitetyn ja sähköisen varastokirjanpidon toteuttaminen, joka käsittää kaikki varastointipaikat, kaikki tuotteet, eri tuotteiden kaikki määrät ja laadut ja jossa täsmennetään kunkin tuotteen osalta paino (tarvittaessa netto- ja bruttopainot) tai tilavuus; |
| --- | --- |

d)

sellaisen keskitetyn ja sähköisen varastokirjanpidon toteuttaminen, joka käsittää kaikki varastointipaikat, kaikki tuotteet, eri tuotteiden kaikki määrät ja laadut ja jossa täsmennetään kunkin tuotteen osalta paino (tarvittaessa netto- ja bruttopainot) tai tilavuus;

| e) | kaikkien interventiotuotteiden varastointia, säilyttämistä, kuljetusta tai siirtoa koskevien toimien toteuttaminen unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ostajien, toimien toteuttamiseen osallistuvien muiden maksajavirastojen ja valtuutettujen henkilöiden omaa vastuuta; |
| --- | --- |

e)

kaikkien interventiotuotteiden varastointia, säilyttämistä, kuljetusta tai siirtoa koskevien toimien toteuttaminen unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ostajien, toimien toteuttamiseen osallistuvien muiden maksajavirastojen ja valtuutettujen henkilöiden omaa vastuuta;

| f) | säännöllisesti ja ilman ennakkovaroitusta tehtävien tarkastusten suorittaminen interventiotuotteiden varastointipaikoilla läpi vuoden. Edellyttäen, että tarkastuksen tarkoitus ei vaarannu, ennakkoilmoitus voidaan kuitenkin antaa, joskin mahdollisimman lyhyellä varoitusajalla. Ilmoituksen saa asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta antaa enintään 24 tuntia ennen tarkastusta; |
| --- | --- |

f)

säännöllisesti ja ilman ennakkovaroitusta tehtävien tarkastusten suorittaminen interventiotuotteiden varastointipaikoilla läpi vuoden. Edellyttäen, että tarkastuksen tarkoitus ei vaarannu, ennakkoilmoitus voidaan kuitenkin antaa, joskin mahdollisimman lyhyellä varoitusajalla. Ilmoituksen saa asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta antaa enintään 24 tuntia ennen tarkastusta;

| g) | vuosi-inventaarin toteuttaminen 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

g)

vuosi-inventaarin toteuttaminen 4 artiklan mukaisesti.

Jos yhden tai useamman tuotteen julkisen varastoinnin kirjanpito on jäsenvaltiossa annettu useamman maksajaviraston hoidettavaksi, jäsenvaltion on konsolidoitava ensimmäisen alakohdan a ja d alakohdassa tarkoitetut varastokirjanpito ja rahoituskirjanpito ennen tietojen toimittamista komissiolle.

4.   Maksajaviraston on varmistettava

| a) | unionin interventiotoimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden asianmukainen säilytys varmistamalla varastoitujen tuotteiden laatu vähintään kerran vuodessa; |
| --- | --- |

a)

unionin interventiotoimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden asianmukainen säilytys varmistamalla varastoitujen tuotteiden laatu vähintään kerran vuodessa;

| b) | interventiovarastojen koskemattomuus. |
| --- | --- |

b)

interventiovarastojen koskemattomuus.

5.   Maksajaviraston on ilmoitettava komissiolle välittömästi

| a) | tapauksista, joissa tuotteen varastoinnin pitkittyminen saattaisi aiheuttaa sen laadun heikentymistä; |
| --- | --- |

a)

tapauksista, joissa tuotteen varastoinnin pitkittyminen saattaisi aiheuttaa sen laadun heikentymistä;

| b) | luonnonmullistuksista johtuvista tuotteiden hävikeistä tai laadun heikentymisestä. |
| --- | --- |

b)

luonnonmullistuksista johtuvista tuotteiden hävikeistä tai laadun heikentymisestä.

Kun kyseessä on jokin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu tilanne, komissio tekee asianmukaisen päätöksen

| a) | ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen tilanteiden osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 229 artiklan 2 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen; |
| --- | --- |

a)

ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen tilanteiden osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 229 artiklan 2 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen;

| b) | ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen tilanteiden osalta asetuksen (EU) 2021/2116 102 artiklan 3 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

b)

ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen tilanteiden osalta asetuksen (EU) 2021/2116 102 artiklan 3 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen.

6.   Maksajavirasto vastaa unionin interventiotoimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden huonosta säilytyksestä johtuvista taloudellisista seurauksista erityisesti jos varastointimenetelmät ovat olleet soveltumattomat. Maksajaviraston taloudellinen vastuu on sitova, riippumatta siitä, mihin toimenpiteisiin varastonpitäjiä vastaan ryhdytään, jos ne eivät noudata sitoumuksiaan tai velvollisuuksiaan.

7.   Maksajaviraston on pidettävä pysyvästi komission edustajien tai komission valtuuttamien henkilöiden saatavilla sähköisessä muodossa tai maksajaviraston toimipaikassa julkisen varastoinnin tilit sekä kaikki interventioon liittyvät laaditut tai vastaanotetut tiedostot, asiakirjat ja sopimukset.

4 artikla

Inventaari

1.   Maksajaviraston on laadittava kunkin tilikauden aikana inventaari kustakin unionin interventiotoimenpiteiden kohteena olleesta tuotteesta.

Sen on verrattava inventaarin tuloksia kirjanpitotietoihin. Varmentamisten yhteydessä todetut määrien erot ja havaituista laadun muutoksista johtuvat rahamäärät on kirjattava asetuksen (EU) 2021/2116 47 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla annettuja sääntöjä noudattaen.

2.   Edellä 1 kohdan soveltamiseksi tavanomaisista varastointitoimista johtuvien puuttuvien määrien on vastattava kirjanpitotiedoista johdetun inventaarin mukaisten teoreettisten varastojen ja 1 kohdassa säädetyn inventaarin perusteella vahvistettujen tosiasiallisten varastojen tai tosiasiallisten varastojen loppumisen jälkeen jäljelle jäävän kirjanpidollisen varaston välistä erotusta, ja niihin sovelletaan liitteessä V vahvistettuja poikkeamarajoja.

II LUKU

Varainhoito

5 artikla

Viimeisen maksumääräajan noudattamatta jättäminen

1.   Tuensaajalle viimeisen maksupäivän jälkeen suoritettuja maksuja voidaan pitää tukikelpoisina 2–6 kohdassa säädetyissä olosuhteissa ja kyseisissä kohdissa säädetyin edellytyksin.

2.   Kun unionin lainsäädännössä vahvistetun määräajan päättymisen jälkeen toteutuneiden Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) menojen, jotka ovat asetuksen (EU) 2021/2116 5 artiklan 2 kohdan mukaisia, tai Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) menojen, jotka ovat mainitun asetuksen 65 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukitoimien osalta 6 artiklan mukaisia, määrä on enintään 5 prosenttia ennen määräajan päättymistä toteutuneista maataloustukirahaston tai maaseuturahaston menoista, kuukausi- tai välimaksuihin ei tehdä vähennyksiä.

Kun unionin lainsäädännössä vahvistettujen määräaikojen päättymisen jälkeen toteutuneiden maataloustukirahaston tai maaseuturahaston menojen määrä ylittää 5 prosentin marginaalin maataloustukirahaston tai maaseuturahaston osalta, kaikkiin muihin myöhässä toteutuneisiin menoihin tehdään vähennykset seuraavia sääntöjä noudattaen:

| a) | kun kyseessä ovat Euroopan maatalouden tukirahaston menot






  i) | maksumääräajan päättymistä seuraavan kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 10 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

a)

kun kyseessä ovat Euroopan maatalouden tukirahaston menot

i)

maksumääräajan päättymistä seuraavan kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 10 prosenttia;

| ii) | maksumääräajan päättymistä seuraavan toisen kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 25 prosenttia; |
| --- | --- |

ii)

maksumääräajan päättymistä seuraavan toisen kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 25 prosenttia;

| iii) | maksumääräajan päättymistä seuraavan kolmannen kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 45 prosenttia; |
| --- | --- |

iii)

maksumääräajan päättymistä seuraavan kolmannen kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 45 prosenttia;

| iv) | maksumääräajan päättymistä seuraavan neljännen kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 70 prosenttia; |
| --- | --- |

iv)

maksumääräajan päättymistä seuraavan neljännen kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 70 prosenttia;

| v) | myöhemmin kuin maksumääräajan päättymistä seuraavan neljännen kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 100 prosenttia. |
| --- | --- |

v)

myöhemmin kuin maksumääräajan päättymistä seuraavan neljännen kuukauden aikana toteutuneita menoja vähennetään 100 prosenttia.

| b) | kun kyseessä ovat Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston menot:






  i) | sen vuoden, jona maksumääräaika päättyi, 1 päivän heinäkuuta ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana toteutuneita menoja vähennetään 25 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

b)

kun kyseessä ovat Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston menot:

i)

sen vuoden, jona maksumääräaika päättyi, 1 päivän heinäkuuta ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana toteutuneita menoja vähennetään 25 prosenttia;

| ii) | sen vuoden, jona maksumääräaika päättyi, 16 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana toteutuneita menoja vähennetään 60 prosenttia; |
| --- | --- |

ii)

sen vuoden, jona maksumääräaika päättyi, 16 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana toteutuneita menoja vähennetään 60 prosenttia;

| iii) | sen vuoden, jona maksumääräaika päättyi, 31 päivän joulukuuta jälkeen toteutuneita menoja vähennetään 100 prosenttia. |
| --- | --- |

iii)

sen vuoden, jona maksumääräaika päättyi, 31 päivän joulukuuta jälkeen toteutuneita menoja vähennetään 100 prosenttia.

3.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, sovelletaan seuraavia ehtoja:

| a) | jos suorien tukien muodossa oleviin tukitoimiin liittyvien menojen tai maaseuturahaston menojen osalta 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua marginaalia ei ole kokonaisuudessaan käytetty kalenterivuoden N maksuihin viimeistään 15 päivänä lokakuuta vuonna N + 1 maataloustukirahaston tai viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuonna N + 1 maaseuturahaston osalta ja jäljellä oleva määrä on enemmän kuin 2 prosenttia, jäljellä oleva määrä vähennetään 2 prosenttiin; |
| --- | --- |

a)

jos suorien tukien muodossa oleviin tukitoimiin liittyvien menojen tai maaseuturahaston menojen osalta 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua marginaalia ei ole kokonaisuudessaan käytetty kalenterivuoden N maksuihin viimeistään 15 päivänä lokakuuta vuonna N + 1 maataloustukirahaston tai viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuonna N + 1 maaseuturahaston osalta ja jäljellä oleva määrä on enemmän kuin 2 prosenttia, jäljellä oleva määrä vähennetään 2 prosenttiin;

| b) | varainhoitovuonna N+1 maksumäärärajan jälkeen maksetut suorien tukien muodossa olevat tukitoimet, muut kuin asetuksessa (EU) N:o 228/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 229/2013 säädetyt maksut kalenterivuodelta N-1 tai aiemmalta kalenterivuodelta ovat tukikelpoisia maataloustukirahaston rahoitukseen vain, jos varainhoitovuonna N+1 maksettujen suorien tukien muodossa olevien tukitoimien kokonaismäärä, kun siihen on tarvittaessa tehty asetuksen (EU) 2021/2116 17 artiklassa säädetty mukautus, ei ylitä asetuksen (EU) 2021/2115 liitteessä V vahvistettua enimmäismäärää kalenterivuonna N, mainitun asetuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

b)

varainhoitovuonna N+1 maksumäärärajan jälkeen maksetut suorien tukien muodossa olevat tukitoimet, muut kuin asetuksessa (EU) N:o 228/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 229/2013 säädetyt maksut kalenterivuodelta N-1 tai aiemmalta kalenterivuodelta ovat tukikelpoisia maataloustukirahaston rahoitukseen vain, jos varainhoitovuonna N+1 maksettujen suorien tukien muodossa olevien tukitoimien kokonaismäärä, kun siihen on tarvittaessa tehty asetuksen (EU) 2021/2116 17 artiklassa säädetty mukautus, ei ylitä asetuksen (EU) 2021/2115 liitteessä V vahvistettua enimmäismäärää kalenterivuonna N, mainitun asetuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti

| c) | a tai b alakohdassa tarkoitetut rajat ylittävistä menoista vähennetään 100 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

a tai b alakohdassa tarkoitetut rajat ylittävistä menoista vähennetään 100 prosenttia.

Asetuksen (EU) 2021/2116 17 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen korvausten määriä ei oteta huomioon tämän kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa säädetyn edellytyksen täyttymistä tarkistettaessa.

4.   Jos joidenkin tukitoimien tai toimenpiteiden yhteydessä esiintyy erityisiä hallinnollisia ongelmia tai jos jäsenvaltio esittää perustellut syyt, komissio soveltaa 2 ja 3 kohdassa säädetyistä vähennysasteikoista eroavaa vähennysasteikkoa ja/tai pienempiä vähennyksiä tai jättää vähennykset tekemättä.

Ensimmäistä alakohtaa ei kuitenkaan sovelleta menoihin, jotka ylittävät 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun enimmäismäärän.

5.   Maksumääräajan noudattamisen valvonta on toteutettava kerran kunkin varainhoitovuoden aikana 15 päivänä lokakuuta mennessä toteutuneiden menojen osalta.

Mahdolliset määräajan ylittämiset otetaan huomioon viimeistään asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklassa tarkoitetun tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen yhteydessä.

6.   Tässä artiklassa tarkoitettujen vähennysten soveltaminen ei rajoita asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklassa tarkoitettua vuotuista tuloksellisuuden tarkastamista ja hyväksymistä tai mainitun asetuksen 55 artiklassa tarkoitettua sääntöjenmukaisuuden tarkastamista koskevaa myöhempää päätöstä.

6 artikla

Aikaisimman maksupäivän noudattamatta jättäminen

Jos jäsenvaltio saa maataloustukirahaston menojen osalta suorittaa ennakkomaksuja tiettyyn enimmäismäärään asti ennen unionin lainsäädännössä vahvistettua aikaisinta maksupäivää, kyseiset menot voivat saada unionin rahoitusta. Kyseisen enimmäismäärän ylittävät menot eivät voi saada unionin rahoitusta, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa tiettyjen tukitoimien tai toimenpiteiden yhteydessä esiintyy erityisiä hallinnollisia ongelmia, tai jos jäsenvaltio esittää perustellut syyt. Tällaisissa tapauksissa enimmäismäärän ylittävät menot voivat saada unionin rahoitusta, johon sovelletaan 10 prosentin vähennystä.

Kyseiset vähennykset otetaan huomioon viimeistään asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklassa tarkoitetun tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen yhteydessä.

7 artikla

Maksajavirastojen suorittamat korvaukset

1.   Komissio määrittää asetuksen (EU) 2021/2116 21 artiklan 3 kohdan nojalla tekemällään kuukausimaksuja koskevalla päätöksellä kunkin jäsenvaltion kuukausittaisessa ilmoituksessaan esittämien menojen loppusumman, josta on vähennetty käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä, jonka asianomainen jäsenvaltio on sisällyttänyt menoilmoituksiinsa. Kyseisen kuittauksen katsotaan vastaavan kyseisten tulojen perintää.

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista syntyneet maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat avataan, kun kyseiset tulot sidotaan budjettikohtiin.

2.   Jos asetuksen (EU) 2021/2116 45 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut määrät on väärinkäytöksen tai laiminlyönnin vuoksi kuitenkin pidätetty ennen kyseisen tuen maksamista, ne on vähennettävä vastaavista menoista.

3.   Maaseuturahaston osuuksien määrät, jotka on peritty takaisin tuensaajilta asianomaisen jäsenvaltion YMP:n strategiasuunnitelman mukaisesti kullakin viitekaudella, vähennetään mainittua kautta koskevaa menoilmoitusta vastaavasta maaseuturahaston maksettavaksi tulevasta määrästä.

4.   Vuotuisesta tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä mahdollisesti seuraavat yli- tai alijäämät voidaan käyttää uudelleen maaseuturahaston puitteissa, ja ne lisätään maaseuturahaston rahoitusosuuteen tai vähennetään siitä tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen jälkeen laaditussa ensimmäisessä menoilmoituksessa.

5.   Maataloustukirahastosta saatava rahoitus kattaa maksajaviraston toimittamien tietojen perusteella laskettujen, interventiotoimenpiteistä mahdollisesti saaduilla tuloilla vähennettyjen ja komission käyttöön ottamalla tietojärjestelmällä validoitujen ja maksajaviraston laatimaan menoilmoitukseen sisältyvien menojen määrän.

8 artikla

Unionin talousarvion myöhäinen hyväksyminen

1.   Jos unionin talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti vahvistettu, asetuksen (EU) 2021/2116 21 artiklassa tarkoitetut kuukausimaksut ja mainitun asetuksen 32 artiklassa tarkoitetut välimaksut suoritetaan suhteessa kullekin luvulle vahvistettuihin määrärahoihin ja tiettynä prosenttiosuutena kultakin jäsenvaltiolta saaduista menoilmoituksista maataloustukirahaston ja maaseuturahaston osalta asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 16 artiklassa säädetyissä rajoissa.

Komissio ottaa huomioon jäsenvaltioille korvaamatta jääneen määrän tulevissa maksuissa.

2.   Jos unionin talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti vahvistettu asetuksen (EU) 2021/2116 29 artiklassa tarkoitettujen talousarviositoumusten osalta, ensimmäiset jäsenvaltioiden YMP:n strategiasuunnitelmien hyväksymisen jälkeen maksettavat maaseuturahaston vuotuiset erät maksetaan siinä järjestyksessä, jossa kyseiset suunnitelmat hyväksytään. Myöhempiä eriä koskevat talousarviositoumukset tehdään siinä järjestyksessä, jossa vastaavat sitoumukset käytetään jäsenvaltioiden YMP:n strategiasuunnitelmissa. Komissio voi tehdä jäsenvaltioiden YMP:n strategiasuunnitelmiin osittaisia vuotuisia sitoumuksia, jos käytettävissä olevat maksusitoumusmäärärahat ovat rajalliset. Loput määrärahoista sidotaan tällaisiin suunnitelmiin vasta sitten, kun lisämaksusitoumusmäärärahat ovat käytettävissä.

9 artikla

Kuukausimaksujen lykkääminen

Asetuksen (EU) 2021/2116 21 artiklassa tarkoitettuja jäsenvaltioille suoritettavia kuukausimaksuja voidaan lykätä, jos mainitun asetuksen 90 artiklan 1 kohdan c alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitetut tiedonannot toimitetaan myöhässä tai niissä ilmenee epäselvyyksiä, jotka edellyttävät lisätarkistuksia. Komissio ilmoittaa asianomaisille jäsenvaltioille hyvissä ajoin aikomuksestaan lykätä maksuja.

10 artikla

Maksujen keskeyttäminen vuotuisen tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä

1.   Jos komissio keskeyttää asetuksen (EU) 2021/2116 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kuukausimaksut mainitun asetuksen 40 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla, sovelletaan seuraavia maksujen keskeyttämisasteita:

| a) | jos jäsenvaltio ei toimita asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja 1 päivään maaliskuuta mennessä: 1 prosentti mainitun asetuksen 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kuukausimaksujen kokonaismäärästä; |
| --- | --- |

a)

jos jäsenvaltio ei toimita asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja 1 päivään maaliskuuta mennessä: 1 prosentti mainitun asetuksen 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kuukausimaksujen kokonaismäärästä;

| b) | jos jäsenvaltio ei toimita asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja 1 päivään huhtikuuta mennessä: 1,5 prosenttia mainitun asetuksen 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kuukausimaksujen kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

b)

jos jäsenvaltio ei toimita asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja 1 päivään huhtikuuta mennessä: 1,5 prosenttia mainitun asetuksen 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kuukausimaksujen kokonaismäärästä.

2.   Keskeyttäminen päättyy, kun kaikki asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on toimitettu.

11 artikla

Maksujen keskeyttäminen vuotuisen tuloksellisuuden tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä

1.   Jos komissio keskeyttää asetuksen (EU) 2021/2116 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kuukausimaksut tai mainitun asetuksen 32 artiklassa tarkoitetut välimaksut mainitun asetuksen 40 artiklan 2 kohdan nojalla asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklassa tarkoitetun tuloksellisuuden tarkastamisen ja hyväksymisen jälkeen, maksun keskeyttämisasteen on oltava sama kuin asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdan nojalla sovelletun vähennyksen ja 50 prosenttiyksikön erotus kerrottuna kahdella. Sovellettavan keskeyttämisasteen on oltava vähintään 10 prosenttia.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut keskeytykset eivät rajoita asetuksen (EU) 2021/2116 53 ja 55 artiklan soveltamista.

12 artikla

Menoilmoitusten laatimisessa sovellettava valuuttakurssi

1.   Maataloustukirahastossa niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa, on asetuksen (EU) 2021/2116 94 artiklan 4 kohdan mukaisesti sovellettava menoilmoitusten laatimiseksi tämän asetuksen V luvun ja alakohtaisen maatalouslainsäädännön mukaisesti samaa valuuttakurssia, jota ne ovat käyttäneet suorittaessaan maksuja tuensaajille tai periessään tuloja.

2.   Maaseuturahastossa niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa, on menoilmoitustensa laatimiseksi sovellettava kunkin maksun tai takaisinperinnän osalta Euroopan keskuspankin ennen sitä kuukautta, jonka aikana toimet merkitään maksajaviraston kirjanpitoon, vahvistamaa toiseksi viimeistä valuuttakurssia.

3.   Asetuksen (EU) 2021/2116 53 ja 54 artiklassa tarkoitetuissa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevissa päätöksissä sekä mainitun asetuksen 55 artiklassa tarkoitetussa sääntöjenmukaisuuden tarkastamisessa on käytettävä Euroopan keskuspankin sen jälkeen, kun tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevat täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty, vahvistamaa ensimmäistä valuuttakurssia.

4.   Muissa kuin 1–3 kohdissa tarkoitetuissa tapauksissa ja toimissa, joiden osalta unionin lainsäädännössä ei jäsenmaille, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa, ole vahvistettu valuuttakurssin määräytymisperustetta, sovellettava valuuttakurssi on Euroopan keskuspankin ennen sitä kuukautta, jolle menot tai käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ilmoitetaan, vahvistama toiseksi viimeinen valuuttakurssi.

III LUKU

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä muut tarkastukset

13 artikla

Vähennysten tekemisen perusteet ja menettelytavat tuloksellisuuden tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdan mukaisen unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettäviä määriä koskevan päätöksen tekemiseksi komissio vertaa jäsenvaltion ilmoittamia tukitoimen vuotuisia menoja sen vastaaviin tuotoksiin, joista raportoidaan asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa ja mainitun asetuksen 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan ja 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla toimitetuissa sekä asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitetuissa vuotuisissa tuloksellisuuskertomuksissa.

2.   Jos ilmoitetut menot eivät vastaa mitään asianomaisen varainhoitovuoden tuotosta ja jos jäsenvaltio ei ole aiemmin selittänyt tällaisia tuotosten ja toteutuneiden yksikkömäärien poikkeamia vuotuisessa tuloksellisuuskertomuksessa asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklan 5–9 kohdan mukaisesti tai jos poikkeamien perustelut ovat riittämättömät, jäsenvaltion on komission asettaman määräajan sisällä toimitettava lisäperusteluja. Perustelut on annettava silloin kun ilmoitetut menot eivät vastaa mitään kyseisen varainhoitovuoden tuotosta.

3.   Jäsenvaltion on perusteluissaan annettava tiedot, joista käyvät ilmi poikkeus yksikkömäärän tasolla sekä tarkastelujakso. Perusteluissa on esitettävä määrälliset tiedot sekä tarvittaessa laadulliset selvitykset.

Jäsenvaltion on annettava myös tiedot siitä, mitä korjaavia toimia on jo toteutettu poikkeaman korjaamiseksi ja toistumisen estämiseksi ja mikä on näiden toimien vaikutus.

Jos jäsenvaltio ei pysty perustelemaan kaikkia poikkeamia 2 kohdan mukaisesti, se voi antaa perustelut osalle poikkeamista.

4.   Jos jäsenvaltio ei anna asianmukaisia perusteluita poikkeamille tai jos komissio katsoo 2 ja 3 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltion antamat perustelut ovat puutteelliset tai niissä annetaan perustelut vain osalle poikkeamista, komissio vähentää asiaankuuluvat määrän unionin rahoituksesta. Komissio antaa tämän tiedoksi jäsenvaltiolle erillisessä tiedonannossa.

5.   Tässä artiklassa tarkoitettujen vähennysten soveltaminen ei rajoita asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklassa tarkoitettua sääntöjenmukaisuuden tarkastamista koskevaa myöhempää päätöstä.

14 artikla

Oikaisujen tekemisen perusteet ja menettelytavat asetuksen (EU) 2021/2115 soveltamisalan ulkopuolisten menojen, puuvillan lajikohtaisen tuen ja varhaiseläkkeen tuen sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen yhteydessä

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan 1 kohdan nojalla annettavan unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettäviä määriä koskevan päätöksen tekemiseksi komissio erittelee ne määrät tai määrien osat, jotka on todettu aiheettomasti maksetuiksi, ja ne, jotka määritetään soveltamalla ekstrapoloituja tai kiinteämääräisiä oikaisuja.

Jos komissio toteaa, että asetuksen (EU) 2021/2115 soveltamisalan ulkopuoliset menot, asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajaksossa tarkoitettu puuvillan lajikohtainen tuki tai 155 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu varhaiseläkkeen tuki eivät ole aiheutuneet unionin lainsäädännön mukaisesti, se käyttää unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettävien määrien määrittämiseksi omia havaintojaan ja ottaa huomioon tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat asettaneet saataville asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan mukaisesti toteutetun sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn aikana.

2.   Vain jos aiheettomasti maksetut määrät voidaan yksilöidä oikeasuhteisin ponnistuksin, komissio käyttää rahoituksen ulkopuolelle jättämisen perusteena tällaisten määrien yksilöintiä. Jos komissio ei voi oikeasuhteisin ponnistuksin yksilöidä aiheettomasti maksettuja määriä, jäsenvaltio voi komission sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyssä asettamassa määräajassa toimittaa tietoja näiden määrien tarkastuksesta, jossa on tarkasteltu kaikkia sellaisia yksittäisiä tapauksia, joihin sääntöjenvastaisuus on saattanut vaikuttaa. Tämän tarkastuksen on katettava kaikki menot, jotka on suoritettu sovellettavan oikeuden vastaisesti ja jotka on otettu unionin talousarvioon. Toimitetuissa tiedoissa on ilmoitettava kaikki yksittäiset määrät, jotka eivät kyseisen sääntöjenvastaisuuden vuoksi ole tukikelpoisia.

3.   Jos aiheettomasti maksettuja määriä ei voida yksilöidä 2 kohdan mukaisesti, komissio voi määrittää rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät soveltamalla ekstrapoloituja oikaisuja. Jotta komissio voisi määrittää kyseiset määrät, jäsenvaltiot voivat komission sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyssä asettamassa määräajassa toimittaa laskelman unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettävästä määrästä ekstrapoloimalla tilastollisin menetelmin kyseisten tapausten edustavaan otokseen perustuvista tarkastuksista saadut tulokset. Otos on valittava perusjoukosta, jossa todetun sääntöjenvastaisuuden voidaan kohtuudella olettaa ilmenevän.

4.   Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden toimittamien tulosten huomioon ottamiseksi komissiolla on oltava mahdollisuus

| a) | arvioida yksilöinnissä tai ekstrapoloinnissa käytettyjä menetelmiä, joista jäsenvaltioiden on toimitettava selkeät kuvaukset; |
| --- | --- |

a)

arvioida yksilöinnissä tai ekstrapoloinnissa käytettyjä menetelmiä, joista jäsenvaltioiden on toimitettava selkeät kuvaukset;

| b) | tarkastaa 3 kohdassa tarkoitetun otoksen edustavuus; |
| --- | --- |

b)

tarkastaa 3 kohdassa tarkoitetun otoksen edustavuus;

| c) | tarkastaa sille toimitetun laskelman tai ekstrapoloinnin sisältö ja tulokset; |
| --- | --- |

c)

tarkastaa sille toimitetun laskelman tai ekstrapoloinnin sisältö ja tulokset;

| d) | saada riittävä ja merkityksellinen todentava aineisto laskemisen tai ekstrapoloinnin perusteena olevaista tiedoista. |
| --- | --- |

d)

saada riittävä ja merkityksellinen todentava aineisto laskemisen tai ekstrapoloinnin perusteena olevaista tiedoista.

5.   Jäsenvaltio voi 3 kohdassa tarkoitettuja ekstrapoloituja oikaisuja tehdessään käyttää maksajavirastojen valvontatilastoja, jotka todentamisviranomainen on varmentanut, tai tällaisen elimen asetuksen (EU) 2021/2116 12 artiklassa tarkoitetun tarkastuksen yhteydessä tekemää virhetason arviota, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | komissio on tyytyväinen todentamisviranomaisten työhön sekä tarkastusstrategian että tosiasiallisen tarkastustyön sisällön, laajuuden ja laadun suhteen; |
| --- | --- |

a)

komissio on tyytyväinen todentamisviranomaisten työhön sekä tarkastusstrategian että tosiasiallisen tarkastustyön sisällön, laajuuden ja laadun suhteen;

| b) | todentamisviranomaisten työn kohde ja laajuus on johdonmukainen kyseessä olevan sääntöjenmukaisuuden tarkastuksen kohteen ja laajuuden kanssa, erityisesti kun kyseessä ovat toimenpiteet tai ohjelmat; |
| --- | --- |

b)

todentamisviranomaisten työn kohde ja laajuus on johdonmukainen kyseessä olevan sääntöjenmukaisuuden tarkastuksen kohteen ja laajuuden kanssa, erityisesti kun kyseessä ovat toimenpiteet tai ohjelmat;

| c) | niiden seuraamusten määrä, joita olisi pitänyt soveltaa, on otettu huomioon arvioinneissa. |
| --- | --- |

c)

niiden seuraamusten määrä, joita olisi pitänyt soveltaa, on otettu huomioon arvioinneissa.

6.   Jos edellytykset unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettävien määrien määrittämiseksi 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla eivät täyty tai määriä ei voida tapauksen luonteen vuoksi määrittää kyseisten kohtien perusteella, komissio soveltaa soveltuvia kiinteämääräisiä oikaisuja ottaen huomioon rikkomuksen luonteen ja vakavuuden sekä oman arvionsa unionin talousarviolle aiheutuneen taloudellisen vahingon riskistä.

Kiinteämääräisen oikaisun taso määritellään ottaen erityisesti huomioon todetun sääntöjenvastaisuuden laatu. Tätä varten valvonnassa ilmenneet puutteet jaetaan olennaisessa valvonnassa ja lisävalvonnassa ilmenneisiin puutteisiin seuraavasti:

| a) | olennaista valvontaa ovat tukikelpoisuuden määrittämiseksi sekä vähennysten ja seuraamusten asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi tehtävät hallinnolliset ja paikalla tehtävät tarkastukset; |
| --- | --- |

a)

olennaista valvontaa ovat tukikelpoisuuden määrittämiseksi sekä vähennysten ja seuraamusten asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi tehtävät hallinnolliset ja paikalla tehtävät tarkastukset;

| b) | lisävalvontaa ovat kaikki muut maksupyyntöjen asianmukaisen käsittelyn edellyttämät hallinnolliset toimet. |
| --- | --- |

b)

lisävalvontaa ovat kaikki muut maksupyyntöjen asianmukaisen käsittelyn edellyttämät hallinnolliset toimet.

Jos saman sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn yhteydessä todetaan erilaisia sääntöjenvastaisuuksia, jotka erikseen tarkasteltuina johtaisivat erilaisiin kiinteämääräisiin oikaisuihin, sovelletaan aina pelkästään suurinta kiinteämääräistä oikaisua.

7.   Määrittäessään kiinteämääräisen oikaisun suuruutta komissio kiinnittää erityistä huomiota yhteen tai useampaan seuraavista seikoista, jotka osoittavat vakavien puutteiden olemassaoloa ja siten unionin talousarviolle suurempaa vahinkoriskiä:

| a) | yksi tai useampi olennaisen valvonnan osa on jätetty toteuttamatta tai on toteutettu niin heikosti tai niin epäsäännöllisin väliajoin, ettei sen perusteella voida määritellä maksupyynnön tukikelpoisuutta tai ehkäistä sääntöjenvastaisuuksia; |
| --- | --- |

a)

yksi tai useampi olennaisen valvonnan osa on jätetty toteuttamatta tai on toteutettu niin heikosti tai niin epäsäännöllisin väliajoin, ettei sen perusteella voida määritellä maksupyynnön tukikelpoisuutta tai ehkäistä sääntöjenvastaisuuksia;

| b) | saman valvontajärjestelmän yhteydessä havaitaan vähintään kolme puutetta; |
| --- | --- |

b)

saman valvontajärjestelmän yhteydessä havaitaan vähintään kolme puutetta;

| c) | jäsenvaltion valvontajärjestelmää ei ole sovellettu lainkaan tai sitä sovelletaan huomattavan puutteellisesti ja on olemassa todisteita laaja-alaisista sääntöjenvastaisuuksista, ja sääntöjenvastaisuuksiin ja vilpillisiin menettelyihin puuttuminen on laiminlyöty; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltion valvontajärjestelmää ei ole sovellettu lainkaan tai sitä sovelletaan huomattavan puutteellisesti ja on olemassa todisteita laaja-alaisista sääntöjenvastaisuuksista, ja sääntöjenvastaisuuksiin ja vilpillisiin menettelyihin puuttuminen on laiminlyöty;

| d) | tutkimuksessa, joka suoritetaan sen tutkimuksen jälkeen, jossa puutteet on ensimmäisen kerran havaittu ja ilmoitettu jäsenvaltiolle, ilmenee jäsenvaltion suhteen samanlaisia puutteita samalla alalla, ottaen kuitenkin huomioon jäsenvaltion jo toteuttamat korjaavat tai korvaavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

d)

tutkimuksessa, joka suoritetaan sen tutkimuksen jälkeen, jossa puutteet on ensimmäisen kerran havaittu ja ilmoitettu jäsenvaltiolle, ilmenee jäsenvaltion suhteen samanlaisia puutteita samalla alalla, ottaen kuitenkin huomioon jäsenvaltion jo toteuttamat korjaavat tai korvaavat toimenpiteet.

8.   Jos jäsenvaltio esittää tiettyjä objektiivisia seikkoja, jotka eivät täytä tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, mutta jotka osoittavat, että maataloustukirahastolle ja maaseuturahastolle aiheutuva suurin mahdollinen vahinko on pienempi kuin määrä, joka saataisiin ehdotettua pienemmän kiinteämääräisen oikaisun soveltamisesta, komissio soveltaa kyseistä pienempää kiinteämääräistä oikaisua päättäessään asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan nojalla määristä, jotka jätetään unionin rahoituksen ulkopuolelle.

9.   Määrät, jotka on tosiasiallisesti peritty tuensaajilta ja hyvitetty maataloustukirahastolle ja maaseuturahastolle komission sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyssä asettamaan asianmukaiseen päivämäärään mennessä, vähennetään määrästä, jonka komissio asetuksen (EU) 2021/2116 55 nojalla päättää jättää unionin rahoituksen ulkopuolelle.

15 artikla

Oikaisujen tekemisen perusteet ja menettelytavat asetuksen (EU) 2021/2115 soveltamisalaan kuuluvien menojen sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen yhteydessä

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan 1 kohdan nojalla annettavan unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettäviä määriä koskevan päätöksen tekemiseksi komissio käyttää omia havaintojaan ja ottaa huomioon tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat asettaneet saataville mainitun asetuksen 55 artiklan 3 kohdan mukaisesti toteutetussa sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyssä. Unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettävien määrien on mahdollisimman hyvin vastattava toteutuneita taloudellisia menetyksiä tai unionin talousarvioon kohdistuvia riskejä.

2.   Jos komissio toteaa, että menoja ei ole toteutettu unionin lainsäädännön mukaisesti, se voi määrittää unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät soveltamalla kiinteämääräisiä oikaisuja ottaen huomioon rikkomuksen luonteen ja vakavuuden sekä oman arvionsa unionille aiheutuneen taloudellisen vahingon riskistä.

Kiinteämääräisen oikaisun taso määritellään ottaen erityisesti huomioon todetun vakavan puutteen laatu. Tältä osin on otettava huomioon ne hallintojärjestelmien osat, joissa on todettu vakavia puutteita.

Jos saman sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn yhteydessä todetaan erilaisia vakavia puutteita, jotka erikseen tarkasteltuina johtaisivat erilaisiin kiinteämääräisiin oikaisuihin, sovelletaan aina pelkästään suurinta kiinteämääräistä oikaisua.

3.   Määrittäessään kiinteämääräisen oikaisun suuruutta komissio kiinnittää erityistä huomiota yhteen tai useampaan seuraavista seikoista, jotka osoittavat vakavien puutteiden olemassaoloa ja siten unionin talousarviolle suurempaa vahinkoriskiä:

| a) | vakavat puutteet yhdessä tai useammassa hallintojärjestelmän osassa; |
| --- | --- |

a)

vakavat puutteet yhdessä tai useammassa hallintojärjestelmän osassa;

| b) | jäsenvaltion hallintojärjestelmän jotakin osaa ei ole sovellettu lainkaan ja on olemassa todisteita laaja-alaisista sääntöjenvastaisuuksista, ja sääntöjenvastaisuuksiin ja vilpillisiin menettelyihin puuttuminen on laiminlyöty; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion hallintojärjestelmän jotakin osaa ei ole sovellettu lainkaan ja on olemassa todisteita laaja-alaisista sääntöjenvastaisuuksista, ja sääntöjenvastaisuuksiin ja vilpillisiin menettelyihin puuttuminen on laiminlyöty;

| c) | tutkimuksessa, joka suoritetaan sen tutkimuksen jälkeen, jossa puutteet on ensimmäisen kerran havaittu ja ilmoitettu jäsenvaltiolle, ilmenee jäsenvaltion suhteen samanlaisia puutteita samalla alalla, ottaen kuitenkin huomioon jäsenvaltion jo toteuttamat korjaavat tai korvaavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

c)

tutkimuksessa, joka suoritetaan sen tutkimuksen jälkeen, jossa puutteet on ensimmäisen kerran havaittu ja ilmoitettu jäsenvaltiolle, ilmenee jäsenvaltion suhteen samanlaisia puutteita samalla alalla, ottaen kuitenkin huomioon jäsenvaltion jo toteuttamat korjaavat tai korvaavat toimenpiteet.

4.   Jos jäsenvaltio osoittaa, että maataloustukirahastolle ja maaseuturahastolle aiheutuva suurin mahdollinen vahinko on pienempi kuin summa, joka saataisiin ehdotetun kiinteämääräisen oikaisun soveltamisesta, komissio voi asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklassa tarkoitetussa sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyssä soveltaa pienempää kiinteämääräistä oikaisua tai käyttää todentamisviranomaisen mainitun asetuksen 12 artiklassa tarkoitetun tarkastuksen yhteydessä tekemää hallintojärjestelmien arviointia määrittääkseen unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät.

5.   Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa komission sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyssä asettamassa määräajassa toimittaa tietoja näiden määrien tarkastuksesta, jossa on tarkasteltu kaikkia sellaisia yksittäisiä tapauksia, joihin puute on saattanut vaikuttaa. Tämän tarkastuksen on katettava kaikki menot, jotka on suoritettu unionin lainsäädännön vastaisesti ja otettu unionin talousarvioon. Toimitetuissa tiedoissa on ilmoitettava kaikki määrät, jotka eivät kyseisen unionin lainsäädännön vastaisuuden vuoksi ole tukikelpoisia. Jos jäsenvaltio ei voi oikeasuhteisin ponnistuksin laskea aiheettomasti maksettuja määriä, se voi vaihtoehtoisesti esittää riskinarvion, joka perustuu tilastollisesti pätevään ja edustavaan otokseen siitä perusjoukosta, johon kyseinen puute vaikuttaa. Todentamisviranomainen vahvistaa puutetta koskevan jäsenvaltion arvioinnin.

6.   Edellä 5 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden toimittamien tulosten huomioon ottamiseksi komissio arvioi toimitetun tarkastuksen tai ekstrapoloinnin sisällön ja tulokset sekä niiden laadinnassa käytetyn menetelmän. Jos komissio hyväksyy toimitetun tarkastuksen tai ekstrapoloinnin sisällön ja tulokset sekä sen laadinnassa käytetyn menetelmän, se määrittää unionin rahoituksen ulkopuolelle asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan nojalla jätettävät määrät jäsenvaltioiden 5 kohdan mukaisesti toimittamien tulosten perusteella.

7.   Määrät, jotka on tosiasiallisesti peritty tuensaajilta ja hyvitetty maataloustukirahastolle ja maaseuturahastolle komission sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyssä asettamaan asianmukaiseen päivämäärään mennessä, vähennetään määrästä, jonka komissio asetuksen (EU) 2021/2116 55 nojalla päättää jättää unionin rahoituksen ulkopuolelle.

IV LUKU

Vakuudet

1 jakso

Soveltamisala ja määritelmien käyttö

16 artikla

Soveltamisala

Tämän luvun säännöksiä sovelletaan aina, kun maatalouden alakohtaisessa lainsäädännössä säädetään vakuudesta, riippumatta siitä, käytetäänkö vakuudesta nimenomaisesti ilmaisua ”vakuus”.

Tätä lukua ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 952/2013 (11) tarkoitettujen tuonti- ja vientitullien maksamisen varmistamiseksi asetettuihin vakuuksiin.

11

17 artikla

Tässä luvussa käytetyt määritelmät

Tässä luvussa tarkoitetaan

| a) | ’toimivaltaisella viranomaisella’ joko viranomaista, joka on toimivaltainen vastaanottamaan vakuuden tai viranomaista, joka on toimivaltainen päättämään asiaa koskevan sääntelyn mukaisesti vakuuden vapauttamisesta tai pidättämisestä; |
| --- | --- |

a)

’toimivaltaisella viranomaisella’ joko viranomaista, joka on toimivaltainen vastaanottamaan vakuuden tai viranomaista, joka on toimivaltainen päättämään asiaa koskevan sääntelyn mukaisesti vakuuden vapauttamisesta tai pidättämisestä;

| b) | ’kokonaisvaltaisella vakuudella’ toimivaltaiselle viranomaiselle asetettua vakuutta useamman velvoitteen noudattamisesta; |
| --- | --- |

b)

’kokonaisvaltaisella vakuudella’ toimivaltaiselle viranomaiselle asetettua vakuutta useamman velvoitteen noudattamisesta;

| c) | ’vakuutetun määrän kyseisellä osalla’ vakuutetun määrän osaa, jota vastaavaa määrää koskevaa vaatimusta ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

c)

’vakuutetun määrän kyseisellä osalla’ vakuutetun määrän osaa, jota vastaavaa määrää koskevaa vaatimusta ei ole noudatettu.

2 jakso

Vakuutta koskevat vaatimukset

18 artikla

Vakuudesta vastaava taho

Vakuuden antajan on oltava sellainen henkilö tai vakuus on annettava sellaisen henkilön lukuun, joka vastaa määrän maksamisesta, jos velvoitetta ei ole täytetty.

19 artikla

Vakuuden vaatimatta jättäminen

1.   Toimivaltainen viranomainen voi olla vaatimatta vakuutta, jos velvoitteiden noudattamisesta vastaava on

| a) | julkinen elin, joka harjoittaa viranomaisen toimintaa; tai |
| --- | --- |

a)

julkinen elin, joka harjoittaa viranomaisen toimintaa; tai

| b) | yksityinen elin, joka harjoittaa a alakohdassa tarkoitettua toimintaa valtion valvonnan alaisena. |
| --- | --- |

b)

yksityinen elin, joka harjoittaa a alakohdassa tarkoitettua toimintaa valtion valvonnan alaisena.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi olla vaatimatta vakuutta, jos vakuutettu määrä on pienempi kuin 500 euroa. Tällöin asianosaisen on sitouduttava kirjallisesti maksamaan vaatimatta jätettyä vakuutta vastaava määrä, jos velvoitetta ei täytetä.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa vakuuden arvoon lasketaan mukaan kaikki samaan toimeen liittyvät asianmukaiset velvoitteet.

20 artikla

Vakuuksiin liitetyt edellytykset

1.   Toimivaltaisen viranomaisen on kieltäydyttävä hyväksymästä tarjottua vakuutta tai vaadittava korvaamaan tarjottu vakuus, jota se pitää soveltumattomana tai riittämättömänä tai joka ei kata riittävän pitkää ajanjaksoa.

2.   Jos käteistalletus suoritetaan pankkisiirtona, se voidaan katsoa vakuudeksi vasta, kun toimivaltainen viranomainen on varmistunut määrän saamisesta käyttöönsä.

3.   Sekki, jonka maksamisen on taannut sen jäsenvaltion tätä tehtävää varten hoitamaan hyväksymä rahoituslaitos, jonka toimivaltainen viranomainen on kyseessä, katsotaan käteistalletukseksi. Toimivaltaisen viranomaisen ei tarvitse esittää sekkiä maksettavaksi ennen kuin takuuaika on päättymässä.

Muu kuin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu sekki kelpaa vakuudeksi ainoastaan, jos toimivaltainen viranomainen varmistuu sen määrän saamisesta käyttöönsä.

4.   Rahalaitoksen vaatimat kulut lankeavat vakuuden antajan maksettaviksi.

5.   Käteistalletuksena maksetun vakuuden antajalle ei makseta korkoa.

21 artikla

Euron käyttö

1.   Vakuudet asetetaan euroina.

2.   Jos vakuus hyväksytään jäsenvaltiossa, joka ei ole ottanut käyttöön euroa, vakuuden määrä euroina muunnetaan asianomaiseksi kansalliseksi valuutaksi V luvun mukaisesti. Vakuutta vastaavat sitoumusmäärärahat ja määrä, joka mahdollisesti pidätetään väärinkäytöksen tai laiminlyönnin vuoksi, säilyvät euromääräisinä.

22 artikla

Takaaja

1.   Takaajan virallisen asuinpaikan tai sijoittautumispaikan on oltava unionissa, ja jollei perussopimuksen palvelujen vapaata tarjoamista koskevista määräyksistä muuta johdu, sen jäsenvaltion, jossa vakuus annetaan, toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä. Takaajan on sitouduttava toimittamalla kirjallinen vakuus.

2.   Kirjallisessa vakuudessa on vähintään

| a) | määritettävä velvoite, tai jos on kyse kokonaisvaltaisesta vakuudesta, velvoitteen tai velvoitteiden muodot, joiden noudattaminen taataan maksamalla rahasumma; |
| --- | --- |

a)

määritettävä velvoite, tai jos on kyse kokonaisvaltaisesta vakuudesta, velvoitteen tai velvoitteiden muodot, joiden noudattaminen taataan maksamalla rahasumma;

| b) | ilmoitettava enimmäismäärä, johon takaaja sitoutuu; |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava enimmäismäärä, johon takaaja sitoutuu;

| c) | määriteltävä takaajan sitoutuminen yhdessä ja yhteisvastuullisesti velvoitteen noudattamisesta vastaavan henkilön kanssa maksamaan saatava summa 30 päivän kuluessa toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ja vakuuden rajoissa, jos vakuus pidätetään. |
| --- | --- |

c)

määriteltävä takaajan sitoutuminen yhdessä ja yhteisvastuullisesti velvoitteen noudattamisesta vastaavan henkilön kanssa maksamaan saatava summa 30 päivän kuluessa toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ja vakuuden rajoissa, jos vakuus pidätetään.

3.   Jos kirjallinen kokonaisvaltainen vakuus on jo toimitettu, toimivaltaisen viranomaisen on määritettävä noudatettava menettely, jotta tämän kokonaisvaltaisen vakuuden osa tai se kokonaisuudessaan liitetään erityiseen velvoitteeseen.

23 artikla

Ylivoimaisen esteen soveltaminen

Vakuuden kattaman velvollisuuden täyttämisestä vastaavan henkilön, joka väittää velvoitteen noudattamatta jättämisen johtuneen ylivoimaisesta esteestä, on osoitettava toimivaltaisia viranomaisia tyydyttävällä tavalla, että kyse on ylivoimaisesta esteestä. Jos toimivaltainen viranomainen vahvistaa, että kyseessä on ylivoimainen este, velvoite peruutetaan yksinomaan vakuuden vapauttamiseksi.

3 jakso

Muiden kuin 4 jaksossa tarkoitettujen vakuuksien vapauttaminen tai pidättäminen

24 artikla

Vakuuksien pidättäminen

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 64 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu velvoite on vaatimus toteuttaa jokin siinä asetuksessa, jossa vaatimus asetetaan, edellytetty toimi tai pidättäytyä sen toteuttamisesta.

2.   Jos velvoitetta ei ole täytetty eikä sen täyttämiselle ole asetettu määräaikaa, vakuus pidätetään, kun toimivaltainen viranomainen toteaa, ettei velvoitetta ole täytetty.

3.   Jos velvoitteen täyttämiselle on asetettu määräaika, ja velvoite täytettiin vasta kyseisen määräajan jälkeen, vakuus pidätetään.

Tässä tapauksessa vakuudesta pidätetään 10 prosenttia välittömästi ja jäljelle jäävästä määrästä vielä lisäprosenttiosuus seuraavasti:

| a) | kaksi prosenttia vuorokaudelta, joka ylittää velvoitteen täyttämisen määräajan, kun kyseessä on tuotteiden tuonti kolmanteen maahan; |
| --- | --- |

a)

kaksi prosenttia vuorokaudelta, joka ylittää velvoitteen täyttämisen määräajan, kun kyseessä on tuotteiden tuonti kolmanteen maahan;

| b) | viisi prosenttia vuorokaudelta, joka ylittää velvoitteen täyttämisen määräajan, kun kyseessä on tuotteiden poistuminen unionin tullialueelta. |
| --- | --- |

b)

viisi prosenttia vuorokaudelta, joka ylittää velvoitteen täyttämisen määräajan, kun kyseessä on tuotteiden poistuminen unionin tullialueelta.

4.   Jos velvoite täytetään ajoissa, ja tätä koskevien todisteiden esittämiselle on asetettu määräaika, velvoitteeseen liittyvä vakuus pidätetään jokaiselta määräajan ylittävältä vuorokaudelta suhteessa 0,2/määräaika päivinä ja ottaen huomioon 27 artikla.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu todiste tarkoittaa käytetyn tai erääntyneen tuonti- tai vientitodistuksen esittämistä, vakuudesta pidätetään 15 prosenttia, jos todiste jätetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vahvistetun määräajan jälkeen mutta viimeistään 730. vuorokautena todistuksen voimassaolon päättymisestä. Jäljellä oleva vakuuden määrä pidätetään 730 vuorokauden jälkeen kokonaan.

5.   Pidätettävä vakuuden määrä pyöristetään alaspäin ensimmäiseen kokonaiseen euroon tai sovellettavaan kansalliseen valuuttaan.

25 artikla

Vakuuksien vapauttaminen

1.   Vakuus tai, tapauksen mukaan, jäljelle jäävä osa vakuudesta on vapautettava viipymättä, kun unionin erityisen sääntelyn sääntöjen mukaiset todisteet velvoitteen täyttämisestä on annettu tai vakuus on osittain pidätetty asetuksen (EU) 2021/2116 64 artiklan 2 kohdan tai tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti.

2.   Vakuus vapautetaan pyynnöstä osittain, jos tuotteen määrän osaa koskeva, tätä tarkoitusta varten säädetty todiste esitetään, sillä edellytyksellä, että tämä osa ei ole pienempi kuin asetuksessa, jossa vakuus vaaditaan, määritetty vähimmäismäärä, tai, tällaisten säännösten puuttuessa, jäsenvaltion määrittämä vähimmäismäärä.

3.   Jos vakuuden vapauttamiseksi tarvittavien todisteiden esittämiselle ei ole säädetty ajankohtaa, ajanjakso on 365 vuorokautta sen velvoitteen, josta vakuus on annettu, noudattamiselle asetetusta määräajasta. Jos velvoitteen, josta vakuus on annettu, noudattamiselle ei ole asetettu määräaikaa, vakuuden vapauttamiseksi tarvittavien todisteiden esittämiselle asetettu määräaika on 365 vuorokautta siitä päivästä, jona kaikki velvoitteet on täytetty.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu ajanjakso saa olla enintään 1 095 vuorokautta siitä, kun vakuus on liitetty tiettyyn velvoitteeseen.

26 artikla

Kynnysarvot

1.   Pidätetyn määrän kokonaismäärä ei saa olla suurempi kuin 100 prosenttia vakuutetun määrän kyseisestä osasta.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi luopua määrältään alle 100 euron pidättämisestä edellyttäen, että kansallisessa laissa, asetuksessa tai hallinnollisessa määräyksessä on säädetty vastaaviin tapauksiin sovellettavista samanlaisista säännöistä.

4 jakso

Vakuudet ennakkomaksuista

27 artikla

Soveltamisala

Tämän jakson säännöksiä sovelletaan kaikkiin tapauksiin, joissa unionin muussa kuin alakohtaisia tukitoimenpiteitä koskevassa erityisessä sääntelyssä säädetään, että määrä voidaan maksaa ennen kuin tuen tai ennakon saamiseen liittyvä velvoite on täytetty.

28 artikla

Vakuuksien vapauttaminen

1.   Vakuus vapautetaan joko

| a) | kun lopullinen oikeus ennakkomäärän saamiseen on vahvistettu; |
| --- | --- |

a)

kun lopullinen oikeus ennakkomäärän saamiseen on vahvistettu;

| b) | tai kun ennakkomäärä ja siihen lisätty unionin erityisessä sääntelyssä säädetty mahdollinen lisämäärä on maksettu takaisin. |
| --- | --- |

b)

tai kun ennakkomäärä ja siihen lisätty unionin erityisessä sääntelyssä säädetty mahdollinen lisämäärä on maksettu takaisin.

2.   Kun ennakkomäärän saamista koskevan oikeuden todistamiselle asetettu määräaika ylitetään ilman, että oikeudesta on esitetty todiste, toimivaltaisen viranomaisen on välittömästi sovellettava vakuuden pidättämismenettelyä.

Jos unionin erityissäännöissä niin määrätään, tämä todiste voidaan kuitenkin esittää vielä kyseisen määräpäivän jälkeen vakuuden osittaista palauttamista vastaan.

V LUKU

Euron käyttö

29 artikla

Kolmansien maiden kanssa käytävä kauppa

1.   Tuontiin liittyvissä määrissä ja vientimaksuissa, jotka on unionin lainsäädännössä vahvistettu euroina yhteisen maatalouspolitiikan säädöksellä ja joita sovelletaan jäsenvaltioissa kansallisina valuuttoina, muuntokurssi on nimenomaisesti asetuksen (EU) N:o 952/2013 53 artiklan 1 kohdan mukaisesti sovellettavan kurssin suuruinen.

2.   Unionin maatalouslainsäädännössä euroina ilmaistavien, kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan liittyvien hintojen ja määrien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on tulli-ilmoituksen hyväksyminen vastaanotetuksi.

3.   Kun hedelmien ja vihannesten tuonnissa lasketaan kiinteä arvo tulohinnan määrittämistä varten, valuuttakurssin määräytymisperuste niiden edustavien hintanoteerausten osalta, joita käytetään mainitun kiinteän arvon ja alennuksen määrän laskemiseen, on päivä, johon hintanoteeraukset viittaavat.

30 artikla

Erityistukityypit

1.   Kaupan pidettävien tuotteiden määrään perustuvan tuen osalta ja tiettyyn käyttötarkoitukseen tarkoitettujen tuotteiden määrään perustuvan tuen osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on ensimmäinen toimi, jolla varmistetaan kyseisten tuotteiden asianmukainen käyttö sen jälkeen, kun kyseinen toimija on ottanut tuotteet haltuunsa, ja joka on edellytys tuen myöntämiselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 32 ja 33 artiklan soveltamista.

2.   Yksityisen varastoinnin tuen osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on ensimmäinen päivä, jonka osalta tukea myönnetään samalle sopimukselle.

3.   Muiden kuin tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 32 ja 33 artiklassa tarkoitettujen tukien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on tukihakemusten viimeinen jättöpäivä.

31 artikla

Viiniala

1.   Valuuttakurssin määräytymisperuste on sen varainhoitovuoden ensimmäinen päivä, jona tukea myönnetään seuraaviin tarkoituksiin:

| a) | asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen;

| b) | asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan l alakohdassa tarkoitettu väliaikainen ja asteittain aleneva apu keskinäisten rahastojen perustamisesta aiheutuvien hallintokulujen kattamiseen; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan l alakohdassa tarkoitettu väliaikainen ja asteittain aleneva apu keskinäisten rahastojen perustamisesta aiheutuvien hallintokulujen kattamiseen;

| c) | asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitettu satovakuutus luonnonkatastrofiin rinnastettavissa olevien epäsuotuisien sääolojen, epäsuotuisien sääolojen, eläinten, kasvitautien tai tuhoojavahinkojen aiheuttamien tulonmenetysten varalta. |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitettu satovakuutus luonnonkatastrofiin rinnastettavissa olevien epäsuotuisien sääolojen, epäsuotuisien sääolojen, eläinten, kasvitautien tai tuhoojavahinkojen aiheuttamien tulonmenetysten varalta.

2.   Asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen raakana korjaamista koskevien toimien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on päivä, jona raakana korjaamista koskeva toimi tapahtuu.

3.   Asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan g alakohdassa tarkoitetun, asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan II osan D jaksossa säädettyjen rajoitusten mukaisesti tehdyn viiniyttämisen sivutuotteiden tislauksen osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on sen varainhoitovuoden ensimmäinen päivä, jona sivutuote toimitetaan.

4.   Asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b, e ja m alakohdassa tarkoitettujen investointien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on sen vuoden, jona päätös tuen myöntämisestä tehdään, 1 päivä tammikuuta.

5.   Asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f, h, i, j ja k alakohdassa tarkoitettujen tukitoimityyppien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on Euroopan keskuspankin ennen sitä kuukautta, jolle menot tai käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ilmoitetaan, vahvistama toiseksi viimeinen valuuttakurssi.

32 artikla

Koulujakelujärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvät tuen määrät ja maksut

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 II osan I osaston II luvun I jaksossa tarkoitetun koulujakelujärjestelmän toteuttamiseen myönnettyyn tukeen sovellettavan valuuttakurssin määräytymisperuste on kyseistä lukuvuotta edeltävän vuoden 1 päivä tammikuuta.

33 artikla

Rakenteelliset tai ympäristöön liittyvät tuet

Asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston IV luvun mukaisesti maksetun maaseudun kehittämistuen sekä asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla hyväksyttyihin toimenpiteisiin liittyvien maksujen osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on sen vuoden, jona kyseisen tuen hyväksymistä koskeva päätös on tehty, 1 päivä tammikuuta.

Silloin kun ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen määrien maksaminen porrastetaan unionin sääntelyn mukaisesti useammalle vuodelle, vuosittaisten maksuerien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on kuitenkin sen vuoden, jona kyseinen maksuerä maksetaan, 1 päivä tammikuuta.

34 artikla

Muut määrät ja hinnat

Muiden kuin 30–33 artiklassa tarkoitettujen hintojen tai määrien taikka näihin hintoihin liittyvien, unionin lainsäädännössä tai tarjouskilpailumenettelyssä euroina ilmaistujen määrien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on päivä, jona jokin seuraavista oikeudellisista toimista tapahtuu:

| a) | hankinnoissa se, että hyväksyttävä tarjous vastaanotetaan; |
| --- | --- |

a)

hankinnoissa se, että hyväksyttävä tarjous vastaanotetaan;

| b) | myynnissä se, että hyväksyttävä tarjous vastaanotetaan; |
| --- | --- |

b)

myynnissä se, että hyväksyttävä tarjous vastaanotetaan;

| c) | tuotteiden markkinoilta poistamisessa päivä, jona markkinoilta poistaminen tapahtuu; |
| --- | --- |

c)

tuotteiden markkinoilta poistamisessa päivä, jona markkinoilta poistaminen tapahtuu;

| d) | korjaamatta jättämistä ja raakana korjaamista koskevissa toimissa päivä, jona korjaamatta jättämistä tai raakana korjaamista koskeva toimi tapahtuu; |
| --- | --- |

d)

korjaamatta jättämistä ja raakana korjaamista koskevissa toimissa päivä, jona korjaamatta jättämistä tai raakana korjaamista koskeva toimi tapahtuu;

| e) | kuljetus- ja jalostuskustannusten tai yksityisen varastoinnin kustannusten sekä tutkimuksiin tarjouskilpailumenettelyssä kohdennettujen määrien osalta tarjousten viimeinen jättöpäivä; |
| --- | --- |

e)

kuljetus- ja jalostuskustannusten tai yksityisen varastoinnin kustannusten sekä tutkimuksiin tarjouskilpailumenettelyssä kohdennettujen määrien osalta tarjousten viimeinen jättöpäivä;

| f) | määrien, hintojen tai tarjousten markkinoilla toteamisen osalta päivä, jona määrä, hinta tai tarjous todetaan; |
| --- | --- |

f)

määrien, hintojen tai tarjousten markkinoilla toteamisen osalta päivä, jona määrä, hinta tai tarjous todetaan;

| g) | maatalouslainsäädännön noudattamatta jättämiseen liittyvien seuraamusten osalta päivä, jona toimivaltaiset viranomaiset antavat noudattamatta jättämisen toteamisesta asiakirjan. |
| --- | --- |

g)

maatalouslainsäädännön noudattamatta jättämiseen liittyvien seuraamusten osalta päivä, jona toimivaltaiset viranomaiset antavat noudattamatta jättämisen toteamisesta asiakirjan.

35 artikla

Ennakoiden maksaminen

Ennakoiden osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on määräytymisperuste, jota sovelletaan siihen hintaan tai määrään, johon ennakko liittyy, kun tämä määräytymisperuste edeltää ennakon maksua, tai, muissa tapauksissa, ennakon euromäärän vahvistamispäivä, tai, mikäli tämä ei ole mahdollinen, ennakon maksupäivä. Valuuttakurssin määräytymisperusteen soveltaminen ennakoihin ei rajoita koko kyseiselle hinnalle tai määrälle vahvistetun määräytymisperusteen soveltamista.

36 artikla

Vakuudet

Vakuuksien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on päivä, jona vakuus asetetaan.

Sovelletaan kuitenkin seuraavia poikkeuksia:

| a) | ennakoihin liittyvien vakuuksien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on määräytymisperuste sellaisena kuin se on määritettynä ennakon määrälle, kun tämä on tapahtunut ennen vakuuden maksamista; |
| --- | --- |

a)

ennakoihin liittyvien vakuuksien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on määräytymisperuste sellaisena kuin se on määritettynä ennakon määrälle, kun tämä on tapahtunut ennen vakuuden maksamista;

| b) | tarjousten jättämiseen liittyvien vakuuksien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on päivä, jona tarjous jätetään; |
| --- | --- |

b)

tarjousten jättämiseen liittyvien vakuuksien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on päivä, jona tarjous jätetään;

| c) | tarjousten toteuttamiseen liittyvien vakuuksien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on päivä, jona tarjouskilpailupyynnön voimassaolo päättyy. |
| --- | --- |

c)

tarjousten toteuttamiseen liittyvien vakuuksien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on päivä, jona tarjouskilpailupyynnön voimassaolo päättyy.

37 artikla

Valuuttakurssin määrittäminen

Kun unionin lainsäädännössä on vahvistettu määräytymisperuste, käytetään Euroopan keskuspankin viimeisintä valuuttakurssia, jonka se on vahvistanut ennen määräytymisperusteen esiintymiskuukauden ensimmäistä päivää.

Valuuttakursseja käytetään kuitenkin seuraavissa tapauksissa seuraavasti:

| a) | tämän asetuksen 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, joissa valuuttakurssin määräytymisperuste on tulli-ilmoituksen vastaanottaminen, käytetään asetuksen (EU) N:o 952/2013 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kurssia; |
| --- | --- |

a)

tämän asetuksen 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, joissa valuuttakurssin määräytymisperuste on tulli-ilmoituksen vastaanottaminen, käytetään asetuksen (EU) N:o 952/2013 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kurssia;

| b) | julkisten varastointitoimien yhteydessä syntyneiden interventiomenojen osalta käytetään kurssia, joka saadaan soveltamalla komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 (12) 3 artiklan 2 kohtaa. |
| --- | --- |

b)

julkisten varastointitoimien yhteydessä syntyneiden interventiomenojen osalta käytetään kurssia, joka saadaan soveltamalla komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 (12) 3 artiklan 2 kohtaa.

12

38 artikla

Transaktioiden tarkastukset

Euromäärät, jotka saadaan soveltamalla asetuksen (EU) 2021/2116 IV osaston III lukua, muunnetaan tarpeen mukaan kansallisiksi valuutoiksi soveltamalla sitä Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistua valuuttakurssia, joka on voimassa sen vuoden ensimmäisenä työpäivänä, jona tarkastusjakso alkaa.

Euroopan unionin virallisen lehden

VI LUKU

Siirtymä- ja loppusäännökset

39 artikla

Siirtymäsäännökset

Jos asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaisesti hyväksytty maksajavirasto ottaa vastatakseen menoista, joista se ei aiemmin ollut vastuussa, sillä on oltava uusia tehtäviä koskeva hyväksyntä ennen 1 päivää tammikuuta 2023.

40 artikla

Kumoaminen

Kumotaan delegoitu asetus (EU) N:o 907/2014 1 päivästä tammikuuta 2023.

Kuitenkin mainitun asetuksen

| a) | 5 a artiklaa, 7 artiklan 3 ja 4 kohtaa, 11 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa ja 2 kohtaa sekä 13 artiklaa sovelletaan edelleen maaseuturahaston osalta tuensaajille aiheutuneisiin menoihin ja maksajavirastojen asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla toteutettavien maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa suorittamiin maksuihin sekä maataloustukirahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla hyväksyttyihin toimintaohjelmiin; |
| --- | --- |

a)

5 a artiklaa, 7 artiklan 3 ja 4 kohtaa, 11 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa ja 2 kohtaa sekä 13 artiklaa sovelletaan edelleen maaseuturahaston osalta tuensaajille aiheutuneisiin menoihin ja maksajavirastojen asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla toteutettavien maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa suorittamiin maksuihin sekä maataloustukirahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla hyväksyttyihin toimintaohjelmiin;

| b) | 13 artiklaa sovelletaan edelleen meneillään olevaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan mukaiseen takaisinperintään. |
| --- | --- |

b)

13 artiklaa sovelletaan edelleen meneillään olevaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan mukaiseen takaisinperintään.

41 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023.

Tämän asetuksen 39 artiklaa sovelletaan kuitenkin asetuksen voimaantulopäivästä lähtien.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 907/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen, vakuuksien sekä euron käytön osalta (EUVL L 255, 28.8.2014, s. 18).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 228/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta (EUVL L 78, 20.3.2013, s. 23).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 229/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1405/2006 kumoamisesta (EUVL L 78, 20.3.2013, s. 41).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1144/2014, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa toteuttavista maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 kumoamisesta (EUVL L 317, 4.11.2014, s. 56).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

11

(12)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 906/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä julkisen intervention menojen osalta (EUVL L 255, 28.8.2014, s. 1).

12

---

LIITE I

1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen maksajavirastojen hyväksymisperusteet

1.   SISÄINEN YMPÄRISTÖ

A)   Organisaatiorakenne

Maksajaviraston organisaatiorakenteen on mahdollistettava se, että virasto suoriutuu seuraavista maataloustukirahaston ja maaseuturahaston menoja koskevista tärkeimmistä tehtävistä:

| i) | maksujen hyväksyntä ja tarkastus sen varmistamiseksi, että tuensaajalle maksettava määrä on unionin sääntöjen mukainen, mukaan lukien erityisesti hallinnolliset ja paikalla tehtävät tarkastukset; |
| --- | --- |

i)

maksujen hyväksyntä ja tarkastus sen varmistamiseksi, että tuensaajalle maksettava määrä on unionin sääntöjen mukainen, mukaan lukien erityisesti hallinnolliset ja paikalla tehtävät tarkastukset;

| ii) | maksujen suorittaminen hyväksytyn määrän maksamiseksi tuensaajalle (tai tämän edustajalle) tai maaseudun kehittämisen yhteydessä unionin rahoitusosuuden maksamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

maksujen suorittaminen hyväksytyn määrän maksamiseksi tuensaajalle (tai tämän edustajalle) tai maaseudun kehittämisen yhteydessä unionin rahoitusosuuden maksamiseksi;

| iii) | kirjanpito kaikkien maksujen kirjaamiseksi maksajaviraston erillisiin, maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevien menojen tietojärjestelmän muodossa oleviin tileihin ja menoja koskevien jaksoittaisten yhteenvetojen laadinta, mukaan lukien kuukausittaiset (maataloustukirahastoa koskevat), neljännesvuosittaiset (maaseuturahastoa koskevat) ja vuosittaiset ilmoitukset komissiolle. Maksajaviraston tileihin merkitään myös maataloustukirahaston ja maaseuturahaston rahoittamat varat, erityisesti kun kyseessä ovat interventiovarastot, tarkastamattomat ennakkomaksut, vakuudet ja velalliset; |
| --- | --- |

iii)

kirjanpito kaikkien maksujen kirjaamiseksi maksajaviraston erillisiin, maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevien menojen tietojärjestelmän muodossa oleviin tileihin ja menoja koskevien jaksoittaisten yhteenvetojen laadinta, mukaan lukien kuukausittaiset (maataloustukirahastoa koskevat), neljännesvuosittaiset (maaseuturahastoa koskevat) ja vuosittaiset ilmoitukset komissiolle. Maksajaviraston tileihin merkitään myös maataloustukirahaston ja maaseuturahaston rahoittamat varat, erityisesti kun kyseessä ovat interventiovarastot, tarkastamattomat ennakkomaksut, vakuudet ja velalliset;

| iv) | kun kyseessä ovat asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitetut tukitoimityypit, maksajaviraston organisaatiorakenteen on varmistettava myös, että asetuksen (EU) 2021/2116 37 artiklan noudattamisen osoittamiseksi tehdään asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklassa tarkoitettuun vuotuiseen tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn käytettävä tuotosindikaattoreiden raportointi ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettuun monivuotiseen tuloksellisuusseurantaan käytettävä tulosindikaattoreiden raportointi. |
| --- | --- |

iv)

kun kyseessä ovat asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitetut tukitoimityypit, maksajaviraston organisaatiorakenteen on varmistettava myös, että asetuksen (EU) 2021/2116 37 artiklan noudattamisen osoittamiseksi tehdään asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklassa tarkoitettuun vuotuiseen tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn käytettävä tuotosindikaattoreiden raportointi ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettuun monivuotiseen tuloksellisuusseurantaan käytettävä tulosindikaattoreiden raportointi.

Maksajaviraston organisaatiorakenteen on mahdollistettava valtuuksien ja vastuualojen selkeä jako kaikilla toiminnan tasoilla, ja siinä on erotettava toisistaan edellä ensimmäisen kohdan i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetut päätehtävät, joihin liittyvät vastuualat määritellään raportointisuhteet sisältävässä organisaatiokaaviossa. Siinä on oltava 4 kohdassa tarkoitetut tekniset ja sisäisen tarkastuksen yksiköt.

B)   Henkilöstöresursseja koskeva standardi

Maksajaviraston on osoitettava sitoutuneensa lahjomattomuuteen ja eettisiin arvoihin. Kaikilla hallinnon tasoilla on noudatettava ohjeissa, toimissa ja käytöksessä lahjomattomuutta ja eettisiä arvoja. Lahjomattomuus ja eettiset arvot on vahvistettava käyttäytymissäännöissä, ja ne on ymmärrettävä organisaation kaikilla tasoilla sekä ulkoistettujen palveluntarjoajien ja edunsaajien toimesta. Käytössä on oltava menettelyt, joilla arvioidaan, noudattavatko yksilöt ja yhteisöt käyttäytymissääntöjä ja puututaan viipymättä sääntöjen noudattamatta jättämiseen. Maksajaviraston on myös osoitettava olevansa sitoutunut houkuttelemaan ja pitämään palveluksessaan päteviä henkilöitä sekä kehittämään heidän osaamistaan tavoitteidensa mukaisesti.

Viraston on varmistettava erityisesti, että

| i) | toimien toteuttamiseen osoitetaan asianmukainen henkilöstö ja eri toimintatasoilla vaaditut tarkoituksenmukaiset tekniset taidot ovat olemassa; |
| --- | --- |

i)

toimien toteuttamiseen osoitetaan asianmukainen henkilöstö ja eri toimintatasoilla vaaditut tarkoituksenmukaiset tekniset taidot ovat olemassa;

| ii) | tehtävänjako on sellainen, ettei yksikään virkailija vastaa useammasta kuin yhdestä maataloustukirahastolta tai maaseuturahastolta veloitettavien summien hyväksymiseen, maksamiseen tai kirjanpitoon liittyvästä tehtävästä ja ettei yksikään virkailija suorita mitään näistä tehtävistä ilman valvontaa; |
| --- | --- |

ii)

tehtävänjako on sellainen, ettei yksikään virkailija vastaa useammasta kuin yhdestä maataloustukirahastolta tai maaseuturahastolta veloitettavien summien hyväksymiseen, maksamiseen tai kirjanpitoon liittyvästä tehtävästä ja ettei yksikään virkailija suorita mitään näistä tehtävistä ilman valvontaa;

| iii) | jokaisen virkailijan tehtävät määritellään kirjallisessa työnkuvauksessa, mukaan lukien virkailijan toimivaltaan kuuluvien rahamääräisten rajojen asettaminen. Viimeksi mainittu voidaan määritellä järjestelmässä; |
| --- | --- |

iii)

jokaisen virkailijan tehtävät määritellään kirjallisessa työnkuvauksessa, mukaan lukien virkailijan toimivaltaan kuuluvien rahamääräisten rajojen asettaminen. Viimeksi mainittu voidaan määritellä järjestelmässä;

| iv) | henkilöstöä koulutetaan asianmukaisesti kaikilla toimintatasoilla, ja koulutukseen tulee sisältyä myös petoksia koskevan tietoisuuden lisääminen, ja arkaluonteisiin toimiin järjestetään henkilöstökierto tai vaihtoehtoisesti lisätään valvontaa; |
| --- | --- |

iv)

henkilöstöä koulutetaan asianmukaisesti kaikilla toimintatasoilla, ja koulutukseen tulee sisältyä myös petoksia koskevan tietoisuuden lisääminen, ja arkaluonteisiin toimiin järjestetään henkilöstökierto tai vaihtoehtoisesti lisätään valvontaa;

| v) | ryhdytään asianmukaisiin toimenpiteisiin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 61 artiklassa tarkoitetun mahdollisen eturistiriidan riskin välttämiseksi ja havaitsemiseksi, kun on kyse maksajaviraston tehtävien toteuttamisesta suhteessa vaikutusvaltaisiin tai arkaluonteisissa tehtävissä maksajavirastossa ja sen ulkopuolella toimiviin henkilöihin. Jos on olemassa eturistiriidan riski, käytössä on oltava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että mainittua artiklaa sovelletaan. |
| --- | --- |

v)

ryhdytään asianmukaisiin toimenpiteisiin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 61 artiklassa tarkoitetun mahdollisen eturistiriidan riskin välttämiseksi ja havaitsemiseksi, kun on kyse maksajaviraston tehtävien toteuttamisesta suhteessa vaikutusvaltaisiin tai arkaluonteisissa tehtävissä maksajavirastossa ja sen ulkopuolella toimiviin henkilöihin. Jos on olemassa eturistiriidan riski, käytössä on oltava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että mainittua artiklaa sovelletaan.

C)   Riskinarviointi

Maksajaviraston on varmistettava

| i) | maksajaviraston tavoitteiden yksilöinti, jotta kyseisiin tavoitteisiin liittyvät riskit voidaan tunnistaa ja arvioida; |
| --- | --- |

i)

maksajaviraston tavoitteiden yksilöinti, jotta kyseisiin tavoitteisiin liittyvät riskit voidaan tunnistaa ja arvioida;

| ii) | maksajaviraston tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuvien riskien, mukaan lukien mahdolliset sääntöjenvastaisuudet tai petokset, yksilöinti ja analysointi, jonka perusteella määritetään, miten riskejä olisi hallinnoitava; |
| --- | --- |

ii)

maksajaviraston tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuvien riskien, mukaan lukien mahdolliset sääntöjenvastaisuudet tai petokset, yksilöinti ja analysointi, jonka perusteella määritetään, miten riskejä olisi hallinnoitava;

| iii) | petosten ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan torjumiseen tähtääviä toimenpiteitä sisältävän petostentorjuntastrategian laatiminen mahdollisen petoksen riskiin puuttumiseksi. Kyseisiin toimenpiteisiin on sisällyttävä petosten ehkäiseminen ja havaitseminen, edellytykset petosten tutkimiselle, korjaus- ja pelotetoimenpiteet sekä oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset; |
| --- | --- |

iii)

petosten ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan torjumiseen tähtääviä toimenpiteitä sisältävän petostentorjuntastrategian laatiminen mahdollisen petoksen riskiin puuttumiseksi. Kyseisiin toimenpiteisiin on sisällyttävä petosten ehkäiseminen ja havaitseminen, edellytykset petosten tutkimiselle, korjaus- ja pelotetoimenpiteet sekä oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset;

| iv) | riskien ehkäisemis- ja lieventämistoimenpiteiden toteuttaminen; |
| --- | --- |

iv)

riskien ehkäisemis- ja lieventämistoimenpiteiden toteuttaminen;

| v) | sellaisten muutosten tunnistaminen ja arviointi, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi sisäisen valvonnan järjestelmään; |
| --- | --- |

v)

sellaisten muutosten tunnistaminen ja arviointi, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi sisäisen valvonnan järjestelmään;

| vi) | riskinarvioinnin ja tunnistettujen riskien ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi toteutettujen toimenpiteiden säännöllinen uudelleentarkastelu. |
| --- | --- |

vi)

riskinarvioinnin ja tunnistettujen riskien ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi toteutettujen toimenpiteiden säännöllinen uudelleentarkastelu.

D)   Tehtävien siirtäminen

| D.1) | Jos maksajavirasto siirtää tehtäviään muulle elimelle asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti, seuraavien edellytysten on täytyttävä:






  i) | maksajaviraston ja kyseisen elimen välillä on tehtävä kirjallinen sopimus, jossa on täsmennettävä siirrettyjen tehtävien lisäksi se, minkälaiset tiedot ja asiakirjatodisteet maksajavirastolle on toimitettava ja missä määräajassa. Sopimuksen on oltava sellainen, että maksajavirasto pystyy noudattamaan hyväksymisperusteita; |
| --- | --- | --- |

D.1)

i)

maksajaviraston ja kyseisen elimen välillä on tehtävä kirjallinen sopimus, jossa on täsmennettävä siirrettyjen tehtävien lisäksi se, minkälaiset tiedot ja asiakirjatodisteet maksajavirastolle on toimitettava ja missä määräajassa. Sopimuksen on oltava sellainen, että maksajavirasto pystyy noudattamaan hyväksymisperusteita;

| ii) | maksajavirasto on kaikissa tapauksissa vastuussa asianomaisten rahastojen tehokkaasta hallinnoinnista. Se on edelleen täysin vastuussa tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta, unionin taloudellisten etujen suojaaminen mukaan lukien, sekä tähän liittyvien menojen ilmoittamisesta komissiolle ja niitä koskevan kirjanpidon laatimisesta; |
| --- | --- |

ii)

maksajavirasto on kaikissa tapauksissa vastuussa asianomaisten rahastojen tehokkaasta hallinnoinnista. Se on edelleen täysin vastuussa tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta, unionin taloudellisten etujen suojaaminen mukaan lukien, sekä tähän liittyvien menojen ilmoittamisesta komissiolle ja niitä koskevan kirjanpidon laatimisesta;

| iii) | toisen elimen tehtävät ja velvollisuudet määritellään selkeästi erityisesti unionin sääntöjen noudattamisen valvonnan ja tarkastamisen osalta; |
| --- | --- |

iii)

toisen elimen tehtävät ja velvollisuudet määritellään selkeästi erityisesti unionin sääntöjen noudattamisen valvonnan ja tarkastamisen osalta;

| iv) | maksajavirasto varmistaa, että toisella elimellä on käytettävissään tehokkaat järjestelmät sen varmistamiseksi, että se suorittaa tehtävänsä hyväksyttävästi; |
| --- | --- |

iv)

maksajavirasto varmistaa, että toisella elimellä on käytettävissään tehokkaat järjestelmät sen varmistamiseksi, että se suorittaa tehtävänsä hyväksyttävästi;

| v) | toinen elin antaa maksajavirastolle vakuutuksen tehtäviensä suorittamisesta ja selostaa käyttämänsä menetelmät; |
| --- | --- |

v)

toinen elin antaa maksajavirastolle vakuutuksen tehtäviensä suorittamisesta ja selostaa käyttämänsä menetelmät;

| vi) | maksajavirasto tarkastelee säännöllisesti toiselle elimelle siirrettyjä tehtäviä varmistuakseen siitä, että ne on suoritettu hyväksyttävästi ja unionin sääntöjä noudattaen. |
| --- | --- |

vi)

maksajavirasto tarkastelee säännöllisesti toiselle elimelle siirrettyjä tehtäviä varmistuakseen siitä, että ne on suoritettu hyväksyttävästi ja unionin sääntöjä noudattaen.

| D.2) | Edellä olevan D.1 kohdan i, ii, iii ja v alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä sovelletaan soveltuvin osin tapauksissa, joissa maksajaviraston tehtäviä hoitaa jokin muu elin tavanomaisten tehtäviensä osana kansallisen lainsäädännön perusteella. |
| --- | --- |

D.2)

2.   VALVONTATOIMET

A)   Maksupyyntöjen hyväksymismenettelyt

Maksajaviraston on vahvistettava menettelyt seuraavien sääntöjen noudattamiseksi:

| i) | maksajavirasto vahvistaa maksupyyntöjen vastaanottoa, kirjaamista ja käsittelyä koskevat yksityiskohtaiset menettelyt, joihin sisältyy kuvaus kaikista käytettävistä asiakirjoista ja käytettävästä tietojärjestelmästä; |
| --- | --- |

i)

maksajavirasto vahvistaa maksupyyntöjen vastaanottoa, kirjaamista ja käsittelyä koskevat yksityiskohtaiset menettelyt, joihin sisältyy kuvaus kaikista käytettävistä asiakirjoista ja käytettävästä tietojärjestelmästä;

| ii) | jokaisella hyväksymisestä vastaavalla virkailijalla on oltava käytettävissään yksityiskohtainen tarkistusluettelo suoritettavista tarkastuksista, ja virkailija liittää maksupyynnön asiakirjatodisteisiin todistuksensa siitä, että kyseiset tarkastukset on suoritettu. Todistus voidaan antaa sähköisesti. On osoitettava, että työtä on valvonut kokeneempi virkailija ja että tässä on noudatettu esimerkiksi otantaan, järjestelmätarkastukseen tai tarkastussuunnitelmaan perustuvaa järjestelmällistä lähestymistapaa; |
| --- | --- |

ii)

jokaisella hyväksymisestä vastaavalla virkailijalla on oltava käytettävissään yksityiskohtainen tarkistusluettelo suoritettavista tarkastuksista, ja virkailija liittää maksupyynnön asiakirjatodisteisiin todistuksensa siitä, että kyseiset tarkastukset on suoritettu. Todistus voidaan antaa sähköisesti. On osoitettava, että työtä on valvonut kokeneempi virkailija ja että tässä on noudatettu esimerkiksi otantaan, järjestelmätarkastukseen tai tarkastussuunnitelmaan perustuvaa järjestelmällistä lähestymistapaa;

| iii) | maksupyyntö voidaan hyväksyä maksettavaksi vasta, kun on suoritettu riittävät tarkastukset sen varmistamiseksi, että pyyntö on unionin sääntöjen mukainen; |
| --- | --- |

iii)

maksupyyntö voidaan hyväksyä maksettavaksi vasta, kun on suoritettu riittävät tarkastukset sen varmistamiseksi, että pyyntö on unionin sääntöjen mukainen;

| iv) | kyseisiin tarkastuksiin on sisällytettävä erityistä toimenpidettä koskevassa asetuksessa, jonka perusteella tuen maksamista pyydetään, sekä asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklassa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja havaitsemiseksi vaaditut tarkastukset ottaen erityisesti huomioon esiintyvät riskit. Maaseuturahaston osalta on lisäksi oltava menettelyt, joilla varmistetaan, että tuen myöntämistä, sopimusmenettelyt mukaan lukien, koskevat perusteet ovat täyttyneet ja että kaikkia sovellettavia unionin sääntöjä, YMP:n strategiasuunnitelmassa vahvistetut säännöt mukaan lukien, on noudatettu; |
| --- | --- |

iv)

kyseisiin tarkastuksiin on sisällytettävä erityistä toimenpidettä koskevassa asetuksessa, jonka perusteella tuen maksamista pyydetään, sekä asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklassa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja havaitsemiseksi vaaditut tarkastukset ottaen erityisesti huomioon esiintyvät riskit. Maaseuturahaston osalta on lisäksi oltava menettelyt, joilla varmistetaan, että tuen myöntämistä, sopimusmenettelyt mukaan lukien, koskevat perusteet ovat täyttyneet ja että kaikkia sovellettavia unionin sääntöjä, YMP:n strategiasuunnitelmassa vahvistetut säännöt mukaan lukien, on noudatettu;

| v) | maksajaviraston asianmukaiselle johtotasolle ilmoitetaan säännöllisin väliajoin hallinnollisten ja paikalla tehtyjen tarkastusten tuloksista, niin että näiden tarkastusten riittävyys voidaan aina ottaa huomioon ennen kuin maksupyyntö hyväksytään; |
| --- | --- |

v)

maksajaviraston asianmukaiselle johtotasolle ilmoitetaan säännöllisin väliajoin hallinnollisten ja paikalla tehtyjen tarkastusten tuloksista, niin että näiden tarkastusten riittävyys voidaan aina ottaa huomioon ennen kuin maksupyyntö hyväksytään;

| vi) | työt selostetaan yksityiskohtaisesti jokaiseen maksupyyntöön tai maksupyyntöerään liitettävässä kertomuksessa taikka tarvittaessa yhtä markkinointivuotta koskevassa selvityksessä. Kertomukseen on liitettävä todistus hyväksyttyjen maksupyyntöjen tukikelpoisuudesta sekä suoritetun työn luonteesta, laajuudesta ja rajoituksista. Todistus voidaan antaa sähköisesti. Maaseuturahaston osalta on lisäksi varmistettava, että tuen myöntämistä, sopimusmenettelyt mukaan luettuina, koskevat perusteet ovat täyttyneet ja että kaikkia sovellettavia unionin sääntöjä, YMP:n strategiasuunnitelmassa vahvistetut säännöt mukaan lukien, on noudatettu. Jos fyysiset tai hallinnolliset tarkastukset eivät kata kaikkia maksupyyntöjä, vaan ne perustuvat otantaan, valitut maksupyynnöt on yksilöitävä ja otantamenetelmää on kuvailtava; lisäksi kertomukseen on sisällytettävä poikkeavuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien osalta tehtyjen tarkastusten ja toteutettujen toimenpiteiden tulokset. Asiakirjatodisteiden (paperisessa tai sähköisessä muodossa) on oltava riittävät sen osoittamiseksi, että kaikki vaaditut tarkastukset hyväksyttyjen maksupyyntöjen tukikelpoisuudesta on suoritettu; |
| --- | --- |

vi)

työt selostetaan yksityiskohtaisesti jokaiseen maksupyyntöön tai maksupyyntöerään liitettävässä kertomuksessa taikka tarvittaessa yhtä markkinointivuotta koskevassa selvityksessä. Kertomukseen on liitettävä todistus hyväksyttyjen maksupyyntöjen tukikelpoisuudesta sekä suoritetun työn luonteesta, laajuudesta ja rajoituksista. Todistus voidaan antaa sähköisesti. Maaseuturahaston osalta on lisäksi varmistettava, että tuen myöntämistä, sopimusmenettelyt mukaan luettuina, koskevat perusteet ovat täyttyneet ja että kaikkia sovellettavia unionin sääntöjä, YMP:n strategiasuunnitelmassa vahvistetut säännöt mukaan lukien, on noudatettu. Jos fyysiset tai hallinnolliset tarkastukset eivät kata kaikkia maksupyyntöjä, vaan ne perustuvat otantaan, valitut maksupyynnöt on yksilöitävä ja otantamenetelmää on kuvailtava; lisäksi kertomukseen on sisällytettävä poikkeavuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien osalta tehtyjen tarkastusten ja toteutettujen toimenpiteiden tulokset. Asiakirjatodisteiden (paperisessa tai sähköisessä muodossa) on oltava riittävät sen osoittamiseksi, että kaikki vaaditut tarkastukset hyväksyttyjen maksupyyntöjen tukikelpoisuudesta on suoritettu;

| vii) | jos hyväksyttyihin maksupyyntöihin ja tehtyihin tarkastuksiin liittyvien asiakirjojen säilyttämisestä (paperiversioista tai sähköisessä muodossa olevista) huolehtivat muut elimet, on sekä näiden elinten että maksajaviraston vahvistettava menettelyt sen varmistamiseksi, että kyseiset asiakirjat tai sähköiset tiedot säilytetään ja että ne ovat maksajaviraston saatavilla. |
| --- | --- |

vii)

jos hyväksyttyihin maksupyyntöihin ja tehtyihin tarkastuksiin liittyvien asiakirjojen säilyttämisestä (paperiversioista tai sähköisessä muodossa olevista) huolehtivat muut elimet, on sekä näiden elinten että maksajaviraston vahvistettava menettelyt sen varmistamiseksi, että kyseiset asiakirjat tai sähköiset tiedot säilytetään ja että ne ovat maksajaviraston saatavilla.

B)   Maksumenettelyt

Maksajaviraston on vahvistettava tarvittavat menettelyt varmistaakseen, että maksut suoritetaan ainoastaan joko tuensaajien tai näiden edustajien pankkitileille. Maksu on suoritettava maksajaviraston pankista tai tarvittaessa valtion maksutoimistosta viiden työpäivän kuluessa maksun veloittamisesta maataloustukirahastolta tai maaseuturahastolta. On vahvistettava menettelyt sen varmistamiseksi, että mitään maksuja, joita koskevia siirtoja ei ole suoritettu, ei ilmoiteta maataloustukirahastolle tai maaseuturahastolle korvausta varten. Jos tällaiset maksut on jo ilmoitettu maataloustukirahastolle tai maaseuturahastolle, ne olisi tuloutettava kyseisille rahastoille seuraavissa kuukausittaisissa tai neljännesvuosittaisissa ilmoituksissa tai viimeistään tilinpäätöksessä. Mitään maksuja ei suoriteta käteisenä. Hyväksyvä virkailija ja/tai tämän esimies voi antaa hyväksyntänsä sähköisesti, jos kyseisten välineiden riittävä turvallisuus varmistetaan ja allekirjoittajan henkilöllisyys kirjataan sähköisiin tallenteisiin.

C)   Kirjanpitomenettelyt

Maksajaviraston on noudatettava seuraavia menettelyjä:

| i) | kirjanpitomenettelyillä on varmistettava, että kuukausittaiset (maataloustukirahastoa koskevat), neljännesvuosittaiset (maaseuturahastoa koskevat) ja vuotuiset ilmoitukset ovat täydellisiä, tarkkoja ja ajantasaisia ja että kaikki virheet tai laiminlyönnit havaitaan ja oikaistaan, erityisesti säännöllisesti suoritettavin tarkastuksin ja täsmäytyksin; |
| --- | --- |

i)

kirjanpitomenettelyillä on varmistettava, että kuukausittaiset (maataloustukirahastoa koskevat), neljännesvuosittaiset (maaseuturahastoa koskevat) ja vuotuiset ilmoitukset ovat täydellisiä, tarkkoja ja ajantasaisia ja että kaikki virheet tai laiminlyönnit havaitaan ja oikaistaan, erityisesti säännöllisesti suoritettavin tarkastuksin ja täsmäytyksin;

| ii) | interventiovarastojen kirjanpidolla on varmistettava, että määrät ja niihin liittyvät kustannukset käsitellään oikein ja viipymättä sekä kirjataan tunnistettavina erinä ja oikealle tilille kussakin vaiheessa tarjouksen vastaanottamisesta tuotteen fyysiseen luovutukseen asti sovellettavien säännösten mukaisesti, sekä varmistettava, että kunkin sijaintipaikan varastojen määrät ja luonne voidaan määrittää milloin tahansa. |
| --- | --- |

ii)

interventiovarastojen kirjanpidolla on varmistettava, että määrät ja niihin liittyvät kustannukset käsitellään oikein ja viipymättä sekä kirjataan tunnistettavina erinä ja oikealle tilille kussakin vaiheessa tarjouksen vastaanottamisesta tuotteen fyysiseen luovutukseen asti sovellettavien säännösten mukaisesti, sekä varmistettava, että kunkin sijaintipaikan varastojen määrät ja luonne voidaan määrittää milloin tahansa.

D)   Tuloksellisuusraportointia koskevat menettelyt

Asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitettujen tukitoimityyppien osalta maksajaviraston on varmistettava, että käytössä on tietojärjestelmä kutakin hakemusta ja toimea koskevien tietojen keräämiseksi, kirjaamiseksi ja säilyttämiseksi sähköisessä muodossa. Lisäksi järjestelmässä on esitettävä tiedot kaikista asiaankuuluvista tuotosindikaattoreista tukitoimikohtaisesti eriteltyinä sen varmistamiseksi, että vuotuisesta tuloksellisuusraportoinnista käy ilmi, että menot on suoritettu asetuksen (EU) 2021/2116 37 artiklan mukaisesti, sekä tulosindikaattoreita koskevat tiedot, mukaan lukien tavoitteet ja välitavoitteet.

E)   Ennakkomaksuja ja vakuuksia koskevat menettelyt

On vahvistettava menettelyt, joilla varmistetaan seuraavaa:

| i) | ennakkomaksut yksilöidään erikseen kirjanpidossa tai apurekistereissä; |
| --- | --- |

i)

ennakkomaksut yksilöidään erikseen kirjanpidossa tai apurekistereissä;

| ii) | vakuudet hankitaan ainoastaan sellaisilta asianmukaisten viranomaisten hyväksymiltä rahoituslaitoksilta, jotka täyttävät tämän asetuksen IV luvussa asetetut vaatimukset, ja vakuuksien on pysyttävä voimassa, kunnes ne vapautetaan tai niitä vaaditaan maksajaviraston pyynnöstä; |
| --- | --- |

ii)

vakuudet hankitaan ainoastaan sellaisilta asianmukaisten viranomaisten hyväksymiltä rahoituslaitoksilta, jotka täyttävät tämän asetuksen IV luvussa asetetut vaatimukset, ja vakuuksien on pysyttävä voimassa, kunnes ne vapautetaan tai niitä vaaditaan maksajaviraston pyynnöstä;

| iii) | ennakkomaksut selvitetään asetetuissa määräajoissa, ja ennakkomaksut, joiden selvitys on erääntynyt, yksilöidään ja vakuudet vaaditaan viipymättä. |
| --- | --- |

iii)

ennakkomaksut selvitetään asetetuissa määräajoissa, ja ennakkomaksut, joiden selvitys on erääntynyt, yksilöidään ja vakuudet vaaditaan viipymättä.

F)   Velkoja koskevat menettelyt

Kaikkia A–E jaksossa vahvistettuja vaatimuksia sovelletaan soveltuvin osin maksuihin, menetettyihin vakuuksiin, palautettaviin tukimaksuihin, käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin jne., jotka maksajaviraston on perittävä maataloustukirahaston ja maaseuturahaston puolesta.

Maksajaviraston on otettava käyttöön järjestelmä kaikkien saatavien tunnistamiseksi ja kaikkien tällaisten velkojen kirjaamiseksi yhteen velallisluetteloon ennen niiden maksamista maksajavirastolle. Velallisluettelo on tarkistettava säännöllisesti, ja toimia on toteutettava erääntyneiden saatavien perimiseksi.

G)   Kirjausketju

Maksajavirastolla on oltava riittävän yksityiskohtaisen kirjausketjun varmistamiseksi aina käytettävissään tiedot asiakirjoista, joilla todistetaan maksupyyntöjen hyväksyminen, kirjanpito ja maksaminen, tuloksellisuusraportointi sekä ennakkomaksujen, vakuuksien ja velkojen käsittely.

3.   TIEDOTUS JA VIESTINTÄ

A)   Viestintä

Maksajaviraston on vahvistettava tarvittavat menettelyt sen varmistamiseksi, että kaikki unionin säännösten ja erityisesti sovellettavien tukimäärien muutokset kirjataan ja ohjeet, tietokannat ja tarkistusluettelot päivitetään ajoissa.

B)   Tietojärjestelmien turvallisuus

Tietojärjestelmien turvallisuus on varmennettava seuraavan standardin mukaisesti: International Standards Organisation 27001: Tietoturvallisuuden hallintajärjestelmät. Vaatimukset. (ISO)

Jäsenvaltiot voivat komission luvalla sertifioida tietojärjestelmiensä turvallisuuden muiden hyväksyttyjen standardien mukaisesti, jos tällaisilla muilla standardeilla taataan vähintään ISO 27001 -standardia vastaava turvallisuustaso.

Ensimmäistä ja toista kohtaa ei sovelleta sellaisiin maksajavirastoihin, jotka vastaavat enintään 400 miljoonan euron vuotuisten menojen hallinnoinnista ja valvonnasta, jos asianomainen jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle päätöksestään soveltaa jotakin seuraavista standardeista:

| — | International Standards Organisation 27002: Code of practice for Information Security controls (ISO); |
| --- | --- |

—

International Standards Organisation 27002: Code of practice for Information Security controls (ISO);

| — | Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik: IT-Grundschutzhandbuch/IT Baseline Protection Manual (BSI); |
| --- | --- |

—

Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik: IT-Grundschutzhandbuch/IT Baseline Protection Manual (BSI);

| — | Information Systems Audit and Control Association: Control objectives for Information and related Technology (COBIT). |
| --- | --- |

—

Information Systems Audit and Control Association: Control objectives for Information and related Technology (COBIT).

4.   SEURANTA

A)   Jatkuva seuranta sisäisin valvontatoimin

Sisäisten valvontatoimien on katettava vähintään seuraavat alat:

| i) | teknisten yksiköiden sekä tarkastusten ja muiden tehtävien toteuttamiseen valtuutettujen elinten seuranta asetusten, suuntaviivojen ja menettelyjen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

i)

teknisten yksiköiden sekä tarkastusten ja muiden tehtävien toteuttamiseen valtuutettujen elinten seuranta asetusten, suuntaviivojen ja menettelyjen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi;

| ii) | järjestelmämuutosten käynnistäminen valvontajärjestelmien yleiseksi parantamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

järjestelmämuutosten käynnistäminen valvontajärjestelmien yleiseksi parantamiseksi;

| iii) | maksajavirastolle toimitettujen vaatimusten ja pyyntöjen sekä muiden, epäilyjä sääntöjenvastaisuuksista herättävien tietojen tarkastelu; |
| --- | --- |

iii)

maksajavirastolle toimitettujen vaatimusten ja pyyntöjen sekä muiden, epäilyjä sääntöjenvastaisuuksista herättävien tietojen tarkastelu;

| iv) | seurantamenettelyt petosten ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja havaitsemiseksi erityisesti sellaisilla maksajaviraston toimivaltaan kuuluvilla YMP:n menoaloilla, joilla petosten tai muiden vakavien väärinkäytösten riski on huomattava. |
| --- | --- |

iv)

seurantamenettelyt petosten ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja havaitsemiseksi erityisesti sellaisilla maksajaviraston toimivaltaan kuuluvilla YMP:n menoaloilla, joilla petosten tai muiden vakavien väärinkäytösten riski on huomattava.

Jatkuvan seurannan on jäsennyttävä osaksi maksajaviraston tavanomaisia toistuvia toimia. Maksajaviraston kaikilla tasoilla toteutettavaa päivittäistä toimintaa ja valvontatoimia seurataan jatkuvasti riittävän yksityiskohtaisen kirjausketjun varmistamiseksi.

B)   Sisäisen tarkastuksen yksikön laatimat erilliset arviot

Maksajaviraston on vahvistettava menettelyt seuraavien sääntöjen noudattamiseksi:

| i) | sisäisen tarkastuksen yksikön on oltava riippumaton maksajaviraston muista yksiköistä ja raportoitava suoraan maksajaviraston johtajalle; |
| --- | --- |

i)

sisäisen tarkastuksen yksikön on oltava riippumaton maksajaviraston muista yksiköistä ja raportoitava suoraan maksajaviraston johtajalle;

| ii) | sisäisen tarkastuksen yksikön on tarkistettava, että maksajaviraston vahvistamat menettelyt ovat riittävät varmistamaan, että unionin sääntöjä noudatetaan ja että tilit ovat tarkat, täydelliset ja ajantasaiset. Tarkastukset voidaan rajata koskemaan valittuja toimenpiteitä ja otoksia suoritteista, jos tarkastussuunnitelmalla varmistetaan, että kaikki merkittävät alat, mukaan lukien hyväksymisestä vastaavat osastot, käydään läpi vähintään viiden vuoden välein; |
| --- | --- |

ii)

sisäisen tarkastuksen yksikön on tarkistettava, että maksajaviraston vahvistamat menettelyt ovat riittävät varmistamaan, että unionin sääntöjä noudatetaan ja että tilit ovat tarkat, täydelliset ja ajantasaiset. Tarkastukset voidaan rajata koskemaan valittuja toimenpiteitä ja otoksia suoritteista, jos tarkastussuunnitelmalla varmistetaan, että kaikki merkittävät alat, mukaan lukien hyväksymisestä vastaavat osastot, käydään läpi vähintään viiden vuoden välein;

| iii) | sisäisen tarkastuksen yksikön työ on suoritettava kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien mukaisesti ja kirjattava työasiakirjoihin, ja sen perusteella on annettava maksajaviraston ylimmälle johdolle osoitetut kertomukset ja suositukset. |
| --- | --- |

iii)

sisäisen tarkastuksen yksikön työ on suoritettava kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien mukaisesti ja kirjattava työasiakirjoihin, ja sen perusteella on annettava maksajaviraston ylimmälle johdolle osoitetut kertomukset ja suositukset.

---

LIITE II

2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen koordinointielinten hyväksymisperusteet vuotuisen tuloksellisuuskertomuksen laatimisen osalta

1.   TIEDOTUS JA VIESTINTÄ

A)   Viestintä

Koordinointielimen on vahvistettava tarvittavat menettelyt sen varmistamiseksi, että kaikki unionin säännösten muutokset kirjataan ja ohjeet ja tietokannat päivitetään ajoissa.

B)   Tietojärjestelmien turvallisuus

Tietojärjestelmien turvallisuus on varmennettava seuraavan standardin mukaisesti: International Standards Organisation 27001: Tietoturvallisuuden hallintajärjestelmät. Vaatimukset. (ISO)

Jäsenvaltiot voivat komission luvalla sertifioida tietojärjestelmiensä turvallisuuden muiden hyväksyttyjen standardien mukaisesti, jos tällaisilla muilla standardeilla taataan vähintään ISO 27001 -standardia vastaava turvallisuustaso. Jos maksajavirasto toimii koordinointielimenä, sen hyväksyntä täyttää tämän edellytyksen.

---

LIITE III

3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut maksajavirastojen velvollisuudet

I   MAKSAJAVIRASTOJEN VELVOLLISUUDET

A.   Tarkastukset

1.   Taajuus ja edustavuus

Jokainen varastointipaikka on tarkastettava vähintään kerran vuodessa II osan säännösten mukaisesti, ja tarkastuksen on koskettava erityisesti seuraavia:

| a) | julkiseen varastointiin liittyvien tietojen keräämismenettely, |
| --- | --- |

a)

julkiseen varastointiin liittyvien tietojen keräämismenettely,

| b) | varastonpitäjän paikalla säilyttämien kirjanpitotietojen ja maksajavirastoille toimitettujen tietojen yhdenmukaisuus; |
| --- | --- |

b)

varastonpitäjän paikalla säilyttämien kirjanpitotietojen ja maksajavirastoille toimitettujen tietojen yhdenmukaisuus;

| c) | fyysinen varastossaolo todetaan riittävän edustavalla, vähintään II osassa mainittuihin prosenttiosuuksiin kohdistuvalla fyysisellä tarkastuksella, jonka perusteella voidaan päätellä kaikkien varastokirjanpitoon merkittyjen määrien todellinen varastossaolo; |
| --- | --- |

c)

fyysinen varastossaolo todetaan riittävän edustavalla, vähintään II osassa mainittuihin prosenttiosuuksiin kohdistuvalla fyysisellä tarkastuksella, jonka perusteella voidaan päätellä kaikkien varastokirjanpitoon merkittyjen määrien todellinen varastossaolo;

| d) | laaduntarkastus suoritetaan silmämääräisesti, hajuaistin perusteella ja/tai aistinvaraisesti sekä kyseenalaisissa tapauksissa tarkemmin analyysein. |
| --- | --- |

d)

laaduntarkastus suoritetaan silmämääräisesti, hajuaistin perusteella ja/tai aistinvaraisesti sekä kyseenalaisissa tapauksissa tarkemmin analyysein.

2.   Lisätarkastukset

Jos fyysisen tarkastuksen yhteydessä havaitaan poikkeamia, on tarkastettava ylimääräinen prosenttiosuus varastoituja määriä samaa menetelmää käyttäen. Tarkastuksessa voidaan tarvittaessa punnita kaikki erään kuuluvat tai varastoon varastoidut ja tarkastuksen kohteena olevat tuotteet.

B.   Tarkastuskertomukset

| 1. | Maksajaviraston sisäisen tarkastuksen yksikkö tai maksajaviraston valtuuttama yksikkö laatii kertomuksen jokaisesta suoritetusta varastotarkastuksesta tai fyysisestä tarkastuksesta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kertomuksessa on oltava vähintään seuraavat tiedot:






  a) | varastonpitäjän nimi, tarkastetun varaston osoite ja tarkastettujen erien tunnistetiedot; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

varastonpitäjän nimi, tarkastetun varaston osoite ja tarkastettujen erien tunnistetiedot;

| b) | tarkastuksen aloittamispäivä ja kellonaika sekä lopettamispäivä ja kellonaika; |
| --- | --- |

b)

tarkastuksen aloittamispäivä ja kellonaika sekä lopettamispäivä ja kellonaika;

| c) | paikka, jossa tarkastus toteutettiin, sekä kuvaileva yhteenveto varastointi- ja pakkausolosuhteista sekä varastoon pääsystä; |
| --- | --- |

c)

paikka, jossa tarkastus toteutettiin, sekä kuvaileva yhteenveto varastointi- ja pakkausolosuhteista sekä varastoon pääsystä;

| d) | tarkastuksen toteuttamisesta vastaavien henkilöiden täydelliset henkilötiedot, heidän asemansa ja toimivaltuutensa; |
| --- | --- |

d)

tarkastuksen toteuttamisesta vastaavien henkilöiden täydelliset henkilötiedot, heidän asemansa ja toimivaltuutensa;

| e) | toteutetut tarkastustoimet ja määrien arvioinnissa käytetyt menettelyt, kuten mittausmenetelmät, tehdyt laskelmat ja väliaikaiset ja lopulliset tulokset sekä niistä tehdyt päätelmät; |
| --- | --- |

e)

toteutetut tarkastustoimet ja määrien arvioinnissa käytetyt menettelyt, kuten mittausmenetelmät, tehdyt laskelmat ja väliaikaiset ja lopulliset tulokset sekä niistä tehdyt päätelmät;

| f) | jokaisen varastoon varastoidun erän tai laadun osalta maksajaviraston kirjoihin merkitty määrä ja varaston kirjoihin merkitty määrä sekä mahdolliset eroavuudet näihin molempiin kirjoihin merkittyjen määrien välillä; |
| --- | --- |

f)

jokaisen varastoon varastoidun erän tai laadun osalta maksajaviraston kirjoihin merkitty määrä ja varaston kirjoihin merkitty määrä sekä mahdolliset eroavuudet näihin molempiin kirjoihin merkittyjen määrien välillä;

| g) | jokaisen fyysisesti tarkastetun erän tai laadun osalta f alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä paikalla todettu määrä ja mahdolliset ristiriitaisuudet; erän tai laadun numero, kuormalavat, laatikot, siilot, sammiot tai muut käytettävät säiliöt, paino (tarvittaessa netto- ja bruttopaino) tai tilavuus; |
| --- | --- |

g)

jokaisen fyysisesti tarkastetun erän tai laadun osalta f alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä paikalla todettu määrä ja mahdolliset ristiriitaisuudet; erän tai laadun numero, kuormalavat, laatikot, siilot, sammiot tai muut käytettävät säiliöt, paino (tarvittaessa netto- ja bruttopaino) tai tilavuus;

| h) | varastonpitäjän tekemät ilmoitukset, jos esiintyy eroavuuksia tai ristiriitaisuuksia; |
| --- | --- |

h)

varastonpitäjän tekemät ilmoitukset, jos esiintyy eroavuuksia tai ristiriitaisuuksia;

| i) | tarkastuskertomuksen laatimispaikka ja -päivämäärä sekä sen laatijan ja varastonpitäjän tai tämän edustajan allekirjoitus; |
| --- | --- |

i)

tarkastuskertomuksen laatimispaikka ja -päivämäärä sekä sen laatijan ja varastonpitäjän tai tämän edustajan allekirjoitus;

| j) | poikkeamista johtuvan mahdollisen laajennetun tarkastuksen osalta tällaisen tarkastuksen kohteena olleiden varastoitujen määrien prosenttimäärä, havaitut eroavuudet ja annetut selitykset. |
| --- | --- |

j)

poikkeamista johtuvan mahdollisen laajennetun tarkastuksen osalta tällaisen tarkastuksen kohteena olleiden varastoitujen määrien prosenttimäärä, havaitut eroavuudet ja annetut selitykset.

| 3. | Kertomukset toimitetaan viipymättä maksajaviraston tilinpidosta vastaavan yksikön johtajalle.
  Maksajaviraston kirjanpito oikaistaan todettujen eroavaisuuksien tai ristiriitaisuuksien mukaisesti viipymättä kertomuksen vastaanottamisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.

Maksajaviraston kirjanpito oikaistaan todettujen eroavaisuuksien tai ristiriitaisuuksien mukaisesti viipymättä kertomuksen vastaanottamisen jälkeen.

| 4. | Kertomusten on oltava komission henkilöstön ja komission valtuuttamien henkilöiden saatavilla. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Maksajaviraston on laadittava yhteenvetoasiakirja, josta käy ilmi:






  a) | suoritetut tarkastukset siten, että fyysiset tarkastukset (inventaarin tarkastus) erotetaan omaksi ryhmäkseen; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

suoritetut tarkastukset siten, että fyysiset tarkastukset (inventaarin tarkastus) erotetaan omaksi ryhmäkseen;

| b) | tarkastetut määrät; |
| --- | --- |

b)

tarkastetut määrät;

| c) | kuukausittaisiin ja vuosittaisiin selvityksiin nähden havaitut poikkeamat ja niiden syyt.
  Tarkastetut määrät ja havaitut poikkeamat merkitään kunkin kyseessä olevan tuotteen osalta painona tai tilavuutena ja prosenttiosuutena hallussa olevista kokonaismääristä.
  Yhteenvetoasiakirjassa on mainittava erikseen varastossa olevien tuotteiden laadun varmistamiseksi tehdyt tarkastukset. Yhteenvetoasiakirja toimitetaan komissiolle samaan aikaan asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun tilinpäätöksen kanssa. |
| --- | --- |

c)

kuukausittaisiin ja vuosittaisiin selvityksiin nähden havaitut poikkeamat ja niiden syyt.

Tarkastetut määrät ja havaitut poikkeamat merkitään kunkin kyseessä olevan tuotteen osalta painona tai tilavuutena ja prosenttiosuutena hallussa olevista kokonaismääristä.

Yhteenvetoasiakirjassa on mainittava erikseen varastossa olevien tuotteiden laadun varmistamiseksi tehdyt tarkastukset. Yhteenvetoasiakirja toimitetaan komissiolle samaan aikaan asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun tilinpäätöksen kanssa.

II   EDELLÄ I OSASSA SÄÄDETTYJEN TARKASTUSTEN OSANA SUORITETTAVIEN FYYSISTEN TARKASTUSTEN MENETTELY KULLAKIN YMP:N ALALLA

A.   Voi

| 1. | Tarkastuksen kohteeksi valittavien erien on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa varastoinnissa varastoidusta kokonaismäärästä. Tarkastettavien erien valinta tapahtuu ennen käyntiä varastossa ja perustuu maksajaviraston kirjanpidollisiin tietoihin, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Valittujen erien olemassaolo ja koostumus tarkastetaan paikalla seuraavin toimenpitein:






  a) | erien tarkastusnumeroiden ja laatikoiden tunnistaminen osto- tai sisääntulomerkintöjen perusteella; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

erien tarkastusnumeroiden ja laatikoiden tunnistaminen osto- tai sisääntulomerkintöjen perusteella;

| b) | kuormalavojen (yksi kymmenestä) ja laatikoiden (yksi kuormalavaa kohden) punnitus; |
| --- | --- |

b)

kuormalavojen (yksi kymmenestä) ja laatikoiden (yksi kuormalavaa kohden) punnitus;

| c) | yhden laatikon sisällön silmämääräinen tarkastaminen (yksi kuormalava viidestä); |
| --- | --- |

c)

yhden laatikon sisällön silmämääräinen tarkastaminen (yksi kuormalava viidestä);

| d) | pakkauksen kunnon tarkastaminen. |
| --- | --- |

d)

pakkauksen kunnon tarkastaminen.

| 3. | Fyysisesti tarkastettujen erien ja todettujen virheiden kuvaus on sisällytettävä tarkastuskertomukseen. |
| --- | --- |

3.

B.   Rasvaton maitojauhe

| 1. | Tarkastuksen kohteeksi valittavien erien on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa varastoinnissa varastoidusta kokonaismäärästä. Tarkastettavien erien valinta tapahtuu ennen käyntiä varastossa ja perustuu maksajaviraston kirjanpidollisiin tietoihin, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Valittujen erien olemassaolo ja koostumus tarkastetaan paikalla seuraavin toimenpitein:






  a) | erien tarkastusnumeroiden ja säkkien tunnistaminen osto- tai sisääntulomerkintöjen perusteella; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

erien tarkastusnumeroiden ja säkkien tunnistaminen osto- tai sisääntulomerkintöjen perusteella;

| b) | kuormalavojen (yksi kymmenestä) ja säkkien (yksi kymmenestä) punnitus; |
| --- | --- |

b)

kuormalavojen (yksi kymmenestä) ja säkkien (yksi kymmenestä) punnitus;

| c) | yhden säkin sisällön silmämääräinen tarkastaminen (yksi kuormalava viidestä); |
| --- | --- |

c)

yhden säkin sisällön silmämääräinen tarkastaminen (yksi kuormalava viidestä);

| d) | pakkauksen kunnon tarkastaminen. |
| --- | --- |

d)

pakkauksen kunnon tarkastaminen.

| 3. | Fyysisesti tarkastettujen erien ja todettujen virheiden kuvaus on sisällytettävä tarkastuskertomukseen. |
| --- | --- |

3.

C.   Vilja ja riisi

1.   Fyysisen tarkastuksen menettely

Tarkastus suoritetaan seuraavasti:

| a) | Tarkastukseen valittavien siilojen tai varastotilojen on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa varastoinnissa varastoidun viljan tai riisin kokonaismäärästä.
  Valinta tapahtuu maksajaviraston varastokirjanpitotietojen perusteella, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle. |
| --- | --- |

a)

Tarkastukseen valittavien siilojen tai varastotilojen on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa varastoinnissa varastoidun viljan tai riisin kokonaismäärästä.

Valinta tapahtuu maksajaviraston varastokirjanpitotietojen perusteella, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle.

| b) | Fyysinen tarkastus:






  i) | viljojen tai riisin olemassaolon tarkastaminen valituissa siiloissa ja varastotiloissa; |
| --- | --- | --- |

b)

Fyysinen tarkastus:

i)

viljojen tai riisin olemassaolon tarkastaminen valituissa siiloissa ja varastotiloissa;

| ii) | viljojen tai riisin tunnistustietojen tarkastaminen; |
| --- | --- |

ii)

viljojen tai riisin tunnistustietojen tarkastaminen;

| iii) | varastointiolosuhteiden tarkastaminen ja tuotteiden laadun varmistaminen komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/1238 (1) säädetyin edellytyksin; |
| --- | --- |

iii)

varastointiolosuhteiden tarkastaminen ja tuotteiden laadun varmistaminen komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/1238 (1) säädetyin edellytyksin;

| iv) | varastointipaikan ja viljojen tai riisin tunnistustietojen vertaaminen varastokirjanpidon tietoihin; |
| --- | --- |

iv)

varastointipaikan ja viljojen tai riisin tunnistustietojen vertaaminen varastokirjanpidon tietoihin;

| v) | varastoitujen määrien arvioiminen sellaista menettelyä noudattaen, jonka maksajavirasto on hyväksynyt ennalta ja jota koskeva kuvaus on talletettava kyseisen maksajaviraston toimipaikkaan. |
| --- | --- |

v)

varastoitujen määrien arvioiminen sellaista menettelyä noudattaen, jonka maksajavirasto on hyväksynyt ennalta ja jota koskeva kuvaus on talletettava kyseisen maksajaviraston toimipaikkaan.

2.   Menettely poikkeamia havaittaessa

Tuotteen tilavuuden todentamisessa sallitaan tietty poikkeama.

Liitteessä IV olevassa II jaksossa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan, kun varastoidun tuotteen fyysisessä tarkastuksessa todettu paino varastoitaessa siiloihin tai tasovarastoon poikkeaa kirjanpitoon merkitystä painosta viljan ja riisin osalta vähintään 5 prosenttia.

Viljavarastoon varastoitujen viljojen tai riisin osalta voidaan ottaa huomioon varastoon saapumisen yhteydessä punnitut määrät niille suoritetun määräarvion sijaan, silloin kun tämä ei ole riittävän täsmällinen ja kun näiden kahden arvon välinen poikkeama ei ole liian suuri.

Maksajavirasto soveltaa tätä vaihtoehtoa omalla vastuullaan, kun se on tapauskohtaisesti arvioitujen olosuhteiden mukaan perusteltua. Se tekee siitä merkinnän tarkastuskertomukseen seuraavan ohjeellisen mallin mukaisesti:

VILJAT – VARASTOTARKASTUS

| Tuote: | Varastonpitäjä: Varasto:
  Siilon numero: | Päiväys: |
| --- | --- | --- |
| Erä | Kirjanpidon mukainen määrä: |

Tuote:

Varastonpitäjä: Varasto:

Siilon numero:

Päiväys:

Erä

Kirjanpidon mukainen määrä:

a)   Varastot siilovarastoissa

| Osaston nro | Teknisen eritelmän mukainen tilavuus m3 (A) | Todettu vapaa tilavuus m3 (B) | Varastoitujen viljojen tilavuus m3 (A–B) | Todettu ominaispaino kg/hl = 100 | Viljojen tai riisin paino |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Osaston nro

Teknisen eritelmän mukainen tilavuus m3 (A)

Todettu vapaa tilavuus m3 (B)

Varastoitujen viljojen tilavuus m3 (A–B)

Todettu ominaispaino kg/hl = 100

Viljojen tai riisin paino

Kokonaismäärä (a): ...

b)   Varastot tasovarastoissa

| | Varaston nro | Varaston nro | Varaston nro |
| --- | --- | --- | --- |
| Pinta-ala ...
  Korkeus ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| m2 | ... | m2 | ... | m2 | ... |
| ... | m3 | ... | m3 | ... | m3 |
| ... | ... | ... | ... | ... | |
| ... m | | ... m | | ... m | |
| Oikaisut ... | ... m3 | ... m3 | ... m3 |
| Tilavuus ... | ... m3 | ... m3 | ... m3 |
| Ominaispaino ... | ... kg/hl | ... kg/hl | ... kg/hl |
| Kokonaispaino | ... tonnes | ... tonnes | ... tonnes |

Varaston nro

Varaston nro

Varaston nro

Pinta-ala ...

Korkeus ...

...

...

...

...

...

...

m2

...

m2

...

m2

...

...

m3

...

m3

...

m3

...

...

...

...

...

... m

... m

... m

Oikaisut ...

... m3

... m3

... m3

Tilavuus ...

... m3

... m3

... m3

Ominaispaino ...

... kg/hl

... kg/hl

... kg/hl

Kokonaispaino

... tonnes

... tonnes

... tonnes

Yhteensä (b): ...

Kokonaispaino viljavarastossa: ...

Ero kirjanpidon mukaiseen painoon verrattuna: ...

Prosentteina: ...

..., [päiväys]

... (Leima ja allekirjoitus)

Maksajaviraston tarkastaja:

D.   Naudan- ja vasikanliha

| 1. | Tarkastuksen kohteeksi valittavien erien on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa varastoinnissa varastoidusta kokonaismäärästä. Tarkastettavien erien valinta tapahtuu ennen käyntiä varastossa ja perustuu maksajaviraston kirjanpidollisiin tietoihin, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle. |
| --- | --- |

1.

Tarkastuksen kohteeksi valittavien erien on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa varastoinnissa varastoidusta kokonaismäärästä. Tarkastettavien erien valinta tapahtuu ennen käyntiä varastossa ja perustuu maksajaviraston kirjanpidollisiin tietoihin, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle.

| 2. | Valittujen erien olemassaolon ja koostumuksen tarkastaminen paikalla. Tarkastamiseen sisältyy:






  a) | luullisen lihan osalta:






  i) | erien yksilöinti ja kappaleiden määrän tarkastaminen; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Valittujen erien olemassaolon ja koostumuksen tarkastaminen paikalla. Tarkastamiseen sisältyy:

a)

luullisen lihan osalta:

i)

erien yksilöinti ja kappaleiden määrän tarkastaminen;

| ii) | leikkauslajin ja/tai laadun mukainen tarkastaminen, joka kattaa 20 prosenttia kappaleista; |
| --- | --- |

ii)

leikkauslajin ja/tai laadun mukainen tarkastaminen, joka kattaa 20 prosenttia kappaleista;

| iii) | pakkauksen tilan silmämääräinen tarkastaminen. |
| --- | --- |

iii)

pakkauksen tilan silmämääräinen tarkastaminen.

| b) | luuttomaksi leikatun lihan osalta:






  i) | erien ja kuormalavojen yksilöinti ja laatikoiden määrän tarkastaminen; |
| --- | --- | --- |

b)

luuttomaksi leikatun lihan osalta:

i)

erien ja kuormalavojen yksilöinti ja laatikoiden määrän tarkastaminen;

| ii) | kuormalavojen tai säiliöiden painon tarkastus, joka käsittää 10 prosenttia kuormalavoista tai säiliöistä; |
| --- | --- |

ii)

kuormalavojen tai säiliöiden painon tarkastus, joka käsittää 10 prosenttia kuormalavoista tai säiliöistä;

| iii) | laatikoiden painon tarkastus, joka käsittää 10 prosenttia kunkin punnitun kuormalavan laatikoista; |
| --- | --- |

iii)

laatikoiden painon tarkastus, joka käsittää 10 prosenttia kunkin punnitun kuormalavan laatikoista;

| iv) | kyseisten laatikoiden sisällön silmämääräinen tarkastus sekä laatikon pakkauksen kunnon tarkastaminen.
  Kuormalavojen valinnassa on otettava huomioon varastoitujen palojen eri lajit. |
| --- | --- |

iv)

kyseisten laatikoiden sisällön silmämääräinen tarkastus sekä laatikon pakkauksen kunnon tarkastaminen.

Kuormalavojen valinnassa on otettava huomioon varastoitujen palojen eri lajit.

| 3. | Fyysisesti tarkastettujen erien ja todettujen virheiden kuvaus on sisällytettävä tarkastuskertomukseen. |
| --- | --- |

3.

Fyysisesti tarkastettujen erien ja todettujen virheiden kuvaus on sisällytettävä tarkastuskertomukseen.

---

(1)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1238, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin tuen osalta (EUVL L 206, 30.7.2016, s. 15).

---

LIITE IV

3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut varastonpitäjän tehtäviin liittyvät ja maksajaviraston ja varastonpitäjän väliseen varastointisopimukseen sisällytettävät velvollisuudet ja yleiset periaatteet

I   VARASTONPITÄJÄN YLEISET VELVOLLISUUDET

Varastonpitäjä vastaa unionin interventiotoimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden asianmukaisesta säilyttämisestä. Varastonpitäjä vastaa kyseisen velvoitteen laiminlyönnistä johtuvista taloudellisista seurauksista.

Se pitää kussakin varastointipaikassa saatavilla varaston pohjapiirroksen sekä kunkin siilon tai varastotilan mitat.

Viljat tai riisi on varastoitava kussakin varastossa siten, että niiden tilavuus voidaan todeta.

II   TUOTTEIDEN LAATU

Jos interventiotuotteiden laatu heikkenee huonojen tai soveltumattomien varastointiolosuhteiden vuoksi, varastonpitäjä vastaa tästä aiheutuneista tappioista, ja ne kirjataan julkisen varastoinnin tileille varastointiolosuhteista johtuvasta tuotteen huononemisesta aiheutuneina tappioina.

III   PUUTTUVAT MÄÄRÄT

| 1. | Varastonpitäjä vastaa kaikista varastossa olevien määrien ja varastoselvityksissä maksajavirastolle toimitettujen tietojen välillä havaituista eroavaisuuksista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jos puuttuvat määrät ylittävät 4 artiklan, liitteessä III olevan II osan C jakson 2 kohdan ja liitteen V tai alakohtaisen maatalouslainsäädännön mukaisesti sovellettavan rajan tai sovellettavat rajat, ne lasketaan kokonaisuudessaan tunnistamattomaksi hävikiksi varastonpitäjälle. Jos varastonpitäjä kiistää puuttuvat määrät, hän voi vaatia tuotteen punnitsemista tai mittaamista, jolloin tästä aiheutuneet kustannukset ovat hänen vastuullaan, paitsi jos ilmenee, että ilmoitetut määrät ovat tosiasiallisesti varastossa tai että poikkeama ei ylitä sovellettavaa rajaa taikka sovellettavia rajoja, jolloin maksajavirasto vastaa punnituksesta tai mittauksesta aiheutuvista kustannuksista.
  Liitteessä III olevan II osan C jakson 2 kohdassa vahvistettuja poikkeamarajoja sovelletaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen poikkeamarajojen soveltamista. |
| --- | --- |

2.

Liitteessä III olevan II osan C jakson 2 kohdassa vahvistettuja poikkeamarajoja sovelletaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen poikkeamarajojen soveltamista.

IV   TODISTUSASIAKIRJAT SEKÄ KUUKAUSITTAISET JA VUOSITTAISET ILMOITUKSET

1.   Todistusasiakirjat ja kuukausittaiset ilmoitukset

| a) | Varastonpitäjän on pidettävä hallussaan tilinpäätösten perustana olevien tuotteiden varastoonottoa, varastossaoloa ja varastostapoistoa koskevat asiakirjat, ja näissä asiakirjoissa on oltava vähintään seuraavat tiedot:






  i) | varastointipaikka (tarvittaessa varastopaikan tai sammion tunnistustiedot); |
| --- | --- | --- |

a)

Varastonpitäjän on pidettävä hallussaan tilinpäätösten perustana olevien tuotteiden varastoonottoa, varastossaoloa ja varastostapoistoa koskevat asiakirjat, ja näissä asiakirjoissa on oltava vähintään seuraavat tiedot:

i)

varastointipaikka (tarvittaessa varastopaikan tai sammion tunnistustiedot);

| ii) | edelliseltä kuukaudelta siirretty määrä; |
| --- | --- |

ii)

edelliseltä kuukaudelta siirretty määrä;

| iii) | varastoonotto- ja varastostapoistokirjaukset kunkin erän osalta; |
| --- | --- |

iii)

varastoonotto- ja varastostapoistokirjaukset kunkin erän osalta;

| iv) | jakson lopussa olevat varastot. |
| --- | --- |

iv)

jakson lopussa olevat varastot.

Näiden asiakirjojen on mahdollistettava sillä hetkellä varastossa olevien määrien varma tunnistaminen, mukaan lukien erityisesti sellaiset sovitut ostot ja myynnit, joita vastaavaa varastoonotto- ja varastostapoistokirjausta ei ole vielä suoritettu.

| b) | Varastonpitäjän on toimitettava vähintään kerran kuukaudessa maksajavirastolle tuotteiden varastoonottoa, varastossaoloa ja varastostapoistoa koskevat asiakirjat kuukausittaista varastoselvitystä varten. Asiakirjojen on oltava maksajaviraston hallussa ennen sitä seuraavan kuukauden, jota niiden tiedot koskevat, 10:ttä päivää. |
| --- | --- |

b)

Varastonpitäjän on toimitettava vähintään kerran kuukaudessa maksajavirastolle tuotteiden varastoonottoa, varastossaoloa ja varastostapoistoa koskevat asiakirjat kuukausittaista varastoselvitystä varten. Asiakirjojen on oltava maksajaviraston hallussa ennen sitä seuraavan kuukauden, jota niiden tiedot koskevat, 10:ttä päivää.

| c) | Jäljempänä on kuukausittaisen varastoselvityksen (ohjeellinen) malli. Maksajaviraston on toimitettava varastoselvityksen malli sähköisesti varastonpitäjille.

  Kuukausittainen varastoselvitys











  Tuotteet: | Varastonpitäjä:
  Varasto: Nro:
  Osoite: | Kuukausi: |
| --- | --- | --- | --- |
| Erä | Kuvaus | Määrä (kg, tonnia, laatikoita, kappaleita jne.) | Päiväys | Huomautukset |
| Saapuminen | Poistuminen |
| | Siirretty määrä | | | | |
| | Siirrettävä määrä | | | |

c)

Jäljempänä on kuukausittaisen varastoselvityksen (ohjeellinen) malli. Maksajaviraston on toimitettava varastoselvityksen malli sähköisesti varastonpitäjille.

Kuukausittainen varastoselvitys

Tuotteet:

Varastonpitäjä:

Varasto: Nro:

Osoite:

Kuukausi:

Erä

Kuvaus

Määrä (kg, tonnia, laatikoita, kappaleita jne.)

Päiväys

Huomautukset

Saapuminen

Poistuminen

Siirretty määrä

Siirrettävä määrä

(Leima ja allekirjoitus)

Paikka ja aika:

Nimi:

2.   Vuosittainen selvitys

| a) | Varastonpitäjän on laadittava vuosittainen varastoselvitys 1 kohdassa tarkoitettujen kuukausittaisten selvitysten perusteella. Tämä selvitys toimitetaan maksajavirastolle viimeistään tilikauden päättymistä seuraavan lokakuun 15 päivänä. |
| --- | --- |

a)

Varastonpitäjän on laadittava vuosittainen varastoselvitys 1 kohdassa tarkoitettujen kuukausittaisten selvitysten perusteella. Tämä selvitys toimitetaan maksajavirastolle viimeistään tilikauden päättymistä seuraavan lokakuun 15 päivänä.

| b) | Vuosittaisessa varastoselvityksessä on oltava jokaista tuotetta ja varastointipaikkaa koskeva yksityiskohtainen yhteenveto varastoiduista määristä, ja siitä on käytävä ilmi kunkin tuotteen osalta varastossa olevat määrät, eränumerot (viljoja lukuun ottamatta), varastoonoton vuosi sekä selitys mahdollisesti havaituista poikkeamista. |
| --- | --- |

b)

Vuosittaisessa varastoselvityksessä on oltava jokaista tuotetta ja varastointipaikkaa koskeva yksityiskohtainen yhteenveto varastoiduista määristä, ja siitä on käytävä ilmi kunkin tuotteen osalta varastossa olevat määrät, eränumerot (viljoja lukuun ottamatta), varastoonoton vuosi sekä selitys mahdollisesti havaituista poikkeamista.

| c) | Jäljempänä on vuosittaisen varastoselvityksen (ohjeellinen) malli. |
| --- | --- |

c)

Jäljempänä on vuosittaisen varastoselvityksen (ohjeellinen) malli.

Maksajaviraston on toimitettava varastoselvityksen malli sähköisesti varastonpitäjille.

Vuosittainen varastoselvitys

| Tuotteet: | Varastonpitäjä:
  Varasto: Nro:
  Osoite: | Vuosi: |
| --- | --- | --- |
| Erä | Kuvaus | Kirjattu määrä ja/tai paino | Huomautukset |
| | | | |

Tuotteet:

Varastonpitäjä:

Varasto: Nro:

Osoite:

Vuosi:

Erä

Kuvaus

Kirjattu määrä ja/tai paino

Huomautukset

(Leima ja allekirjoitus)

Paikka ja aika:

Nimi:

V   SÄHKÖINEN VARASTOKIRJANPITO JA TIETOJEN SAATAVUUS

Maksajaviraston ja varastonpitäjän välisessä julkista varastointia koskevassa sopimuksessa on oltava määräykset, joilla varmistetaan unionin lainsäädännön noudattaminen.

Sopimuksessa on oltava seuraavia seikkoja koskevat määräykset:

| a) | interventiovarastojen sähköisen varastokirjanpidon pitäminen; |
| --- | --- |

a)

interventiovarastojen sähköisen varastokirjanpidon pitäminen;

| b) | tietojen suora ja välitön saatavuus jatkuvan inventoinnin perusteella; |
| --- | --- |

b)

tietojen suora ja välitön saatavuus jatkuvan inventoinnin perusteella;

| c) | varastonpitäjän hallussa olevien kaikkien tuotteiden varastoonottoa, varastossaoloa ja varastostapoistoa koskevien asiakirjojen sekä tämän asetuksen mukaisesti laadittujen tilinpitoasiakirjojen ja pöytäkirjojen jatkuva saatavuus; |
| --- | --- |

c)

varastonpitäjän hallussa olevien kaikkien tuotteiden varastoonottoa, varastossaoloa ja varastostapoistoa koskevien asiakirjojen sekä tämän asetuksen mukaisesti laadittujen tilinpitoasiakirjojen ja pöytäkirjojen jatkuva saatavuus;

| d) | maksajaviraston ja komission henkilöstön sekä näiden asianmukaisesti valtuuttamien henkilöiden oikeus saada tutkia kyseisiä asiakirjoja koska tahansa. |
| --- | --- |

d)

maksajaviraston ja komission henkilöstön sekä näiden asianmukaisesti valtuuttamien henkilöiden oikeus saada tutkia kyseisiä asiakirjoja koska tahansa.

VI   MAKSAJAVIRASTOILLE TOIMITETTAVIEN ASIAKIRJOJEN MUOTO JA SISÄLTÖ

Edellä IV jaksossa tarkoitettujen asiakirjojen muoto ja sisältö määritellään asetuksen (EU) 2021/2116 92 artiklan mukaisesti.

VII   ASIAKIRJOJEN SÄILYTTÄMINEN

Varastonpitäjän on säilytettävä kaikkiin julkisen varastoinnin toimiin liittyvät todistusasiakirjat asetuksen (EU) 2021/2116 92 artiklaan perustuvissa säännöissä vaaditun ajan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien kansallisten säännösten tai määräysten soveltamista.

---

LIITE V

4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut poikkeamarajat

| 1. | Sääntöjen mukaisesti toteutetuista tavanomaisista varastointitoimista aiheutuviin hävikkeihin sovelletaan julkisen varastoinnin toimenpiteen kohteena olevan kunkin tuotteen osalta seuraavia poikkeamarajoja:






  a) | viljat 0,2 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Sääntöjen mukaisesti toteutetuista tavanomaisista varastointitoimista aiheutuviin hävikkeihin sovelletaan julkisen varastoinnin toimenpiteen kohteena olevan kunkin tuotteen osalta seuraavia poikkeamarajoja:

a)

viljat 0,2 %;

| b) | paddy-riisi, maissi 0,4 %; |
| --- | --- |

b)

paddy-riisi, maissi 0,4 %;

| c) | rasvaton maitojauhe 0,0 %; |
| --- | --- |

c)

rasvaton maitojauhe 0,0 %;

| d) | voi 0,0 %; |
| --- | --- |

d)

voi 0,0 %;

| e) | naudan- ja vasikanliha 0,6 %. |
| --- | --- |

e)

naudan- ja vasikanliha 0,6 %.

| 2. | Naudanlihan luuttomaksi leikkaamisen sallituksi hävikiksi vahvistetaan 32 prosenttia. Tätä prosenttiosuutta sovelletaan kaikkiin tilikauden aikana luuttomaksi leikattuihin määriin. |
| --- | --- |

2.

Naudanlihan luuttomaksi leikkaamisen sallituksi hävikiksi vahvistetaan 32 prosenttia. Tätä prosenttiosuutta sovelletaan kaikkiin tilikauden aikana luuttomaksi leikattuihin määriin.

| 3. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetut poikkeamarajat vahvistetaan prosentuaalisena osuutena sellaisten kyseisen tilikauden aikana varastoon vietyjen ja haltuun otettujen määrien, joihin lisätään tilikauden alussa varastoissa olevat määrät, tosiasiallisesta painosta ilman pakkausta.
  Näitä poikkeamarajoja sovelletaan varastojen fyysisten tarkastusten yhteydessä. Ne lasketaan kunkin tuotteen osalta maksajaviraston varastoimien kokonaismäärien perusteella.
  Tosiasiallinen paino varastoon otettaessa ja sieltä poistettaessa lasketaan vähentämällä todetusta painosta varastoonottoehdoissa vahvistettu pakkauksen kiinteämääräinen paino, tai jos sitä ei ole vahvistettu, maksajaviraston käyttämien pakkauksien keskimääräinen paino. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetut poikkeamarajat vahvistetaan prosentuaalisena osuutena sellaisten kyseisen tilikauden aikana varastoon vietyjen ja haltuun otettujen määrien, joihin lisätään tilikauden alussa varastoissa olevat määrät, tosiasiallisesta painosta ilman pakkausta.

Näitä poikkeamarajoja sovelletaan varastojen fyysisten tarkastusten yhteydessä. Ne lasketaan kunkin tuotteen osalta maksajaviraston varastoimien kokonaismäärien perusteella.

Tosiasiallinen paino varastoon otettaessa ja sieltä poistettaessa lasketaan vähentämällä todetusta painosta varastoonottoehdoissa vahvistettu pakkauksen kiinteämääräinen paino, tai jos sitä ei ole vahvistettu, maksajaviraston käyttämien pakkauksien keskimääräinen paino.

| 4. | Poikkeamaraja ei kata pakkausmäärän tai kirjattujen kappaleiden määrän hävikkiä. |
| --- | --- |

4.

Poikkeamaraja ei kata pakkausmäärän tai kirjattujen kappaleiden määrän hävikkiä.

| 5. | Varkauksien vuoksi tai muista tunnistettavista syistä hävinneitä määriä ei oteta huomioon 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen poikkeamarajojen laskemisessa. |
| --- | --- |

5.

Varkauksien vuoksi tai muista tunnistettavista syistä hävinneitä määriä ei oteta huomioon 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen poikkeamarajojen laskemisessa.

---

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/131 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/131

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/128,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2021,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastusten, vakuuksien ja avoimuuden osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta 2 päivänä joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 4 kohdan, 32 artiklan 9 kohdan, 39 artiklan 4 kohdan, 41 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 42 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, 43 artiklan 2 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan, 51 artiklan 3 kohdan, 53 artiklan 2 kohdan, 54 artiklan 5 kohdan, 55 artiklan 7 kohdan, 58 artiklan, 59 artiklan 9 kohdan, 64 artiklan 4 kohdan, 82 artiklan, 92 artiklan, 95 artiklan 1 kohdan sekä 100 artiklan,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (2) ja erityisesti sen 223 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2021/2116 vahvistetaan perussäännöt, jotka koskevat yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta, hallinnointia ja seurantaa, muun muassa maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksymistä, varainhoitomenettelyjä, tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevia menettelyjä, mukaan lukien toimien tarkastukset, vakuudet ja avoimuus. Sen varmistamiseksi, että asetuksella luotu uusi oikeuskehys toimii moitteettomasti ja että sitä sovelletaan yhdenmukaisesti, komissiolle on siirretty valta antaa tiettyjä sääntöjä näillä aloilla täytäntöönpanosäädösten avulla. Uusilla säännöillä olisi korvattava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 (3) asiaankuuluvat säännökset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2021/2116 vahvistetaan perussäännöt, jotka koskevat yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta, hallinnointia ja seurantaa, muun muassa maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksymistä, varainhoitomenettelyjä, tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevia menettelyjä, mukaan lukien toimien tarkastukset, vakuudet ja avoimuus. Sen varmistamiseksi, että asetuksella luotu uusi oikeuskehys toimii moitteettomasti ja että sitä sovelletaan yhdenmukaisesti, komissiolle on siirretty valta antaa tiettyjä sääntöjä näillä aloilla täytäntöönpanosäädösten avulla. Uusilla säännöillä olisi korvattava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 (3) asiaankuuluvat säännökset.

| (2) | Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä ainoastaan sellaiset maksajavirastot, jotka täyttävät komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 (4) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tietyt unionin tasolla vahvistetut vähimmäistason hyväksymisperusteet. Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksynnän myöntämistä, uudelleen tarkastelemista ja peruuttamista. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä ainoastaan sellaiset maksajavirastot, jotka täyttävät komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 (4) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tietyt unionin tasolla vahvistetut vähimmäistason hyväksymisperusteet. Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksynnän myöntämistä, uudelleen tarkastelemista ja peruuttamista.

| (3) | Jäsenvaltioiden olisi pidettävä maksajavirastonsa jatkuvassa valvonnassa. Jäsenvaltioiden olisi luotava tietojenvaihtojärjestelmä, jonka kautta voidaan raportoida ja antaa toimivaltaisille viranomaisille tietoa epäillyistä sääntöjenvastaisuustapauksista. Olisi otettava käyttöön menettely, jonka avulla jäsenvaltiot käsittelevät tällaisia tapauksia ja johon olisi sisällyttävä velvoite laatia suunnitelma mahdollisten havaittujen puutteiden korjaamiseksi tietyssä määräajassa. Sellaisten menojen osalta, jotka ovat sellaisten maksajavirastojen maksamia, jotka ovat edelleen hyväksyttyjä jäsenvaltiossaan, vaikka ne eivät ole panneet täytäntöön tällaista suunnitelmaa tietyssä määräajassa, komission olisi voitava soveltaa puutteisiin asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklassa säädettyä sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden olisi pidettävä maksajavirastonsa jatkuvassa valvonnassa. Jäsenvaltioiden olisi luotava tietojenvaihtojärjestelmä, jonka kautta voidaan raportoida ja antaa toimivaltaisille viranomaisille tietoa epäillyistä sääntöjenvastaisuustapauksista. Olisi otettava käyttöön menettely, jonka avulla jäsenvaltiot käsittelevät tällaisia tapauksia ja johon olisi sisällyttävä velvoite laatia suunnitelma mahdollisten havaittujen puutteiden korjaamiseksi tietyssä määräajassa. Sellaisten menojen osalta, jotka ovat sellaisten maksajavirastojen maksamia, jotka ovat edelleen hyväksyttyjä jäsenvaltiossaan, vaikka ne eivät ole panneet täytäntöön tällaista suunnitelmaa tietyssä määräajassa, komission olisi voitava soveltaa puutteisiin asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklassa säädettyä sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyä.

| (4) | Hyväksytyistä maksajavirastoista vastaavien henkilöiden on asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan mukaisesti laadittava johdon vahvistuslausuma toimitettujen tietojen täydellisyydestä ja oikeellisuudesta, käyttöön otettujen hallintojärjestelmien asianmukaisesta toiminnasta sekä siitä, että menot on suoritettu asetuksen (EU) 2021/2116 37 artiklan mukaisesti. Olisi annettava säännöt tällaisen johdon vahvistuslausuman sisällöstä ja muodosta. |
| --- | --- |

(4)

Hyväksytyistä maksajavirastoista vastaavien henkilöiden on asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan mukaisesti laadittava johdon vahvistuslausuma toimitettujen tietojen täydellisyydestä ja oikeellisuudesta, käyttöön otettujen hallintojärjestelmien asianmukaisesta toiminnasta sekä siitä, että menot on suoritettu asetuksen (EU) 2021/2116 37 artiklan mukaisesti. Olisi annettava säännöt tällaisen johdon vahvistuslausuman sisällöstä ja muodosta.

| (5) | Olisi annettava säännöt, jotka koskevat asetuksen (EU) 2021/2116 10 artiklassa tarkoitettujen koordinointielinten toimintaa sekä kyseisen asetuksen 12 artiklassa tarkoitettujen todentamisviranomaisten tehtäviä. Lisäksi olisi täsmennettävä todentamisviranomaisten laatimien todistusten ja kertomusten sisältö sen varmistamiseksi, että niistä on apua komissiolle tilien hyväksymis- ja tarkastamismenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

(5)

Olisi annettava säännöt, jotka koskevat asetuksen (EU) 2021/2116 10 artiklassa tarkoitettujen koordinointielinten toimintaa sekä kyseisen asetuksen 12 artiklassa tarkoitettujen todentamisviranomaisten tehtäviä. Lisäksi olisi täsmennettävä todentamisviranomaisten laatimien todistusten ja kertomusten sisältö sen varmistamiseksi, että niistä on apua komissiolle tilien hyväksymis- ja tarkastamismenettelyn yhteydessä.

| (6) | Niiden määrärahojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi, jotka on otettu unionin talousarvioon Euroopan maataloustukirahastoa, jäljempänä ’maataloustukirahasto’, ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa, jäljempänä ’maaseuturahasto’, yhdessä jäljempänä ’rahastot’, varten, maksajavirastojen olisi pidettävä erillistä kirjanpitoa molemmista rahastoista ja molemmille rahastoille maksetuista maksuista ja käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista. Tämän vuoksi maksajavirastojen pitämään kirjanpitoon olisi merkittävä selvästi molempien rahastojen osalta asetuksen (EU) 2021/2116 5 artiklan 2 kohdan sekä 6 ja 45 artiklan nojalla toteutuneet menot ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, ja kyseiset menot ja tulot olisi voitava yhdistää unionin talousarviossa resursseihin, jotka on asetettu rahastojen käyttöön. |
| --- | --- |

(6)

Niiden määrärahojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi, jotka on otettu unionin talousarvioon Euroopan maataloustukirahastoa, jäljempänä ’maataloustukirahasto’, ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa, jäljempänä ’maaseuturahasto’, yhdessä jäljempänä ’rahastot’, varten, maksajavirastojen olisi pidettävä erillistä kirjanpitoa molemmista rahastoista ja molemmille rahastoille maksetuista maksuista ja käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista. Tämän vuoksi maksajavirastojen pitämään kirjanpitoon olisi merkittävä selvästi molempien rahastojen osalta asetuksen (EU) 2021/2116 5 artiklan 2 kohdan sekä 6 ja 45 artiklan nojalla toteutuneet menot ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, ja kyseiset menot ja tulot olisi voitava yhdistää unionin talousarviossa resursseihin, jotka on asetettu rahastojen käyttöön.

| (7) | Yhteisen maatalouspolitiikan rahoitus toteutetaan euroina, mutta jäsenvaltioille, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön, annetaan mahdollisuus suorittaa maksut tuensaajille kansallisessa valuutassaan. Kokonaismenojen ja -tulojen vahvistamista varten on tarpeen täsmentää, että asiaankuuluvien maksajavirastojen on kyettävä toimittamaan menoja ja tuloja koskevat tiedot sekä euroina että valuuttana, jona ne on maksettu ja saatu. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisen maatalouspolitiikan rahoitus toteutetaan euroina, mutta jäsenvaltioille, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön, annetaan mahdollisuus suorittaa maksut tuensaajille kansallisessa valuutassaan. Kokonaismenojen ja -tulojen vahvistamista varten on tarpeen täsmentää, että asiaankuuluvien maksajavirastojen on kyettävä toimittamaan menoja ja tuloja koskevat tiedot sekä euroina että valuuttana, jona ne on maksettu ja saatu.

| (8) | Menot, jotka yhteisrahoitetaan unionin talousarviosta ja kansallisista talousarvioista maaseuturahaston yhteydessä maaseudun kehittämiseksi, perustuvat YMP:n strategiasuunnitelmiin, joissa määritellään eri interventiotyypit ja erityiset maksuosuudet. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti kyseisiä menoja olisi seurattava ja ne olisi tällä perusteella merkittävä kirjanpitoon, jotta kaikki toimet voidaan tunnistaa YMP:n strategiasuunnitelman, interventiotyypin ja erityisten maksuosuuksien mukaan. Näin voidaan varmistaa, että toteutuneiden menojen ja osoitettujen varojen välinen vastaavuus on todennettavissa. Samassa yhteydessä olisi täsmennettävä, mitkä seikat maksajavirastojen olisi otettava huomioon. Maksajavirastojen olisi erityisesti ilmoitettava selkeästi kirjanpidossa julkisten ja unionin varojen alkuperä toteutetun rahoituksen yhteydessä. Lisäksi tuensaajilta takaisin perittävät ja jo perityt määrät olisi yksilöitävä ja esitettävä alkuperäisten toimien yhteydessä. |
| --- | --- |

(8)

Menot, jotka yhteisrahoitetaan unionin talousarviosta ja kansallisista talousarvioista maaseuturahaston yhteydessä maaseudun kehittämiseksi, perustuvat YMP:n strategiasuunnitelmiin, joissa määritellään eri interventiotyypit ja erityiset maksuosuudet. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti kyseisiä menoja olisi seurattava ja ne olisi tällä perusteella merkittävä kirjanpitoon, jotta kaikki toimet voidaan tunnistaa YMP:n strategiasuunnitelman, interventiotyypin ja erityisten maksuosuuksien mukaan. Näin voidaan varmistaa, että toteutuneiden menojen ja osoitettujen varojen välinen vastaavuus on todennettavissa. Samassa yhteydessä olisi täsmennettävä, mitkä seikat maksajavirastojen olisi otettava huomioon. Maksajavirastojen olisi erityisesti ilmoitettava selkeästi kirjanpidossa julkisten ja unionin varojen alkuperä toteutetun rahoituksen yhteydessä. Lisäksi tuensaajilta takaisin perittävät ja jo perityt määrät olisi yksilöitävä ja esitettävä alkuperäisten toimien yhteydessä.

| (9) | Jäsenvaltiot antavat käyttöön varat, joita tarvitaan asetuksen (EU) 2021/2116 5 artiklassa tarkoitettujen maataloustukirahaston menojen rahoittamiseen, ennen kuin komissio rahoittaa kyseiset menot toteutuneiden menojen kuukausittaisina korvauksina. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot vastaanottavat maaseuturahaston menoihin ennakkomaksun, joka tarkastetaan ja hyväksytään myöhemmin vuotuisen tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklan mukaisesti. Rahoitusvirtojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä tiedot, jotka ovat välttämättömiä, jotta voidaan osoittaa näiden kuukausittaisten korvausten ja välimaksujen osalta suoritettujen menojen täydellisyys, täsmällisyys ja todenperäisyys, ja pidettävä niitä komission käytettävissä sitä mukaa, kun menot ja tulot toteutuvat, tai toimitettava ne komissiolle säännöllisin väliajoin. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava nämä tiedot komissiolle väliajoin, jotka on mukautettu molempien rahastojen hallinnointimenetelmiin. Tietojen toimittaminen tällaisin väliajoin ei saisi rajoittaa jäsenvaltioiden velvollisuutta pitää todentamista varten komission käytettävissä täydelliset tiedot, jotka on kerätty menojen asianmukaisen seurannan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltiot antavat käyttöön varat, joita tarvitaan asetuksen (EU) 2021/2116 5 artiklassa tarkoitettujen maataloustukirahaston menojen rahoittamiseen, ennen kuin komissio rahoittaa kyseiset menot toteutuneiden menojen kuukausittaisina korvauksina. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot vastaanottavat maaseuturahaston menoihin ennakkomaksun, joka tarkastetaan ja hyväksytään myöhemmin vuotuisen tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklan mukaisesti. Rahoitusvirtojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä tiedot, jotka ovat välttämättömiä, jotta voidaan osoittaa näiden kuukausittaisten korvausten ja välimaksujen osalta suoritettujen menojen täydellisyys, täsmällisyys ja todenperäisyys, ja pidettävä niitä komission käytettävissä sitä mukaa, kun menot ja tulot toteutuvat, tai toimitettava ne komissiolle säännöllisin väliajoin. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava nämä tiedot komissiolle väliajoin, jotka on mukautettu molempien rahastojen hallinnointimenetelmiin. Tietojen toimittaminen tällaisin väliajoin ei saisi rajoittaa jäsenvaltioiden velvollisuutta pitää todentamista varten komission käytettävissä täydelliset tiedot, jotka on kerätty menojen asianmukaisen seurannan varmistamiseksi.

| (10) | Maksajavirastojen yleiset kirjanpitovelvollisuudet koskevat tietoja, joita vaaditaan unionin rahastojen hallinnointia ja valvontaa varten. Nämä velvoitteet eivät kuitenkaan kata vaatimuksia, jotka koskevat menojen korvaamista ja tietoja, jotka komissiolle on toimitettava tällaisen korvauksen saamiseksi. Sen vuoksi olisi täsmennettävä, mitkä rahastoista rahoitettavia menoja koskevat tiedot on toimitettava säännöllisesti komissiolle. Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen olisi oltava sellaisessa muodossa, että komissio pystyy käyttämään niitä suoraan ja mahdollisimman tehokkaasti rahastojen tilien hallintoon ja asiaan liittyviin maksuihin. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi kaikki jäsenvaltioiden ja komission välillä saataville asetettavat ja välitettävät tiedot olisi lähetettävä sähköisesti. |
| --- | --- |

(10)

Maksajavirastojen yleiset kirjanpitovelvollisuudet koskevat tietoja, joita vaaditaan unionin rahastojen hallinnointia ja valvontaa varten. Nämä velvoitteet eivät kuitenkaan kata vaatimuksia, jotka koskevat menojen korvaamista ja tietoja, jotka komissiolle on toimitettava tällaisen korvauksen saamiseksi. Sen vuoksi olisi täsmennettävä, mitkä rahastoista rahoitettavia menoja koskevat tiedot on toimitettava säännöllisesti komissiolle. Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen olisi oltava sellaisessa muodossa, että komissio pystyy käyttämään niitä suoraan ja mahdollisimman tehokkaasti rahastojen tilien hallintoon ja asiaan liittyviin maksuihin. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi kaikki jäsenvaltioiden ja komission välillä saataville asetettavat ja välitettävät tiedot olisi lähetettävä sähköisesti.

| (11) | Asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti komissiolle on myös lähetettävä asetettuja määräaikoja noudattaen rahastoista rahoitettuihin toimiin liittyvien interventioiden ja toimenpiteiden osalta menoilmoitukset, jotka toimivat myös maksupyyntöinä. Menoilmoituksiin on liitettävä tarvittavat tiedot. Jotta jäsenvaltiot, hyväksytyt koordinointielimet ja maksajavirastot voisivat laatia kyseiset menoilmoitukset yhdenmukaisten sääntöjen mukaisesti ja jotta komissio voisi ottaa maksupyynnöt huomioon, olisi vahvistettava edellytykset, joiden perusteella kyseiset menot voidaan ottaa huomioon maataloustukirahaston ja maaseuturahaston talousarvioissa. Tällaisissa edellytyksissä olisi täsmennettävä säännöt, joiden perusteella menot ja tulot, erityisesti käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ja mahdolliset oikaisut, kirjataan ja miten niistä ilmoitetaan tosiasiallisesti. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti komissiolle on myös lähetettävä asetettuja määräaikoja noudattaen rahastoista rahoitettuihin toimiin liittyvien interventioiden ja toimenpiteiden osalta menoilmoitukset, jotka toimivat myös maksupyyntöinä. Menoilmoituksiin on liitettävä tarvittavat tiedot. Jotta jäsenvaltiot, hyväksytyt koordinointielimet ja maksajavirastot voisivat laatia kyseiset menoilmoitukset yhdenmukaisten sääntöjen mukaisesti ja jotta komissio voisi ottaa maksupyynnöt huomioon, olisi vahvistettava edellytykset, joiden perusteella kyseiset menot voidaan ottaa huomioon maataloustukirahaston ja maaseuturahaston talousarvioissa. Tällaisissa edellytyksissä olisi täsmennettävä säännöt, joiden perusteella menot ja tulot, erityisesti käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ja mahdolliset oikaisut, kirjataan ja miten niistä ilmoitetaan tosiasiallisesti.

| (12) | Jos jäsenvaltioiden maataloustukirahaston yhteydessä toimittamiin menoilmoituksiin perustuvat ennakkositoumukset, jotka voitaisiin myöntää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (5) 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla, ovat kokonaismäärältään yli 75 prosenttia kuluvan varainhoitovuoden vastaavien määrärahojen kokonaismäärästä, komissio vähentää kyseisiä määriä. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti tämä vähennys on jaettava jäsenvaltioiden kesken suhteellisesti niiltä saatujen menoilmoitusten perusteella. Sen varmistamiseksi, että käytettävissä olevat määrärahat jaetaan oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken, on syytä säätää, että maataloustukirahaston kuukausimaksuja vähennetään prosenttiosuutena kunkin jäsenvaltion toimittamasta menoilmoituksesta, ja että kuukauden osalta maksamatta jäänyt määrä jaetaan uudelleen seuraavien kuukausimaksujen yhteydessä komission päätösten perusteella. |
| --- | --- |

(12)

Jos jäsenvaltioiden maataloustukirahaston yhteydessä toimittamiin menoilmoituksiin perustuvat ennakkositoumukset, jotka voitaisiin myöntää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (5) 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla, ovat kokonaismäärältään yli 75 prosenttia kuluvan varainhoitovuoden vastaavien määrärahojen kokonaismäärästä, komissio vähentää kyseisiä määriä. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti tämä vähennys on jaettava jäsenvaltioiden kesken suhteellisesti niiltä saatujen menoilmoitusten perusteella. Sen varmistamiseksi, että käytettävissä olevat määrärahat jaetaan oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken, on syytä säätää, että maataloustukirahaston kuukausimaksuja vähennetään prosenttiosuutena kunkin jäsenvaltion toimittamasta menoilmoituksesta, ja että kuukauden osalta maksamatta jäänyt määrä jaetaan uudelleen seuraavien kuukausimaksujen yhteydessä komission päätösten perusteella.

| (13) | Kuukausimaksuista päätettyään komission olisi annettava jäsenvaltioiden käyttöön rahastoista rahoitettavien menojen kattamiseen tarvittavat varat noudattaen käytännön menettelysääntöjä ja edellytyksiä, jotka olisi määriteltävä jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen ja komission käyttöön ottamien tietojärjestelmien perusteella. |
| --- | --- |

(13)

Kuukausimaksuista päätettyään komission olisi annettava jäsenvaltioiden käyttöön rahastoista rahoitettavien menojen kattamiseen tarvittavat varat noudattaen käytännön menettelysääntöjä ja edellytyksiä, jotka olisi määriteltävä jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen ja komission käyttöön ottamien tietojärjestelmien perusteella.

| (14) | Ehtona sille, että maksajavirastoille korvataan julkisista interventioista aiheutuvat menot, on se, että ne sisällyttävät menoilmoitukseensa ne arvot ja määrät, jotka on kirjattu ylös sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jota julkisen varastoinnin toimet koskevat. Korvausmenettelyn sujuvuuden takaamiseksi on tarpeen täsmentää, miten nämä tiedot, joita tarvitaan kustannusten ja menojen laskemiseen, on ilmoitettava komissiolle. |
| --- | --- |

(14)

Ehtona sille, että maksajavirastoille korvataan julkisista interventioista aiheutuvat menot, on se, että ne sisällyttävät menoilmoitukseensa ne arvot ja määrät, jotka on kirjattu ylös sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jota julkisen varastoinnin toimet koskevat. Korvausmenettelyn sujuvuuden takaamiseksi on tarpeen täsmentää, miten nämä tiedot, joita tarvitaan kustannusten ja menojen laskemiseen, on ilmoitettava komissiolle.

| (15) | Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti julkisten interventiovarastojen kirjanpidon avulla on voitava varmistaa paitsi maksettu unionin rahoituksen määrä myös interventiovarastojen tilanne. Tätä varten maksajavirastojen olisi pidettävä erikseen varastokirjanpitoa ja liikekirjanpitoa, jotka sisältävät varastojen seurantaan sekä julkisista interventiotoimenpiteistä aiheutuvien menojen ja tulojen rahoitushallinnointiin tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(15)

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti julkisten interventiovarastojen kirjanpidon avulla on voitava varmistaa paitsi maksettu unionin rahoituksen määrä myös interventiovarastojen tilanne. Tätä varten maksajavirastojen olisi pidettävä erikseen varastokirjanpitoa ja liikekirjanpitoa, jotka sisältävät varastojen seurantaan sekä julkisista interventiotoimenpiteistä aiheutuvien menojen ja tulojen rahoitushallinnointiin tarvittavat tiedot.

| (16) | Julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteiden osalta maksajavirastojen on sisällytettävä kirjanpitoonsa määriin, arvoihin ja tiettyihin keskiarvoihin liittyvät tiedot. On kuitenkin olosuhteita, joissa tiettyjä toimia ja menoja ei pitäisi merkitä kirjanpitoon tai ne olisi kirjattava siihen erityisiä sääntöjä noudattaen. Jotta voidaan varmistaa yhtäläinen kohtelu ja suojata unionin taloudelliset edut, tällaiset olosuhteet olisi täsmennettävä, tarvittaessa myös järjestelyt toimien ja menojen merkitsemiseksi kirjanpitoon. |
| --- | --- |

(16)

Julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteiden osalta maksajavirastojen on sisällytettävä kirjanpitoonsa määriin, arvoihin ja tiettyihin keskiarvoihin liittyvät tiedot. On kuitenkin olosuhteita, joissa tiettyjä toimia ja menoja ei pitäisi merkitä kirjanpitoon tai ne olisi kirjattava siihen erityisiä sääntöjä noudattaen. Jotta voidaan varmistaa yhtäläinen kohtelu ja suojata unionin taloudelliset edut, tällaiset olosuhteet olisi täsmennettävä, tarvittaessa myös järjestelyt toimien ja menojen merkitsemiseksi kirjanpitoon.

| (17) | Julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteistä aiheutuviin menoihin ja tuloihin liittyvien tietojen kirjanpitopäivä riippuu niiden tapahtumien luonteesta, joita ne koskevat, ja kyseinen päivä voidaan määrittää sovellettavassa alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä. Tässä yhteydessä on tarpeen vahvistaa yleinen sääntö, jossa täsmennetään tiedot, jotka on merkittävä kirjanpitoon interventiotoimenpiteistä johtuvan materiaalitoiminnon toteuttamispäivänä, ja erityistapaukset, jotka on otettava huomioon. |
| --- | --- |

(17)

Julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteistä aiheutuviin menoihin ja tuloihin liittyvien tietojen kirjanpitopäivä riippuu niiden tapahtumien luonteesta, joita ne koskevat, ja kyseinen päivä voidaan määrittää sovellettavassa alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä. Tässä yhteydessä on tarpeen vahvistaa yleinen sääntö, jossa täsmennetään tiedot, jotka on merkittävä kirjanpitoon interventiotoimenpiteistä johtuvan materiaalitoiminnon toteuttamispäivänä, ja erityistapaukset, jotka on otettava huomioon.

| (18) | Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle ennusteet määristä, jotka maaseuturahastosta olisi vielä rahoitettava maatalouden varainhoitovuoden kuluessa, sekä arviot rahoituspyynnöistä seuraavalle varainhoitovuodelle. Jotta komissio voisi täyttää velvollisuutensa, kyseiset tiedot olisi toimitettava sille riittävän ajoissa ja joka tapauksessa kahdesti vuodessa, viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta ja 31 päivänä elokuuta. |
| --- | --- |

(18)

Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle ennusteet määristä, jotka maaseuturahastosta olisi vielä rahoitettava maatalouden varainhoitovuoden kuluessa, sekä arviot rahoituspyynnöistä seuraavalle varainhoitovuodelle. Jotta komissio voisi täyttää velvollisuutensa, kyseiset tiedot olisi toimitettava sille riittävän ajoissa ja joka tapauksessa kahdesti vuodessa, viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta ja 31 päivänä elokuuta.

| (19) | Asetuksen (EU) 2021/2116 32 artiklan 9 kohdan mukaisesti on asetettava määräajat maaseuturahaston menoilmoitusten laatimiselle. Ottaen huomioon maaseuturahaston osalta sovellettavien kirjanpitosäännösten erityispiirteet, ennakkomaksun käyttö ja interventioiden, toimenpiteiden ja teknisen avun rahoitus kalenterivuosittain, olisi säädettävä kyseisten menojen ilmoittamisesta väliajoin, jotka on mukautettu kyseisiin erityisedellytyksiin. |
| --- | --- |

(19)

Asetuksen (EU) 2021/2116 32 artiklan 9 kohdan mukaisesti on asetettava määräajat maaseuturahaston menoilmoitusten laatimiselle. Ottaen huomioon maaseuturahaston osalta sovellettavien kirjanpitosäännösten erityispiirteet, ennakkomaksun käyttö ja interventioiden, toimenpiteiden ja teknisen avun rahoitus kalenterivuosittain, olisi säädettävä kyseisten menojen ilmoittamisesta väliajoin, jotka on mukautettu kyseisiin erityisedellytyksiin.

| (20) | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikki tuensaajille ennen YMP:n strategiasuunnitelman hyväksymistä omalla vastuullaan maksamansa maaseuturahaston maksut ensimmäisessä menoilmoituksessa kyseisen ohjelman hyväksymisen jälkeen. Samaa sääntöä sovelletaan soveltuvin osin YMP:n strategiasuunnitelman muuttamiseen. Kirjanpitoa varten on tarpeen selventää, että maksajavirastojen ennen YMP:n strategiasuunnitelman hyväksymistä tai YMP:n strategiasuunnitelman muuttamista maksamia maksuja koskevan ilmoituksen olisi vastattava asianomaisia ilmoituskausia. Lisäksi kaikki maksajavirastojen sen kauden aikana maksamat menot, jona YMP:n strategiasuunnitelma tai sen muutos hyväksytään, olisi ilmoitettava viimeistään vastaavalle kaudelle vahvistetun määräajan kuluessa. On myös tarpeen selventää, että jos YMP:n strategiasuunnitelmaan tehdään muutoksia, kyseistä sääntöä ei pitäisi soveltaa rahoitussuunnitelman mukauttamiseen. |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikki tuensaajille ennen YMP:n strategiasuunnitelman hyväksymistä omalla vastuullaan maksamansa maaseuturahaston maksut ensimmäisessä menoilmoituksessa kyseisen ohjelman hyväksymisen jälkeen. Samaa sääntöä sovelletaan soveltuvin osin YMP:n strategiasuunnitelman muuttamiseen. Kirjanpitoa varten on tarpeen selventää, että maksajavirastojen ennen YMP:n strategiasuunnitelman hyväksymistä tai YMP:n strategiasuunnitelman muuttamista maksamia maksuja koskevan ilmoituksen olisi vastattava asianomaisia ilmoituskausia. Lisäksi kaikki maksajavirastojen sen kauden aikana maksamat menot, jona YMP:n strategiasuunnitelma tai sen muutos hyväksytään, olisi ilmoitettava viimeistään vastaavalle kaudelle vahvistetun määräajan kuluessa. On myös tarpeen selventää, että jos YMP:n strategiasuunnitelmaan tehdään muutoksia, kyseistä sääntöä ei pitäisi soveltaa rahoitussuunnitelman mukauttamiseen.

| (21) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (6) 80 artiklan mukaisesti tukea voidaan myöntää rahoitusvälineiden muodossa, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (7) 58 artiklassa säädetään, asetuksen (EU) 2021/2115 73–78 artiklassa tarkoitetuissa interventiotyypeissä. Sen vuoksi on aiheellista säätää, että menot on ilmoitettava varainhoitovuonna, jona asetuksen (EU) 2021/2116 32 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät ja maksajavirasto on toteuttanut ne ennen varainhoitovuoden loppua. |
| --- | --- |

(21)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (6) 80 artiklan mukaisesti tukea voidaan myöntää rahoitusvälineiden muodossa, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (7) 58 artiklassa säädetään, asetuksen (EU) 2021/2115 73–78 artiklassa tarkoitetuissa interventiotyypeissä. Sen vuoksi on aiheellista säätää, että menot on ilmoitettava varainhoitovuonna, jona asetuksen (EU) 2021/2116 32 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät ja maksajavirasto on toteuttanut ne ennen varainhoitovuoden loppua.

| (22) | Tämän asetuksen tarkoituksena on vahvistaa, miten lasketaan unionin rahoitusosuus, joka maksetaan ilmoitettujen menojen osalta maksuosuuden tai kiinteän määrän perusteella. Olisi selvennettävä, että asiaankuuluvaa säännöstä sovelletaan YMP:n strategiasuunnitelman mukaisiin ja rahoitussuunnitelmassa mainittuihin maaseuturahastoon liittyviin maksuihin, erityisesti asetuksen (EU) 2021/2116 6 artiklassa tarkoitettuihin maaseuturahaston menoihin, ja tiettyihin asetuksen (EU) 2021/2115 155 ja 157 artiklassa tarkoitettuihin tukikelpoisiin menoihin, jotka perustuvat maaseuturahaston rahoitusosuuteen ja tekniseen apuun kiinteänä määränä. |
| --- | --- |

(22)

Tämän asetuksen tarkoituksena on vahvistaa, miten lasketaan unionin rahoitusosuus, joka maksetaan ilmoitettujen menojen osalta maksuosuuden tai kiinteän määrän perusteella. Olisi selvennettävä, että asiaankuuluvaa säännöstä sovelletaan YMP:n strategiasuunnitelman mukaisiin ja rahoitussuunnitelmassa mainittuihin maaseuturahastoon liittyviin maksuihin, erityisesti asetuksen (EU) 2021/2116 6 artiklassa tarkoitettuihin maaseuturahaston menoihin, ja tiettyihin asetuksen (EU) 2021/2115 155 ja 157 artiklassa tarkoitettuihin tukikelpoisiin menoihin, jotka perustuvat maaseuturahaston rahoitusosuuteen ja tekniseen apuun kiinteänä määränä.

| (23) | Komission ja jäsenvaltioiden välillä vaihdettavat tiedot ja asiakirjat sekä jäsenvaltioiden komission saataville asettamat ja toimittamat tiedot lähetetään yleensä sähköisessä muodossa. Jotta tällaista rahastoihin liittyvää tietojenvaihtoa voidaan parantaa ja lisätä, on kehitetty tietojärjestelmiä. Tällaisia järjestelmiä olisi käytettävä jatkossakin ja otettava käyttöön edelleen sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat saaneet asiaa koskevan ilmoituksen maatalousrahastojen komitean kautta. |
| --- | --- |

(23)

Komission ja jäsenvaltioiden välillä vaihdettavat tiedot ja asiakirjat sekä jäsenvaltioiden komission saataville asettamat ja toimittamat tiedot lähetetään yleensä sähköisessä muodossa. Jotta tällaista rahastoihin liittyvää tietojenvaihtoa voidaan parantaa ja lisätä, on kehitetty tietojärjestelmiä. Tällaisia järjestelmiä olisi käytettävä jatkossakin ja otettava käyttöön edelleen sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat saaneet asiaa koskevan ilmoituksen maatalousrahastojen komitean kautta.

| (24) | Edellytyksiä, jotka liittyvät tietojenkäsittelyyn kyseisissä tietojärjestelmissä, sekä niiden asiakirjojen muotoa ja sisältöä, jotka on toimitettava asetuksen (EU) 2021/2116 mukaisesti, on usein tarkistettava, jotta ne vastaisivat sovellettaviin säädöksiin tehtyjä muutoksia tai hallintoon liittyviä tarpeita. Kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja menettelyjen yksinkertaistamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että asianomaiset tietojärjestelmät saadaan pikaisesti toimintakuntoon, on syytä määritellä asiakirjojen muoto ja sisältö niiden vakiomuotoisten mallien ja menettelyjen perusteella, joita komission olisi mukautettava ja päivitettävä maatalousrahastojen komitealta saamiensa tietojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Edellytyksiä, jotka liittyvät tietojenkäsittelyyn kyseisissä tietojärjestelmissä, sekä niiden asiakirjojen muotoa ja sisältöä, jotka on toimitettava asetuksen (EU) 2021/2116 mukaisesti, on usein tarkistettava, jotta ne vastaisivat sovellettaviin säädöksiin tehtyjä muutoksia tai hallintoon liittyviä tarpeita. Kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja menettelyjen yksinkertaistamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että asianomaiset tietojärjestelmät saadaan pikaisesti toimintakuntoon, on syytä määritellä asiakirjojen muoto ja sisältö niiden vakiomuotoisten mallien ja menettelyjen perusteella, joita komission olisi mukautettava ja päivitettävä maatalousrahastojen komitealta saamiensa tietojen mukaisesti.

| (25) | Asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklan mukaan jäsenvaltiot ovat maksajavirastojensa kautta vastuussa rahastojen menojen hallinnosta ja valvonnasta. Rahoitustoimia koskevien tietojen toimittaminen, tallentaminen tietojärjestelmiin ja päivittäminen olisi sen vuoksi toteutettava maksajavirastojen vastuulla taikka itse maksajavirastojen toimesta tai sellaisten tahojen toimesta, joille tämä tehtävä on siirretty, tarvittaessa hyväksytyn koordinointielimen välityksellä. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle tilin nimi tai numero komission osoittamassa muodossa. |
| --- | --- |

(25)

Asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklan mukaan jäsenvaltiot ovat maksajavirastojensa kautta vastuussa rahastojen menojen hallinnosta ja valvonnasta. Rahoitustoimia koskevien tietojen toimittaminen, tallentaminen tietojärjestelmiin ja päivittäminen olisi sen vuoksi toteutettava maksajavirastojen vastuulla taikka itse maksajavirastojen toimesta tai sellaisten tahojen toimesta, joille tämä tehtävä on siirretty, tarvittaessa hyväksytyn koordinointielimen välityksellä. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle tilin nimi tai numero komission osoittamassa muodossa.

| (26) | Menoilmoitusta ja johdon vahvistuslausumaa koskevassa menettelyssä käytettävien sähköisten allekirjoitusten tai hyväksyntöjen on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 910/2014 (8) säädettyjen vaatimusten mukaisia. Sen vuoksi tarvitaan säännös näiden vaatimusten täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(26)

Menoilmoitusta ja johdon vahvistuslausumaa koskevassa menettelyssä käytettävien sähköisten allekirjoitusten tai hyväksyntöjen on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 910/2014 (8) säädettyjen vaatimusten mukaisia. Sen vuoksi tarvitaan säännös näiden vaatimusten täytäntöönpanosta.

| (27) | Olisi vahvistettava asetuksen (EU) 2021/2116 42 artiklassa tarkoitettujen toimintasuunnitelmien rakennetta koskevat yksityiskohtaiset säännöt, koska on tarpeen varmistaa, että jäsenvaltiot ilmoittavat selkeästi korjaavat toimet ja niiden toteuttamisaikataulun. Komission olisi laadittava malli, joka antaa jäsenvaltioille ohjausta toimintasuunnitelmien odotetun rakenteen osalta. Kyseistä mallia olisi käytettävä sähköisessä muodossa tapahtuvassa tietojenvaihdossa, jotta helpotetaan komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden välistä viestintää. Kun kyseessä ovat toimintasuunnitelmat, jotka johtuvat mainitun asetuksen 68, 69 ja 70 artiklassa tarkoitettujen korjaavien toimien yhteydessä havaituista puutteista, puutteiden korjaamiseksi jo toteutetut toimet olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

(27)

Olisi vahvistettava asetuksen (EU) 2021/2116 42 artiklassa tarkoitettujen toimintasuunnitelmien rakennetta koskevat yksityiskohtaiset säännöt, koska on tarpeen varmistaa, että jäsenvaltiot ilmoittavat selkeästi korjaavat toimet ja niiden toteuttamisaikataulun. Komission olisi laadittava malli, joka antaa jäsenvaltioille ohjausta toimintasuunnitelmien odotetun rakenteen osalta. Kyseistä mallia olisi käytettävä sähköisessä muodossa tapahtuvassa tietojenvaihdossa, jotta helpotetaan komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden välistä viestintää. Kun kyseessä ovat toimintasuunnitelmat, jotka johtuvat mainitun asetuksen 68, 69 ja 70 artiklassa tarkoitettujen korjaavien toimien yhteydessä havaituista puutteista, puutteiden korjaamiseksi jo toteutetut toimet olisi otettava huomioon.

| (28) | Asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaan jäsenvaltiot ovat maksajavirastojensa kautta vastuussa aiheettomasti suoritettujen maksujen perimisestä takaisin korkoineen. Jotta voidaan varmistaa kyseisten säännösten tehokas ja asianmukainen soveltaminen, on aiheellista vahvistaa kuittaamista koskevat säännöt. Jäsenvaltioiden velvollisuus periä takaisin aiheettomasti maksetut määrät voidaan panna täytäntöön eri tavoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perimättä jätettäviä kansallisia vähimmäismääriä. Toimiva ja kustannustehokas velanperintäkeino on vähentää saatavat velalliselle tulevaisuudessa suoritettavista maksuista, kun velka on todettu kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen täytäntöönpanotoimien soveltamista. Sen vuoksi olisi oltava pakollista, että jäsenvaltiot soveltavat kyseistä perintämenetelmää. Olisi vahvistettava sen yhteiset soveltamisedellytykset. |
| --- | --- |

(28)

Asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaan jäsenvaltiot ovat maksajavirastojensa kautta vastuussa aiheettomasti suoritettujen maksujen perimisestä takaisin korkoineen. Jotta voidaan varmistaa kyseisten säännösten tehokas ja asianmukainen soveltaminen, on aiheellista vahvistaa kuittaamista koskevat säännöt. Jäsenvaltioiden velvollisuus periä takaisin aiheettomasti maksetut määrät voidaan panna täytäntöön eri tavoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perimättä jätettäviä kansallisia vähimmäismääriä. Toimiva ja kustannustehokas velanperintäkeino on vähentää saatavat velalliselle tulevaisuudessa suoritettavista maksuista, kun velka on todettu kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen täytäntöönpanotoimien soveltamista. Sen vuoksi olisi oltava pakollista, että jäsenvaltiot soveltavat kyseistä perintämenetelmää. Olisi vahvistettava sen yhteiset soveltamisedellytykset.

| (29) | Olisi vahvistettava yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklassa säädettyä tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyä, asetuksen 54 artiklassa säädettyä tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä ja asetuksen 55 artiklassa säädettyä sääntöjenmukaisuuden tarkastamista varten samoin kuin sitä menettelyä varten, jonka avulla asiaankuuluvat määrät on tapauksen mukaan vähennettävä jostakin komission jäsenvaltiolle seuraavaksi suorittamasta maksusta tai lisättävä siihen. |
| --- | --- |

(29)

Olisi vahvistettava yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklassa säädettyä tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyä, asetuksen 54 artiklassa säädettyä tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä ja asetuksen 55 artiklassa säädettyä sääntöjenmukaisuuden tarkastamista varten samoin kuin sitä menettelyä varten, jonka avulla asiaankuuluvat määrät on tapauksen mukaan vähennettävä jostakin komission jäsenvaltiolle seuraavaksi suorittamasta maksusta tai lisättävä siihen.

| (30) | Asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklassa säädetyn tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn osalta on tarpeen täsmentää maksajavirastojen vuotuisten tilinpäätösten sisältö sekä vahvistaa päivämäärä kyseisten tilien ja muiden asiaankuuluvien asiakirjojen toimittamiseksi komissiolle. Lisäksi olisi täsmennettävä, miten kauan maksajavirastojen on säilytettävä kaikkia menoja ja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat tositteet komission saatavilla. |
| --- | --- |

(30)

Asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklassa säädetyn tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn osalta on tarpeen täsmentää maksajavirastojen vuotuisten tilinpäätösten sisältö sekä vahvistaa päivämäärä kyseisten tilien ja muiden asiaankuuluvien asiakirjojen toimittamiseksi komissiolle. Lisäksi olisi täsmennettävä, miten kauan maksajavirastojen on säilytettävä kaikkia menoja ja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat tositteet komission saatavilla.

| (31) | Sen varmistamiseksi, että tuloksellisuuden tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös hyväksytään asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa, on aiheellista vahvistaa tietojenvaihdolle erityiset määräajat, joita komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava. Lisäksi tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä olisi annettava jäsenvaltioille oikeus perustella havaitut eroavuudet ja arvioitava asianmukaisesti menojen vähentämiseen tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(31)

Sen varmistamiseksi, että tuloksellisuuden tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös hyväksytään asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa, on aiheellista vahvistaa tietojenvaihdolle erityiset määräajat, joita komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava. Lisäksi tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä olisi annettava jäsenvaltioille oikeus perustella havaitut eroavuudet ja arvioitava asianmukaisesti menojen vähentämiseen tarvittavat tiedot.

| (32) | Sen varmistamiseksi, että tavanomaisissa tapauksissa sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettely saadaan päätökseen kohtuullisessa ajassa, eri menettelyvaiheille on aiheellista vahvistaa erityiset määräajat, joita komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava. Samalla komission olisi kuitenkin voitava pidentää kyseisiä määräaikoja, jos se on välttämätöntä tutkittavana olevan tapauksen monimutkaisuuden vuoksi. Sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyssä olisi annettava jäsenvaltioille oikeus kontradiktoriseen menettelyyn ja arvioitava asianmukaisesti tiedot, jotka ovat tarpeen rahastoja koskevien riskien arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(32)

Sen varmistamiseksi, että tavanomaisissa tapauksissa sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettely saadaan päätökseen kohtuullisessa ajassa, eri menettelyvaiheille on aiheellista vahvistaa erityiset määräajat, joita komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava. Samalla komission olisi kuitenkin voitava pidentää kyseisiä määräaikoja, jos se on välttämätöntä tutkittavana olevan tapauksen monimutkaisuuden vuoksi. Sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyssä olisi annettava jäsenvaltioille oikeus kontradiktoriseen menettelyyn ja arvioitava asianmukaisesti tiedot, jotka ovat tarpeen rahastoja koskevien riskien arvioimiseksi.

| (33) | YMP:n menoja, mukaan lukien ryhmien yksilöintiä koskevia menoja, koskevien jäsenvaltioiden tarkastusten täydentämiseksi ja tehostamiseksi olisi säädettävä, että ne voivat käyttää yhtä ainoaa komission käyttöön asettamaa tiedonlouhintavälinettä. |
| --- | --- |

(33)

YMP:n menoja, mukaan lukien ryhmien yksilöintiä koskevia menoja, koskevien jäsenvaltioiden tarkastusten täydentämiseksi ja tehostamiseksi olisi säädettävä, että ne voivat käyttää yhtä ainoaa komission käyttöön asettamaa tiedonlouhintavälinettä.

| (34) | On aiheellista vahvistaa myös säännöt asetuksen (EU) 2021/2116 77 artiklan mukaisista jäsenvaltioiden suorittamista toimien tarkastuksista, erityisesti yritysten valinnasta, tarkastusten tiheydestä ja aikataulusta, keskinäisestä avunannosta sekä valvontasuunnitelmien ja -kertomusten sisällöstä. |
| --- | --- |

(34)

On aiheellista vahvistaa myös säännöt asetuksen (EU) 2021/2116 77 artiklan mukaisista jäsenvaltioiden suorittamista toimien tarkastuksista, erityisesti yritysten valinnasta, tarkastusten tiheydestä ja aikataulusta, keskinäisestä avunannosta sekä valvontasuunnitelmien ja -kertomusten sisällöstä.

| (35) | Delegoidulla asetuksella (EU) 2022/127 vahvistetaan säännöt, joilla täydennetään vakuuksia koskevaa oikeuskehystä, erityisesti vaatimusta vakuuden asettamisesta, vakuuksiin sovellettavia edellytyksiä sekä vakuuden asettamista, vapauttamista ja menettämistä. Kyseisten sääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi olisi säädettävä vakuuden muodosta, vakuuden asettamis- ja vapauttamismenettelyistä sekä asiaankuuluvasta tietojenvaihdosta ja viestinnästä. |
| --- | --- |

(35)

Delegoidulla asetuksella (EU) 2022/127 vahvistetaan säännöt, joilla täydennetään vakuuksia koskevaa oikeuskehystä, erityisesti vaatimusta vakuuden asettamisesta, vakuuksiin sovellettavia edellytyksiä sekä vakuuden asettamista, vapauttamista ja menettämistä. Kyseisten sääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi olisi säädettävä vakuuden muodosta, vakuuden asettamis- ja vapauttamismenettelyistä sekä asiaankuuluvasta tietojenvaihdosta ja viestinnästä.

| (36) | Avoimuutta koskevassa asetuksen (EU) 2021/2116 V osaston IV luvussa säädetään, että jäsenvaltioiden on julkistettava vuosittain rahastojen tuensaajat sekä muun muassa kunkin tuensaajan rahastoista saamien varojen määrät. Tämän vuoksi kyseisen julkistamisen muoto olisi vahvistettava kyseisen asetuksen 98 artiklan mukaisesti. Kyseinen julkistaminen ei saisi ylittää sitä, mikä on tarpeen avoimuustavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(36)

Avoimuutta koskevassa asetuksen (EU) 2021/2116 V osaston IV luvussa säädetään, että jäsenvaltioiden on julkistettava vuosittain rahastojen tuensaajat sekä muun muassa kunkin tuensaajan rahastoista saamien varojen määrät. Tämän vuoksi kyseisen julkistamisen muoto olisi vahvistettava kyseisen asetuksen 98 artiklan mukaisesti. Kyseinen julkistaminen ei saisi ylittää sitä, mikä on tarpeen avoimuustavoitteiden saavuttamiseksi.

| (37) | Asetuksen 2021/2116 98 artiklan 2 kohdan mukaan kuhunkin rahastoista rahoitettuun toimeen liittyvät, kunkin tuensaajan saamat tukimäärät on julkistettava. Avoimuuden lisäämiseksi ja unionin rahoituksen saajien määrän lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi lisäksi julkaistava tuensaajan saamien maksujen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

(37)

Asetuksen 2021/2116 98 artiklan 2 kohdan mukaan kuhunkin rahastoista rahoitettuun toimeen liittyvät, kunkin tuensaajan saamat tukimäärät on julkistettava. Avoimuuden lisäämiseksi ja unionin rahoituksen saajien määrän lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi lisäksi julkaistava tuensaajan saamien maksujen kokonaismäärä.

| (38) | Rahastojen varojen jakamista koskevan avoimuuden lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä ja julkaistava tietoja, joiden avulla voidaan tunnistaa asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut konsernit. |
| --- | --- |

(38)

Rahastojen varojen jakamista koskevan avoimuuden lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä ja julkaistava tietoja, joiden avulla voidaan tunnistaa asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut konsernit.

| (39) | Asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 4 kohdan mukaan tiedot on julkaistava verkkosivustolla avoimessa koneellisesti luettavassa muodossa. Tämä muoto voi olla CVS tai XLXS. Yhteisten standardien saavuttamiseksi ja julkaistujen tietojen saatavuuden helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi käytettävä kaikkia tuensaajia koskevien tietojen esittämiseen yhtenäistä taulukkomuotoa. Verkkohakutyökalulla olisi varmistettava, että suuri yleisö voi tutustua tuensaajia koskeviin tietoihin helposti käytettävässä muodossa. |
| --- | --- |

(39)

Asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 4 kohdan mukaan tiedot on julkaistava verkkosivustolla avoimessa koneellisesti luettavassa muodossa. Tämä muoto voi olla CVS tai XLXS. Yhteisten standardien saavuttamiseksi ja julkaistujen tietojen saatavuuden helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi käytettävä kaikkia tuensaajia koskevien tietojen esittämiseen yhtenäistä taulukkomuotoa. Verkkohakutyökalulla olisi varmistettava, että suuri yleisö voi tutustua tuensaajia koskeviin tietoihin helposti käytettävässä muodossa.

| (40) | Asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan 2 kohdassa säädetään, että asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja julkistamisvaatimuksia sovelletaan tarvittaessa. Alkamispäivää ja päättymispäivää, jotka koskevat suorien tukien muodossa olevia interventiotyyppejä, maksujen muodossa olevia maaseudun kehittämisen interventioita, jotka toteutetaan tietyistä pakollisista vaatimuksista johtuvien luonnonhaittojen tai muiden aluekohtaisten haittojen johdosta, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) N:o 228/2013 (9) ja (EU) N:o 229/2013 (10) säädettyjä toimenpiteitä, ei pidetä merkityksellisinä, koska kyseiset toimet ovat vuotuisia. Sen vuoksi olisi säädettävä, että jäsenvaltiot voivat päättää olla julkaisematta kyseisiä tietoja. |
| --- | --- |

(40)

Asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan 2 kohdassa säädetään, että asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja julkistamisvaatimuksia sovelletaan tarvittaessa. Alkamispäivää ja päättymispäivää, jotka koskevat suorien tukien muodossa olevia interventiotyyppejä, maksujen muodossa olevia maaseudun kehittämisen interventioita, jotka toteutetaan tietyistä pakollisista vaatimuksista johtuvien luonnonhaittojen tai muiden aluekohtaisten haittojen johdosta, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) N:o 228/2013 (9) ja (EU) N:o 229/2013 (10) säädettyjä toimenpiteitä, ei pidetä merkityksellisinä, koska kyseiset toimet ovat vuotuisia. Sen vuoksi olisi säädettävä, että jäsenvaltiot voivat päättää olla julkaisematta kyseisiä tietoja.

| (41) | Yksilöiden suojelemiseksi henkilötietojen käsittelyssä asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot eivät saa julkaista enintään 1 250 euron suuruisen määrän saavien tuensaajien nimiä. Jäsenvaltion olisi sen sijaan käytettävä koodia asianomaista toimea koskevien tietojen antamiseksi. Samasta syystä siinä tapauksessa, että on mahdollista tunnistaa sellaisessa kunnassa, jossa tuensaajien lukumäärä on rajallinen, asuva tai siellä rekisteröity pieni tuensaaja, jäsenvaltion olisi sen sijaan julkaistava seuraava suurempi hallinnollinen yksikkö, johon kyseinen kunta kuuluu. |
| --- | --- |

(41)

Yksilöiden suojelemiseksi henkilötietojen käsittelyssä asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot eivät saa julkaista enintään 1 250 euron suuruisen määrän saavien tuensaajien nimiä. Jäsenvaltion olisi sen sijaan käytettävä koodia asianomaista toimea koskevien tietojen antamiseksi. Samasta syystä siinä tapauksessa, että on mahdollista tunnistaa sellaisessa kunnassa, jossa tuensaajien lukumäärä on rajallinen, asuva tai siellä rekisteröity pieni tuensaaja, jäsenvaltion olisi sen sijaan julkaistava seuraava suurempi hallinnollinen yksikkö, johon kyseinen kunta kuuluu.

| (42) | Tietosuojavaatimusten noudattamiseksi rahastojen tuensaajille olisi ilmoitettava heitä koskevien tietojen julkistamisesta ennalta. Tuensaajille olisi ilmoitettava tästä tukihakemusten tai tietojen keräämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(42)

Tietosuojavaatimusten noudattamiseksi rahastojen tuensaajille olisi ilmoitettava heitä koskevien tietojen julkistamisesta ennalta. Tuensaajille olisi ilmoitettava tästä tukihakemusten tai tietojen keräämisen yhteydessä.

| (43) | Julkaistujen tietojen julkisen saatavuuden helpottamiseksi jäsenvaltioiden on perustettava oma verkkosivusto asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden erilaisten organisaatiorakenteiden vuoksi kansallisella tasolla olisi päätettävä, mikä elin vastaa niiden oman verkkosivuston luomisesta ja ylläpidosta sekä tietojen julkaisemisesta. Komission olisi luotava verkkosivusto, joka sisältää linkit jäsenvaltioiden verkkosivustoille. |
| --- | --- |

(43)

Julkaistujen tietojen julkisen saatavuuden helpottamiseksi jäsenvaltioiden on perustettava oma verkkosivusto asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden erilaisten organisaatiorakenteiden vuoksi kansallisella tasolla olisi päätettävä, mikä elin vastaa niiden oman verkkosivuston luomisesta ja ylläpidosta sekä tietojen julkaisemisesta. Komission olisi luotava verkkosivusto, joka sisältää linkit jäsenvaltioiden verkkosivustoille.

| (44) | Unionin on tehtävä tiettyjä ilmoituksia Maailman kauppajärjestölle (WTO) WTO:n maataloussopimuksen (11) 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuten täsmennetään 30 päivänä kesäkuuta 1995 päivätyn WTO:n asiakirjan G/AG/2 4 kohdassa. Näiden vaatimusten täyttämiseksi komission olisi vaadittava jäsenvaltioilta tiettyjä tietoja, erityisesti kotimaista tukea koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(44)

Unionin on tehtävä tiettyjä ilmoituksia Maailman kauppajärjestölle (WTO) WTO:n maataloussopimuksen (11) 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuten täsmennetään 30 päivänä kesäkuuta 1995 päivätyn WTO:n asiakirjan G/AG/2 4 kohdassa. Näiden vaatimusten täyttämiseksi komission olisi vaadittava jäsenvaltioilta tiettyjä tietoja, erityisesti kotimaista tukea koskevia tietoja.

| (45) | Jotta yksinkertaistettaisiin ja vähennettäisiin jäsenvaltioiden ilmoitusvaatimuksia, jotka liittyvät tietojen toimittamiseen unionin kotimaista tukea koskevien WTO:n ilmoitusvelvoitteiden osalta, on aiheellista, että jäsenvaltiot toimittavat kansallisista lähteistä maksettujen menojen määrät samaan aikaan tilinpäätöksen kanssa. |
| --- | --- |

(45)

Jotta yksinkertaistettaisiin ja vähennettäisiin jäsenvaltioiden ilmoitusvaatimuksia, jotka liittyvät tietojen toimittamiseen unionin kotimaista tukea koskevien WTO:n ilmoitusvelvoitteiden osalta, on aiheellista, että jäsenvaltiot toimittavat kansallisista lähteistä maksettujen menojen määrät samaan aikaan tilinpäätöksen kanssa.

| (46) | Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 908/2014 olisi kumottava. Mainitun asetuksen 21–24 artiklaa ja 27–34 artiklaa olisi kuitenkin edelleen sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (12) mukaisten maaseudun kehittämisohjelmien ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla hyväksyttyjen toimenpideohjelmien täytäntöönpanoon, kun taas täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 59 artiklaa olisi edelleen sovellettava varainhoitovuosina 2021, 2022 ja 2023 suoritettuihin maksuihin. Lisäksi tiettyihin tilinpäätökseen sisällytettäviin tietoihin olisi edelleen sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 liitteitä II ja III. |
| --- | --- |

(46)

Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 908/2014 olisi kumottava. Mainitun asetuksen 21–24 artiklaa ja 27–34 artiklaa olisi kuitenkin edelleen sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (12) mukaisten maaseudun kehittämisohjelmien ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla hyväksyttyjen toimenpideohjelmien täytäntöönpanoon, kun taas täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 59 artiklaa olisi edelleen sovellettava varainhoitovuosina 2021, 2022 ja 2023 suoritettuihin maksuihin. Lisäksi tiettyihin tilinpäätökseen sisällytettäviin tietoihin olisi edelleen sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 liitteitä II ja III.

| (47) | Tätä asetusta olisi sovellettava samasta päivästä kuin asetusta (EU) 2021/2116. Jotta raportointi kuitenkin jatkuisi johdonmukaisena saman varainhoitovuoden aikana, tämän asetuksen asiaa koskevia säännöksiä olisi sovellettava jäsenvaltioille 16 päivästä lokakuuta 2022 aiheutuneisiin menoihin ja käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. |
| --- | --- |

(47)

Tätä asetusta olisi sovellettava samasta päivästä kuin asetusta (EU) 2021/2116. Jotta raportointi kuitenkin jatkuisi johdonmukaisena saman varainhoitovuoden aikana, tämän asetuksen asiaa koskevia säännöksiä olisi sovellettava jäsenvaltioille 16 päivästä lokakuuta 2022 aiheutuneisiin menoihin ja käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin.

| (48) | Jotta lisäksi voidaan varmistaa käynnissä olevien sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyjen johdonmukainen käsittely, tässä asetuksessa säädettyjä määräaikoja ei pitäisi soveltaa niihin menettelyihin, joiden osalta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 34 artiklan 1 kohdan mukainen tiedonanto toimitetaan ennen 1 päivää tammikuuta 2024. |
| --- | --- |

(48)

Jotta lisäksi voidaan varmistaa käynnissä olevien sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyjen johdonmukainen käsittely, tässä asetuksessa säädettyjä määräaikoja ei pitäisi soveltaa niihin menettelyihin, joiden osalta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 34 artiklan 1 kohdan mukainen tiedonanto toimitetaan ennen 1 päivää tammikuuta 2024.

| (49) | Koska avoimuutta koskevaa asetuksen (EU) 2021/2116 V osaston IV lukua sovelletaan maksuihin, jotka on suoritettu varainhoitovuonna 2024 tai myöhemmin, kyseisiin maksuihin olisi sovellettava tämän asetuksen asiaa koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(49)

Koska avoimuutta koskevaa asetuksen (EU) 2021/2116 V osaston IV lukua sovelletaan maksuihin, jotka on suoritettu varainhoitovuonna 2024 tai myöhemmin, kyseisiin maksuihin olisi sovellettava tämän asetuksen asiaa koskevia säännöksiä.

| (50) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(50)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Maksajavirastot ja muut elimet

1 artikla

Menettely maksajavirastojen hyväksymiseksi

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä ministeriötason viranomainen, joka vastaa

| a) | hyväksynnän myöntämisestä maksajavirastolle sekä hyväksynnän uudelleen tarkastelemisesta ja peruuttamisesta; |
| --- | --- |

a)

hyväksynnän myöntämisestä maksajavirastolle sekä hyväksynnän uudelleen tarkastelemisesta ja peruuttamisesta;

| b) | toimivaltaiselle viranomaiselle tämän luvun nojalla osoitettujen tehtävien suorittamisesta. |
| --- | --- |

b)

toimivaltaiselle viranomaiselle tämän luvun nojalla osoitettujen tehtävien suorittamisesta.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä virallinen päätös maksajaviraston hyväksynnän myöntämisestä tai, sen jälkeen kun hyväksyntää on tarkasteltu uudelleen, hyväksynnän peruuttamisesta delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen hyväksymisperusteiden arvioinnin perusteella. Toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä ilmoitettava komissiolle hyväksynnöistä ja niiden peruuttamisista.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on nimitettävä tarkastuselin, joka suorittaa tarkastuksen ennen hyväksynnän myöntämistä (hyväksyntää edeltävä tarkastelu). Tarkastuselimen on oltava tarkastusviranomainen, muu julkinen tai yksityinen organisaatio taikka organisatorinen viranomaisyksikkö, jolla on vaadittava pätevyys, taidot ja valmiudet suorittaa tarkastuksia. Tarkastuselimen on oltava riippumaton hyväksyntää hakevasta maksajavirastosta.

4.   Tarkastuselimen suorittamassa tarkastuksessa (hyväksyntää edeltävä tarkastelu) on tarkasteltava erityisesti

| a) | käytössä olevia lupa- ja maksumenettelyjä ja -järjestelmiä sekä menettelyjä ja järjestelmiä vuotuisen tuloksellisuusraportoinnin toteuttamista varten; |
| --- | --- |

a)

käytössä olevia lupa- ja maksumenettelyjä ja -järjestelmiä sekä menettelyjä ja järjestelmiä vuotuisen tuloksellisuusraportoinnin toteuttamista varten;

| b) | tehtävänjakoa sekä sisäisen ja ulkoisen valvonnan tarkoituksenmukaisuutta sellaisten toimien osalta, jotka rahoitetaan Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto), jäljempänä ’rahastot’; |
| --- | --- |

b)

tehtävänjakoa sekä sisäisen ja ulkoisen valvonnan tarkoituksenmukaisuutta sellaisten toimien osalta, jotka rahoitetaan Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto), jäljempänä ’rahastot’;

| c) | sitä, missä määrin käytössä olevilla menettelyillä ja järjestelmillä voidaan turvata unionin talousarvio, mukaan lukien riskiperusteiset petostentorjuntatoimenpiteet; |
| --- | --- |

c)

sitä, missä määrin käytössä olevilla menettelyillä ja järjestelmillä voidaan turvata unionin talousarvio, mukaan lukien riskiperusteiset petostentorjuntatoimenpiteet;

| d) | tietojärjestelmien varmuutta; |
| --- | --- |

d)

tietojärjestelmien varmuutta;

| e) | kirjanpidon ylläpitoa. |
| --- | --- |

e)

kirjanpidon ylläpitoa.

Tarkastuselimen on laadittava raportti, jossa esitetään yksityiskohtaiset tiedot suoritetusta tarkastuksesta, kyseisen tarkastuksen tulokset ja arvio siitä, täyttääkö maksajavirasto hyväksymisperusteet. Raportti on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle, joka arvioi tulokset ja myöntää hyväksymisasiakirjan, jos se on vakuuttunut siitä, että maksajavirasto täyttää hyväksymisperusteet.

5.   Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, ettei maksajavirasto täytä hyväksymisperusteita, sen on tiedotettava maksajavirastolle erityisedellytyksistä, jotka maksajaviraston on täytettävä ennen kuin hyväksyntä voidaan myöntää.

Ennen kuin mahdolliset tarvittavat muutokset on toteutettu tällaisten erityisedellytysten täyttämiseksi, hyväksyminen voidaan myöntää väliaikaisesti määräajaksi, joka vahvistetaan havaittujen ongelmien vakavuuden mukaan enintään 12 kuukauden pituiseksi. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä pidentää kyseistä määräaikaa.

6.   Asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetyt tiedot on annettava heti maksajaviraston ensimmäisen hyväksynnän jälkeen ja joka tapauksessa ennen kuin viraston maksamat menot veloitetaan rahastoista. Kyseisiin tietoihin on liitettävä ilmoitukset ja asiakirjat, jotka koskevat

| a) | maksajavirastolle annettuja tehtäviä; |
| --- | --- |

a)

maksajavirastolle annettuja tehtäviä;

| b) | tehtävänjakoa maksajaviraston osastojen välillä; |
| --- | --- |

b)

tehtävänjakoa maksajaviraston osastojen välillä;

| c) | maksajaviraston suhteita muihin julkisiin tai yksityisiin elimiin, jotka ovat vastuussa sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, joita koskevat menot maksajavirasto veloittaa rahastoilta; |
| --- | --- |

c)

maksajaviraston suhteita muihin julkisiin tai yksityisiin elimiin, jotka ovat vastuussa sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, joita koskevat menot maksajavirasto veloittaa rahastoilta;

| d) | menettelyjä, joilla tuensaajien maksupyynnöt otetaan vastaan, tarkastetaan ja todetaan päteviksi ja joilla menot hyväksytään, maksetaan ja tilitetään; |
| --- | --- |

d)

menettelyjä, joilla tuensaajien maksupyynnöt otetaan vastaan, tarkastetaan ja todetaan päteviksi ja joilla menot hyväksytään, maksetaan ja tilitetään;

| e) | tietojärjestelmien turvallisuutta koskevia määräyksiä; |
| --- | --- |

e)

tietojärjestelmien turvallisuutta koskevia määräyksiä;

| f) | edellä 3 kohdassa tarkoitetun tarkastuselimen suorittaman hyväksyntää edeltävän tarkastelun raporttia. |
| --- | --- |

f)

edellä 3 kohdassa tarkoitetun tarkastuselimen suorittaman hyväksyntää edeltävän tarkastelun raporttia.

7.   Komissio ilmoittaa maatalousrahastojen komitealle kunkin jäsenvaltion hyväksymät maksajavirastot.

2 artikla

Maksajavirastojen hyväksyntää koskeva uudelleen tarkastelu ja hyväksynnän peruuttaminen

1.   Toimivaltaisen viranomaisen on jatkuvasti valvottava vastuullaan olevia maksajavirastoja, erityisesti asetuksen (EU) 2021/2116 12 artiklassa tarkoitetun todentamisviranomaisen laatimien todistusten ja raporttien perusteella, ja toteutettava tarvittavat jatkotoimet havaittujen puutteiden korjaamiseksi.

Toimivaltaisen viranomaisen on raportoitava komissiolle maksajavirastoihin kohdistuvasta valvonnasta ja niiden toiminnan seurannasta kirjallisesti kolmen vuoden välein. Raportissa on tarkasteltava, täyttävätkö maksajavirastot edelleen hyväksymisperusteet, ja esitettävä yhteenveto puutteiden korjaamiseksi toteutetuista toimista. Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava, täyttääkö sen vastuulla oleva maksajavirasto edelleen hyväksymisperusteet.

2.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön järjestelmä, jolla varmistetaan, että tiedot, joiden mukaan maksajavirasto ei täyttäisi hyväksymisperusteita, toimitetaan viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle.

3.   Jos toimivaltainen viranomainen on todennut, ettei hyväksytty maksajavirasto enää täytä yhtä tai useampaa hyväksymisperustetta ja että tämä voi haitata delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjen tehtävien suorittamista, toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä asetettava maksajaviraston hyväksyntä koeajalle. Sen on laadittava suunnitelma, joka sisältää toimet ja määräajat havaittujen puutteiden korjaamiseksi tietyllä ajanjaksolla, joka määritetään ongelman vakavuuden mukaan ja joka voi olla enintään 12 kuukautta päivästä, jona hyväksyntä asetetaan koeajalle. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä pidentää kyseistä määräaikaa.

4.   Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava komissiolle päätöksestään asettaa maksajaviraston hyväksyntä koeajalle sekä 3 kohdan mukaisesti laaditusta suunnitelmasta ja myöhemmin edistymisestä tällaisen suunnitelman toteuttamisessa.

5.   Jos hyväksyminen peruutetaan, toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä hyväksyttävä toinen maksajavirasto, joka täyttää asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, sen varmistamiseksi, ettei maksujen suorittaminen tuensaajille keskeydy.

6.   Jos komissio toteaa, ettei toimivaltainen viranomainen ole laatinut 3 kohdan mukaista korjaussuunnitelmaa tai että sellaisella maksajavirastolla, joka ei ole toteuttanut korjaussuunnitelmaa määräajassa ja kokonaan, on edelleen hyväksyntä, se pyytää toimivaltaista viranomaista peruuttamaan kyseisen maksajaviraston hyväksynnän, jollei tarvittavia muutoksia tehdä ajanjaksolla, jonka komissio määrittää ongelman vakavuuden mukaan. Tällaisessa tilanteessa komissio voi päättää soveltaa puutteisiin sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyä asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan mukaisesti.

3 artikla

Koordinointielimen hyväksynnän myöntämistä, uudelleen tarkastelua ja peruuttamista koskeva menettely

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä ministeriötason viranomainen, jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’, joka vastaa asetuksen (EU) 2021/2116 10 artiklassa tarkoitetun koordinointielimen hyväksynnän myöntämisestä, tarkistamisesta ja peruuttamisesta.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä virallinen päätös koordinointielimen hyväksynnän määrittämisestä ja myöntämisestä tai, sen jälkeen kun hyväksyntää on tarkasteltu uudelleen, hyväksynnän peruuttamisesta delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 2 artiklassa tarkoitettujen hyväksymisperusteiden arvioinnin perusteella. Toimivaltainen viranomainen tarkastaa hyväksymisperusteiden täyttymisen, ja se voi tukeutua tarkastuselimen suorittamaan tarkastukseen. Toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä ilmoitettava komissiolle koordinointielimen hyväksynnän myöntämisestä ja peruuttamisesta.

3.   Asetuksen (EU) 2021/2116 10 artiklassa tarkoitettu koordinointielin toimii komission ainoana yhteystahona asianomaiseen jäsenvaltioon kaikissa rahastoihin liittyvissä kysymyksissä sen tehtävien osalta.

4.   Maksajavirasto voi hoitaa koordinointielimen tehtävää, jos kyseiset kaksi tehtävää pidetään erillään.

5.   Tehtäviään suorittaessaan koordinointielin voi kansallisia menettelyjä noudattaen käyttää apunaan muita, erityisesti kirjanpitoon tai tekniikkaan erikoistuneita hallinnollisia elimiä tai yksiköitä.

6.   Kaikkien koordinointielimen hallussa sähköisessä muodossa olevien tietojen luottamuksellisuus, koskemattomuus ja käytettävyys on varmistettava kunkin koordinointielimen hallintorakenteeseen, henkilöstöön ja tekniseen ympäristöön soveltuvin toimenpitein. Määrärahojen ja käytettävän teknologian on oltava suhteessa todelliseen riskiin.

7.   Asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetyt tiedot on annettava heti koordinointielimen ensimmäisen hyväksynnän jälkeen ja joka tapauksessa ennen kuin menot, joista se on vastuussa, veloitetaan rahastoista. Kyseisiin tietoihin on liitettävä ilmoitukset ja asiakirjat, jotka koskevat

| a) | koordinointielimelle annettuja tehtäviä; |
| --- | --- |

a)

koordinointielimelle annettuja tehtäviä;

| b) | vastuunjakoa koordinointielimen sisällä; |
| --- | --- |

b)

vastuunjakoa koordinointielimen sisällä;

| c) | koordinointielimen suhdetta muihin julkisiin tai yksityisiin elimiin, joiden on tehtävä yhteistyötä koordinointielimen kanssa sen tehtävien suorittamiseksi; |
| --- | --- |

c)

koordinointielimen suhdetta muihin julkisiin tai yksityisiin elimiin, joiden on tehtävä yhteistyötä koordinointielimen kanssa sen tehtävien suorittamiseksi;

| d) | käytössä olevia menettelyjä ja järjestelmiä, joilla varmistetaan sen tehtävien suorittaminen; |
| --- | --- |

d)

käytössä olevia menettelyjä ja järjestelmiä, joilla varmistetaan sen tehtävien suorittaminen;

| e) | tietojärjestelmien turvallisuutta koskevia määräyksiä; |
| --- | --- |

e)

tietojärjestelmien turvallisuutta koskevia määräyksiä;

| f) | edellä 2 kohdassa tarkoitettujen hyväksymisperusteiden täyttymistä koskevan tarkastelun tuloksia. |
| --- | --- |

f)

edellä 2 kohdassa tarkoitettujen hyväksymisperusteiden täyttymistä koskevan tarkastelun tuloksia.

8.   Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, ettei koordinointielin täytä hyväksymisperusteita, sen on tiedotettava koordinointielimelle vaatimuksista, jotka koordinointielimen on täytettävä.

Siihen asti, kun hyväksymisperusteiden täyttämiseksi tarvittavat muutokset on tehty, hyväksyntä voidaan

| a) | myöntää väliaikaisesti uudelle koordinointielimelle; |
| --- | --- |

a)

myöntää väliaikaisesti uudelle koordinointielimelle;

| b) | asettaa olemassa olevan koordinointielimen osalta koeajalle edellyttäen, että tilanteen korjaamiseksi noudatetaan toimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

b)

asettaa olemassa olevan koordinointielimen osalta koeajalle edellyttäen, että tilanteen korjaamiseksi noudatetaan toimintasuunnitelmaa.

Hyväksyntä peruutetaan, jos hyväksymisperusteet eivät täyty ja toimivaltainen viranomainen katsoo, että koordinointielin ei voi hoitaa tehtäviään.

4 artikla

Johdon vahvistuslausumat

1.   Asetuksen 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut johdon vahvistuslausumat on laadittava hyvissä ajoin, jotta todentamisviranomainen voi antaa mainitun asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun lausunnon.

Johdon vahvistuslausumien on oltava tämän asetuksen liitteessä I ja II esitettyjen mallien mukainen, ja niihin voidaan liittää varaumia, joissa määritellään potentiaalisten rahoitusvaikutusten suuruus. Jos varaumia esitetään, vahvistuslausumassa on annettava korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma ja tarkka aikataulu sen täytäntöönpanemiseksi.

2.   Johdon vahvistuslausumien on perustuttava hallinto- ja valvontajärjestelmän tehokkaaseen koko vuoden ajan toteutettavaan valvontaan.

5 artikla

Todentaminen

1.   Toimivaltaisen viranomaisen on nimettävä asetuksen (EU) 2021/2116 12 artiklassa tarkoitettu todentamisviranomainen.

Jos jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi todentamisviranomainen, kyseinen jäsenvaltio voi nimetä kansallisen tason julkisen todentamisviranomaisen vastaamaan koordinoinnista.

2.   Todentamisviranomaisen on järjestettävä työnsä tehokkaalla ja toimivalla tavalla sekä tehtävä tarkastuksensa asianmukaisessa ajassa ottaen huomioon toimien luonne ja ajoitus asianomaisena varainhoitovuonna.

3.   Todentamisviranomaisen on annettava asetuksen (EU) 2021/2116 12 artiklan 1 kohdan mukainen lausunto vuosittain.

Kyseisen lausunnon on perustuttava tämän asetuksen 6 ja 7 artiklan mukaisesti suoritettavaan tarkastustyöhön.

4.   Todentamisviranomaisen on laadittava havainnoistaan raportti. Raportin on katettava myös delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 liitteessä I olevan 1.D jakson mukaiset maksajavirastolle siirretyt tehtävät. Raportissa on myös todettava raportin kattaman ajanjakson osalta,

| a) | täyttikö maksajavirasto hyväksymisperusteet; |
| --- | --- |

a)

täyttikö maksajavirasto hyväksymisperusteet;

| b) | olivatko maksajaviraston menettelyt sellaisia, että ne antoivat kohtuullisen varmuuden siitä, että rahastoista veloitetut menot toteutettiin unionin sääntöjen mukaisesti, ja siten varmistivat, että






  i) | asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitettujen interventiotyyppien osalta menoilla on vastaava raportoitu tuotos ja ne on toteutettu sovellettavien hallintojärjestelmien mukaisesti ja että mahdollisia parannussuosituksia on noudatettu; |
| --- | --- | --- |

b)

olivatko maksajaviraston menettelyt sellaisia, että ne antoivat kohtuullisen varmuuden siitä, että rahastoista veloitetut menot toteutettiin unionin sääntöjen mukaisesti, ja siten varmistivat, että

i)

asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitettujen interventiotyyppien osalta menoilla on vastaava raportoitu tuotos ja ne on toteutettu sovellettavien hallintojärjestelmien mukaisesti ja että mahdollisia parannussuosituksia on noudatettu;

| ii) | tilien perustana olevat toimet olivat laillisia ja sääntöjenmukaisia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 (13) säädettyjen toimenpiteiden osalta sekä asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajakson mukaisen puuvillan lajikohtaisen tuen ja 155 artiklan 2 kohdan mukaisen varhaiseläketuen osalta ja että mahdollisia parannussuosituksia on noudatettu; |
| --- | --- |

ii)

tilien perustana olevat toimet olivat laillisia ja sääntöjenmukaisia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 (13) säädettyjen toimenpiteiden osalta sekä asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajakson mukaisen puuvillan lajikohtaisen tuen ja 155 artiklan 2 kohdan mukaisen varhaiseläketuen osalta ja että mahdollisia parannussuosituksia on noudatettu;

| c) | olivatko asetuksen (EU) 2021/2116 37 artiklan noudattamisen osoittamiseksi suoritetut, asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklassa tarkoitettuun vuotuiseen tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn käytettävä tuotosindikaattoreiden raportointi ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettuun monivuotiseen tuloksellisuusseurantaan käytettävä tulosindikaattoreiden raportointi asianmukaiset; |
| --- | --- |

c)

olivatko asetuksen (EU) 2021/2116 37 artiklan noudattamisen osoittamiseksi suoritetut, asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklassa tarkoitettuun vuotuiseen tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn käytettävä tuotosindikaattoreiden raportointi ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettuun monivuotiseen tuloksellisuusseurantaan käytettävä tulosindikaattoreiden raportointi asianmukaiset;

| d) | vastasiko tämän asetuksen 33 artiklassa tarkoitettu vuotuinen tilinpäätös maksajaviraston kirjanpitoa; |
| --- | --- |

d)

vastasiko tämän asetuksen 33 artiklassa tarkoitettu vuotuinen tilinpäätös maksajaviraston kirjanpitoa;

| e) | muodostivatko menoilmoitukset ja julkisia interventiotoimia koskevat selvitykset aineellisesti todenperäisen, täydellisen ja tarkan luettelon rahastoista veloitetuista toimista; |
| --- | --- |

e)

muodostivatko menoilmoitukset ja julkisia interventiotoimia koskevat selvitykset aineellisesti todenperäisen, täydellisen ja tarkan luettelon rahastoista veloitetuista toimista;

| f) | oliko unionin taloudelliset edut asianmukaisesti suojattu maksettujen ennakoiden, saatujen vakuuksien, interventiovarastojen ja perittävien määrien osalta. |
| --- | --- |

f)

oliko unionin taloudelliset edut asianmukaisesti suojattu maksettujen ennakoiden, saatujen vakuuksien, interventiovarastojen ja perittävien määrien osalta.

Raportissa on annettava tiedot tilintarkastuksen suorittavan henkilöstön lukumäärästä ja pätevyydestä, tehdystä työstä, tutkituista järjestelmistä, soveltuvin osin tulokseksi saadusta asiaan vaikuttavien seikkojen ja luotettavuuden tasosta, mahdollisesti todetuista heikkouksista ja parannussuosituksista, sekä todentamisviranomaisen ja muiden tarkastuselinten maksajaviraston sisällä ja ulkopuolella toteuttamista toimista, joiden kaikkien seikkojen perusteella todentamisviranomainen varmistui kokonaan tai osittain kertomuksessa esitetyistä seikoista.

6 artikla

Tarkastusperiaatteet

1.   Todentamistarkastus on suoritettava kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusstandardien mukaisesti.

2.   Todentamisviranomaisen on laadittava tarkastusstrategia, jossa vahvistetaan todentamistarkastuksen laajuus, ajoitus ja suunta, tarkastusmenetelmät ja otantamenetelmä, ja erotettava asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitetut interventiotyypit asetuksissa (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 säädetyistä toimenpiteistä. Kutakin tarkastettavaa varainhoitovuotta varten on laadittava tarkastussuunnitelma arvioidun tarkastusriskin perusteella. Todentamisviranomaisen on toimitettava tarkastusstrategia ja -suunnitelma komissiolle pyynnöstä.

3.   Kohtuutason tarkastusvarmuus on saavutettava hallintojärjestelmien moitteettoman toiminnan, tuloksellisuusraportoinnin oikeellisuuden, oikean ja riittävän tilinpäätöksen sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden osalta asetuksissa (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 säädettyjen toimenpiteiden osalta sekä asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajakson mukaisen puuvillan lajikohtaisen tuen ja 155 artiklan 2 kohdan mukaisen varhaiseläketuen osalta, joista on pyydetty korvausta komissiolta.

Tämä tehdään järjestelmätarkastuksen ja vaatimustenmukaisuuden testauksen avulla hallintojärjestelmän toiminnan, täydellisyyden ja tarkkuuden testaamisen sekä tulosraportointijärjestelmän analyyttisten menettelyjen osalta.

Vuotuiseen tilintarkastukseen on sovellettava menojen aineistotarkastusta sekä yksittäisten tapahtumien tarkastamista. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tarkastuksen osalta testaukseen sisältyy paikalla tehtäviä tarkastuksia.

4.   Komissio laatii ohjeet, joissa erityisesti

| a) | selvennetään suoritettavaa todentamistarkastusta edelleen ja annetaan sitä koskevia lisäohjeita; |
| --- | --- |

a)

selvennetään suoritettavaa todentamistarkastusta edelleen ja annetaan sitä koskevia lisäohjeita;

| b) | määritetään kohtuutason tarkastusvarmuus, joka tarkastuksessa on saavutettava. |
| --- | --- |

b)

määritetään kohtuutason tarkastusvarmuus, joka tarkastuksessa on saavutettava.

7 artikla

Tarkastusmenetelmät

1.   Todentamistarkastusta koskevat tarkastusmenetelmät on määritettävä 6 artiklan 2 kohdassa säädetyssä tarkastusstrategiassa.

2.   Jotta tarkastuksen tavoitteet saavutetaan ja asetuksen (EU) 2021/2116 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu lausunto voidaan antaa, tarkastusvaiheiden on katettava järjestelmätarkastukset, tarvittaessa yksityiskohtaiset tarkastukset sekä varainhoidollisia ja hallinnollisia vahvistuslausumia koskevien täsmäytysten todentamisen.

3.   Hallintojärjestelmien tarkastuksen osalta todentamisviranomaisen on suoritettava järjestelmätarkastuksia, joihin voi sisältyä vaatimustenmukaisuuden testausta sekä tietotekniikan yleisten valvonta- ja sovelluskontrollien testausta järjestelmän suunnittelun ja täytäntöönpanon todentamiseksi.

4.   Menojen aineistotarkastuksen on katettava tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden todentaminen lopullisten tuensaajien tasolla asetuksissa (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 säädettyjen toimenpiteiden osalta sekä asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajakson mukaisen puuvillan lajikohtaisen tuen ja 155 artiklan 2 kohdan mukaisen varhaiseläketuen osalta. Tätä tarkoitusta varten todentamisviranomainen voi osallistua maksajaviraston toisen tason paikalla tehtäviin tarkastuksiin. Todentamisviranomainen ei saa osallistua maksajaviraston ensimmäisen tason paikalla tehtäviin tarkastuksiin, lukuun ottamatta tilanteita, joissa olisi fyysisesti mahdotonta varmentaa myöhemmin maksajaviraston suorittama ensimmäisen tason tarkastus.

5.   Tuloksellisuuden raportointijärjestelmän tarkastuksen osalta todentamisviranomaisen on testattava tietueet ja tietokannat sen todentamiseksi, onko tuloksellisuus- ja tulosindikaattorit raportoitu oikein ja vastaavatko ne unionin rahoittamia menoja tai ne interventioiden tavoitteita. Todentamisviranomaisen on todennettava ja vahvistettava perustelut, jotka koskevat intervention osalta ilmoitettujen vuotuisten menojen ja asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 2 kohdassa säädettyä raportoitua tuotosindikaattoria vastaavan määrän välisiä eroja. Todentamisviranomaisen työhön kuuluu myös indikaattorien laskennan tarkastaminen.

6.   Todentamisviranomainen voi käyttää rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavien elinten ulkoisten tarkastajien tarkastustuloksia kokonaisvarmuuden saamiseksi, ja todentamisviranomainen voi tältä pohjalta päättää rajoittaa omaa tarkastustyötään.

Kun kyse on takuurahastoista, todentamisviranomainen voi suorittaa uusia lainoja myöntäviä elimiä koskevia tarkastuksia vain, jos jompikumpi tai molemmat seuraavista tilanteista toteutuvat:

| a) | tositteita, joissa esitetään näyttö rahoitusvälineen tuesta lopullisille vastaanottajille, ei ole saatavilla hallintoviranomaisen tasolla tai rahoitusvälineitä täytäntöön panevien elinten tasolla; |
| --- | --- |

a)

tositteita, joissa esitetään näyttö rahoitusvälineen tuesta lopullisille vastaanottajille, ei ole saatavilla hallintoviranomaisen tasolla tai rahoitusvälineitä täytäntöön panevien elinten tasolla;

| b) | on näyttöä siitä, että hallintoviranomaisen tai rahoitusvälineitä täytäntöön panevien elinten tasolla saatavilla olevat asiakirjat eivät anna todenmukaista ja tarkkaa tietoa annetusta tuesta. |
| --- | --- |

b)

on näyttöä siitä, että hallintoviranomaisen tai rahoitusvälineitä täytäntöön panevien elinten tasolla saatavilla olevat asiakirjat eivät anna todenmukaista ja tarkkaa tietoa annetusta tuesta.

Jäsenvaltion on määriteltävä järjestelyt, joilla varmistetaan rahoitusvälineiden kirjausketju liitteessä III esitetyn mallin mukaisesti ja joilla osoitetaan ehtojen täyttyminen tai tulosten saavuttaminen.

7.   Euroopan investointipankin (EIP) tai muiden kansainvälisten rahoituslaitosten, joissa jäsenvaltio on rahoitusvälineitä täytäntöönpaneva osakkeenomistaja, on toimitettava jäsenvaltioille kunkin kalenterivuoden loppuun mennessä asetuksen (EU) 2021/2116 12 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu tilintarkastuskertomus, jonka niiden ulkopuoliset tilintarkastajat ovat laatineet ja joka kattaa tämän asetuksen liitteeseen IV sisältyvät seikat.

8.   Edellä 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa ohjeissa komissio antaa lisäedellytyksiä ja -ohjeita tarkastusmenettelyjen suunnittelua, otannan yhdentämistä sekä tarvittaessa paikalla tehtävän toimien varmennustarkastuksen suunnittelua ja toteuttamista varten.

II LUKU

Rahastojen varainhoito

1 Jakso

Yleiset määräykset

8 artikla

Maksajavirastojen kirjanpito

1.   Kunkin maksajaviraston on pidettävä kirjanpitoa, joka koskee yksinomaan asetuksen (EU) 2021/2116 5 artiklan 1 kohdassa sekä 6 ja 45 artiklassa tarkoitettujen menojen ja tulojen kirjaamista ja vastaavien menojen rahoittamiseksi maksajavirastojen käyttöön asetettujen varojen käyttöä. Kyseisessä kirjanpidossa rahastojen rahoitustiedot on voitava erottaa toisistaan ja toimittaa erikseen.

Jäsenvaltioiden on asetettava komission saataville sen pyynnöstä tiedot toteutuneista menoista ja saaduista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista.

2.   Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön, maksajavirastojen on pidettävä kirjanpitoa, johon menoja ja tuloja koskevat määrät kirjataan valuuttana, jona ne on maksettu tai saatu. Jotta kyseisten maiden kokonaismenot ja -tulot voitaisiin lopullisesti vahvistaa, niiden on voitava ilmoittaa kyseiset tiedot sekä kansallisena valuuttana että euroina.

3.   Mitä tulee maaseuturahastoon, kunkin maksajaviraston on pidettävä kirjanpitoa, jonka avulla kaikki toimet voidaan tunnistaa suunnitelmaa ja interventioita kohden. Kirjanpitoon on merkittävä erityisesti

| a) | maksetut julkisten menojen ja unionin rahoitusosuuden määrät kunkin toimen osalta; |
| --- | --- |

a)

maksetut julkisten menojen ja unionin rahoitusosuuden määrät kunkin toimen osalta;

| b) | todettujen väärinkäytösten tai laiminlyöntien vuoksi tuensaajilta takaisin perittävät määrät; |
| --- | --- |

b)

todettujen väärinkäytösten tai laiminlyöntien vuoksi tuensaajilta takaisin perittävät määrät;

| c) | takaisin perityt määrät siten, että alkuperäinen toimi ilmoitetaan. |
| --- | --- |

c)

takaisin perityt määrät siten, että alkuperäinen toimi ilmoitetaan.

2 Jakso

Maataloustukirahaston kirjanpito

9 artikla

Menoilmoituksen laatiminen

1.   Jäsenvaltioiden on määritettävä tuensaajalle maataloustukirahastosta myönnettävän tuen määrä asetuksen (EU) 2021/2116 IV osastossa tarkoitettujen valvontajärjestelmien puitteissa.

2.   Toteutetuissa ja maataloustukirahastolle ilmoitettavissa menoissa on otettava huomioon seuraamukset, joita sovelletaan jäsenvaltioiden valvontajärjestelmissä noudattamatta jättämisen tapauksessa.

3.   Edellä olevan 2 kohdan soveltamisesta saatavaa määrää käytetään asetuksen (EU) 2021/2115 16 artiklassa tarkoitettujen suorien tukien muodossa olevien interventiotyyppien sekä asetuksessa (EU) N:o 228/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 229/2013 vahvistettujen unionin syrjäisimpiä alueita ja Egeanmeren pieniä saaria koskevien ohjelmien osalta asetuksen (EU) 2021/2115 17 artiklassa tarkoitetun tukien vähentämisen ja asetuksen (EU) 2021/2116 17 artiklassa tarkoitetun rahoituskurin soveltamisen perustana.

4.   Edellä olevan 2 kohdan soveltamisesta saatava määrä sekä 3 kohdassa tarkoitettujen suorien tukien ja ohjelmien tapauksessa 2 ja 3 kohdan soveltamisesta saatava määrä muodostaa komissiolle ilmoitettava määrän.

5.   Maataloustukirahastolle ilmoitetut menot muodostavat perustan unionin lainsäädännössä vahvistettujen rahoitusta koskevien enimmäismäärien todentamiselle.

6.   Edellä olevan 2 ja 3 kohdan soveltamisesta saatavaa määrää käytetään perustana asetuksen (EU) 2021/2116 IV osaston IV ja V luvussa tarkoitettujen ehdollisuuteen liittyvien hallinnollisten seuraamusten laskennassa.

7.   Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat maksaa tuensaajille suoria tukia koskevia ennakoita soveltamatta asetuksen (EU) 2021/2116 17 artiklassa tarkoitettua rahoituskurin mukautusastetta tietyn vuoden tukihakemusten osalta. Tuensaajille 1 päivästä joulukuuta alkaen myönnettävässä loppumaksussa otetaan huomioon tuolloin sovellettava rahoituskurin mukautusaste vastaavan kalenterivuoden suorien tukien koko määrän osalta.

10 artikla

Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat tiedot

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan 1 kohdan c alakohdan i ja ii alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle sähköisesti ja viimeistään kunkin kuukauden seitsemäntenä päivänä tämän asetuksen 11 ja 12 artiklassa tarkoitetut menoja ja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat tiedot ja asiakirjat ja erityisesti tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti laadittu menoilmoitus.

Lokakuun 1 ja 15 päivän välisenä aikana maksettuja menoja ja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskeva ilmoitus on kuitenkin toimitettava viimeistään lokakuun 25 päivänä.

Kaikki asiaankuuluvat tiedot on toimitettava mallin perusteella, jonka komissio on asettanut jäsenvaltioiden saataville tietojärjestelmien kautta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun menoilmoitukseen on sisällytettävä vähintään

| a) | kunkin maksajaviraston laatima selvitys, joka on eritelty unionin talousarvion nimikkeistön sekä menojen ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen mukaan, ja joka perustuu jäsenvaltioiden tietojärjestelmissä saatavilla olevaan yksityiskohtaiseen nimikkeistöön ja joka kattaa seuraavat tiedot:






  i) | edellisessä kuussa toteutuneet menot ja saadut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, |
| --- | --- | --- |

a)

kunkin maksajaviraston laatima selvitys, joka on eritelty unionin talousarvion nimikkeistön sekä menojen ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen mukaan, ja joka perustuu jäsenvaltioiden tietojärjestelmissä saatavilla olevaan yksityiskohtaiseen nimikkeistöön ja joka kattaa seuraavat tiedot:

i)

edellisessä kuussa toteutuneet menot ja saadut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot,

| ii) | yhteenlasketut menot ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat toteutuneet varainhoitovuoden alusta edellisen kuun loppuun mennessä, |
| --- | --- |

ii)

yhteenlasketut menot ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat toteutuneet varainhoitovuoden alusta edellisen kuun loppuun mennessä,

| iii) | arviot menoista ja käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista erikseen seuraavien kolmen kuukauden ajalta ja tarvittaessa ennakkoarviot menoista ja käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista varainhoitovuoden loppuun mennessä. |
| --- | --- |

iii)

arviot menoista ja käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista erikseen seuraavien kolmen kuukauden ajalta ja tarvittaessa ennakkoarviot menoista ja käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista varainhoitovuoden loppuun mennessä.

Jos ensimmäisen alakohdan iii alakohdassa tarkoitetut arviot seuraavilta kolmelta kuukaudelta sijoittuvat seuraavalle varainhoitovuodelle, on toimitettava ainoastaan kuukausikohtainen kokonaismäärä;

| b) | kirjanpito, joka osoittaa julkiseen interventioon liittyvät menot ja tulot. |
| --- | --- |

b)

kirjanpito, joka osoittaa julkiseen interventioon liittyvät menot ja tulot.

3.   Kaikki tämän artiklan mukaisesti vaaditut taloudelliset tiedot on ilmoitettava euroina.

11 artikla

Menoilmoitukseen ja käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin sovellettavat yleiset säännöt

1.   Maksajavirastojen tietylle kuukaudelle ilmoittamien menojen ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen on vastattava kyseisen kuukauden aikana tosiasiallisesti suoritettuja ja saatuja maksuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklassa tarkoitettujen julkiseen varastointiin liittyviä meno- ja tuloilmoituksia koskevien erityissäännösten soveltamista.

Nämä menot ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot merkitään maataloustukirahaston talousarvioon vastaavalle varainhoitovuodelle.

Kuitenkin

| a) | menot, jotka voidaan maksaa ennen sellaisten säännösten voimaan saattamista, joiden nojalla maataloustukirahasto ottaa kyseiset menot vastattavakseen kokonaan tai osittain, voidaan ilmoittaa ainoastaan:






  i) | sille kuukaudelle, jonka aikana mainittu säännös on saatettu voimaan tai |
| --- | --- | --- |

a)

menot, jotka voidaan maksaa ennen sellaisten säännösten voimaan saattamista, joiden nojalla maataloustukirahasto ottaa kyseiset menot vastattavakseen kokonaan tai osittain, voidaan ilmoittaa ainoastaan:

i)

sille kuukaudelle, jonka aikana mainittu säännös on saatettu voimaan tai

| ii) | sitä kuukautta seuraavalle kuukaudelle, jona mainittua säännöstä on alettu soveltaa; |
| --- | --- |

ii)

sitä kuukautta seuraavalle kuukaudelle, jona mainittua säännöstä on alettu soveltaa;

| b) | maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot on ilmoitettava sille kuukaudelle, jonka aikana kyseisten määrien unionin lainsäädännössä säädetty maksamisen määräaika päättyy. Jos käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen oikaisut johtavat maksajaviraston tasolla jonkin budjettikohdan osalta negatiivisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevaan ilmoitukseen, ylimääräiset oikaisut siirretään seuraavalle kuukaudelle. |
| --- | --- |

b)

maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot on ilmoitettava sille kuukaudelle, jonka aikana kyseisten määrien unionin lainsäädännössä säädetty maksamisen määräaika päättyy. Jos käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen oikaisut johtavat maksajaviraston tasolla jonkin budjettikohdan osalta negatiivisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevaan ilmoitukseen, ylimääräiset oikaisut siirretään seuraavalle kuukaudelle.

2.   Menot ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot kirjataan päivälle, jona maksajaviraston tiliä on veloitettu tai hyvitetty. Maksujen osalta kirjaamispäivä voi olla kuitenkin päivä, jona asianomainen virasto on antanut ja lähettänyt rahoituslaitokselle tai tuensaajalle maksumääräyksen. Kunkin maksajaviraston on käytettävä samaa menettelyä koko varainhoitovuoden ajan.

3.   Maksumääräykset, joita ei ole pantu täytäntöön, sekä tilille palautetut maksut merkitään kirjanpitoon sen kuukauden menojen vähennyksenä, jonka kuluessa täytäntöön panematta jättämisestä tai palautuksesta on ilmoitettu maksajavirastolle.

4.   Jos maataloustukirahastolle aiheutuneisiin maksuihin sisältyy runsaasti saatavia, niiden on 1 kohdan soveltamiseksi katsottava toteutuneen kokonaisuudessaan

| a) | päivänä, jona loppusumma maksetaan tuensaajalle, jos tämän saatavat ovat maksettuja menoja pienemmät, |
| --- | --- |

a)

päivänä, jona loppusumma maksetaan tuensaajalle, jos tämän saatavat ovat maksettuja menoja pienemmät,

| b) | korvauksen maksamispäivänä, jos menot ovat enintään saatavien suuruiset. |
| --- | --- |

b)

korvauksen maksamispäivänä, jos menot ovat enintään saatavien suuruiset.

12 artikla

Julkiseen varastointiin liittyviä menoilmoituksia koskevat erityissäännöt

1.   Julkiseen varastointiin liittyvän menoilmoituksen laatimisessa huomioon otettavat toimet ovat tietyn kuukauden lopussa maksajaviraston kirjanpitoon merkityt toimet, jotka on toteutettu delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa määritellyn tilikauden alusta saman kuukauden loppuun mennessä.

2.   Tähän menoilmoitukseen on merkittävä tämän asetuksen 17 ja 18 artiklan sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 (14) 4 artiklan mukaisesti määritellyt arvot ja määrät, jotka maksajavirastot ovat vieneet kirjanpitoon sitä kuukautta, jona toimet on toteutettu, seuraavan kuukauden kuluessa.

Kuitenkin

| a) | syyskuussa toteutettujen toimien osalta maksajavirastojen on vietävä arvot ja määrät kirjanpitoon viimeistään 15 päivä lokakuuta; |
| --- | --- |

a)

syyskuussa toteutettujen toimien osalta maksajavirastojen on vietävä arvot ja määrät kirjanpitoon viimeistään 15 päivä lokakuuta;

| b) | delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen arvonalennusten kokonaismäärien osalta määrät viedään kirjanpitoon siinä päätöksessä vahvistettuna päivänä, jossa niistä säädetään. |
| --- | --- |

b)

delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen arvonalennusten kokonaismäärien osalta määrät viedään kirjanpitoon siinä päätöksessä vahvistettuna päivänä, jossa niistä säädetään.

13 artikla

Komission maksupäätös

1.   Tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella komissio päättää suorittaa kuukausimaksut asetuksen (EU) 2021/2116 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikaisuja, joita voidaan tehdä myöhemmillä päätöksillä mainitun asetuksen 53, 54 ja 55 artiklan mukaisesti, ja ottaen huomioon vähennykset ja keskeytykset, joista päätetään mainitun asetuksen 39–42 artiklan mukaisesti.

2.   Jos jäsenvaltioiden seuraavaksi varainhoitovuodeksi ilmoittamat kokonaismenot ylittävät kolme neljäsosaa maataloustukirahaston kuluvan varainhoitovuoden kokonaismäärärahoista, asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 11 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut ennakkositoumukset ja vastaavat kuukausimaksut myönnetään suhteellisesti menoilmoitusten perusteella enintään 75 prosenttiin asti kuluvan varainhoitovuoden määrärahoista. Komissio ottaa huomioon jäsenvaltioille korvaamatta jääneen määrän tulevia korvauksia koskevissa päätöksissään.

14 artikla

Resurssien asettaminen jäsenvaltioiden käyttöön

Kun komissio on päättänyt suorittaa kuukausimaksut, se asettaa jäsenvaltioiden käyttöön kunkin jäsenvaltion avaamalle tilille talousarvion määrärahojen rajoissa maataloustukirahastosta rahoitettavien menojen kattamiseen tarvittavat resurssit, joista on vähennetty käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaava määrä.

Jos komission 13 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi vahvistama määrä on jäsenvaltion osalta kokonaisuudessaan tai tietyn budjettikohdan osalta negatiivinen, tosiasiallinen kuittaus voidaan siirtää seuraaville kuukausille.

15 artikla

Julkisia interventiotoimenpiteitä koskeva viestintä

1.   Maksajavirastojen on toimitettava komissiolle

| a) | komission pyynnöstä delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot sekä interventiotoimenpiteiden soveltamiseksi ja hallinnoimiseksi annetut täydentävät kansalliset hallinnolliset säännökset ja määräykset; |
| --- | --- |

a)

komission pyynnöstä delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot sekä interventiotoimenpiteiden soveltamiseksi ja hallinnoimiseksi annetut täydentävät kansalliset hallinnolliset säännökset ja määräykset;

| b) | tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa säädettyyn päivään mennessä julkista varastointia koskevat tiedot niiden mallien perusteella, jotka komissio antaa jäsenvaltioiden käyttöön tietojärjestelmien välityksellä. |
| --- | --- |

b)

tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa säädettyyn päivään mennessä julkista varastointia koskevat tiedot niiden mallien perusteella, jotka komissio antaa jäsenvaltioiden käyttöön tietojärjestelmien välityksellä.

2.   Ilmoitusten tekemiseen ja tietojenvaihtoon sekä julkisten interventioiden menoja koskevien asiakirjojen laatimiseen on käytettävä 25 artiklassa tarkoitettuja asiaankuuluvia tietojärjestelmiä.

16 artikla

Maksavirastojen pitämän julkista varastointia koskevan kirjanpidon sisältö

1.   Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetyssä varastokirjanpidossa on eriteltävä

| a) | todetut tuotteiden määrät varastoon vietäessä ja sieltä poistettaessa, riippumatta siitä, siirretäänkö tavaroita fyysisesti vai ei; |
| --- | --- |

a)

todetut tuotteiden määrät varastoon vietäessä ja sieltä poistettaessa, riippumatta siitä, siirretäänkö tavaroita fyysisesti vai ei;

| b) | määrät, jotka on käytetty vähävaraisimmille henkilöille tarkoitettuun ilmaisjakeluun vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta ja kirjattu delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 4 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti, toiseen jäsenvaltioon siirretyt määrät erikseen merkittyinä; |
| --- | --- |

b)

määrät, jotka on käytetty vähävaraisimmille henkilöille tarkoitettuun ilmaisjakeluun vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta ja kirjattu delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 4 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti, toiseen jäsenvaltioon siirretyt määrät erikseen merkittyinä;

| c) | näytteinä otetut määrät, ostajan ottamat näytteet erikseen merkittyinä; |
| --- | --- |

c)

näytteinä otetut määrät, ostajan ottamat näytteet erikseen merkittyinä;

| d) | määrät, joiden osalta vuosi-inventaarin tai interventioonoton jälkeen tehtävän tarkastuksen yhteydessä tehdyn silmämääräisen tarkastuksen perusteella todetaan, ettei niitä ole mahdollista pakata uudelleen, ja jotka myydään suoramyynnillä; |
| --- | --- |

d)

määrät, joiden osalta vuosi-inventaarin tai interventioonoton jälkeen tehtävän tarkastuksen yhteydessä tehdyn silmämääräisen tarkastuksen perusteella todetaan, ettei niitä ole mahdollista pakata uudelleen, ja jotka myydään suoramyynnillä;

| e) | tunnistettavasta tai tunnistamattomasta syystä aiheutuneet hävikkimäärät, säädettyjen poikkeamarajojen mukaiset määrät mukaan luettuina; |
| --- | --- |

e)

tunnistettavasta tai tunnistamattomasta syystä aiheutuneet hävikkimäärät, säädettyjen poikkeamarajojen mukaiset määrät mukaan luettuina;

| f) | määrät, joiden laatu on heikentynyt; |
| --- | --- |

f)

määrät, joiden laatu on heikentynyt;

| g) | ylijäämämäärät; |
| --- | --- |

g)

ylijäämämäärät;

| h) | poikkeamarajat ylittävät hävikkimäärät; |
| --- | --- |

h)

poikkeamarajat ylittävät hävikkimäärät;

| i) | varastoon viedyt määrät, joiden osalta osoittautuu, etteivät ne täytä asetettuja vaatimuksia, minkä vuoksi haltuunotto evätään; |
| --- | --- |

i)

varastoon viedyt määrät, joiden osalta osoittautuu, etteivät ne täytä asetettuja vaatimuksia, minkä vuoksi haltuunotto evätään;

| j) | kunkin kuukauden tai tilikauden lopussa varastossa olevat ja seuraavalle kuukaudelle tai tilikaudelle siirrettävät nettomäärät. |
| --- | --- |

j)

kunkin kuukauden tai tilikauden lopussa varastossa olevat ja seuraavalle kuukaudelle tai tilikaudelle siirrettävät nettomäärät.

2.   Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetyn rahoituskirjanpidon on sisällettävä

| a) | tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen määrien arvo, ostettujen määrien ja myytyjen määrien arvo erikseen kirjattuina; |
| --- | --- |

a)

tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen määrien arvo, ostettujen määrien ja myytyjen määrien arvo erikseen kirjattuina;

| b) | tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun ilmaisjakelun yhteydessä käytettyjen tai kirjattujen määrien kirjanpitoarvo; |
| --- | --- |

b)

tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun ilmaisjakelun yhteydessä käytettyjen tai kirjattujen määrien kirjanpitoarvo;

| c) | delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoituskustannukset; |
| --- | --- |

c)

delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoituskustannukset;

| d) | delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut materiaalitoimintoja koskevat menot; |
| --- | --- |

d)

delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut materiaalitoimintoja koskevat menot;

| e) | delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut arvonalennuksista johtuvat määrät; |
| --- | --- |

e)

delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut arvonalennuksista johtuvat määrät;

| f) | muilta kuin tämän asetuksen 21 artiklassa tarkoitetuilta myyjiltä, ostajilta ja varastonpitäjiltä kerätyt tai takaisin perityt rahamäärät; |
| --- | --- |

f)

muilta kuin tämän asetuksen 21 artiklassa tarkoitetuilta myyjiltä, ostajilta ja varastonpitäjiltä kerätyt tai takaisin perityt rahamäärät;

| g) | vuosi-inventaarin tai tuotteiden interventioonoton jälkeen suoritettavien tarkastusten yhteydessä toteutettavasta suoramyynnistä saatu rahamäärä; |
| --- | --- |

g)

vuosi-inventaarin tai tuotteiden interventioonoton jälkeen suoritettavien tarkastusten yhteydessä toteutettavasta suoramyynnistä saatu rahamäärä;

| h) | tuotteiden varastosta poistamisesta johtuvat tappiot ja voitot tämän kohdan e alakohdassa tarkoitetut arvonalenemiset huomioon ottaen; |
| --- | --- |

h)

tuotteiden varastosta poistamisesta johtuvat tappiot ja voitot tämän kohdan e alakohdassa tarkoitetut arvonalenemiset huomioon ottaen;

| i) | muut debet- ja kredit-erät, erityisesti tämän artiklan 1 kohdan c–g alakohdassa tarkoitettuja tuotemääriä vastaavat; |
| --- | --- |

i)

muut debet- ja kredit-erät, erityisesti tämän artiklan 1 kohdan c–g alakohdassa tarkoitettuja tuotemääriä vastaavat;

| j) | keskimääräinen kirjanpitoarvo tonnia kohden ilmaistuna. |
| --- | --- |

j)

keskimääräinen kirjanpitoarvo tonnia kohden ilmaistuna.

17 artikla

Julkista interventiota koskeva kirjanpito

1.   Edellä 16 artiklassa tarkoitetut tiedot on kirjattava maksajaviraston tosiasiallisesti toteamista tuotteiden määristä, arvoista, rahamääristä ja keskiarvoista tai komission vahvistamien kiinteiden määrien perusteella lasketuista arvoista tai rahamääristä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kirjaamisten ja laskelmien suorittamisessa on sovellettava seuraavia sääntöjä:

| a) | sellaisiin määriin liittyvät varastostapoistokustannukset, joiden osalta on todettu hävikkejä tai laadun heikkenemistä delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteissä VI ja VII vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, kirjataan vain tosiasiallisesti myytyjen ja varastosta poistettujen määrien osalta; |
| --- | --- |

a)

sellaisiin määriin liittyvät varastostapoistokustannukset, joiden osalta on todettu hävikkejä tai laadun heikkenemistä delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteissä VI ja VII vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, kirjataan vain tosiasiallisesti myytyjen ja varastosta poistettujen määrien osalta;

| b) | jäsenvaltioiden välisten siirtojen yhteydessä todettuja puuttuvia määriä ei katsota varastoon otetuiksi määriksi määräpaikkana olevassa jäsenvaltiossa eikä niihin sovelleta kiinteämääräisiä varastoonottokustannuksia; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden välisten siirtojen yhteydessä todettuja puuttuvia määriä ei katsota varastoon otetuiksi määriksi määräpaikkana olevassa jäsenvaltiossa eikä niihin sovelleta kiinteämääräisiä varastoonottokustannuksia;

| c) | kuljetukseen ja siirtoon liittyvät kiinteämääräiset varastoonotto- ja varastostapoistokustannukset kirjataan, jos näitä kustannuksia ei unionin sääntöjen mukaan katsota kuljetuskustannuksiin sisältyviksi; |
| --- | --- |

c)

kuljetukseen ja siirtoon liittyvät kiinteämääräiset varastoonotto- ja varastostapoistokustannukset kirjataan, jos näitä kustannuksia ei unionin sääntöjen mukaan katsota kuljetuskustannuksiin sisältyviksi;

| d) | jollei unionin säännöistä muuta johdu, laadultaan heikentyneiden tuotteiden myynnistä saatuja määriä sekä muita tässä yhteydessä saatuja määriä ei viedä maataloustukirahaston kirjanpitoon; |
| --- | --- |

d)

jollei unionin säännöistä muuta johdu, laadultaan heikentyneiden tuotteiden myynnistä saatuja määriä sekä muita tässä yhteydessä saatuja määriä ei viedä maataloustukirahaston kirjanpitoon;

| e) | mahdolliset todetut ylijäämämäärät kirjataan negatiivisena vientinä varastotilin ja varastonmuutostilin puuttuviin määriin. Kyseiset määrät otetaan huomioon poikkeamarajan ylittävien määrien määrittämisessä; |
| --- | --- |

e)

mahdolliset todetut ylijäämämäärät kirjataan negatiivisena vientinä varastotilin ja varastonmuutostilin puuttuviin määriin. Kyseiset määrät otetaan huomioon poikkeamarajan ylittävien määrien määrittämisessä;

| f) | muut kuin ostajan ottamat näytteet on merkittävä kirjanpitoon delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä VII olevan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

muut kuin ostajan ottamat näytteet on merkittävä kirjanpitoon delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä VII olevan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.   Sellaisista komission tekemistä oikaisuista, jotka koskevat 16 artiklassa tarkoitettuja kuluvan tilikauden tietoja, annetaan tieto maatalousrahastojen komitealle. Niistä voidaan ilmoittaa jäsenvaltioille kuukausittaisen maksupäätöksen, tai jos tällaista päätöstä ei tehdä, tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen yhteydessä. Maksajavirastojen on kirjattava ne mainitussa päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti.

18 artikla

Päivämäärät menojen ja tulojen sekä tuotteiden siirtojen merkitsemiseksi julkista interventiota koskevaan kirjanpitoon

1.   Meno- ja tuloerät on merkittävä kirjanpitoon päivänä, jona materiaalitoiminto toteutetaan julkisen interventiotoimenpiteen yhteydessä, käyttäen delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua muuntokurssia.

Kirjaamispäivä on kuitenkin jäljempänä mainituissa tapauksissa seuraava:

| a) | perimispäivä, kun on kyse tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan f ja g alakohdassa tarkoitetuista kerätyistä tai takaisinperityistä määristä; |
| --- | --- |

a)

perimispäivä, kun on kyse tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan f ja g alakohdassa tarkoitetuista kerätyistä tai takaisinperityistä määristä;

| b) | päivä, jona materiaalitoimintoihin liittyvät kustannukset tosiasiassa maksetaan, jos kyseiset kustannukset eivät sisälly kiinteisiin määriin. |
| --- | --- |

b)

päivä, jona materiaalitoimintoihin liittyvät kustannukset tosiasiassa maksetaan, jos kyseiset kustannukset eivät sisälly kiinteisiin määriin.

2.   Tuotteiden fyysisiin siirtoihin ja varastojen hallinnointiin liittyvät eri erät on kirjattava interventiotoimenpiteestä johtuvan materiaalitoiminnon toteutumispäivänä.

Kirjaamispäivä on kuitenkin jäljempänä mainituissa tapauksissa seuraava:

| a) | päivä, jona maksajavirasto ottaa tuotteet haltuunsa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 (15) 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti, niiden määrien osalta, jotka otetaan julkiseen varastoon ilman varastointipaikan muutosta; |
| --- | --- |

a)

päivä, jona maksajavirasto ottaa tuotteet haltuunsa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 (15) 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti, niiden määrien osalta, jotka otetaan julkiseen varastoon ilman varastointipaikan muutosta;

| b) | puuttuvien tai laadultaan heikentyneiden määrien sekä ylijäämämäärien osalta päivä, jona kyseiset tosiseikat todettiin; |
| --- | --- |

b)

puuttuvien tai laadultaan heikentyneiden määrien sekä ylijäämämäärien osalta päivä, jona kyseiset tosiseikat todettiin;

| c) | tuotteen tosiasiallinen varastostapoistopäivä, kun on kyse sellaisten varastossa jäljellä olevien tuotteiden suoramyynnistä, joita ei enää voida pakata uudelleen vuosi-inventaarin tai interventioonoton jälkeen tehtävän tarkastuksen yhteydessä tehdyn silmämääräisen tarkastuksen jälkeen; |
| --- | --- |

c)

tuotteen tosiasiallinen varastostapoistopäivä, kun on kyse sellaisten varastossa jäljellä olevien tuotteiden suoramyynnistä, joita ei enää voida pakata uudelleen vuosi-inventaarin tai interventioonoton jälkeen tehtävän tarkastuksen yhteydessä tehdyn silmämääräisen tarkastuksen jälkeen;

| d) | tilikauden viimeinen päivä, kun on kyse delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun poikkeamarajan ylittävistä hävikeistä. |
| --- | --- |

d)

tilikauden viimeinen päivä, kun on kyse delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun poikkeamarajan ylittävistä hävikeistä.

19 artikla

Julkisen intervention osalta rahoitettava määrä

1.   Määrä, joka rahoitetaan delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 2 artiklassa tarkoitettujen interventiotoimenpiteiden yhteydessä, on määritettävä sen kirjanpidon perusteella, jonka maksajavirasto laatii ja jota se pitää delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ja johon tämän asetuksen 16 artiklassa tarkoitetut yksittäiset tulot ja menot hyvitetään tai josta ne veloitetaan, ottaen tarvittaessa huomioon maatalouden alakohtaisessa lainsäädännössä vahvistettujen menojen määrät.

2.   Niiden mallien perusteella, jotka komissio on asettanut jäsenvaltioiden käyttöön tietojärjestelmien kautta, maksajavirastojen tai, tapauksen mukaan, koordinointielinten on toimitettava komissiolle kuukausittain ja vuosittain sähköisesti julkisen varastoinnin menojen rahoittamiseen tarvittavat tiedot sekä julkisen varastoinnin menojen ja tulojen perusteena olevat tilit taulukkomuodossa 10 artiklan 1 kohdassa säädettyyn päivään mennessä ja 33 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa.

20 artikla

Julkisen intervention meno- ja tuloilmoitukset

1.   Maataloustukirahastosta saatava rahoitus kattaa delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 2 artiklassa tarkoitettujen interventiotoimenpiteiden osalta maksajaviraston toimittamien tietojen perusteella laskettujen, interventiotoimenpiteistä mahdollisesti saaduilla tuloilla vähennettyjen ja komission käyttöön ottamalla tietojärjestelmällä validoitujen ja maksajaviraston tämän asetuksen 12 artiklan mukaisesti laatimaan menoilmoitukseen sisältyvien menojen määrän.

2.   Asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklan mukaisesti takaisin perityt määrät sekä myyjiltä, ostajilta ja varastonpitäjiltä kerätyt tai takaisinperityt määrät, jotka täyttävät mainitun asetuksen 45 artiklassa vahvistetut perusteet, on ilmoitettava maataloustukirahaston talousarvioon tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

3 Jakso

Maaseuturahaston kirjanpito

21 artikla

Rahoitustarpeiden ennakointi

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunkin asetuksen (EU) 2021/2115 118 artiklassa tarkoitetun YMP:n strategiasuunnitelman osalta asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti kahdesti vuodessa viimeistään 31 päivänä tammikuuta ja 31 päivänä elokuuta ennakkoarviot määristä, jotka maaseuturahastosta on tarkoitus rahoittaa asianomaisena varainhoitovuonna. Lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava päivitetty arvio seuraavan varainhoitovuoden rahoituspyynnöistään.

Ennakkoarviot ja päivitetyt arviot on toimitettava mallin perusteella, jonka komissio on asettanut jäsenvaltioiden saataville tietojärjestelmien kautta.

22 artikla

Menoilmoitukset

1.   Maksajavirastojen on ilmoitettava menot ja takaisin perityt määrät kunkin maaseudun kehittämisen interventiotyypin ja asetuksen (EU) 2021/2115 118 artiklassa tarkoitetun YMP:n strategiasuunnitelman mukaisen teknisen avun osalta kunkin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden osalta käyttäen mallia, jonka komissio on asettanut jäsenvaltioiden saataville tietojärjestelmien kautta.

Maksajavirastojen on kunkin YMP:n strategiasuunnitelman osalta ilmoitettava menoilmoituksessa ainakin seuraavat tiedot:

| a) | tukikelpoisten julkisten menojen määrä, lukuun ottamatta asetuksen (EU) 2021/2115 115 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua kansallista lisärahoitusta, jonka osalta maksajavirasto on tosiasiallisesti maksanut vastaavan maaseuturahaston rahoitusosuuden kunkin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden aikana; |
| --- | --- |

a)

tukikelpoisten julkisten menojen määrä, lukuun ottamatta asetuksen (EU) 2021/2115 115 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua kansallista lisärahoitusta, jonka osalta maksajavirasto on tosiasiallisesti maksanut vastaavan maaseuturahaston rahoitusosuuden kunkin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden aikana;

| b) | asetuksen (EU) 2021/2116 32 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut rahoitusvälineitä koskevat tiedot; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2021/2116 32 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut rahoitusvälineitä koskevat tiedot;

| c) | lisätiedot asetuksen (EU) N:o 2021/2116 44 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista tuensaajille maksetuista ennakoista; |
| --- | --- |

c)

lisätiedot asetuksen (EU) N:o 2021/2116 44 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista tuensaajille maksetuista ennakoista;

| d) | tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kuluvalla viitekaudella takaisinperitty määrä YMP:n strategiasuunnitelman osalta; |
| --- | --- |

d)

tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kuluvalla viitekaudella takaisinperitty määrä YMP:n strategiasuunnitelman osalta;

| e) | tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kuluvalla viitekaudella maaseuturahaston maaseudun kehittämisohjelmien osalta vuodesta 2007 alkaen takaisin peritty määrä, josta jäsenvaltioiden ei enää tarvitse lähettää välivaiheen menoilmoituksia; |
| --- | --- |

e)

tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kuluvalla viitekaudella maaseuturahaston maaseudun kehittämisohjelmien osalta vuodesta 2007 alkaen takaisin peritty määrä, josta jäsenvaltioiden ei enää tarvitse lähettää välivaiheen menoilmoituksia;

| f) | tekniseen apuun liittyvät määrät. |
| --- | --- |

f)

tekniseen apuun liittyvät määrät.

Toteutetuissa ja maaseuturahastolle ilmoitettavissa menoissa on otettava huomioon seuraamukset, joita sovelletaan jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmissä noudattamatta jättämisen tapauksessa.

2.   Kun komissio on hyväksynyt YMP:n strategiasuunnitelman, jäsenvaltioiden on asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan i alakohdan mukaisesti toimitettava komissiolle menoilmoituksensa noudattaen seuraavia määräaikoja:

| a) | viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta välisenä aikana toteutuneiden menojen osalta; |
| --- | --- |

a)

viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta välisenä aikana toteutuneiden menojen osalta;

| b) | viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana toteutuneiden menojen osalta; |
| --- | --- |

b)

viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana toteutuneiden menojen osalta;

| c) | viimeistään 10 päivänä marraskuuta 1 päivän heinäkuuta ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana toteutuneiden menojen osalta; |
| --- | --- |

c)

viimeistään 10 päivänä marraskuuta 1 päivän heinäkuuta ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana toteutuneiden menojen osalta;

| d) | viimeistään 31 päivänä tammikuuta 16 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana toteutuneiden menojen osalta. |
| --- | --- |

d)

viimeistään 31 päivänä tammikuuta 16 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana toteutuneiden menojen osalta.

Jos jäsenvaltiossa YMP:n strategiasuunnitelman toteuttaa useampi kuin yksi maksajavirasto, koordinointielimen on varmistettava, että menoilmoitukset toimitetaan samana päivänä.

Kuitenkin kaikki maksut, jotka maksajavirastot maksavat tuensaajille asetuksen (EU) 2021/2115 86 kohdan mukaisesti tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa määritellyn viimeisen kauden päättymiseen asti ennen kyseisen asetuksen 118 artiklassa tarkoitetun YMP:n strategiasuunnitelman hyväksymistä, ovat jäsenvaltion vastuulla, ja ne on ilmoitettava komissiolle ensimmäisessä menoilmoituksessa kyseisen suunnitelman hyväksymisen jälkeen. Tämän artiklan 1 kohdan toisen alakohdan d ja e alakohdassa tarkoitetut vastaavan kauden takaisin perityt määrät on myös ilmoitettava kyseisessä ilmoituksessa. Samaa sääntöä sovelletaan soveltuvin osin, kun on kyse asetuksen (EU) 2021/2115 119 artiklassa tarkoitetusta YMP:n strategiasuunnitelman muuttamisesta, lukuun ottamatta tämän asetuksen 23 artiklassa tarkoitettuja rahoitussuunnitelman tarkistuksia.

Asetuksen (EU) 2021/1060 58 artiklan ja asetuksen (EU) 2021/2115 80 artiklan mukaisesti perustettujen rahoitusvälineiden osalta menot on ilmoitettava varainhoitovuonna, jona asetuksen (EU) 2021/2116 32 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät ja maksajavirasto on toteuttanut ne ennen varainhoitovuoden loppua.

Kaikki tämän artiklan mukaisesti vaaditut taloudelliset tiedot on ilmoitettava euroina.

23 artikla

Maksettavan määrän laskeminen

1.   Unionin rahoitusosuus, joka maksetaan tukikelpoisten julkisten menojen osalta, lukuun ottamatta asetuksen (EU) 2021/2115 115 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua kansallista lisärahoitusta, mainitaan viitekauden ensimmäisenä päivänä voimassa olevassa rahoitussuunnitelmassa ja lasketaan kyseisen asetuksen 118 artiklassa tarkoitettujen YMP:n strategiasuunnitelmien osalta seuraavasti:

| a) | kunkin tämän asetuksen 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden osalta asetuksen (EU) 2021/2115 91 artiklassa säädetyn maaseuturahaston rahoitusosuuden perusteella, jonka komissio on hyväksynyt mainitun asetuksen 118 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kunkin tämän asetuksen 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden osalta asetuksen (EU) 2021/2115 91 artiklassa säädetyn maaseuturahaston rahoitusosuuden perusteella, jonka komissio on hyväksynyt mainitun asetuksen 118 artiklan mukaisesti;

| b) | asetuksen (EU) 2021/2115 155 artiklassa tarkoitettujen tiettyjen tukikelpoisten menotyyppien osalta kaudella 2023–2027 YMP:n strategiasuunnitelmassa vahvistetun intervention rahoitusosuuden perusteella ja kyseisessä artiklassa säädetyin edellytyksin; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2021/2115 155 artiklassa tarkoitettujen tiettyjen tukikelpoisten menotyyppien osalta kaudella 2023–2027 YMP:n strategiasuunnitelmassa vahvistetun intervention rahoitusosuuden perusteella ja kyseisessä artiklassa säädetyin edellytyksin;

| c) | tekninen apu kiinteämääräisen rahoituksen perusteella asetuksen (EU) 2021/2115 94 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

tekninen apu kiinteämääräisen rahoituksen perusteella asetuksen (EU) 2021/2115 94 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Laskelmassa on otettava huomioon kyseistä kautta koskevassa menoilmoituksessa ilmoitetut unionin rahoitusosuuteen tehdyt oikaisut.

2.   Jos YMP:n strategiasuunnitelmalle maksettavan unionin rahoitusosuuden yhteenlaskettu määrä ylittää maaseuturahaston osalta interventiotyypille varatun määrän, maksettavaa määrää vähennetään kyseiselle interventiotyypille varattuun määrään saakka, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2021/2116 30 artiklan 2 kohdassa säädetyn enimmäismäärän soveltamista. Mahdollinen tämän vuoksi rahoituksen ulkopuolelle jäävä unionin rahoitusosuus voidaan maksaa myöhemmin edellyttäen, että jäsenvaltio on esittänyt tarkistetun rahoitussuunnitelman ja komissio on hyväksynyt sen.

24 artikla

Talousarviositoumusten vapauttaminen ilman eri toimenpiteitä

Jos jäsenvaltio ei toimita tarkistettua rahoitussuunnitelmaa asetuksen (EU) 2021/2116 34 artiklan 6 kohdan mukaisesti ja siihen liittyvää YMP:n strategiasuunnitelman muutosta 30 päivään kesäkuuta mennessä, komissio vähentää kullekin interventiotyypille myönnettyjä määriä suhteellisesti muuttamalla jäsenvaltion YMP:n strategiasuunnitelman hyväksymispäätöstä viimeistään 30 päivänä syyskuuta.

4 Jakso

Rahastoja koskevat yhteiset säännökset

25 artikla

Tietojen ja asiakirjojen sähköinen vaihto

1.   Komissio määrittää tietojärjestelmät, jotka mahdollistavat asiakirjojen ja tietojen sähköisen vaihdon jäsenvaltioiden kanssa, kun on kyse asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklassa säädettyjen tietojen toimittamisesta ja tutkimisesta, mukaan lukien tarvittavat soveltamissäännöt. Se ilmoittaa jäsenvaltioille maatalousrahastojen komitean välityksellä kyseisten järjestelmien täytäntöönpanoa koskevista yleisistä järjestelyistä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojärjestelmien avulla on voitava käsitellä erityisesti

| a) | maksutapahtumien edellyttämiä tietoja, varsinkin niitä, jotka koskevat maksajavirastojen vuotuisia tilitietoja, ilmoituksia menoista ja käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista sekä tietojen ja asiakirjojen toimittamista, joista säädetään delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklassa ja tämän asetuksen 8, 10, 11, 12, 14, 18, 19, 21, 22, 23 ja 32 artiklassa; |
| --- | --- |

a)

maksutapahtumien edellyttämiä tietoja, varsinkin niitä, jotka koskevat maksajavirastojen vuotuisia tilitietoja, ilmoituksia menoista ja käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista sekä tietojen ja asiakirjojen toimittamista, joista säädetään delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklassa ja tämän asetuksen 8, 10, 11, 12, 14, 18, 19, 21, 22, 23 ja 32 artiklassa;

| b) | yhteistä etua koskevia asiakirjoja, jotka mahdollistavat kuukausittaisten ja välimaksuja koskevien menoilmoitusten sekä vuotuisten tilitietojen seurannan sekä niihin tietoihin ja asiakirjoihin tutustumisen, jotka maksajavirastojen on asetettava komission käyttöön; |
| --- | --- |

b)

yhteistä etua koskevia asiakirjoja, jotka mahdollistavat kuukausittaisten ja välimaksuja koskevien menoilmoitusten sekä vuotuisten tilitietojen seurannan sekä niihin tietoihin ja asiakirjoihin tutustumisen, jotka maksajavirastojen on asetettava komission käyttöön;

| c) | unionin sääntöjä ja komission ohjeita, jotka koskevat yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta asetuksen (EU) 2021/2116 mukaisesti hyväksyttyjen ja nimettyjen viranomaisten toimesta, sekä ohjeita, jotka koskevat asiaankuuluvan lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista. |
| --- | --- |

c)

unionin sääntöjä ja komission ohjeita, jotka koskevat yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta asetuksen (EU) 2021/2116 mukaisesti hyväksyttyjen ja nimettyjen viranomaisten toimesta, sekä ohjeita, jotka koskevat asiaankuuluvan lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista.

3.   Komissio asettaa tietojärjestelmien välityksellä jäsenvaltioiden saataville mallit 10, 18, 19, 21, 22, 23 ja 32 artiklassa tarkoitettujen asiakirjojen muodosta ja sisällöstä.

Komissio mukauttaa ja päivittää kyseisiä malleja ilmoitettuaan asiasta maatalousrahastojen komitealle.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tietojärjestelmät voivat sisältää välineet, joita tietojen säilyttäminen ja komission suorittama rahastojen tilien hallinnointi edellyttävät.

5.   Maksutapahtumia koskevat tiedot on toimitettava, tallennettava ja päivitettävä 1 kohdassa tarkoitettuihin tietojärjestelmiin maksajavirastojen vastuulla taikka itse maksajavirastojen toimesta tai sellaisten tahojen toimesta, joille tämä tehtävä on siirretty, tarvittaessa asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen koordinointielinten välityksellä.

6.   Jos asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan 1 kohdan c alakohdan i ja iii alakohdan nojalla lähetetty asiakirja tai tietojärjestelmien menettely edellyttää valtuutetun henkilön allekirjoitusta tai hyväksyntää yhdessä tai useammassa menettelyn vaiheessa, kyseinen pakollinen sähköinen allekirjoitus tai hyväksyntä on tehtävä asetuksen (EU) N:o 910/2014 mukaisesti.

7.   Sähköiset ja digitoidut asiakirjat on säilytettävä delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetyn ajan.

8.   Jos tietojärjestelmissä tai tietoliikenneyhteyksissä on toimintahäiriöitä, jäsenvaltio voi komission ennakkosuostumuksella toimittaa asiakirjat jossain muussa muodossa komission vahvistamin edellytyksin.

26 artikla

Rahastojen menojen korvaamista koskevat vaatimukset

1.   Hyväksyttyjen maksajavirastojen tai hyväksyttyjen koordinointielinten on tehtävä rahastojen menoilmoitukset jäsenneltyinä tietoina käyttäen mallia, jonka komissio on asettanut jäsenvaltioiden saataville tietojärjestelmien kautta.

2.   Tietyn kauden osalta ilmoitetuissa maataloustukirahaston ja maaseuturahaston menoissa ja maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotuissa tuloissa voi olla oikaisuja saman varainhoitovuoden edellisillä ilmoitusjaksoilla ilmoitettuihin tietoihin.

3.   Varainhoitovuodelta veloitettavia maataloustukirahaston ja maaseuturahaston menoja ja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joita ei ole sisällytetty kuukausittaisiin ilmoituksiin ja välimaksuja koskeviin ilmoituksiin, voidaan oikaista ainoastaan vuotuisessa tilinpäätöksessä, joka toimitetaan komissiolle asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan iii alakohdan mukaisesti.

4.   Komissio maksaa määrärahojen rajoissa unionin rahoitusosuuden kunkin jäsenvaltion avaamalle tilille tai avaamille tileille.

5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tilin nimi tai numero komission osoittamassa muodossa.

27 artikla

Maksujen keskeyttäminen

Täytäntöönpanosäädöksissä, joissa määritetään asetuksen (EU) 2021/2116 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kuukausimaksut tai mainitun asetuksen 32 artiklassa tarkoitetut välimaksut, on otettava huomioon maksujen keskeyttäminen, josta on päätetty mainitun asetuksen 40 artiklan 1 ja 2 kohdan, 41 artiklan 2 kohdan ja 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

28 artikla

Monivuotiseen tuloksellisuuden seurantaan liittyvät toimintasuunnitelmat

1.   Arvioituaan perustelut, jotka jäsenvaltio on toimittanut asetuksen (EU) 2021/2115 135 artiklassa tarkoitetun tulosten tarkastelun yhteydessä, komissio voi pyytää asianomaista jäsenvaltiota toimittamaan asetuksen (EU) 2021/2116 41 artiklassa tarkoitetun toimintasuunnitelman. Jäsenvaltion on toimitettava toimintasuunnitelma kahden kuukauden kuluessa komission pyynnön vastaanottamisesta. Mainitussa toimintasuunnitelmassa jäsenvaltion on ehdotettava konkreettisia korjaavia toimia puutteiden korjaamiseksi ja YMP:n strategiasuunnitelman tuloksellisuuteen vaikuttavien interventioiden yksilöimiseksi, erityisesti siltä osin kuin on kyse poikkeamisesta välitavoitteista, jotka on asetettu asetuksen (EU) 2021/2115 6 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi. Korjaavat toimet on kuvattava riittävän yksityiskohtaisesti, jotta komissio voi arvioida, onko toimintasuunnitelma asianmukainen kyseisten puutteiden korjaamiseksi, mukaan lukien tarvittaessa toimet kyseisten interventioiden tuloksellisuuden parantamiseksi.

2.   Jäsenvaltion on asetettava kullekin toimelle suunniteltu täytäntöönpanon määräaika, joka ei saa olla myöhäisempi kuin kaksi vuotta toimintasuunnitelman käynnistämisajankohdasta. Jotta toimintasuunnitelman täytäntöönpanon odotettua aikataulua voidaan tarkastella uudelleen, jäsenvaltion on myös otettava käyttöön kyseiseen määräaikaan liittyviä edistymisindikaattoreita vähintään kolmen kuukauden välein toimintasuunnitelman koko keston ajan.

3.   Kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on vastaanottanut toimintasuunnitelman asianomaiselta jäsenvaltiolta, komissio ilmoittaa tarvittaessa kyseiselle jäsenvaltiolle kirjallisesti vastustavansa toimitettua toimintasuunnitelmaa ja pyytää sen muuttamista. Asianomaisen jäsenvaltion on annettava lisäselvityksiä tai toimitettava päivitetty toimintasuunnitelma kahden kuukauden kuluessa komission huomautusten vastaanottamisesta.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetun määräajan jälkeen komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle kirjallisesti kahden kuukauden kuluessa, katsooko se, että toimintasuunnitelma on riittävä YMP:n strategiasuunnitelman tuloksellisuuteen vaikuttavien puutteiden korjaamiseksi. Jos arvio on myönteinen, toimintasuunnitelman täytäntöönpanon aloittamispäiväksi katsotaan se, kun jäsenvaltio on vastaanottanut kyseisen arvion. Aloittamispäivä ei rajoita asianomaisen jäsenvaltion mahdollisuutta aloittaa korjaavien toimien toteuttaminen aikaisemmin. Jos arvio on kielteinen, komissio ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle aikomuksestaan keskeyttää maksut asetuksen (EU) 2021/2116 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

5.   Jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelmat ja raportoitava niiden täytäntöönpanon edistymisestä sen mallin mukaisesti, jonka komissio toimittaa vuotuisen tuloksellisuuskertomuksen toimittamisen yhteydessä asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti. Mallin on oltava saatavilla ja sitä on käytettävä sähköisessä muodossa.

29 artikla

Hallintojärjestelmien puutteisiin liittyvät toimintasuunnitelmat

1.   Jäsenvaltion on toimitettava asetuksen (EU) 2021/2116 42 artiklassa tarkoitettu toimintasuunnitelma kahden kuukauden kuluessa komission pyynnön vastaanottamisesta. Asianomaisen jäsenvaltion on toimintasuunnitelmassaan ehdotettava konkreettisia toimia kunkin komission ilmoittaman vakavan puutteen korjaamiseksi. Korjaavat toimet on kuvattava asianmukaisesti siten, että komissio voi arvioida, onko toimintasuunnitelma riittävä puutteiden korjaamiseksi.

2.   Jäsenvaltion on asetettava kullekin toimelle suunniteltu täytäntöönpanon määräaika, joka ei saa olla myöhäisempi kuin kaksi vuotta toimintasuunnitelman käynnistämisajankohdasta. Jotta edistymisindikaattoreita voidaan tarkastella uudelleen, jäsenvaltion on myös asetettava kyseistä määräaikaa koskevia välitavoitteita vähintään kolmen kuukauden välein toimintasuunnitelman koko keston ajan.

3.   Kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on vastaanottanut toimintasuunnitelman asianomaiselta jäsenvaltiolta, komissio ilmoittaa tarvittaessa kyseiselle jäsenvaltiolle kirjallisesti vastustavansa toimitettua toimintasuunnitelmaa ja pyytää sen muuttamista. Jäsenvaltion on annettava lisäselvityksiä tai toimitettava päivitetty toimintasuunnitelma kahden kuukauden kuluessa komission huomautusten vastaanottamisesta. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tätä määräaikaa voidaan pidentää.

4.   Komissio ilmoittaa arvioinnistaan kirjallisesti 3 kohdassa tarkoitetun tietojenvaihdon jälkeen ja viimeistään kahden kuukauden kuluttua siitä, kun se on saanut viimeisimmän ilmoituksen jäsenvaltiolta. Jos arvio on myönteinen, toimintasuunnitelman täytäntöönpanon aloittamispäiväksi katsotaan se, kun jäsenvaltio on vastaanottanut kyseisen arvion. Aloittamispäivä ei rajoita asianomaisen jäsenvaltion mahdollisuutta aloittaa korjaavien toimien toteuttaminen aikaisemmin. Jos arvio on kielteinen selvästi riittämättömän toimintasuunnitelman vuoksi, komissio ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle aikomuksestaan keskeyttää maksut asetuksen (EU) 2021/2116 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

5.   Jos toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa ei ole edistytty riittävästi tai jos sitä ei ole toimitettu komission kirjallisen pyynnön mukaisesti, komissio ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle aikomuksestaan keskeyttää maksut asetuksen (EU) 2021/2116 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

6.   Asetuksen (EU) 2021/2116 68 artiklan 3 kohdassa, 69 artiklan 6 kohdassa ja 70 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa laadunarviointiraporteissa havaittujen toistuvien vakavien puutteiden osalta komissio pyytää kyseisen asetuksen 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimintasuunnitelmaa, jos toisena peräkkäisenä vuonna havaitaan samoja puutteita, joita ei ole korjattu.

7.   Jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelmat ja raportoitava edistymisestä niiden täytäntöönpanossa komission toimittaman mallin mukaisesti. Mallin on oltava saatavilla ja sitä on käytettävä sähköisessä muodossa.

III LUKU

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

1 Jakso

Saatavien perintä

30 artikla

Aiheettomasti suoritettujen maksujen takaisinperintä

1.   Sääntöjenvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi aiheettomasti suoritettujen maksujen osalta jäsenvaltioiden on perustettava järjestelmä, jolla varmistetaan, että tuensaajille esitetään perintäpyyntö kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun tapauksen mukaan maksajavirasto tai takaisinperinnästä vastaava elin on vastaanottanut valvontakertomuksen tai vastaavan asiakirjan, jossa todetaan, että sääntöjenvastaisuus on tapahtunut. Järjestelmällä on varmistettava, että vastaavat määrät kirjataan perintäpyynnön yhteydessä maksajaviraston velallisluetteloon.

2.   Jäsenvaltioilla on oltava käytössä järjestelmä, jolla varmistetaan, että takaisinperintämenettelyt, mukaan lukien koron laskeminen asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sovellettavien kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti, aiheettomasti maksettujen määrien kuittaaminen ja täytäntöönpano, käynnistetään ja niitä seurataan oikea-aikaisesti. Velan seuranta sovellettavan kansallisen perintämenettelyn mukaisesti on varmistettava, ja takaisin perityt määrät on palautettava rahastoille viipymättä.

3.   Rahastoihin kohdistuva velka voidaan oikaista vain, jos lopullisessa hallinnollisessa tai oikeudellisessa asiakirjassa todetaan, ettei sääntöjenvastaisuuksia havaita.

4.   Jäsenvaltioiden on perusteltava asianmukaisesti velan poistaminen kirjanpidosta ja päätös olla jatkamatta velan perintää sovellettavien kansallisten sääntöjen mukaisesti.

31 artikla

Periminen kuittaamalla

Jäsenvaltioiden on kuitattava tuensaajan kansallisen lainsäädännön mukaisesti todetusta sääntöjenvastaisuudesta johtuvat aiheettomasti maksetut määrät velan takaisinperinnästä vastaavan maksajaviraston kyseiselle tuensaajalle tulevaisuudessa suorittamista maksuista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen täytäntöönpanotoimien soveltamista.

2 Jakso

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

32 artikla

Vuotuisen tilinpäätöksen sisältö

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 90 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan iii alakohdassa tarkoitetun tilinpäätöksen on sisällettävä

| a) | mainitun asetuksen 45 artiklassa tarkoitetut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot; |
| --- | --- |

a)

mainitun asetuksen 45 artiklassa tarkoitetut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot;

| b) | unionin talousarvion momenttien ja alamomenttien mukaiset yhteenvedot maataloustukirahaston menoista sen jälkeen, kun niistä on vähennetty kaikki varainhoitovuoden lopussa takaisin perimättä olevat aiheettomasti maksetut määrät, lukuun ottamatta tämän kohdan f alakohdassa tarkoitettuja määriä, niihin liittyvät korot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

b)

unionin talousarvion momenttien ja alamomenttien mukaiset yhteenvedot maataloustukirahaston menoista sen jälkeen, kun niistä on vähennetty kaikki varainhoitovuoden lopussa takaisin perimättä olevat aiheettomasti maksetut määrät, lukuun ottamatta tämän kohdan f alakohdassa tarkoitettuja määriä, niihin liittyvät korot mukaan luettuina;

| c) | maaseuturahaston menot kutakin ohjelmaa, toimenpidettä tai soveltuvin osin interventiotyyppiä, ja erillistä rahoitusosuutta kohden. Vuotuisen tilinpäätöksen on sisällettävä myös tiedot takaisinperityistä määristä. Kaikki ohjelman tai YMP:n strategiasuunnitelman päätökseen saattamisen jälkeen takaisin perimättä olevat aiheettomasti maksetut määrät, lukuun ottamatta tämän kohdan f alakohdassa tarkoitettuja määriä, sekä niihin liittyvät korot, on vähennettävä kyseisen varainhoitovuoden menoista; |
| --- | --- |

c)

maaseuturahaston menot kutakin ohjelmaa, toimenpidettä tai soveltuvin osin interventiotyyppiä, ja erillistä rahoitusosuutta kohden. Vuotuisen tilinpäätöksen on sisällettävä myös tiedot takaisinperityistä määristä. Kaikki ohjelman tai YMP:n strategiasuunnitelman päätökseen saattamisen jälkeen takaisin perimättä olevat aiheettomasti maksetut määrät, lukuun ottamatta tämän kohdan f alakohdassa tarkoitettuja määriä, sekä niihin liittyvät korot, on vähennettävä kyseisen varainhoitovuoden menoista;

| d) | taulukko momentti- ja alamomenttikohtaisista tai maaseuturahaston tapauksessa ohjelmakohtaisista tai soveltuvin osin toimenpidekohtaisista ja interventiotyyppikohtaisista sekä erillistä rahoitusosuutta ja kohdealaa koskevista eroista vuotuisessa tilinpäätöksessä ja samaa kautta koskevissa asiakirjoissa, joihin viitataan maataloustukirahaston osalta tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa ja maaseuturahaston osalta tämän asetuksen 22 artiklan 2 kohdassa, ilmoitettujen menojen ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen välillä, sekä jokaista eroa koskeva selvitys; |
| --- | --- |

d)

taulukko momentti- ja alamomenttikohtaisista tai maaseuturahaston tapauksessa ohjelmakohtaisista tai soveltuvin osin toimenpidekohtaisista ja interventiotyyppikohtaisista sekä erillistä rahoitusosuutta ja kohdealaa koskevista eroista vuotuisessa tilinpäätöksessä ja samaa kautta koskevissa asiakirjoissa, joihin viitataan maataloustukirahaston osalta tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa ja maaseuturahaston osalta tämän asetuksen 22 artiklan 2 kohdassa, ilmoitettujen menojen ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen välillä, sekä jokaista eroa koskeva selvitys;

| e) | erillisinä ilmoitetut määrät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (16) 54 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 3 kohdan mukaisesti toisaalta asianomaisen jäsenvaltion ja toisaalta unionin vastattavina olevista määristä, jotka liittyvät






  i) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (17) mukaisista tukijärjestelmistä aiheutuneisiin menoihin ja maksettuihin tukiin kalenterivuoden 2022 osalta ja sitä ennen; |
| --- | --- | --- |

e)

erillisinä ilmoitetut määrät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (16) 54 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 3 kohdan mukaisesti toisaalta asianomaisen jäsenvaltion ja toisaalta unionin vastattavina olevista määristä, jotka liittyvät

i)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (17) mukaisista tukijärjestelmistä aiheutuneisiin menoihin ja maksettuihin tukiin kalenterivuoden 2022 osalta ja sitä ennen;

| ii) | toimenpiteisiin, joista säädetään asetuksissa (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 31 päivään joulukuuta 2022 saakka; |
| --- | --- |

ii)

toimenpiteisiin, joista säädetään asetuksissa (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 31 päivään joulukuuta 2022 saakka;

| iii) | tukeen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2117 (18) 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuille hedelmä- ja vihannesalan hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai niiden yhteenliittymien toimintaohjelmille ja 7 kohdassa tarkoitetuille viinialan tukiohjelmille asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen toteutetuista toimista aiheutuneiden menojen ja suoritettujen maksujen osalta asetuksen (EU) 2021/2117 5 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti toimintaohjelmien tai 7 kohdan mukaisesti tukiohjelmien päättymiseen saakka; |
| --- | --- |

iii)

tukeen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2117 (18) 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuille hedelmä- ja vihannesalan hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai niiden yhteenliittymien toimintaohjelmille ja 7 kohdassa tarkoitetuille viinialan tukiohjelmille asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen toteutetuista toimista aiheutuneiden menojen ja suoritettujen maksujen osalta asetuksen (EU) 2021/2117 5 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti toimintaohjelmien tai 7 kohdan mukaisesti tukiohjelmien päättymiseen saakka;

| iv) | tuloihin, jotka on ilmoitettu komission asetuksen (EU) N:o 1305/2013, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (19) ja komission asetuksen (EY) N:o 27/2004 (20) nojalla hyväksymien maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

iv)

tuloihin, jotka on ilmoitettu komission asetuksen (EU) N:o 1305/2013, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (19) ja komission asetuksen (EY) N:o 27/2004 (20) nojalla hyväksymien maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä;

| f) | tämän asetuksen liitteessä V olevan mallin mukaisessa taulukossa esitetty ote varainhoitovuoden lopussa neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (21) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisuuksien seurauksena edelleen takaisin perittävänä olevista aiheettomasti maksetuista määristä, unionin alakohtaisissa säännöissä asetetut seuraamukset ja korot mukaan luettuina; Tämän kohdan e alakohdassa tarkoitettujen menojen osalta otteet aiheettomasti maksetuista maksuista on esitettävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 liitteessä II olevan mallin mukaisessa taulukossa; |
| --- | --- |

f)

tämän asetuksen liitteessä V olevan mallin mukaisessa taulukossa esitetty ote varainhoitovuoden lopussa neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (21) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisuuksien seurauksena edelleen takaisin perittävänä olevista aiheettomasti maksetuista määristä, unionin alakohtaisissa säännöissä asetetut seuraamukset ja korot mukaan luettuina; Tämän kohdan e alakohdassa tarkoitettujen menojen osalta otteet aiheettomasti maksetuista maksuista on esitettävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 liitteessä II olevan mallin mukaisessa taulukossa;

| g) | ote täytäntöönpanoasetuksen (EU) 908/2014 liitteessä III esitetyn mallin mukaisessa velallisluettelossa e alakohdassa tarkoitettujen menojen osalta olevista takaisin perittävistä ja maataloustukirahastolle tai maaseuturahastolle hyvitettävistä, muista kuin tämän kohdan b, c, e ja f alakohdassa tarkoitetuista määristä, niihin liittyvät seuraamukset ja korot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

g)

ote täytäntöönpanoasetuksen (EU) 908/2014 liitteessä III esitetyn mallin mukaisessa velallisluettelossa e alakohdassa tarkoitettujen menojen osalta olevista takaisin perittävistä ja maataloustukirahastolle tai maaseuturahastolle hyvitettävistä, muista kuin tämän kohdan b, c, e ja f alakohdassa tarkoitetuista määristä, niihin liittyvät seuraamukset ja korot mukaan luettuina;

| h) | yhteenveto interventiotoimista ja maininta varastojen määrästä ja sijainnista varainhoitovuoden lopussa; |
| --- | --- |

h)

yhteenveto interventiotoimista ja maininta varastojen määrästä ja sijainnista varainhoitovuoden lopussa;

| i) | vahvistus siitä, että menot, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä kutakin interventiovarastoista tapahtuvaa siirtoa koskevat tiedot säilytetään maksajaviraston tiedostoissa ja kirjanpidossa; |
| --- | --- |

i)

vahvistus siitä, että menot, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä kutakin interventiovarastoista tapahtuvaa siirtoa koskevat tiedot säilytetään maksajaviraston tiedostoissa ja kirjanpidossa;

| j) | jäsenvaltioiden tuensaajille maksamien käyttämättömien tai tarkastamattomien kumuloituneiden ennakoiden lopputase varainhoitovuoden lopussa, maataloustukirahaston tapauksessa toimenpidekohtaisesti ja maaseuturahaston tapauksessa ohjelmakohtaisesti tai soveltuvin osin interventiotyypeittäin ja rahoitusvälineet mainiten. Rahoitusvälineiden osalta lopputase sisältää komission ennakkoina maksamat määrät asetuksen (EU) 2021/2116 32 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ja joita jäsenvaltiot eivät ole käyttäneet lopullisille vastaanottajille tai niiden hyväksi suoritettaviin maksuihin ja joita ei ole sidottu vakuussopimuksiin tai maksettu hallinnointipalkkioina ja kustannuksina asetuksen (EU) 2021/2115 80 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

j)

jäsenvaltioiden tuensaajille maksamien käyttämättömien tai tarkastamattomien kumuloituneiden ennakoiden lopputase varainhoitovuoden lopussa, maataloustukirahaston tapauksessa toimenpidekohtaisesti ja maaseuturahaston tapauksessa ohjelmakohtaisesti tai soveltuvin osin interventiotyypeittäin ja rahoitusvälineet mainiten. Rahoitusvälineiden osalta lopputase sisältää komission ennakkoina maksamat määrät asetuksen (EU) 2021/2116 32 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ja joita jäsenvaltiot eivät ole käyttäneet lopullisille vastaanottajille tai niiden hyväksi suoritettaviin maksuihin ja joita ei ole sidottu vakuussopimuksiin tai maksettu hallinnointipalkkioina ja kustannuksina asetuksen (EU) 2021/2115 80 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

2.   Vuotuinen tilinpäätös on perustana asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklan mukaisesti toimitettavalle vuotuiselle tuloksellisuuskertomukselle.

33 artikla

Tietojen toimittaminen

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 53 ja 54 artiklan mukaista tilien tarkastamista ja hyväksymistä varten kunkin jäsenvaltion on lähetettävä komissiolle

| a) | tämän asetuksen 32 artiklassa tarkoitetut vuotuiseen tilinpäätökseen sisältyvät tiedot; |
| --- | --- |

a)

tämän asetuksen 32 artiklassa tarkoitetut vuotuiseen tilinpäätökseen sisältyvät tiedot;

| b) | asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettu vuotuinen tuloksellisuuskertomus; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettu vuotuinen tuloksellisuuskertomus;

| c) | todentamisviranomaisen tai -viranomaisten laatimat, tämän asetuksen 5 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut lausunnot ja kertomukset; |
| --- | --- |

c)

todentamisviranomaisen tai -viranomaisten laatimat, tämän asetuksen 5 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut lausunnot ja kertomukset;

| d) | tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitetut johdon vahvistuslausumat; |
| --- | --- |

d)

tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitetut johdon vahvistuslausumat;

| e) | vuotuinen yhteenveto lopullisista tarkastuskertomuksista ja suoritetuista tarkastuksista, mukaan lukien analyysi järjestelmissä havaittujen virheiden ja puutteiden luonteesta ja laajuudesta sekä toteutetuista tai suunnitelluista korjaavista toimista, kuten asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 63 artiklan 5 kohdan b alakohdassa ja asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, ja joka toimitetaan tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitetun maksajaviraston johdon vahvistuslausuman kanssa. |
| --- | --- |

e)

vuotuinen yhteenveto lopullisista tarkastuskertomuksista ja suoritetuista tarkastuksista, mukaan lukien analyysi järjestelmissä havaittujen virheiden ja puutteiden luonteesta ja laajuudesta sekä toteutetuista tai suunnitelluista korjaavista toimista, kuten asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 63 artiklan 5 kohdan b alakohdassa ja asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, ja joka toimitetaan tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitetun maksajaviraston johdon vahvistuslausuman kanssa.

Jäsenvaltion on komission pyynnöstä toimitettava täydelliset tiedot kaikista tilasto- ja valvontatarkoituksiin tarvittavista kirjanpitotiedoista, jotka liittyvät menoihin asetuksissa (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013, (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 säädettyjen toimenpiteiden osalta. Komissio määrittää kirjanpitotietojen muodon ja sisällön.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on lähetettävä komissiolle viimeistään sen varainhoitovuoden, jota ne koskevat, päättymistä seuraavan vuoden 15 päivänä helmikuuta. Asiakirjat on toimitettava sähköisesti komission 25 artiklan mukaisesti vahvistamaa muotoa ja vaatimuksia noudattaen.

Kyseisissä asiakirjoissa on käytettävä sähköistä allekirjoitusta asetuksessa (EU) N:o 910/2014 tarkoitetulla tavalla.

3.   Komission pyynnöstä tai jäsenvaltion aloitteesta tilien hyväksymistä ja tarkastamista koskevia lisätietoja voidaan lähettää komissiolle määräajassa, jonka komissio asettaa ottaen huomioon näiden tietojen toimittamiseen tarvittavan työmäärän. Tällaisten tietojen puuttuessa komissio voi hyväksyä ja tarkastaa tilit niiden tietojen perusteella, jotka sillä on käytettävissään.

4.   Komissio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa hyväksyä pyynnön tietojen toimittamiseksi myöhemmin, jos pyyntö osoitetaan sille ennen toimittamiselle asetetun määräajan päättymistä.

34 artikla

Kirjanpitotietojen säilyttäminen

1.   Rahoitettujen menojen ja maataloustukirahaston perimien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen tositteet on pidettävä komission saatavilla vähintään kolmen vuoden ajan sen vuoden jälkeen, jona komissio tarkastaa ja hyväksyy kyseisen varainhoitovuoden tilit asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklan mukaisesti.

2.   Rahoitettujen menojen ja maaseuturahaston perimien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen tositteet on pidettävä komission saatavilla vähintään kolmen vuoden ajan sen vuoden jälkeen, jona maksajaviraston loppumaksu suoritettiin.

3.   Sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyöntien tapauksessa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tositteet on pidettävä komission saatavilla vähintään kolmen vuoden ajan sen vuoden jälkeen, jona summat on peritty edunsaajalta kokonaisuudessaan takaisin ja tuloutettu rahastoille.

4.   Asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti maataloustukirahaston ja maaseuturahaston yhteydessä ilmoitettuja menoja vastaavia tuotoksia koskevat tositteet on pidettävä komission saatavilla vähintään kolmen vuoden ajan sen vuoden jälkeen, jona YMP:n strategiasuunnitelmien mukaiset lopulliset menot ilmoitetaan asetuksen (EU) 2021/2115 nojalla.

5.   Asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklassa säädetyn sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn yhteydessä tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tositteet on pidettävä komission saatavilla vähintään yhden vuoden ajan sen vuoden jälkeen, jona kyseinen menettely päätettiin, tai jos sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös edellyttää Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäsittelyä, vähintään yhden vuoden ajan sen vuoden jälkeen, jona oikeuskäsittely päättyi.

6.   Edellä 1–5 kohdassa tarkoitetut tositteet on pidettävä komission saatavilla joko paperimuodossa, sähköisessä muodossa ja/tai molemmissa edellä mainituissa muodoissa.

Asiakirjat voidaan säilyttää pelkästään sähköisessä muodossa vain siinä tapauksessa, että asianomaisen jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö sallii kansallisissa tuomioistuinkäsittelyissä sähköisten asiakirjojen käytön todisteena tilien perustana olevista toimista.

Jos asiakirjat säilytetään pelkästään sähköisessä muodossa, siihen käytettävän järjestelmän on oltava delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 liitteessä I olevan 3 jakson B kohdan mukainen.

35 artikla

Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklassa tarkoitetussa komission tekemässä tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa päätöksessä on määriteltävä se kussakin jäsenvaltiossa kyseisenä varainhoitovuonna toteutuvien menojen määrä, joka voidaan veloittaa rahastoilta tämän asetuksen 32 artiklassa tarkoitetun tilinpäätöksen ja asetuksen (EU) 2021/2116 39, 40 ja 41 artiklan mukaisten mahdollisten vähentämisten ja keskeyttämisten perusteella.

Maaseuturahaston osalta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa päätöksessä määritellyn määrän on sisällettävä varat, jotka asianomainen jäsenvaltio voi kohdentaa uudelleen asetuksen (EU) 2021/2116 57 artiklan mukaisesti.

2.   Maataloustukirahastoa koskeva määrä, joka tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen perusteella voidaan periä takaisin kultakin jäsenvaltiolta tai maksaa kullekin jäsenvaltiolle, on vahvistettava vähentämällä kyseisen varainhoitovuoden osalta maksetut kuukausimaksut samalle vuodelle 1 kohdan mukaisesti hyväksytyistä menoista. Komissio vähentää kyseisen määrän siitä kuukausimaksusta tai lisää sen siihen kuukausimaksuun, joka liittyy tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen tekemistä seuraavana toisena kuukautena toteutuneisiin menoihin.

Maaseuturahastoa koskeva määrä, joka tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen perusteella voidaan periä takaisin kultakin jäsenvaltiolta tai maksaa kullekin jäsenvaltiolle, on vahvistettava vähentämällä kyseisen varainhoitovuoden osalta maksetut välimaksut samalle vuodelle 1 kohdan mukaisesti hyväksytyistä menoista.

Komissio vähentää kyseisen määrän ensimmäisestä maksusta, jonka osalta jäsenvaltio toimittaa menoilmoituksen sen jälkeen, kun asetuksen (EU) 2021/2116 53 artiklan mukainen päätös on annettu, tai lisää sen tällaiseen maksuun.

3.   Komissio toimittaa kyseiselle jäsenvaltiolle saamiensa tietojen tarkistuksen tulokset sekä mahdollisesti ehdottamansa muutokset viimeistään kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden huhtikuun 30 päivänä.

4.   Jos kyseisestä jäsenvaltiosta johtuvista syistä komissio ei voi tarkastaa ja hyväksyä jäsenvaltion tilejä ennen seuraavan vuoden toukokuun 31 päivää, komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle niistä lisäselvityksistä, jotka se aikoo tehdä asetuksen (EU) 2021/2116 49 artiklan mukaisesti.

5.   Edellä 1–4 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin asetuksen (EU) 2021/2116 45 artiklassa tarkoitettuihin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin.

36 artikla

Tuloksellisuuden tarkastaminen ja hyväksyminen

1.   Jos komissio havaitsee, että menoilla ei ole vastaavaa tuotosta asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitetussa vuotuisessa tuloksellisuuskertomuksessa, se käyttää unionin rahoituksesta vähennettävien määrien määrittämiseen omia havaintojaan ja todentamisviranomaisen havaintoja ja ottaa huomioon tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet, jos nämä tiedot on toimitettu määräajassa, jonka komissio on asettanut asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan ja tämän artiklan mukaisesti toteutetun tuloksellisuuden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä.

2.   Jos komissio katsoo jäsenvaltion toimittamien vuotuisten tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien asiakirjojen perusteella ja riittävien perustelujen puuttuessa, että menoilla ei ole vastaavaa tuotosta, se ilmoittaa havaintonsa asianomaiselle jäsenvaltiolle ja täsmentää havaitun eron. Tiedonannossa on viitattava tähän artiklaan.

Jäsenvaltion on vastattava tiedonannossa asetettavassa määräajassa, joka on vähintään 30 kalenteripäivää tiedonannon vastaanottamisesta. Jäsenvaltiolla on vastauksessaan mahdollisuus erityisesti

| a) | esittää todettuja eroja koskevia huomautuksia ja perusteluja; |
| --- | --- |

a)

esittää todettuja eroja koskevia huomautuksia ja perusteluja;

| b) | osoittaa komissiolle, että todettu tosiasiallinen ero tai määrä, jolla ei ole vastaavaa tuotosta, on pienempi kuin komission ilmoittama; |
| --- | --- |

b)

osoittaa komissiolle, että todettu tosiasiallinen ero tai määrä, jolla ei ole vastaavaa tuotosta, on pienempi kuin komission ilmoittama;

| c) | ilmoittaa komissiolle korjaavista toimenpiteistä, joita se on toteuttanut tuotosten asianmukaisen raportoinnin varmistamiseksi tai sen varmistamiseksi, että menoilla on vastaava tuotos, ja niiden toteuttamisajankohta. |
| --- | --- |

c)

ilmoittaa komissiolle korjaavista toimenpiteistä, joita se on toteuttanut tuotosten asianmukaisen raportoinnin varmistamiseksi tai sen varmistamiseksi, että menoilla on vastaava tuotos, ja niiden toteuttamisajankohta.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettu tiedonanto voidaan tehdä sähköisesti.

3.   Arvioituaan jäsenvaltioiden perustelut tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tekee tarvittaessa asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan mukaisen päätöksen vähentääkseen unionin rahoituksesta menoja, joilla ei ole vastaavaa tuotosta kyseisenä varainhoitovuonna.

4.   Komissio tekee maataloustukirahastoa koskevan unionin rahoituksen vähennykset kuukausimaksuista, jotka liittyvät asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan mukaista päätöstä seuraavana toisena kuukautena toteutuneisiin menoihin.

5.   Komissio tekee maaseuturahastoa koskevan unionin rahoituksen vähennykset maksusta, jonka osalta jäsenvaltio toimittaa menoilmoituksen sen jälkeen, kun asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan mukainen päätös on annettu.

6.   Edellä 1–5 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin asetuksen (EU) 2021/2116 45 artiklassa tarkoitettuihin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin.

37 artikla

Sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettely

1.   Jos komissio toteaa, ettei menoja ole toteutettu unionin sääntöjen mukaisesti, se käyttää unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettävien määrien määrittämiseen omia havaintojaan ja ottaa huomioon tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet, jos nämä tiedot on toimitettu määräajassa, jonka komissio on asettanut asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan ja tämän artiklan mukaisesti toteutetun sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn yhteydessä. Mainitun asetuksen 65 artiklassa tarkoitettujen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän interventioiden osalta komissio ottaa huomioon myös viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän, paikkatietoperusteisen hakemuksen ja pinta-alamonitorointijärjestelmän laatua koskevat arviointikertomukset.

2.   Jos komissio selvityksen perusteella katsoo, ettei menoja ole toteutettu unionin sääntöjen mukaisesti, se antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle tiedoksi havaintonsa sekä tulevan sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi toteutettavat korjaavat toimenpiteet ja ilmoittaa rahoitusoikaisun alustavan tason, jonka se kyseisessä menettelyn vaiheessa katsoo vastaavan havaintoja. Se esittää tiedonannossaan myös kahdenvälisen kokouksen pitämistä viiden kuukauden kuluessa jäsenvaltion vastaukselle asetetun määräajan päättymisestä. Tiedonannossa on viitattava tähän artiklaan.

Jäsenvaltion on annettava vastaus kahden kuukauden kuluessa tiedonannon vastaanottamisesta. Jäsenvaltiolla on vastauksessaan mahdollisuus erityisesti

| a) | osoittaa komissiolle, että noudattamatta jättämisen todellinen laajuus tai rahastolle aiheutuva riski on komission arviota vähäisempi; |
| --- | --- |

a)

osoittaa komissiolle, että noudattamatta jättämisen todellinen laajuus tai rahastolle aiheutuva riski on komission arviota vähäisempi;

| b) | antaa komissiolle tiedoksi unionin sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi toteuttamansa korjaavat toimenpiteet sekä niiden tosiasiallinen toteuttamispäivä. |
| --- | --- |

b)

antaa komissiolle tiedoksi unionin sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi toteuttamansa korjaavat toimenpiteet sekä niiden tosiasiallinen toteuttamispäivä.

Komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä jatkaa kahden kuukauden määräaikaa enintään kahdella kuukaudella. Perusteltu syy voi olla todentamisviranomaisen arvio jäsenvaltion laskelmista. Pyyntö on esitettävä komissiolle ennen kyseisen määräajan päättymistä.

Jos jäsenvaltio katsoo, ettei kahdenvälistä kokousta tarvita, se ilmoittaa tästä komissiolle tiedonantoon antamassaan vastauksessa.

3.   Kahdenvälisessä kokouksessa molempien osapuolten on pyrittävä pääsemään sopuun toteutettavista toimenpiteistä sekä rikkomuksen vakavuuden ja unionin talousarviolle aiheutuneen taloudellisen vahingon arvioinnista.

Komissio laatii kahdenvälisen kokouksen pöytäkirjan 30 työpäivän kuluessa kokouksesta ja lähettää sen jäsenvaltiolle. Jäsenvaltio voi toimittaa mahdolliset huomautuksensa komissiolle 15 työpäivän kuluessa pöytäkirjan vastaanottamisesta.

Komissio antaa kuuden kuukauden kuluessa kahdenvälisen kokouksen pöytäkirjan lähettämisestä jäsenvaltiolle virallisesti tiedoksi päätelmänsä, jotka se on tehnyt sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn yhteydessä saatujen tietojen perusteella. Kyseisessä tiedonannossa arvioidaan asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 14 ja 15 artiklan nojalla unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettäviä menoja. Tiedonannossa on viitattava tämän asetuksen 43 artiklan 1 kohtaan.

Jos jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle, ettei kahdenvälistä kokousta tarvita, kuuden kuukauden määräaika alkaa siitä päivästä, jona komissio vastaanottaa ilmoituksen.

4.   Jos jäsenvaltio on soveltanut 43 artiklassa tarkoitettua sovittelumenettelyä, komissio antaa päätelmänsä tiedoksi jäsenvaltioille kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun

| a) | sovitteluelimen kertomus on saatu; tai |
| --- | --- |

a)

sovitteluelimen kertomus on saatu; tai

| b) | jäsenvaltiolta on saatu lisätietoja, jos kyseiset tiedot on toimitettu 43 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa määräajassa ja tämän artiklan 6 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltiolta on saatu lisätietoja, jos kyseiset tiedot on toimitettu 43 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa määräajassa ja tämän artiklan 6 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

5.   Jotta komissio voi soveltaa 3 ja 4 kohtaa vahvistettuja määräaikoja noudattaen, sillä on oltava käytössään kaikki kyseisessä menettelyn vaiheessa merkitykselliset tiedot. Jos komissio katsoo, ettei sillä ole käytössään tarvittavia tietoja, se voi kyseisissä kohdissa vahvistettujen määräaikojen puitteissa milloin tahansa

| a) | pyytää jäsenvaltiota toimittamaan lisätietoja, jolloin jäsenvaltion on annettava vastauksensa kahden kuukauden kuluessa tiedonannon vastaanottamisesta; ja/tai |
| --- | --- |

a)

pyytää jäsenvaltiota toimittamaan lisätietoja, jolloin jäsenvaltion on annettava vastauksensa kahden kuukauden kuluessa tiedonannon vastaanottamisesta; ja/tai

| b) | ilmoittaa jäsenvaltiolle aikomuksestaan suorittaa ylimääräinen tarkastuskäynti tarvittavien tarkistusten tekemiseksi. |
| --- | --- |

b)

ilmoittaa jäsenvaltiolle aikomuksestaan suorittaa ylimääräinen tarkastuskäynti tarvittavien tarkistusten tekemiseksi.

Tällöin 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut määräajat lasketaan alkaviksi uudelleen joko siitä, kun komissio vastaanottaa pyydetyt lisätiedot, tai ylimääräisen tarkastuskäynnin viimeisestä päivästä.

Jos 2, 3 ja 4 kohdassa ja tässä kohdassa tarkoitettuihin määräaikoihin sisältyy elokuu kokonaan tai osittain, määräaikojen kuluminen keskeytetään kyseisen kuukauden ajalta.

6.   Arvioidessaan unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettäviä menoja komissio voi ottaa huomioon tiedot, jotka jäsenvaltio on toimittanut 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun komission virallisen tiedonannon jälkeen, vain jos

| a) | tämä on tarpeen unionin talousarviolle aiheutuvan taloudellisen vahingon huomattavan yliarvioinnin välttämiseksi; ja |
| --- | --- |

a)

tämä on tarpeen unionin talousarviolle aiheutuvan taloudellisen vahingon huomattavan yliarvioinnin välttämiseksi; ja

| b) | edellyttäen, että tietojen myöhäinen toimittaminen johtuu asianmukaisesti perustelluista ulkoisista tekijöistä eikä vaaranna asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan mukaisen komission päätöksen oikea-aikaista antamista. |
| --- | --- |

b)

edellyttäen, että tietojen myöhäinen toimittaminen johtuu asianmukaisesti perustelluista ulkoisista tekijöistä eikä vaaranna asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan mukaisen komission päätöksen oikea-aikaista antamista.

7.   Sen jälkeen, kun komissio on antanut päätelmänsä tämän artiklan 3 tai 4 kohdan mukaisesti jäsenvaltiolle tiedoksi, se tekee tarvittaessa asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan mukaisen yhden tai useamman päätöksen niiden menojen, joita unionin sääntöjen noudattamatta jättäminen koskee, jättämiseksi unionin rahoituksen ulkopuolelle. Komissio voi toteuttaa peräkkäisiä sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjä kunnes korjaavat toimenpiteet on tosiasiallisesti toteutettu jäsenvaltiossa.

8.   Komissio tekee maataloustukirahastoa koskevan unionin rahoituksen vähennykset kuukausimaksuista, jotka liittyvät asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan mukaista päätöstä seuraavana toisena kuukautena toteutuneisiin menoihin.

Komissio tekee maaseuturahastoa koskevan unionin rahoituksen vähennykset maksusta, jonka osalta jäsenvaltio toimittaa menoilmoituksen sen jälkeen, kun asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan mukainen päätös on annettu.

Komissio voi kuitenkin jäsenvaltion pyynnöstä ja maatalousrahastojen komiteaa kuultuaan täytäntöönpanopäätöksellä vahvistaa vähennyksille jonkin muun päivämäärän tai, jos asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan perusteella annettuun täytäntöönpanosäädökseen sisältyvien vähennysten määrä sitä edellyttää, sallia niiden korvaamisen enintään kolmessa erässä. Jäsenvaltion on toimitettava tämä eriä koskeva pyyntö komissiolle viimeistään viiden päivän kuluttua siitä, kun maatalousrahastojen komiteaa on kuultu kyseisen asetuksen 55 artiklan mukaisesta päätöksestä.

9.   Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä ja kuultuaan maatalousrahastojen komiteaa hyväksyä niitä jäsenvaltioita, jotka saavat rahoitustukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002 (22), neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 (23) ja Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti, koskevan täytäntöönpanopäätöksen, jolla lykätään asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan nojalla 1 päivän toukokuuta 2025 jälkeen hyväksyttyjen päätösten, jäljempänä ’lykkäämispäätös’, täytäntöönpanoa enintään 24 kuukauden ajan täytäntöönpanopäätöksen hyväksymispäivästä.

Lykkäämispäätöksellä sallitaan vähennysten korvaaminen lykkäysajan päättymisen jälkeen kolmessa vuotuisessa erässä. Jos lykkäämispäätöksen kohteena oleva kokonaismäärä on enemmän kuin 0,02 % jäsenvaltion bruttokansantuotteesta, komissio voi sallia korvausten suorittamisen enintään viitenä vuotuisena eränä.

Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä ja maatalousrahastojen komiteaa kuultuaan yhden kerran päättää jatkaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lykkäysaikaa enintään 12 kuukauden ajan.

Lykkäämispäätöksestä hyötyvän jäsenvaltion on varmistettava, että puutteita, jotka ovat olleet vähennysten perusteena ja jotka ovat jäljellä lykkäämispäätöstä annettaessa, ollaan parhaillaan korjaamassa nojautuen toimintasuunnitelmaan, joka on laadittu komissiota kuullen ja johon sisältyvät määräajat ja selkeät edistymisen indikaattorit. Komissio voi suhteellisuusperiaatetta noudattaen muuttaa lykkäämispäätöstä tai kumota sen seuraavissa tapauksissa:

| a) | jäsenvaltio ei toteuta tarvittavia toimia puutteiden korjaamiseksi toimintasuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltio ei toteuta tarvittavia toimia puutteiden korjaamiseksi toimintasuunnitelman mukaisesti;

| b) | korjaavien toimien edistyminen ei edistymisen indikaattorien perusteella ole riittävää; tai |
| --- | --- |

b)

korjaavien toimien edistyminen ei edistymisen indikaattorien perusteella ole riittävää; tai

| c) | toimien tulokset eivät ole tyydyttäviä. |
| --- | --- |

c)

toimien tulokset eivät ole tyydyttäviä.

10.   Edellä 8 ja 9 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanopäätökset hyväksytään asetuksen (EU) 2021/2116 102 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

11.   Komissio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joista se ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle, pidentää 2–5 kohdassa asetettuja määräaikoja.

12.   Tässä artiklassa tarkoitetut tiedonannot voidaan tehdä sähköisesti.

13.   Edellä 1–11 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin asetuksen (EU) 2021/2116 45 artiklassa tarkoitettuihin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin.

38 artikla

Päätös sääntöjenmukaisuuden tarkastamiseen liittyvän selvityksen aloittamatta tai päätökseen saattamatta jättämisestä

1.   Komissio voi päättää olla aloittamatta tai saattamatta päätökseen sääntöjenmukaisuuden tarkastamiseen liittyvää selvitystä asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklan mukaisesti, jos se arvioi, että tämän asetuksen 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun selvityksen yhteydessä todetusta sääntöjen noudattamatta jättämisestä johtuva mahdollinen rahoitusoikaisu on enintään 50 000 euroa ja kaksi prosenttia asiaa koskevista menoista tai takaisin perittävästä määrästä.

2.   Jos komissio vähentää kuukausimaksuja asetuksen (EU) 2021/2116 39 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, se voi päättää olla aloittamatta tai saattamatta päätökseen sääntöjenmukaisuuden tarkastamiseen liittyvää selvitystä mainitun asetuksen 55 artiklan mukaisesti, jos asianomainen jäsenvaltio ei ole vastustanut tämän kohdan soveltamista mainitun asetuksen 39 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyn menettelyn yhteydessä.

39 artikla

Sovitteluelin

Asetuksen (EU) 2021/2116 55 artiklassa säädettyä sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyä varten perustetaan sovitteluelin. Sen tehtävänä on

| a) | tarkastella jäsenvaltion sille tarkasteltavaksi asettamaa seikkaa, josta komissio on laatinut virallisen tiedonannon tämän asetuksen 37 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, sekä arviota menoista, jotka komissio aikoo jättää unionin rahoituksen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

a)

tarkastella jäsenvaltion sille tarkasteltavaksi asettamaa seikkaa, josta komissio on laatinut virallisen tiedonannon tämän asetuksen 37 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, sekä arviota menoista, jotka komissio aikoo jättää unionin rahoituksen ulkopuolelle;

| b) | pyrkiä lähentämään komission ja asianomaisen jäsenvaltion toisistaan poikkeavia kantoja; |
| --- | --- |

b)

pyrkiä lähentämään komission ja asianomaisen jäsenvaltion toisistaan poikkeavia kantoja;

| c) | laatia tarkastelun lopuksi sovittelupyrkimystensä tuloksista kertomus, johon liitetään sen aiheellisina pitämät havainnot, jos kiista jää kokonaan tai osittain ratkaisematta. |
| --- | --- |

c)

laatia tarkastelun lopuksi sovittelupyrkimystensä tuloksista kertomus, johon liitetään sen aiheellisina pitämät havainnot, jos kiista jää kokonaan tai osittain ratkaisematta.

40 artikla

Sovitteluelimen kokoonpano

1.   Sovitteluelimeen kuuluu vähintään viisi jäsentä, jotka on valittu henkilöistä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka ovat hyvin perehtyneitä yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta koskeviin kysymyksiin, maaseudun kehittäminen mukaan luettuna, tai käytännön tilintarkastukseen.

Jäsenten on oltava eri jäsenvaltioiden kansalaisia.

2.   Komissio nimittää puheenjohtajan, jäsenet ja varajäsenet alkuaan kolmen vuoden pituiseksi toimikaudeksi maatalousrahastojen komiteaa kuultuaan.

Toimikautta voidaan jatkaa ainoastaan vuoden pituisina jaksoina, ja maatalousrahastojen komitealle on annettava siitä tieto. Jos nimitettävä puheenjohtaja on kuitenkin jo sovitteluelimen jäsen, hänen ensimmäinen kautensa puheenjohtajana on kolme vuotta.

Sovitteluelimen puheenjohtajan ja jäsenten sekä varajäsenten nimet julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

3.   Sovitteluelimen jäsenille maksetaan korvaus ottaen huomioon tehtävien hoitoon käytetty aika. Kustannukset korvataan komission henkilöstöön sovellettavien voimassa olevien sääntöjen mukaisesti.

4.   Toimikauden päätyttyä puheenjohtaja ja jäsenet toimivat tehtävissään, kunnes heidän tilalleen nimitetään uudet henkilöt tai kunnes heidät valitaan uudeksi toimikaudeksi.

5.   Komissio voi maatalousrahastojen komiteaa kuultuaan päättää sellaisen jäsenen toimikauden, joka ei enää täytä edellytyksiä tehtäviensä suorittamiseksi sovitteluelimessä tai joka on syystä tai toisesta estynyt määräämättömän ajan.

Tällaisessa tapauksessa hänen tilalleen tulee hänen toimikautensa jäljellä olevaksi ajaksi varajäsen, ja asiasta ilmoitetaan maatalousrahastojen komitealle.

Jos puheenjohtajan toimikausi keskeytyy, komissio nimittää maatalousrahastojen komiteaa kuultuaan jonkun jäsenen huolehtimaan puheenjohtajan tehtävistä puheenjohtajan jäljellä olevaksi toimikaudeksi.

41 artikla

Sovitteluelimen riippumattomuus

1.   Sovitteluelimen jäsenet työskentelevät itsenäisesti eivätkä pyydä eivätkä ota vastaan ohjeita komissiolta eivätkä miltään hallitukselta tai elimeltä.

Jäsenet eivät saa osallistua sovitteluelimen työhön eivätkä allekirjoittaa kertomusta, jos he ovat aiemmissa tehtävissään henkilökohtaisesti käsitelleet kyseessä olevaa asiaa.

2.   Jäsenet eivät saa paljastaa sovitteluelimessä saamiaan tietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimuksen 287 artiklan soveltamista. Tietojen on oltava luottamuksellisia ja salassapitovelvollisuuden alaisia.

42 artikla

Työskentelymenetelmät

1.   Sovitteluelimen istunnot järjestetään komission päätoimipaikassa. Puheenjohtaja valmistelee ja organisoi työt. Hänen poissa ollessaan puheenjohtajan tehtäviä hoitaa sovitteluelimen kokenein jäsen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamista.

Komissio vastaa sovitteluelimen sihteeristötehtävistä.

2.   Sovitteluelin hyväksyy kertomukset läsnä olevien jäsentensä määräenemmistöllä päätösvaltaisen jäsenmäärän ollessa kolme, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 41 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan soveltamista.

Puheenjohtaja ja neuvotteluihin osallistuneet jäsenet allekirjoittavat kertomukset. Myös sihteeristö allekirjoittaa kertomukset.

43 artikla

Sovittelumenettely

1.   Jäsenvaltio voi saattaa asiansa sovitteluelimen käsiteltäväksi kolmenkymmenen työpäivän kuluessa 37 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun komission virallisen tiedonannon saamisesta osoittamalla perustellun sovittelupyynnön sovitteluelimen sihteeristölle.

2.   Maatalousrahastojen komitea antaa jäsenvaltioiden tiedoksi noudatettavan menettelyn ja sihteeristön osoitteen.

3.   Sovittelupyyntö voidaan ottaa käsiteltäväksi ainoastaan, jos unionin rahoituksen ulkopuolelle jätettäväksi suunniteltu määrä on komission tiedonannon mukaan joko

| a) | yli 1 miljoona euroa;
  tai |
| --- | --- |

a)

yli 1 miljoona euroa;

tai

| b) | yli 25 prosenttia jäsenvaltion asianomaisia alamomentteja koskevista vuosittaisista kokonaismenoista. |
| --- | --- |

b)

yli 25 prosenttia jäsenvaltion asianomaisia alamomentteja koskevista vuosittaisista kokonaismenoista.

Jos jäsenvaltio on lisäksi aiemmissa keskusteluissa väittänyt ja osoittanut, että kyse on unionin sääntöjen soveltamiseen liittyvästä periaatekysymyksestä, sovitteluelimen puheenjohtaja voi ilmoittaa, että sovittelupyyntö voidaan ottaa käsiteltäväksi. Sovittelupyyntöä ei voida kuitenkaan ottaa käsiteltäväksi, jos se koskee yksinomaan jonkin seikan oikeudellista tulkintaa.

4.   Sovitteluelin työskentelee mahdollisimman epämuodollisesti ja nopeasti ja perustaa toimintansa yksinomaan todisteisiin, jotka ovat komission saatavilla muodollisten päätelmien 37 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisen tiedoksi antamisen ajankohtana, sekä komission ja asianomaisten kansallisten viranomaisten oikeudenmukaiseen kuulemiseen.

Jos jäsenvaltio kuitenkin katsoo tarpeelliseksi esittää sovittelupyyntönsä yhteydessä tietoja, joita ei ole vielä toimitettu komissiolle, sovitteluelin voi pyytää komissiota arvioimaan kyseiset uudet tiedot, jos 37 artiklan 6 kohdan edellytykset täyttyvät. Tiedot on toimitettava komissiolle viimeistään kahden kuukauden kuluttua 39 artiklan c alakohdassa tarkoitetun kertomuksen lähettämisestä.

5.   Jos sovitteluelin ei ole neljän kuukauden kuluessa asian vireille asettamisesta onnistunut lähentämään komission ja jäsenvaltion kantoja, sovittelumenettelyn katsotaan epäonnistuneen.

6.   Edellä 39 artiklan c alakohdassa tarkoitetussa kertomuksessa selvitetään ne seikat, jotka estivät kiistanalaisten kantojen lähentämisen. Siinä ilmoitetaan, onko menettelyissä mahdollisesti päästy osittaiseen yksimielisyyteen, sekä se, jos sovitteluelin pyytää komissiota arvioimaan uudet tiedot 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

7.   Kertomus lähetetään

| a) | asianomaiselle jäsenvaltiolle; |
| --- | --- |

a)

asianomaiselle jäsenvaltiolle;

| b) | komissiolle tarkasteltavaksi ennen päätelmien ilmoittamista jäsenvaltiolle; |
| --- | --- |

b)

komissiolle tarkasteltavaksi ennen päätelmien ilmoittamista jäsenvaltiolle;

| c) | maatalousrahastojen komitean yhteydessä muille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

c)

maatalousrahastojen komitean yhteydessä muille jäsenvaltioille.

8.   Jos 1 kohdassa, 4 kohdan toisessa alakohdassa ja 5 kohdassa tarkoitettuihin määräaikoihin sisältyy elokuu kokonaan tai osittain, määräaikojen kuluminen keskeytetään kyseisen kuukauden ajalta.

IV LUKU

Tarkastukset

1 Jakso

Yleiset säännöt

44 artikla

Tuensaajien tunnistamisesta kerättävät tiedot

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tuensaajat antavat tukihakemuksissa ja maksupyynnöissä tarvittavat tiedot niiden tunnistamiseksi, mukaan lukien tapauksen mukaan sen ryhmän tunnistamiseksi, johon tuensaajat osallistuvat jäsenvaltion vahvistamana tiettynä päivänä, ja joka määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (24) 2 artiklan 11 kohdassa. Näihin tietoihin on sisällyttävä vähintään seuraavat:

| a) | yhteisön nimi; |
| --- | --- |

a)

yhteisön nimi;

| b) | alv-tunniste tai verotunniste; |
| --- | --- |

b)

alv-tunniste tai verotunniste;

| c) | emoyrityksen nimi ja alv-tunniste tai verotunniste; |
| --- | --- |

c)

emoyrityksen nimi ja alv-tunniste tai verotunniste;

| d) | perimmäinen emoyritys ja alv-tunniste tai verotunniste; |
| --- | --- |

d)

perimmäinen emoyritys ja alv-tunniste tai verotunniste;

| e) | tytäryritykset ja alv-tunniste tai verotunniste. |
| --- | --- |

e)

tytäryritykset ja alv-tunniste tai verotunniste.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja tietoja voidaan käyttää valittaessa asetuksen (EU) 2021/2116 60 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua otosta. Tietoja voidaan käyttää erityisesti mainitun asetuksen 62 artiklassa tarkoitettujen sääntöjen kiertämistä koskevien tarkastusten tekemiseen.

2.   Jäsenvaltion on julkaistava 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut ryhmien tunnistetiedot jälkikäteen asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan mukaisesti.

45 artikla

Tiedonlouhintavälinettä koskevat vaatimukset

1.   Jotta asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tiedonlouhintavälinettä, jonka komissio asettaa saataville mainitun asetuksen 60 artiklan mukaisia tarkastuksia varten, voidaan käyttää vapaaehtoisesti, jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | hallinnointi- ja valvontajärjestelmät, mukaan lukien asetuksen (EU) 2021/2116 65 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, voidaan yhdistää välineeseen sähköisesti, ja hallinnollisen rasitteen ja manuaalisen puuttumisen minimoimiseksi tietojen vaihdon on tapahduttava automaattisesti ja koneellisesti luettavassa muodossa; |
| --- | --- |

a)

hallinnointi- ja valvontajärjestelmät, mukaan lukien asetuksen (EU) 2021/2116 65 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, voidaan yhdistää välineeseen sähköisesti, ja hallinnollisen rasitteen ja manuaalisen puuttumisen minimoimiseksi tietojen vaihdon on tapahduttava automaattisesti ja koneellisesti luettavassa muodossa;

| b) | tiedonlouhintavälineen avulla saadut tiedot ja toteutetut tarkastukset voidaan syöttää automaattisesti takaisin hallinnointi- ja valvontajärjestelmiin, ja ne voidaan tallentaa ja varastoida sinne. |
| --- | --- |

b)

tiedonlouhintavälineen avulla saadut tiedot ja toteutetut tarkastukset voidaan syöttää automaattisesti takaisin hallinnointi- ja valvontajärjestelmiin, ja ne voidaan tallentaa ja varastoida sinne.

2.   Jos jäsenvaltio päättää käyttää tämän asetuksen 44 artiklan mukaisesti kerättyjä tietoja valitessaan asetuksen (EU) 2021/2116 60 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua otosta, tiedot voidaan todentaa kyseisen tiedonlouhintavälineen avulla.

2 Jakso

Toimien tarkastukset

46 artikla

Jäsenvaltioiden suorittamat tarkastukset

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 77 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yritysten kaupallisten asiakirjojen järjestelmälliset tarkastukset koskevat kunkin tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tarkastuskauden aikana sellaista määrää yrityksiä, joka ei voi olla alhaisempi kuin puolet niiden yritysten määrästä, joiden maataloustukirahaston rahoitusjärjestelmässä vastaanottamat tai suorittamat maksut tai näiden summa ovat suuremmat kuin 150 000 euroa sitä maataloustukirahaston varainhoitovuotta, jona kyseessä oleva tarkastuskausi alkaa, edeltäneen maataloustukirahaston varainhoitovuoden osalta.

2.   Jäsenvaltiot valitsevat kullekin tarkastuskaudelle riskianalyysin perusteella tarkastettavat yritykset kaikkien sellaisten toimenpiteiden osalta, joihin riskianalyysiä voidaan soveltaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niille asetuksen (EU) 2021/2116 77 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen velvoitteiden soveltamista. Jäsenvaltioiden on toimitettava riskianalyysi komissiolle osana mainitun asetuksen 80 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tarkastussuunnitelmaa.

3.   Kun kyseessä ovat toimenpiteet, joihin jäsenvaltio ei arvioi riskianalyysin soveltuvan, on pakollista tarkastaa yritykset, joiden vastaanottamien maksujen määrä maataloustukirahaston rahoitusjärjestelmän osalta ylittää 350 000 euroa ja joita ei kahden edellisen tarkastuskauden aikana ole tarkastettu tämän asetuksen ja asetuksen (EU) 2021/2116 IV osaston III luvun mukaisesti.

4.   Tarkastuskausi kestää 1 päivästä heinäkuuta seuraavan vuoden 30 päivään kesäkuuta.

47 artikla

Keskinäinen avunanto

Jäsenvaltioiden on lähetettävä asetuksen (EU) 2021/2116 79 artiklassa tarkoitettu keskinäistä avunantoa koskeva pyyntö kullekin jäsenvaltiolle, johon mainitussa artiklassa tarkoitettu yritys on sijoittautunut. Pyynnön on sisällettävä kaikki tarpeelliset yksityiskohdat, joita vastaanottava jäsenvaltio tarvitsee kyseisten yritysten tunnistamiseksi ja tarkastusvelvoitteensa täyttämiseksi. Vastaanottava jäsenvaltio on vastuussa näiden yritysten tarkastamisesta mainitun asetuksen 77 artiklan mukaisesti.

48 artikla

Vuotuiset tarkastussuunnitelmat ja -raportit

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 80 artiklassa tarkoitettu tarkastussuunnitelma ja raportti on laadittava tämän asetuksen liitteessä VI ja VII olevan lomakemallin mukaisesti.

2.   Tämän artiklan mukaisesti toimitettavat tiedot on toimitettava sähköisessä muodossa.

3.   Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille vuosittain tarkastuksen tuloksista.

V LUKU

Vakuudet

1 Jakso

Soveltamisala, tietotekniikka, ylivoimainen este

49 artikla

Soveltamisala

Tämän luvun säännöksiä sovelletaan aina, kun maatalouslainsäädännössä säädetään vakuudesta, riippumatta siitä, käytetäänkö vakuudesta nimenomaisesti ilmaisua ”vakuus”.

Tätä lukua ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 952/2013 (25) tarkoitettujen tuonti- ja vientitullien maksamisen varmistamiseksi annettuihin vakuuksiin.

25

50 artikla

Sähköinen hallinto

Tiedonannot, asiakirjat ja vakuudet voidaan laatia ja niitä voidaan käsitellä ja hallinnoida tietotekniikkajärjestelmiä käyttäen, jos sovellettavien järjestelmien hallinnoinnissa noudatetaan virallisesti hyväksyttyjä laatuvaatimuksia sekä kyseisiin järjestelmiin sopivia turvakäytäntöjä.

Jos toimivaltaisella viranomaisella ei ole tietotekniikkajärjestelmien erojen vuoksi pääsyä vaadittuihin asiakirjoihin niiden tarkastamista varten, kyseisten tietotekniikkajärjestelmien hallinnointiin toimivaltaisen viranomaisen, jäljempänä ’asiakirjan antava viranomainen’, tai jäljennöksen oikeaksi todistamiseen toimivaltaisen viranomaisen on tulostettava kyseiset asiakirjat ja todistettava ne oikeiksi.

Tulosteet voidaan korvata asiakirjan antavan viranomaisen ja tuensaajan tai toimivaltaisen viranomaisen välisellä sähköisellä viestillä, jos asiakirjan antava viranomainen pystyy virallisesti hyväksytyllä varmennusprotokollalla varmistamaan viestin aitouden.

51 artikla

Ylivoimaiseen esteeseen liittyvät määräajat

1.   Tätä artiklaa sovelletaan silloin, kun siihen viitataan erityisessä asetuksessa.

2.   Ylivoimaisen esteen tunnustamista koskevaa pyyntöä ei käsitellä, jos toimivaltainen viranomainen on vastaanottanut pyynnön yli 30 kalenteripäivää sen jälkeen, kun toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut toimijalle kyseessä olevan velvoitteen täyttämättä jäämisen toteamisesta delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 24 artiklan 2 kohdan merkityksessä, kun mainitun asetuksen 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kyseessä olevan velvoitteen täyttämiselle asetettu määräaika on päättynyt tai kun mainitun asetuksen 24 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kyseessä olevan velvoitteen täyttämistä koskevan todisteen esittämiselle asetettu määräaika on päättynyt.

3.   Toimijoiden on toimivaltaisten viranomaisten hyväksymällä tavalla ja 181 kalenteripäivän kuluessa velvoitteen täysimääräiselle täyttämiselle asetetun määräajan päättymisestä esitettävä todisteet olosuhteista, joiden ne katsovat muodostavan ylivoimaisen esteen. Jos näitä todisteita ei ole voitu toimittaa tämän määräajan kuluessa, huolimatta siitä, että toimija on toiminut vaadittavaa huolellisuutta noudattaen, tälle voidaan myöntää lisäaikaa.

4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tunnustamistaan ylivoimaisen esteen tapauksista ja annettava asiaankuuluvat tiedot kustakin tapauksesta.

2 Jakso

Vakuuksien muoto

52 artikla

Muoto

1.   Vakuus voidaan antaa

| a) | delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 20 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuna käteistalletuksena, ja/tai |
| --- | --- |

a)

delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 20 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuna käteistalletuksena, ja/tai

| b) | osoittamalla vakuuden antaja delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 22 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

osoittamalla vakuuden antaja delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 22 artiklan mukaisesti.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi sallia vakuuden antamisen

| a) | käteistalletuksena pankissa; |
| --- | --- |

a)

käteistalletuksena pankissa;

| b) | sellaisilla maksettaviksi erääntyvinä velkasaatavina julkiselta elimeltä tai rahastolta, joissa muilla saatavilla ei ole etusijaa niihin nähden, ja/tai |
| --- | --- |

b)

sellaisilla maksettaviksi erääntyvinä velkasaatavina julkiselta elimeltä tai rahastolta, joissa muilla saatavilla ei ole etusijaa niihin nähden, ja/tai

| c) | kyseisessä jäsenvaltiossa siirrettävissä olevina vakuuksina sillä edellytyksellä, että ne ovat jäsenvaltion liikkeelle laskemia tai takaamia. |
| --- | --- |

c)

kyseisessä jäsenvaltiossa siirrettävissä olevina vakuuksina sillä edellytyksellä, että ne ovat jäsenvaltion liikkeelle laskemia tai takaamia.

3.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat asettaa 2 kohdassa tarkoitetun vakuuden hyväksymiselle lisäehtoja.

53 artikla

Siirrettävissä oleva vakuus

1.   Jäljempänä 52 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti siirrettävissä olevan vakuuden arvon on oltava vakuuden asettamishetkellä vähintään 115 prosenttia vaaditun vakuuden realisointiarvosta.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi hyväksyä 52 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun vakuuden ainoastaan, jos tätä vakuutta tarjoava osapuoli sitoutuu kirjallisesti joko antamaan täydentävän vakuuden tai korvaamaan alkuperäisen vakuuden, jos kyseisen vakuuden realisointiarvo on ollut kolmen kuukauden ajan pienempi kuin 105 prosenttia vaaditun vakuuden arvosta. Kirjallinen sitoutuminen ei ole välttämätöntä, jos kansallisessa lainsäädännössä jo säädetään tästä. Toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava säännöllisesti tällaisen vakuuden arvo.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava, ottaen huomioon realisointikustannukset, 52 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun vakuuden realisointiarvo.

4.   Vakuuksien realisointiarvo lasketaan viimeisimmän käytettävissä olevan kurssin perusteella.

5.   Vakuuden antajan on toimitettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä todisteet realisointiarvosta.

54 artikla

Vakuuden korvaaminen ja sitominen

1.   Vakuus voidaan korvata toisella vakuudella.

Korvaamisen edellytyksenä on kuitenkin toimivaltaisen viranomaisen suostumus seuraavissa tapauksissa:

| a) | alkuperäinen vakuus on pidätetty mutta sitä ei ole vielä muutettu rahaksi; tai |
| --- | --- |

a)

alkuperäinen vakuus on pidätetty mutta sitä ei ole vielä muutettu rahaksi; tai

| b) | korvaava vakuus on jokin 52 artiklan 2 kohdassa luetelluista vakuusmuodoista. |
| --- | --- |

b)

korvaava vakuus on jokin 52 artiklan 2 kohdassa luetelluista vakuusmuodoista.

2.   Kokonaisvaltainen vakuus voidaan korvata toisella kokonaisvaltaisella vakuudella sillä edellytyksellä, että uusi kokonaisvaltainen vakuus kattaa kyseisenä ajankohtana vähintään alkuperäisen kokonaisvaltaisen vakuuden sen osan, joka on annettu yhden tai useamman velvoitteen täyttämisen varmistamiseksi.

3.   Kun kokonaisvaltaisen vakuuden osa liitetään erityiseen velvoitteeseen, käytettävissä oleva jäljelle jäävä määrä on saatettava ajan tasalle.

3 Jakso

Vakuuden vapauttaminen ja pidättäminen

55 artikla

Vakuuden osan vapauttaminen

Kun unionin erityisissä säännöissä ei säädetä vähimmäismäärästä, toimivaltainen viranomainen voi rajata vakuuden vapautettavien osien lukumäärän ja vahvistaa vähimmäismäärän kaikille tämänkaltaisille vapautuksille.

Ennen vakuuden tai sen osan vapauttamista toimivaltainen viranomainen voi vaatia kirjallisen vapauttamispyynnön toimittamista.

Jos vakuus kattaa enemmän kuin 100 prosenttia määrästä, jolle vaaditaan vakuus, 100 prosentin ylittävä määrä vapautetaan, kun vakuudella katetun määrän jäljelle jäänyt määrä vapautetaan tai pidätetään.

56 artikla

Vakuuden pidättäminen

1.   Jos toimivaltaisen viranomaisen tietoon tulee seikkoja, jotka aiheuttavat vakuuden pidättämisen kokonaan tai osittain, sen on viipymättä vaadittava asianomaiselta pidätetyn määrän maksamista enintään 30 päivän kuluessa vaatimuksen vastaanottopäivästä.

Jos maksua ei ole suoritettu kyseisessä määräajassa, toimivaltaisen viranomaisen on

| a) | selvitettävä viipymättä 52 artiklan 1 kohdan a alakohdassa kuvatun kaltainen vakuus asianomaiselle tilille; |
| --- | --- |

a)

selvitettävä viipymättä 52 artiklan 1 kohdan a alakohdassa kuvatun kaltainen vakuus asianomaiselle tilille;

| b) | vaadittava viipymättä, että 52 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu vakuuden antaja suorittaa maksun 30 päivän kuluessa vaatimuksen vastaanottopäivästä; |
| --- | --- |

b)

vaadittava viipymättä, että 52 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu vakuuden antaja suorittaa maksun 30 päivän kuluessa vaatimuksen vastaanottopäivästä;

| c) | toteutettava viipymättä tarvittavat toimenpiteet, jotta






  i) | 52 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa kuvatut vakuudet muunnetaan käteissummaksi, joka kattaa saatavan; |
| --- | --- | --- |

c)

toteutettava viipymättä tarvittavat toimenpiteet, jotta

i)

52 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa kuvatut vakuudet muunnetaan käteissummaksi, joka kattaa saatavan;

| ii) | 52 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut käteistalletukset selvitetään viranomaisen tilille. |
| --- | --- |

ii)

52 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut käteistalletukset selvitetään viranomaisen tilille.

Toimivaltainen viranomainen voi välittömästi selvittää 52 artiklan 1 kohdan a alakohdassa kuvatun kaltaisen vakuuden asianomaiselle tilille vaatimatta ensin asianomaiselta vakuuden maksamista.

2.   Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista,

| a) | kun vakuuden pidättämisestä on tehty päätös, jota kansallisen lainsäädännön mukaisen valituksen vuoksi lykätään, asianomaisen on maksettava tosiasiallisesti pidätetyn määrän korot 1 kohdassa tarkoitetun maksuvaatimuksen esittämispäivää seuraavan 30 päivän kuluttua alkavalta ja tosiasiallisesti pidätetyn määrän maksupäivää edeltävänä päivänä päättyvältä jaksolta; |
| --- | --- |

a)

kun vakuuden pidättämisestä on tehty päätös, jota kansallisen lainsäädännön mukaisen valituksen vuoksi lykätään, asianomaisen on maksettava tosiasiallisesti pidätetyn määrän korot 1 kohdassa tarkoitetun maksuvaatimuksen esittämispäivää seuraavan 30 päivän kuluttua alkavalta ja tosiasiallisesti pidätetyn määrän maksupäivää edeltävänä päivänä päättyvältä jaksolta;

| b) | kun asianomaista osapuolta pyydetään muutoksenhaun tuloksen perusteella maksamaan pidätetty määrä 30 päivän kuluessa, jäsenvaltio voi korkojen laskentaa varten katsoa, että maksu suoritetaan kyseisen pyynnön esittämispäivää seuraavana 20. päivänä; |
| --- | --- |

b)

kun asianomaista osapuolta pyydetään muutoksenhaun tuloksen perusteella maksamaan pidätetty määrä 30 päivän kuluessa, jäsenvaltio voi korkojen laskentaa varten katsoa, että maksu suoritetaan kyseisen pyynnön esittämispäivää seuraavana 20. päivänä;

| c) | sovellettava korkokanta lasketaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, mutta se ei voi olla pienempi kuin kansallisten suoritusten perinnässä sovellettava korkokanta; |
| --- | --- |

c)

sovellettava korkokanta lasketaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, mutta se ei voi olla pienempi kuin kansallisten suoritusten perinnässä sovellettava korkokanta;

| d) | maksajavirastot vähentävät maksetun koron maataloustukirahaston tai maaseuturahaston menoista asetuksen (EU) 2021/2116 mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

maksajavirastot vähentävät maksetun koron maataloustukirahaston tai maaseuturahaston menoista asetuksen (EU) 2021/2116 mukaisesti;

| e) | jäsenvaltiot voivat vaatia säännöllisin väliajoin tehtävää vakuuden määrän korottamista suhteessa korkoon. |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltiot voivat vaatia säännöllisin väliajoin tehtävää vakuuden määrän korottamista suhteessa korkoon.

3.   Kun vakuus on pidätetty, sen määrä tuloutettu rahastoille ja kun pidätetty määrä kansallisessa lainsäädännössä säädetyn kannan mukaisesti laskettuine korkoineen on muutoksenhaun vuoksi korvattava kokonaan tai osittain, rahastot vastaavat menetyksen korvaamisesta, ellei vakuuden korvaaminen johdu jäsenvaltion hallintoviranomaisten tai muiden elinten laiminlyönnistä tai vakavasta virheestä.

4 Jakso

Tietojen toimittaminen

57 artikla

Vakuuden pidättämistä, vakuuden muotoa ja vakuuden antajia koskevat tiedot

1.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että komission käytettävissä on kunkin varainhoitovuoden osalta tiedot pidätettyjen vakuuksien kokonaismääristä ja kokonaissummista, riippumatta 56 artiklassa tarkoitetun menettelyn vaiheesta, ja eriteltävä ne, jotka otetaan kansallisiin talousarvioihin, ja ne, jotka otetaan unionin talousarvioon. Kyseisten tietojen on oltava saatavilla kaikkien yli 1 000 euron suuruisten pidätettyjen vakuuksien ja kaikkien vakuuden asettamista edellyttävien unionin säännösten osalta. Tiedoista on käytävä ilmi määrät, jotka asianomainen on maksanut suoraan, sekä määrät, jotka on saatu, kun vakuus on muutettu rahaksi.

2.   Jäsenvaltioiden on pidettävä komission saatavilla luettelo, joka sisältää

| a) | vakuuden antajaksi hyväksyttävät laitokset sekä tähän liittyvät vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

vakuuden antajaksi hyväksyttävät laitokset sekä tähän liittyvät vaatimukset;

| b) | edellä 52 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttävät vakuusmuodot sekä tähän liittyvät vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

edellä 52 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttävät vakuusmuodot sekä tähän liittyvät vaatimukset.

VI LUKU

Avoimuus

58 artikla

Muoto ja esitystapa

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklassa tarkoitetut tiedot, jotka liittyvät asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b, d, f–l alakohtaan, on julkaistava avoimessa koneellisesti luettavassa muodossa, kuten CSV tai XLXS, ja niiden on sisällettävä tämän asetuksen liitteessä VIII täsmennetyt tiedot, mukaan lukien tämän asetuksen liitteessä IX kuvattu toiminnan koodi.

2.   Jäsenvaltio voi päättää olla julkaisematta asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan f ja g alakohdassa tarkoitettuja tietoja asetuksen (EU) 2021/2115 16 artiklassa tarkoitetuista suorien tukien muodossa olevista interventiotyypeistä, asetuksen (EU) 2021/2115 69 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitetuista maaseudun kehittämisen interventiotyypeistä ja asetuksissa (EU) N:o 228/2013 ja (EU) N:o 229/2013 säädetyistä toimenpiteistä.

3.   Tietojen on oltava saatavilla verkkohakutyökalulla, jonka avulla käyttäjä voi hakea tuensaajia joko nimen, tuensaajien ryhmän, kunnan, saadun määrän tai toiminnan taikka näiden yhdistelmän perusteella ja poimia kaikki vastaavat tiedot yhtenä tietokokonaisuutena.

4.   Tiedot on esitettävä jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä ja/tai yhdellä komission kolmesta työkielestä.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on ilmaistava euroina. Jäsenvaltion, joka ei ole ottanut euroa käyttöön, on ilmaistava määrät sekä euroina että kansallisessa valuutassaan käyttäen kahta erillistä taulukkoa avoimessa koneellisesti luettavassa muodossa.

6.   Kansallisiin valuuttoihin sovelletaan delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 12 artiklassa täsmennettyä valuuttakurssia.

7.   Asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot, jotka liittyvät asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohtaan, on julkaistava erillisessä asiakirjassa, jossa on oltava vähintään tämän asetuksen liitteessä IX olevat tiedot.

59 artikla

Tuensaajien julkistaminen, jos kyse on pienistä määristä

1.   Jos tuensaajan yhden vuoden aikana saaman tuen määrä on enintään 1 250 euroa, kyseinen tuensaaja on yksilöitävä koodilla. Jäsenvaltion on päätettävä koodin muodosta.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitetuista tuensaajia koskevista tiedoista seuraisi, että tuensaaja, joka on luonnollinen henkilö, tunnistetaan, koska kunnassa asuvia tai siihen rekisteröityjä tuensaajia on vain vähän, asianomaisen jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan l alakohdan soveltamiseksi julkistettavina tietoina ilmoitettava seuraava suurempi hallintoyksikkö, johon kyseessä oleva kunta kuuluu.

60 artikla

Julkaisupäivä

Tässä luvussa tarkoitetut tiedot on julkistettava viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä toukokuuta edellisen varainhoitovuoden osalta.

61 artikla

Tiedottaminen tuensaajille

Asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklassa tarkoitetut tuensaajille annettavat tiedot on ilmoitettava sisällyttämällä ne maataloustukirahastosta tai maaseuturahastosta saatavan tuen saamiseksi esitettäviin hakemuksiin tai muulla tavoin, kun tiedot kerätään.

62 artikla

Komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyö

1.   Komissio perustaa keskitettyyn internetosoitteeseensa unionin verkkosivuston, jolta on linkit asetuksen (EU) 2021/2116 98 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille jäsenvaltioiden verkkosivustoille, ja ylläpitää kyseistä verkkosivustoa. Komissio päivittää internetlinkkejä jäsenvaltioiden toimittamien tietojen mukaan.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle verkkosivustonsa internetosoite heti, kun kyseinen sivusto on luotu, ja ilmoitettava kaikista sivustoon myöhemmin tehtävistä muutoksista, jotka vaikuttavat jäsenvaltion sivustolle pääsyyn unionin verkkosivuston kautta.

3.   Jäsenvaltioiden on nimettävä verkkosivuston luomisesta ja ylläpitämisestä vastaava elin. Niiden on ilmoitettava komissiolle kyseisen elimen nimi ja osoite.

VII LUKU

Tiedot kotimaisista tuista WTO:n ilmoitusta varten

63 artikla

Tiedot ja tietojen toimittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava samana päivänä, jona tilinpäätös toimitetaan komissiolle, tiedot kansallisista lähteistä maksetuista määristä kaikkien rahastoihin liittyvien menojen osalta 32 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa edellytetyt tiedot on toimitettava saman rakenteen mukaisesti kuin 32 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti toimitettavat tiedot. Nämä tiedot on toimitettava mallin perusteella, jonka komissio on asettanut jäsenvaltioiden saataville tietojärjestelmien kautta.

LUKU VIII

Loppusäännökset

64 artikla

Kumoaminen

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 908/2014 1 päivästä tammikuuta 2023.

Kuitenkin

| (a) | mainitun asetuksen 21–24 artiklaa ja 27–34 artiklaa sovelletaan edelleen maaseuturahaston osalta tuensaajille aiheutuneisiin menoihin ja maksajavirastojen asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla toteutettavien maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa suorittamiin maksuihin sekä maataloustukirahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla hyväksyttyihin toimintaohjelmiin; |
| --- | --- |

(a)

mainitun asetuksen 21–24 artiklaa ja 27–34 artiklaa sovelletaan edelleen maaseuturahaston osalta tuensaajille aiheutuneisiin menoihin ja maksajavirastojen asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla toteutettavien maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa suorittamiin maksuihin sekä maataloustukirahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla hyväksyttyihin toimintaohjelmiin;

| (b) | mainitun asetuksen 59 artiklaa sovelletaan edelleen varainhoitovuosien 2021, 2022 ja 2023 osalta suoritettuihin maksuihin; |
| --- | --- |

(b)

mainitun asetuksen 59 artiklaa sovelletaan edelleen varainhoitovuosien 2021, 2022 ja 2023 osalta suoritettuihin maksuihin;

| (c) | mainitun asetuksen liitteitä II ja III sovelletaan edelleen tämän asetuksen 32 artiklan f ja g alakohtaa sovellettaessa. |
| --- | --- |

(c)

mainitun asetuksen liitteitä II ja III sovelletaan edelleen tämän asetuksen 32 artiklan f ja g alakohtaa sovellettaessa.

65 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023.

Kuitenkin

| (a) | 9, 10 ja 11 artiklaa sovelletaan aiheutuneisiin menoihin ja jäsenvaltioiden saamiin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin 16 päivästä lokakuuta 2022; |
| --- | --- |

(a)

9, 10 ja 11 artiklaa sovelletaan aiheutuneisiin menoihin ja jäsenvaltioiden saamiin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin 16 päivästä lokakuuta 2022;

| (b) | 22 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan e alakohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen takaisin perittyihin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin komission asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla hyväksymien maaseudun kehittämisohjelmien osalta; |
| --- | --- |

(b)

22 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan e alakohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen takaisin perittyihin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin komission asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla hyväksymien maaseudun kehittämisohjelmien osalta;

| (c) | VI lukua sovelletaan varainhoitovuodesta 2024 alkaen suoritettaviin maksuihin. |
| --- | --- |

(c)

VI lukua sovelletaan varainhoitovuodesta 2024 alkaen suoritettaviin maksuihin.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 435, 6.12.2021 s. 187.

1

(2)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 908/2014, annettu 6 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastuksia koskevien sääntöjen, vakuuksien ja avoimuuden osalta (EUVL L 255, 28.8.2014, s. 59).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/127, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 täydentämisestä maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia ja euron käyttöä koskevien sääntöjen osalta (Ks. tämän virallisen lehden sivu 131.).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 228/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta (EUVL L 78, 20.3.2013, s. 23).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 229/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1405/2006 kumoamisesta (EUVL L 78, 20.3.2013, s. 41).

10

(11)  
  EYVL L 336, 23.12.1994, s. 22.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1144/2014, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa toteuttavista maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 kumoamisesta (EUVL L 317, 4.11.2014, s. 56).

13

(14)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 906/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä julkisen intervention menojen osalta (EUVL L 255, 28.8.2014, s. 1).

14

(15)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1240, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin tuen osalta (EUVL L 206, 30.7.2016, s. 71).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2117, annettu 2 joulukuuta 2021, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o 1151/2012, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (EU) N:o 251/2014 ja syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 228/2013 muuttamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 262).

18

(19)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1).

19

(20)  Komission asetus (EY) N:o 27/2004, annettu 5 päivänä tammikuuta 2004, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista siirtymäkauden säännöistä Tšekissä, Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa EMOTR:n tukiosastosta rahoitettavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta (EUVL L 5, 9.1.2004, s. 36).

20

(21)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

21

(22)  Neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002, annettu 18 päivänä helmikuuta 2002, järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille (EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1).

22

(23)  Neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta (EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

25

---

LIITE I

Johdon vahvistuslausuma - asetuksen 4 artiklassa tarkoitettu maksajavirasto

Minä, allekirjoittanut, ..., ....:n maksajaviraston johtaja, esitän kyseisen maksajaviraston tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 16.10.xx–15.10.xx+1.

Oman arvioni ja käytettävissäni olevien tietojen, kuten sisäisen tarkastuksen yksikön työn tulosten, perusteella vakuutan seuraavaa:

| — | esitetty tilinpäätös tarjoaa parhaan tietoni mukaan todenperäisen, täydellisen ja tarkan kuvan edellä tarkoitetun varainhoitovuoden menoista ja tuloista. Kaikki tiedossani olevat velat, ennakot, vakuudet ja varastot on merkitty tilinpitoon, ja kaikki perityt, maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat tulot on asianmukaisesti tuloutettu kyseisille rahastoille, |
| --- | --- |

—

esitetty tilinpäätös tarjoaa parhaan tietoni mukaan todenperäisen, täydellisen ja tarkan kuvan edellä tarkoitetun varainhoitovuoden menoista ja tuloista. Kaikki tiedossani olevat velat, ennakot, vakuudet ja varastot on merkitty tilinpitoon, ja kaikki perityt, maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat tulot on asianmukaisesti tuloutettu kyseisille rahastoille,

| — | olen ottanut käyttöön järjestelmän, joka tarjoaa kohtuullisen varmuuden






  i) | siitä, että maksut ovat lailliset ja sääntöjenmukaiset asetuksissa (EU) N:o 1308/2013, (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 säädettyjen toimenpiteiden osalta; |
| --- | --- | --- |

—

olen ottanut käyttöön järjestelmän, joka tarjoaa kohtuullisen varmuuden

i)

siitä, että maksut ovat lailliset ja sääntöjenmukaiset asetuksissa (EU) N:o 1308/2013, (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013 ja (EU) N:o 1144/2014 säädettyjen toimenpiteiden osalta;

| ii) | siitä, että asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut hallintojärjestelmät toimivat asianmukaisesti ja varmistavat, että menot on suoritettu kyseisen asetuksen 37 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

siitä, että asetuksen (EU) 2021/2116 9 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut hallintojärjestelmät toimivat asianmukaisesti ja varmistavat, että menot on suoritettu kyseisen asetuksen 37 artiklan mukaisesti;

| iii) | raportointijärjestelmän ja indikaattoreita koskevien tietojen laadusta ja luotettavuudesta asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitettujen interventiotyyppien osalta ja siitä, että menot vastaavat raportoituja tuotoksia ja että ne on toteutettu sovellettavien hallintojärjestelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

raportointijärjestelmän ja indikaattoreita koskevien tietojen laadusta ja luotettavuudesta asetuksessa (EU) 2021/2115 tarkoitettujen interventiotyyppien osalta ja siitä, että menot vastaavat raportoituja tuotoksia ja että ne on toteutettu sovellettavien hallintojärjestelmien mukaisesti.

Tilinpäätökseen kirjatut menot käytettiin niiden aiottuun tarkoitukseen asetuksen (EU) 2021/2116 mukaisesti.

Vahvistan, että käyttöön on otettu asetuksen (EU) 2021/2116 59 artiklaan perustuvat toimivat ja oikeasuhteiset petostentorjuntatoimenpiteet ja että niissä otetaan huomioon havaitut riskit.

Kyseinen vakuutus annetaan kuitenkin seuraavin varauksin:

Lisäksi vahvistan, että tiedossani ei ole mitään julkistamatonta seikkaa, joka voisi vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.

Allekirjoitus

---

LIITE II

Johdon vahvistuslausuma - asetuksen 4 artiklassa tarkoitettu koordinointielin

Minä, allekirjoittanut, ..., ....:n koordinointielimen johtaja, esitän .........:n (jäsenvaltio) vuotuisen tuloksellisuuskertomuksen varainhoitovuodelta 16.10.xx–15.10.xx+1.

Oman arvioni ja käytettävissäni olevien tietojen, kuten koordinointielimen työn tulosten, perusteella vakuutan seuraavaa:

| — | asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettu vuotuinen tuloksellisuuskertomus on laadittu koordinointielimessä käytössä olevien hyväksytyn menettelyn ja hyväksyttyjen järjestelmien mukaisesti .......:n (jäsenvaltio) maksajavirastojen (... luettelo) toimittamien varmennettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

asetuksen (EU) 2021/2116 54 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EU) 2021/2115 134 artiklassa tarkoitettu vuotuinen tuloksellisuuskertomus on laadittu koordinointielimessä käytössä olevien hyväksytyn menettelyn ja hyväksyttyjen järjestelmien mukaisesti .......:n (jäsenvaltio) maksajavirastojen (... luettelo) toimittamien varmennettujen tietojen perusteella.

Kyseinen vakuutus annetaan kuitenkin seuraavin varauksin:

Lisäksi vahvistan, että tiedossani ei ole mitään julkistamatonta seikkaa, joka voisi vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.

Allekirjoitus

---

LIITE III

7 Artiklan 6 kohdassa tarkoitetun rahoitusvälineiden jäljitysketjun osat

1.

asiakirjat rahoitusvälineen perustamisesta, esimerkiksi rahoitussopimukset;

2.

asiakirjat, joissa yksilöidään YMP:n strategiasuunnitelman ja kunkin interventiotyypin mukaisesti rahoitusvälineeseen maksetut määrät, YMP:n strategiasuunnitelman mukaisesti tukikelpoiset menot sekä maaseuturahastosta maksetusta tuesta syntyvät korko- ja muut tuotot sekä maaseuturahaston varojen uudelleenkäyttö asetuksen (EU) 2021/1060 60 ja 62 artiklan mukaisesti;

3.

rahoitusvälineen toimintaa koskevat asiakirjat, mukaan lukien seurantaan, raportointiin ja valvontaan liittyvät asiakirjat;

4.

asiakirjat, jotka koskevat YMP:n strategiasuunnitelman rahoitusosuuksien poistamista käytöstä ja rahoitusvälineen purkamista;

5.

hallintokustannuksia ja -palkkioita koskevat asiakirjat;

6.

lopullisten vastaanottajien toimittamat hakemuslomakkeet tai vastaavat sekä todentavat asiakirjat, mukaan lukien liiketoimintasuunnitelmat ja tarvittaessa aiempien vuosien tilinpäätökset;

7.

rahoitusvälineen toteuttamisesta vastaavien elinten tarkistuslistat ja raportit;

8.

tarvittaessa vähämerkityksiseen tukeen (de minimis) liittyvät ilmoitukset;

9.

rahoitusvälineestä maksetun tuen yhteydessä allekirjoitetut sopimukset, mukaan lukien lopulliselle vastaanottajalle annettua pääomarahoitusta, lainoja, vakuuksia tai muita investointimuotoja koskevat sopimukset;

10.

näyttö siitä, että rahoitusvälineestä annettu tuki käytetään aiottuun tarkoitukseen;

11.

kirjanpito, joka koskee pääoman liikkeitä maksajaviraston ja rahoitusvälineen välillä sekä rahoitusvälineen sisällä kaikilla tasoilla lopullisiin vastaanottajiin saakka, sekä vakuuksien osalta todisteet vakuutena olevien lainojen maksusta;

12.

erillinen kirjanpito tai erilliset kirjanpitokoodit rahoitusvälineen loppukäyttäjän hyväksi maksamasta YMP:n rahoitusosuudesta tai lopullisen vastaanottajan hyväksi sitomasta vakuudesta.

---

LIITE IV

7 Artiklan 7 kohdassa tarkoitetun rahoitusvälineitä koskevan vuotuisen tarkastuskertomuksen malli

1.   Johdanto

| 1.1. | Tiedot kertomuksen valmisteluun osallistuneesta ulkopuolisesta tilintarkastusyhteisöstä. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Viiteajanjakso (16. lokakuuta N-1 – 15. lokakuuta N). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3 | Tarkastuskertomuksen kattaman (kattamien) rahoitusvälineen (rahoitusvälineiden)/toimivaltuuden (toimivaltuuksien) ja YMP:n strategiasuunnitelman (strategiasuunnitelmien) yksilöinti. Tiedot siitä rahoitussopimuksesta, jota kertomus koskee (”rahoitussopimus”). |
| --- | --- |

1.3

2.   EIP:n/EIR:n tai muiden kansainvälisten rahoituslaitosten sisäisten valvontajärjestelmien tarkastus

Tulokset ulkopuolisen tahon suorittamasta EIP:n tai muiden sellaisten kansainvälisten rahoituslaitosten, joissa jokin jäsenvaltio on osakkaana, sisäisen valvontajärjestelmän tarkastuksesta, jossa arvioidaan sisäisen valvontajärjestelmän rakennetta ja tehokkuutta ja joka kattaa seuraavat osatekijät:

| 2.1 | Toimivaltuuksien hyväksymisprosessi. |
| --- | --- |

2.1

Toimivaltuuksien hyväksymisprosessi.

| 2.2. | Rahoituksen välittäjien arviointi- ja valintaprosessi: virallinen ja laadunarviointi. |
| --- | --- |

2.2.

Rahoituksen välittäjien arviointi- ja valintaprosessi: virallinen ja laadunarviointi.

| 2.3 | Rahoituksen välittäjien kanssa toteutettavien liiketoimien hyväksymisprosessi ja asiaankuuluvien rahoitussopimusten allekirjoittaminen |
| --- | --- |

2.3

Rahoituksen välittäjien kanssa toteutettavien liiketoimien hyväksymisprosessi ja asiaankuuluvien rahoitussopimusten allekirjoittaminen

| 2.4 | Rahoituksen välittäjien valvontaprosessit seuraavilta osin:






  2.4.1 | rahoituksen välittäjien suorittama raportointi; |
| --- | --- | --- |

2.4

Rahoituksen välittäjien valvontaprosessit seuraavilta osin:

2.4.1

rahoituksen välittäjien suorittama raportointi;

| 2.4.2 | kirjanpitoaineiston säilyttäminen; |
| --- | --- |

2.4.2

kirjanpitoaineiston säilyttäminen;

| 2.4.3 | maksut lopullisille vastaanottajille; |
| --- | --- |

2.4.3

maksut lopullisille vastaanottajille;

| 2.4.4 | lopullisten vastaanottajien tukikelpoisuus; |
| --- | --- |

2.4.4

lopullisten vastaanottajien tukikelpoisuus;

| 2.4.5 | rahoituksen välittäjien perimät hallinnointipalkkiot ja -kulut; |
| --- | --- |

2.4.5

rahoituksen välittäjien perimät hallinnointipalkkiot ja -kulut;

| 2.4.6 | näkyvyyttä, avoimuutta ja viestintää koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

2.4.6

näkyvyyttä, avoimuutta ja viestintää koskevat vaatimukset;

| 2.4.7 | valtiontuen täytäntöönpano ja tuen kasautumista koskevat vaatimukset rahoituksen välittäjien toimesta; |
| --- | --- |

2.4.7

valtiontuen täytäntöönpano ja tuen kasautumista koskevat vaatimukset rahoituksen välittäjien toimesta;

| 2.4.8 | sijoittajien eriytetty kohtelu (tarvittaessa); |
| --- | --- |

2.4.8

sijoittajien eriytetty kohtelu (tarvittaessa);

| 2.4.9 | rahanpesuun, terrorismin rahoitukseen, veronkiertoon, veropetoksiin tai verovilppiin liittyvän sovellettavan unionin lainsäädännön noudattaminen. |
| --- | --- |

2.4.9

rahanpesuun, terrorismin rahoitukseen, veronkiertoon, veropetoksiin tai verovilppiin liittyvän sovellettavan unionin lainsäädännön noudattaminen.

| 2.5 | Maksajavirastolta saatujen maksujen käsittelyjärjestelmät. |
| --- | --- |

2.5

Maksajavirastolta saatujen maksujen käsittelyjärjestelmät.

| 2.6 | Hallinnointikustannuksiin ja -palkkioihin liittyvien määrien laskentamenetelmät ja maksujärjestelmät. |
| --- | --- |

2.6

Hallinnointikustannuksiin ja -palkkioihin liittyvien määrien laskentamenetelmät ja maksujärjestelmät.

| 2.7 | Rahoituksen välittäjille suoritettavien maksujen käsittelyjärjestelmät. |
| --- | --- |

2.7

Rahoituksen välittäjille suoritettavien maksujen käsittelyjärjestelmät.

| 2.8 | YMP:n strategiasuunnitelmasta (strategiasuunnitelmista) rahoitusvälineisiin maksetusta tuesta johtuvien korkojen ja muiden tuottojen käsittelyjärjestelmät. |
| --- | --- |

2.8

YMP:n strategiasuunnitelmasta (strategiasuunnitelmista) rahoitusvälineisiin maksetusta tuesta johtuvien korkojen ja muiden tuottojen käsittelyjärjestelmät.

| 2.9 | Lopullista tilivuotta koskevassa vuotuisessa tarkastuskertomuksessa on 2.1–2.8 kohdassa esitettyjen tietojen lisäksi annettava seuraavat tiedot:






  2.9.1 | Sijoittajien eriytetyn kohtelun käyttö; |
| --- | --- | --- |

2.9

Lopullista tilivuotta koskevassa vuotuisessa tarkastuskertomuksessa on 2.1–2.8 kohdassa esitettyjen tietojen lisäksi annettava seuraavat tiedot:

2.9.1

Sijoittajien eriytetyn kohtelun käyttö;

| 2.9.2 | Saavutettu kerrannaissuhde verrattuna takuita antavien rahoitusvälineiden takuusopimuksissa sovittuun kerrannaissuhteeseen; |
| --- | --- |

2.9.2

Saavutettu kerrannaissuhde verrattuna takuita antavien rahoitusvälineiden takuusopimuksissa sovittuun kerrannaissuhteeseen;

| 2.9.3 | YMP:n strategiasuunnitelmasta rahoitusvälineisiin maksetusta tuesta johtuvien korko- ja muiden tuottojen käyttö asetuksen (EU) 2021/1060 60 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.9.3

YMP:n strategiasuunnitelmasta rahoitusvälineisiin maksetusta tuesta johtuvien korko- ja muiden tuottojen käyttö asetuksen (EU) 2021/1060 60 artiklan mukaisesti;

| 2.9.4 | Sellaisten maaseuturahastosta maksetusta tuesta johtuvien varojen käyttö, jotka on maksettu takaisin rahoitusvälineille, tukikelpoisuusajan päättymiseen saakka ja järjestelyt, jotka on otettu käyttöön kyseisten varojen käyttämiseksi tukikelpoisuusajan päättymisen jälkeen asetuksen (EU) 2021/1060 62 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.9.4

Sellaisten maaseuturahastosta maksetusta tuesta johtuvien varojen käyttö, jotka on maksettu takaisin rahoitusvälineille, tukikelpoisuusajan päättymiseen saakka ja järjestelyt, jotka on otettu käyttöön kyseisten varojen käyttämiseksi tukikelpoisuusajan päättymisen jälkeen asetuksen (EU) 2021/1060 62 artiklan mukaisesti.

Kohtien 2.1, 2.2 ja 2.3 osalta ensimmäisen vuotuisen tarkastuskertomuksen toimittamisen jälkeen on toimitettava ainoastaan tiedot käytössä olevien menettelyjen tai järjestelyjen päivityksistä tai muutoksista.

3.   Tarkastuksen päätelmät

| 3.1. | Päätelmät siitä, voiko ulkopuolinen tilintarkastusyhteisö antaa sovellettavien sääntöjen mukaisesti kohtuullisen varmuuden EIP:n tai muiden kansainvälisten rahoituslaitosten, joissa jokin jäsenvaltio on osakkaana, käyttöönottaman sisäisen valvontajärjestelmän rakenteesta ja tehokkuudesta 2 kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Suoritettuun tarkastustyöhön perustuvat havainnot ja suositukset.
  Edellä olevien 3.1 ja 3.2 kohdan on perustuttava 2 kohdassa tarkoitetun tarkastustyön tuloksiin, ja niissä on otettava tarpeen mukaan huomioon samaan rahoitusvälineen täytäntöönpanosta vastaavaan elimeen ja/tai samoihin rahoitusvälineitä koskeviin toimivaltuuksiin kohdistettujen muiden kansallisten tai unionin tarkastusten tulokset. |
| --- | --- |

3.2.

Edellä olevien 3.1 ja 3.2 kohdan on perustuttava 2 kohdassa tarkoitetun tarkastustyön tuloksiin, ja niissä on otettava tarpeen mukaan huomioon samaan rahoitusvälineen täytäntöönpanosta vastaavaan elimeen ja/tai samoihin rahoitusvälineitä koskeviin toimivaltuuksiin kohdistettujen muiden kansallisten tai unionin tarkastusten tulokset.

---

LIITE V

Asetuksen 32 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetun sääntöjenvastaisuuksia koskevan taulukon malli

Asetuksen 32 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava kunkin maksajaviraston osalta seuraavaa taulukkoa käyttäen:

| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksajavirasto | Rahasto | Valuuttayksikkö | Saldo 15. lokakuuta vuonna N-1 | Uudet tapaukset yhteensä (varainhoitovuosi N) | Oikaisut yhteensä (varainhoitovuosi N) | Korot yhteensä (varainhoitovuosi N) | Takaisinperityt määrät yhteensä (varainhoitovuosi N) | Määrät, joita ei saada perittyä takaisin (vuosi N) | Määrä, jonka takaisinperintä on kesken (saldo 15. lokakuuta N) |

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

Maksajavirasto

Rahasto

Valuuttayksikkö

Saldo 15. lokakuuta vuonna N-1

Uudet tapaukset yhteensä (varainhoitovuosi N)

Oikaisut yhteensä (varainhoitovuosi N)

Korot yhteensä (varainhoitovuosi N)

Takaisinperityt määrät yhteensä (varainhoitovuosi N)

Määrät, joita ei saada perittyä takaisin (vuosi N)

Määrä, jonka takaisinperintä on kesken (saldo 15. lokakuuta N)

---

LIITE VI

Asetuksen (EU) 2021/2116 80 Artiklan 1 kohdassa ja tämän asetuksen 48 artiklassa tarkoitettu tarkastussuunnitelma

TARKASTUSKAUTTA ... KOSKEVA EHDOTETTU TARKASTUSSUUNNITELMA

1 osa.   Menettelyt ja riskianalyysi

1.1   Valintamenettely

Kuvailkaa tarkastettavien yritysten valintamenettelyä.

Lisäksi riskianalyysin käytöstä on tehtävä selkeä maininta, jossa täsmennetään, täydennetäänkö tällaista menettelyä satunnaisella ja/tai manuaalisella valinnalla.

Lisäksi on annettava selvitys siitä, miten eri alat/toimenpiteet ja alueet otetaan huomioon yritysten valinnassa.

1.2   Sovellettavat riskitekijät, riskiarvot ja painotus

Jos riskianalyysiä sovelletaan, mainitkaa kaikki huomioon otetut riskitekijät ja kyseisille riskitekijöille myöhemmin annettavat mahdolliset arvot. Kyseiset tiedot on sisällytettävä jäljempänä oleviin taulukoihin.

Toimittakaa tarvittaessa kuvaus riskitekijöiden painottamiseen sovellettavasta menettelystä.

| Kaikkiin riskianalyysin kohteena oleviin aloihin/toimenpiteisiin sovellettavat riskitekijät ja riskiarvot | Riskitekijöiden painottaminen |
| --- | --- |
| Riskitekijät | Riskiarvot |
| Kuvaus | Arvot |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Kaikkiin riskianalyysin kohteena oleviin aloihin/toimenpiteisiin sovellettavat riskitekijät ja riskiarvot

Riskitekijöiden painottaminen

Riskitekijät

Riskiarvot

Kuvaus

Arvot

| Erityiset riskitekijät ja riskiarvot, joita sovelletaan ... (alaan/toimenpiteeseen) | Riskitekijöiden painottaminen |
| --- | --- |
| Riskitekijät | Riskiarvot |
| Kuvaus | Arvot |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Erityiset riskitekijät ja riskiarvot, joita sovelletaan ... (alaan/toimenpiteeseen)

Riskitekijöiden painottaminen

Riskitekijät

Riskiarvot

Kuvaus

Arvot

Tarvittaessa lisätään alojen/toimenpiteiden osalta riskitekijöitä ja riskiarvoja koskevia kohtia.

1.3   Valintamenettelyn tulokset

On annettava tiedot siitä, miten riskianalyysin tulokset ja hyväksytyt menettelyt johtivat yritysten valintaan lopulliseen tarkastussuunnitelmaan.

Yksilöikää tarkastuksen ulkopuolelle jätettävät alat/toimenpiteet ja täsmentäkää ulkopuolelle jättämisen syyt.

On ilmoitettava perustelut sellaisten yritysten valinnalle, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut tai näiden summa on alle 40 000 euroa.

2 osa.   Tarkastussuunnitelma

2.1   Valintaa koskeva yleiskatsaus

| Yritysten vähimmäislukumäärän laskenta: |
| --- |
| (A) | Niiden yritysten lukumäärä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli yli 150 000 euroa maataloustukirahaston varainhoitovuonna ... |

Yritysten vähimmäislukumäärän laskenta:

(A)

Niiden yritysten lukumäärä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli yli 150 000 euroa maataloustukirahaston varainhoitovuonna ...

| (B) | Vähimmäislukumäärä (puolet A:sta). |
| --- | --- |

(B)

Vähimmäislukumäärä (puolet A:sta).

Kohderyhmä, josta valinta tehdään:

| (C) | Lukumäärä yhteensä |
| --- | --- |

(C)

Lukumäärä yhteensä

| (D) | Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli yli 350 000 euroa |
| --- | --- |

(D)

Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli yli 350 000 euroa

| (E) | Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli enintään 350 000 euroa mutta vähintään 40 000 euroa |
| --- | --- |

(E)

Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli enintään 350 000 euroa mutta vähintään 40 000 euroa

| (F) | Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli alle 40 000 euroa |
| --- | --- |

(F)

Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli alle 40 000 euroa

Tarkastettaviksi ehdotetut yritykset:

| (G) | Lukumäärä yhteensä |
| --- | --- |

(G)

Lukumäärä yhteensä

| (H) | Riskianalyysin perusteella tarkastettavien yritysten lukumäärä yhteensä* |
| --- | --- |

(H)

Riskianalyysin perusteella tarkastettavien yritysten lukumäärä yhteensä*

| (I) | Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli yli 350 000 euroa |
| --- | --- |

(I)

Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli yli 350 000 euroa

| (J) | Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli enintään 350 000 euroa mutta vähintään 40 000 euroa |
| --- | --- |

(J)

Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli enintään 350 000 euroa mutta vähintään 40 000 euroa

| (K) | Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli alle 40 000 euroa |
| --- | --- |

(K)

Niiden yritysten lukumäärä yhteensä, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli alle 40 000 euroa

Taulukkoa koskeva huomautus:

| * | Tähän luokkaan kuuluvat yritykset käsittävät vain riskianalyysin perusteella valitut yritykset eivätkä siihen kuulu tarkastussuunnitelmaan satunnaisesti ja/tai manuaalisesti lisätyt yritykset, jotka eivät kuulu riskianalyysin piiriin. |
| --- | --- |

*

Tähän luokkaan kuuluvat yritykset käsittävät vain riskianalyysin perusteella valitut yritykset eivätkä siihen kuulu tarkastussuunnitelmaan satunnaisesti ja/tai manuaalisesti lisätyt yritykset, jotka eivät kuulu riskianalyysin piiriin.

2.2   Tarkastettaviksi ehdotettujen yritysten valinta

| (A) | Maataloustukirahaston talousarvion alamomentti |
| --- | --- |

(A)

Maataloustukirahaston talousarvion alamomentti

| (B) | Maataloustukirahaston talousarvion momentti |
| --- | --- |

(B)

Maataloustukirahaston talousarvion momentti

| (C) | Menojen määrä yhteensä maataloustukirahaston budjettikohdittain (euroina) |
| --- | --- |

(C)

Menojen määrä yhteensä maataloustukirahaston budjettikohdittain (euroina)

| (D) | Niihin yrityksiin liittyvien menojen määrä yhteensä maataloustukirahaston budjettikohdan mukaan, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli yli 40 000 euroa |
| --- | --- |

(D)

Niihin yrityksiin liittyvien menojen määrä yhteensä maataloustukirahaston budjettikohdan mukaan, joiden vastaanottamat tai suorittamat maksut olivat tai näiden summa oli yli 40 000 euroa

| (E) | Tarkastussuunnitelmaan sisältyneisiin yrityksiin liittyvät menot yhteensä maataloustukirahaston budjettikohdittain (euroa) |
| --- | --- |

(E)

Tarkastussuunnitelmaan sisältyneisiin yrityksiin liittyvät menot yhteensä maataloustukirahaston budjettikohdittain (euroa)

| (F) | Tarkastussuunnitelmaan sisältyneiden yritysten lukumäärä maatalousrahaston budjettikohdittain |
| --- | --- |

(F)

Tarkastussuunnitelmaan sisältyneiden yritysten lukumäärä maatalousrahaston budjettikohdittain

Yhteensä:

Taulukkoa koskeva huomautus:

Lisätkää tarvittaessa rivejä.

---

LIITE VII

Asetuksen (EU) 2021/2116 80 Artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja tämän asetuksen 48 Artiklassa tarkoitettu tarkastuskertomus

TARKASTUSKAUTTA... KOSKEVA KERTOMUS

1.   Tarkastuksia koskeva yleiskatsaus

| (A) | Tarkastettavien yritysten lukumäärä yhteensä: |
| --- | --- |

(A)

Tarkastettavien yritysten lukumäärä yhteensä:

| (B) | Tarkastettujen yritysten lukumäärä yhteensä: |
| --- | --- |

(B)

Tarkastettujen yritysten lukumäärä yhteensä:

| (C) | Tarkastettavina olevien yritysten lukumäärä yhteensä: |
| --- | --- |

(C)

Tarkastettavina olevien yritysten lukumäärä yhteensä:

| (D) | Tarkastamatta olevien yritysten lukumäärä yhteensä: |
| --- | --- |

(D)

Tarkastamatta olevien yritysten lukumäärä yhteensä:

2.   Tarkastuksia koskeva yleiskatsaus (talousarvion momenttia tai alamomenttia kohden)

| (A) | Maataloustukirahaston talousarvion alamomentti |
| --- | --- |

(A)

Maataloustukirahaston talousarvion alamomentti

| (B) | Maataloustukirahaston talousarvion momentti |
| --- | --- |

(B)

Maataloustukirahaston talousarvion momentti

| (C) | Tarkastettaviksi valittuihin yrityksiin liittyvät menot yhteensä...
  (euroa) (C=E+F+G) |
| --- | --- |

(C)

Tarkastettaviksi valittuihin yrityksiin liittyvät menot yhteensä...

(euroa) (C=E+F+G)

Tarkastetut yritykset

| (F) | Tarkastettavina olevat yritykset – kyseisiin yrityksiin liittyvät menot yhteensä
  (euroa) |
| --- | --- |

(F)

Tarkastettavina olevat yritykset – kyseisiin yrityksiin liittyvät menot yhteensä

(euroa)

| (G) | Tarkastamatta olevat yritykset – kyseisiin yrityksiin liittyvät menot yhteensä
  (euroa) |
| --- | --- |

(G)

Tarkastamatta olevat yritykset – kyseisiin yrityksiin liittyvät menot yhteensä

(euroa)

| (D) | Tarkastetut menot
  (euroa)* |
| --- | --- |

(D)

Tarkastetut menot

(euroa)*

| (E) | Kyseisiin yrityksiin liittyvät menot yhteensä
  (euroa) |
| --- | --- |

(E)

Kyseisiin yrityksiin liittyvät menot yhteensä

(euroa)

Yhteensä:

Taulukkoa koskeva huomautus:

| * | Koskee ainoastaan tosiasiallisesti tarkastettuja laskuja (jotka on valittu tarkastettaviksi ja/tai ristiintarkastettu). |
| --- | --- |

*

Koskee ainoastaan tosiasiallisesti tarkastettuja laskuja (jotka on valittu tarkastettaviksi ja/tai ristiintarkastettu).

Lisätkää tarvittaessa rivejä.

3.   Havaitut mahdolliset sääntöjenvastaisuudet

| (A) | Maataloustukirahaston talousarvion momentti |
| --- | --- |

(A)

Maataloustukirahaston talousarvion momentti

| (B) | Maataloustukirahaston talousarvion alamomentti |
| --- | --- |

(B)

Maataloustukirahaston talousarvion alamomentti

| (C) | Asianomaisen yrityksen viitenumero |
| --- | --- |

(C)

Asianomaisen yrityksen viitenumero

| (D) | Kunkin havaitun mahdollisen sääntöjenvastaisuuden kuvaus ja luonne |
| --- | --- |

(D)

Kunkin havaitun mahdollisen sääntöjenvastaisuuden kuvaus ja luonne

| (E) | Havaittujen mahdollisten sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä |
| --- | --- |

(E)

Havaittujen mahdollisten sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä

| (F) | Mahdollisten sääntöjenvastaisuuksien arvioitu arvo |
| --- | --- |

(F)

Mahdollisten sääntöjenvastaisuuksien arvioitu arvo

| (G) | OLAFin viitenumerot (IMS-raportointinumerot) |
| --- | --- |

(G)

OLAFin viitenumerot (IMS-raportointinumerot)

| (H) | Tarkastuskausi, jonka osalta tarkastus on suunniteltu tehtäväksi * |
| --- | --- |

(H)

Tarkastuskausi, jonka osalta tarkastus on suunniteltu tehtäväksi *

Yhteensä:

Taulukkoa koskeva huomautus:

| * | Aiempien tarkastuskausien osalta ainoastaan ne, joita ei ole ilmoitettu aiemmissa kertomuksissa. |
| --- | --- |

*

Aiempien tarkastuskausien osalta ainoastaan ne, joita ei ole ilmoitettu aiemmissa kertomuksissa.

Yritykset, joiden osalta on havaittu sääntöjenvastaisuuksia, on ilmoitettava erillisellä rivillä.

Lisätkää tarvittaessa rivejä.

4.   Edeltäviin tarkastussuunnitelmiin liittyvien tarkastusten toteuttaminen.

| Edeltäviin tarkastussuunnitelmiin liittyvien tarkastusten toteuttaminen | (A) | Yritysten määrä |
| --- | --- | --- |

Edeltäviin tarkastussuunnitelmiin liittyvien tarkastusten toteuttaminen

(A)

Yritysten määrä

| (B) | Kyseessä olevat menot |
| --- | --- |

(B)

Kyseessä olevat menot

| (C) | Yrityksiin liittyvät tarkastetut menot * |
| --- | --- |

(C)

Yrityksiin liittyvät tarkastetut menot *

| 4.1 | Yritykset, joiden ilmoitettiin edellisessä kertomuksessa olevan tarkastettavina (4.1. = 4.2.+ 4.3.) |
| --- | --- |

4.1

Yritykset, joiden ilmoitettiin edellisessä kertomuksessa olevan tarkastettavina (4.1. = 4.2.+ 4.3.)

x

| 4.2 | Sarakkeessa 4.1. ilmoitetut yritykset, joiden tarkastukset on saatu päätökseen |
| --- | --- |

4.2

Sarakkeessa 4.1. ilmoitetut yritykset, joiden tarkastukset on saatu päätökseen

| 4.3 | Sarakkeessa 4.1. ilmoitetut yritykset, jotka ovat edelleen tarkastettavina |
| --- | --- |

4.3

Sarakkeessa 4.1. ilmoitetut yritykset, jotka ovat edelleen tarkastettavina

x

| 4.4 | Yritykset, joiden osalta edellisessä kertomuksessa ilmoitettiin, ettei tarkastuksia ollut vielä aloitettu (4.4. = 4.5+4.6+4.7) |
| --- | --- |

4.4

Yritykset, joiden osalta edellisessä kertomuksessa ilmoitettiin, ettei tarkastuksia ollut vielä aloitettu (4.4. = 4.5+4.6+4.7)

x

| 4.5 | Sarakkeessa 4.4 ilmoitetut yritykset, joiden tarkastukset on saatu päätökseen |
| --- | --- |

4.5

Sarakkeessa 4.4 ilmoitetut yritykset, joiden tarkastukset on saatu päätökseen

| 4.6 | Sarakkeessa 4.4 ilmoitetut yritykset, jotka ovat edelleen tarkastettavina |
| --- | --- |

4.6

Sarakkeessa 4.4 ilmoitetut yritykset, jotka ovat edelleen tarkastettavina

x

| 4.7 | Sarakkeessa 4.4 ilmoitetut yritykset, joiden tarkastuksia ei ole aloitettu |
| --- | --- |

4.7

Sarakkeessa 4.4 ilmoitetut yritykset, joiden tarkastuksia ei ole aloitettu

x

Taulukkoa koskeva huomautus:

| * | Koskee ainoastaan tosiasiallisesti tarkastettuja laskuja (jotka on valittu tarkastettaviksi ja/tai ristiintarkastettu). |
| --- | --- |

*

Koskee ainoastaan tosiasiallisesti tarkastettuja laskuja (jotka on valittu tarkastettaviksi ja/tai ristiintarkastettu).

5.   Keskinäinen avunanto

On toimitettava tiivistelmä asetuksen (EU) 2021/2116 IV osaston III luvun nojalla tehdyistä ja vastaanotetuista keskinäistä avunantoa koskevista pyynnöistä.

Tiedot lähetetyistä pyynnöistä ja saaduista vastauksista esitetään jäljempänä olevissa taulukoissa:

| (A) | Jäsenvaltio, jolle pyyntö on lähetetty |
| --- | --- |

(A)

Jäsenvaltio, jolle pyyntö on lähetetty

| (B) | Pyynnön päivämäärä |
| --- | --- |

(B)

Pyynnön päivämäärä

| (C) | Vastauksen päivämäärä ja yhteenveto tuloksista |
| --- | --- |

(C)

Vastauksen päivämäärä ja yhteenveto tuloksista

Taulukkoa koskeva huomautus:

Lisätkää tarvittaessa rivejä.

6.   Resurssit

Kyseisten tarkastusten tekemiseen osoitetun henkilöstön lukumäärä on annettava ilmaistuna henkilöinä/päivinä sekä valvontaelimen ja tarvittaessa alueen mukaan.

7.   Vaikeudet ja parannusehdotukset

Mainitkaa mahdolliset ongelmat, joita asetuksen (EU) 2021/2116 IV osaston III luvun soveltamisessa on havaittu, sekä niiden ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet tai ratkaisuehdotukset.

Tarvittaessa tehdään ehdotuksia asetuksen (EU) 2021/2116 IV osaston III luvun soveltamisen parantamiseksi.

---

LIITE VIII

58 Artiklan mukaista avoimuutta koskevat tiedot

| Tuensaajan/oikeushenkilön/yhdistyksen nimi | Tuensaajan sukunimi | Jos osa ryhmää, emoyrityksen nimi ja alv-tunniste tai verotunniste | Kunta | Toimenpiteen/interventiotyypin/alan koodi liitteen IX mukaisesti | Erityistavoite (1) | Alkamispäivä (2) | Päättymispäivä (3) | Maataloustukirahaston toimikohtainen määrä | Maataloustukirahaston kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta | Maaseuturahaston toimikohtainen määrä | Maaseuturahaston kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta | Yhteisrahoituksen toimikohtainen määrä | Yhteisrahoituksen kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta | Maaseuturahaston ja yhteisrahoitettujen määrien kokonaismäärä | EU:n kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | 50 | | 70 | | 40 | 110 | 120 |
| | | | | Koodi A | | | | 20 | | | | | | | |
| | | | | Koodi B | | | | | | 40 | | 25 | | | |
| | | | | Koodi C | | | | 30 | | | | | | | |
| | | | | Koodi D | | | | | | 30 | | 15 | | | |

Tuensaajan/oikeushenkilön/yhdistyksen nimi

Tuensaajan sukunimi

Jos osa ryhmää, emoyrityksen nimi ja alv-tunniste tai verotunniste

Kunta

Toimenpiteen/interventiotyypin/alan koodi liitteen IX mukaisesti

Erityistavoite (1)

Alkamispäivä (2)

Päättymispäivä (3)

Maataloustukirahaston toimikohtainen määrä

Maataloustukirahaston kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta

Maaseuturahaston toimikohtainen määrä

Maaseuturahaston kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta

Yhteisrahoituksen toimikohtainen määrä

Yhteisrahoituksen kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta

Maaseuturahaston ja yhteisrahoitettujen määrien kokonaismäärä

EU:n kokonaismäärä kyseisen tuensaajan osalta

50

70

40

110

120

Koodi A

20

Koodi B

40

25

Koodi C

30

Koodi D

30

15

---

(1)  Toimen erityistavoitteen on vastattava yhtä tai useampaa asianomaista toimea koskevassa unionin lainsäädännössä asetettua tavoitetta kuten liitteessä IX kuvataan. Erityisesti asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisen toimen erityistavoitteen (erityistavoitteiden) on vastattava mainitun asetuksen 6 artiklassa vahvistettuja erityistavoitteita ja oltava johdonmukainen jäsenvaltion YMP-suunnitelman kanssa. Lisäksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013, asetuksen (EU) N:o 1307/2013 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisten toimien erityistavoitteiden on vastattava asetuksen (EU) N:o 1306/2013 110 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja tavoitteita (lisäohjeita varten jäsenvaltiot voivat viitata yhteisen maatalouspolitiikan seuranta- ja arviointikehystä 2014–2020 koskevaan tekniseen käsikirjaan).

(2)  Tiedot alkamis- ja päättymispäivästä, kun kyseessä ovat suorien tukien muodossa olevat interventiotyypit, maaseudun kehittämisen interventioiden interventiotyypit luonnonhaittojen tai muiden aluekohtaisten haittojen sekä tietyistä pakollisista vaatimuksista johtuvien aluekohtaisten rajoitteiden osalta sekä asetuksen (EU) N:o 228/2013 ja asetuksen (EU) N:o 229/2013 mukaiset toimenpiteet, eivät ole merkityksellisiä, koska kyseiset toimenpiteet ja interventiotoimien tyypit ovat vuotuisia.

(3)  Tiedot alkamis- ja päättymispäivästä, kun kyseessä ovat suorien tukien muodossa olevat interventiotyypit, maaseudun kehittämisen interventioiden interventiotyypit luonnonhaittojen tai muiden aluekohtaisten haittojen sekä tietyistä pakollisista vaatimuksista johtuvien aluekohtaisten rajoitteiden osalta sekä asetuksen (EU) N:o 228/2013 ja asetuksen (EU) N:o 229/2013 mukaiset toimenpiteet, eivät ole merkityksellisiä, koska kyseiset toimenpiteet ja interventiotoimien tyypit ovat vuotuisia.

---

LIITE IX

Toimenpide/interventiotyyppi/ala, johon viitataan 58 artiklassa

| Toimenpiteen/interventiotyypin/alan koodi | Toimenpiteen/interventiotyypin/alan nimi | Toimenpiteen/interventiotyypin/alan tarkoitus |
| --- | --- | --- |
| | Asetuksen (EU) 2021/2115 16 artiklassa säädettyjen suorien tukien interventiotyyppien muodossa toteutettavat toimet. | |
| | 1. | Tulotuki, jota ei ole sidottu tuotannon määrään |

Toimenpiteen/interventiotyypin/alan koodi

Toimenpiteen/interventiotyypin/alan nimi

Toimenpiteen/interventiotyypin/alan tarkoitus

Asetuksen (EU) 2021/2115 16 artiklassa säädettyjen suorien tukien interventiotyyppien muodossa toteutettavat toimet.

1.

I.1

Kestävyysperusteinen perustulotuki;

Perustulotuki on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki. Tarkoituksena on tukea riittävien maataloustulojen ja maatilojen selviytymiskyvyn varmistamista koko unionin alueella, jotta saataisiin parannettua elintarviketurvaa.

I.2

Kestävyyteen tähtäävä täydentävä uudelleenjakotulotuki

Kestävyysperusteinen täydentävä uudelleenjakotulotuki on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki. Tavoitteena on parantaa suorien tukien jakautumista jakamalla tukea suuremmilta tiloilta pienille tai keskisuurille tiloille.

I.3

Nuorten viljelijöiden täydentävä tulotuki;

Nuorten viljelijöiden täydentävä tulotuki on tuotannosta irrotettu tuki, jolla tarjotaan tehostettua tulotukea nuorille viljelijöille, jotka aloittavat tilanpidon ensimmäistä kertaa. Tavoitteena on nykyaikaistaa maatalousalaa houkuttelemalla nuoria ja parantamalla heidän yrityksensä kehitystä.

I.4

Ilmasto- ja ympäristöjärjestelmät

Ekojärjestelmät ovat tuotannosta irrotettuja tukia. Tavoitteena on kohdentaa tulotuki ympäristön, ilmaston ja eläinten hyvinvoinnin kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin.

I.5

Pienviljelijöiden tuet

Pienviljelijöiden tuet on irrotettu tuotannosta, ja ne korvaavat kaikki muut suorat tuet asianomaisille tuensaajille. Pienviljelijöille maksettavien tukien tarkoituksena on edistää tuen tasapuolisempaa jakautumista ja vähentää sekä pieniä määriä tukea saavien tuensaajien että hallintoviranomaisten hallinnollista taakkaa.

| 2. | Tuotantomääriin sidotut suorat tuet |
| --- | --- |

2.

I.6

Tuotantosidonnainen tulotuki;

Tuotantosidonnainen tulotuki kattaa tiettyihin tuotantoihin liittyvät hehtaari- tai eläinkohtaiset tuet. Tavoitteena on parantaa kilpailukykyä, kestävyyttä ja/tai laatua tietyillä aloilla ja tuotteissa, jotka ovat yhteiskunnallisista, taloudellisista tai ympäristöön liittyvistä syistä erityisen tärkeitä ja joiden osalta on kohdattu tiettyjä vaikeuksia.

I.7

Puuvillan lajikohtainen tuki

Puuvillan lajikohtainen tuki on tuotantosidonnainen tuki, jota myönnetään puuvillan tukikelpoiselle viljelyalalle hehtaaria kohden. Kyseessä on puuvillantuottajien jäsenvaltioille pakollinen järjestelmä, jolla tuetaan puuvillan tuotantoa alueilla, joilla se on tärkeää maatalouselinkeinon kannalta.

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteessä I säädetyt toimenpiteet

II.1

Perustukijärjestelmä (III osaston 1 luku, 1, 2, 3 ja 5 jakso)

Perustukijärjestelmä on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki, joka perustuu viljelijöille myönnettäviin tukioikeuksiin. Tavoitteena on tukea viljelijöiden tuloja, jotka ovat keskimäärin huomattavasti alhaisemmat kuin muualla taloudessa keskimäärin.

II.2

Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä (36 artikla)

Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä koostuu tuotannosta irrotetusta pinta-alatuesta, jota maksetaan viljelijän ilmoittamista tukikelpoisista hehtaareista. Tavoitteena on tukea viljelijöiden tuloja, jotka ovat keskimäärin huomattavasti alhaisemmat kuin muualla taloudessa keskimäärin.

II.3

Uudelleenjakotuki (III osasto, 2 luku)

Uudelleenjakotuki on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki. Tavoitteena on tukea pienehköjä tiloja myöntämällä niille perustukijärjestelmän puitteissa ylimääräistä tukea ensimmäisistä ilmoitetuista hehtaareista.

II.4

Tuki ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin (III osasto, 3 luku)

Viherryttäminen on tuotannosta irrotettu hehtaarikohtainen pinta-alatuki. Tavoitteena on noudattaa kolmea ilmastoa ja ympäristöä suosivaa maatalouskäytäntöä: viljelyn monipuolistaminen, pysyvän nurmen säilyttäminen ja ekologisen alan säilyttäminen maatalousmaalla

II.5

Tuet luonnonhaitta-alueille (III osasto, 4 luku)

Luonnonhaitta-alueiden tuki on tuotannosta irrotettu pinta-alatuki, joka myönnetään perustuen lisäksi viljelijöille. Tavoitteena on tukea viljelijöitä, jotka ovat sijoittautuneet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita.

II.6

Nuorten viljelijöiden tuki (III osasto, 5 luku)

Nuorten viljelijöiden tuki on tuotannosta irrotettu tuki, jolla tarjotaan tehostettua tulotukea nuorille viljelijöille, jotka ovat aloittaneet tilanpidon ensimmäistä kertaa. Tavoitteena on edistää uusien taloudellisten toimintojen luomista ja kehittämistä maatalousalalla, mikä on olennaisen tärkeää unionin maatalousalan kilpailukyvyn kannalta.

II.7

Vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki (IV osasto, 1 luku)

Vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki kattaa tiettyihin tuotantoihin liittyvät hehtaari- tai eläinkohtaiset tuet. Tavoitteena on parantaa kilpailukykyä ja kestävyyttä aloilla, jotka ovat taloudellisista, yhteiskunnallisista tai ympäristöön liittyvistä syistä erityisen tärkeitä ja joiden osalta on kohdattu tiettyjä vaikeuksia.

II.8

Puuvillan lajikohtainen tuki (IV osasto, 2 luku)

Puuvillan lajikohtainen tuki on tuotantosidonnainen tuki, jota myönnetään puuvillan tukikelpoiselle viljelyalalle hehtaaria kohden. Kyseessä on puuvillaa tuottaville jäsenvaltioille pakollinen järjestelmä, jolla tuetaan puuvillan tuotantoa alueilla, joilla se on tärkeää maatalouselinkeinon kannalta.

II.9

Pienviljelijäjärjestelmä (V osasto)

Pienviljelijäjärjestelmä on irrotettu tuotannosta, ja se korvaa kaikki muut suorat tuet asianomaisille tuensaajille. Tarkoituksena on edistää tuen tasapuolisempaa jakautumista ja vähentää sekä pieniä määriä tukea saavien tuensaajien että hallintoviranomaisten hallinnollista taakkaa.

II.10

Asetuksen (EY) N:o 73/2009
   (1)
  liitteessä I säädetyt toimenpiteet

Näiden suorien tukien tavoitteena on irrottaa tuki viljely- ja kotieläintuotannosta viljelijöiden tulotuen parantamiseksi.

Asetuksen (EU) 2021/2115 42 artiklassa säädettyjen alakohtaisten interventioiden muodossa toteutettavat toimet.

III.1

Hedelmä- ja vihannesalalla (49–53 artikla)

Tavoitteena on tukea hedelmä- ja vihannesalan tarjonnan keskittymistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä. Sitä toteuttavat asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti hyväksytyt tuottajaorganisaatiot tai niiden yhteenliittymät, jotka hallinnoivat toimintaohjelmia asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti. Tuensaajia ovat tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät. Ohjelmien kesto on kolmesta seitsemään vuotta, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä jokainen ohjelma.

III.2

Mehiläistuotteiden alalla (54, 55 ja 56 artikla)

Tavoitteena on tukea mehiläishoitajia, mehiläistuotteiden laatua ja markkinoita.

III.3

Viinialalla (57–60 artikla)

Tavoitteena on tukea viinialan kilpailukykyä ja kestävyyttä. Jäsenvaltiot hallinnoivat ohjelmia kansallisella tasolla osana strategiasuunnitelmaansa, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Tuensaajia ovat viininviljelijät sekä viininvalmistuksen ja kaupan alan toimijat tai niiden yhteenliittymät/organisaatiot. Toimet, jotka jäsenvaltioiden on hyväksyttävä, voivat olla vuotuisia tai monivuotisia.

III.4

Humala-alalla (61 ja 62 artikla)

Tavoitteena on tukea humala-alan tarjonnan keskittymistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai niiden yhteenliittymien kautta, jotka hallinnoivat toimintaohjelmia asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti. Tuensaajia ovat tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät. Ohjelmien kesto on kolmesta seitsemään vuotta, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä jokainen ohjelma.

III.5

Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla (63, 64 ja 65 artikla)

Tavoitteena on tukea oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tarjonnan keskittymistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai niiden yhteenliittymien kautta, jotka hallinnoivat toimintaohjelmia asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti. Tuensaajia ovat tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät. Ohjelmien kesto on kolmesta seitsemään vuotta, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä jokainen ohjelma.

III.6

Muilla asetuksen (EU) N:o 1308/2013 1 artiklan 2 kohdan a–h, k, m, o–t ja w alakohdassa tarkoitetuilla aloilla sekä asetuksen (EU) 2021/2115 liitteessä XIII lueteltuja tuotteita koskevilla aloilla (66, 67 ja 68 artikla)

Tavoitteena on tukea kyseisten alojen tarjonnan keskittymistä, kilpailukykyä ja kestävyyttä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai niiden yhteenliittymien sekä jäsenvaltioiden tilapäisesti hyväksymien tuottajaryhmien kautta, jotka hallinnoivat toimintaohjelmia asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti. Tuensaajia ovat tuottajaorganisaatiot, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät tai tuottajaryhmät. Ohjelmien kesto on kolmesta seitsemään vuotta, ja niiden hallinnointiperuste on varainhoitovuosi. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä jokainen ohjelma.

Asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädetyt toimenpiteet

IV.1

Julkiset interventiot

Jos jonkin maataloustuotteen markkinahinta putoaa tietyn tason alapuolelle, jäsenvaltioiden viranomaiset voivat markkinoiden vakauttamiseksi ostaa ylijäämän. Ylijäämä voidaan varastoida, kunnes markkinahinta nousee. Julkaistavia yksikköjä ovat ne, jotka saavat tukea, toisin sanoen yksiköt, joilta tuote on ostettu.

IV.2

Yksityisen varastoinnin tuki

Myönnetyn tuen tavoitteena on tukea tilapäisesti tiettyjen tuotteiden tuottajia yksityisen varastoinnin kustannusten osalta.

IV.3

Kouluhedelmä-, -vihannes- ja -maitojärjestelmä

Tuen tavoitteena on tukea maataloustuotteiden jakamista lapsille päiväkodeissa, esikouluissa, ala- ja yläkouluissa sekä toisen asteen oppilaitoksissa. Tavoitteena on lisätä hedelmien, vihannesten ja maidon osuutta lasten ruokavaliossa ja edistää hyviä ruokailutottumuksia.

IV.5

Poikkeustoimenpiteet

Erityistoimenpiteiden, jotka on myönnetty asetuksen (EU) N:o 1308/2013 219 artiklan 1 kohdan, 220 artiklan 1 kohdan ja 221 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla, tavoitteena on tukea maatalousmarkkinoita asetuksen (EU) 2021/2116 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

IV.6

Hedelmä- ja vihannesalan tuki (II luku, 3 jakso)

Tuottajia kannustetaan liittymään tuottajaorganisaatioihin. Tuottajaorganisaatiot saavat tukea toimintaohjelmien toteuttamiseen kansallisen strategian perusteella. Myönnetyn tuen tavoitteena on myös lieventää kriiseistä johtuvaa tulojen vaihtelua. Tukea myönnetään seuraaviin kriisinehkäisy- ja -hallintatoimenpiteisiin toimintaohjelmien puitteissa: markkinoiltapoisto, raakana korjaaminen tai korjaamatta jättäminen, menekinedistäminen ja tiedotus, koulutus, satovakuutukset, lainansaannin helpottaminen sekä keskinäisten rahastojen (viljelijöiden omistamat vakauttamisrahastot) perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten kattaminen.

IV.7

Viinialan tuki (II luku, 4 jakso)

Eri tukien tavoitteena on varmistaa markkinoiden tasapaino ja parantaa unionin viinin kilpailukykyä: tuki kolmansien maiden markkinoilla toteutettaviin viinin menekinedistämistoimiin ja vastuullisesta viininkulutuksesta ja unionin alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen järjestelmistä tiedottamiseen; viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyviin kustannuksiin osallistuminen, tuki viinitiloihin ja kaupan pitämiseen tehtäviin investointeihin sekä innovointiin; tuki raakana korjaamiseen, keskinäisiin rahastoihin, satovakuutuksiin ja sivutuotteiden tislaamiseen.

IV.8

Tuki oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla (II luku, 2 jakso)

Tuki tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien tai toimialakohtaisten organisaatioiden kolmivuotisille toimintaohjelmille yhdellä tai useammalla seuraavista aloista: oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan markkinoiden seuranta ja hallinnointi; oliivinviljelyn ympäristövaikutusten parantaminen; oliivinviljelyn kilpailukyvyn parantaminen nykyaikaistamisen avulla; oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantaminen; jäljitettävyysjärjestelmä sekä laadun varmentaminen ja suojaaminen oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla; tiedottaminen tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien ja toimialakohtaisten organisaatioiden toimista oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien laadun parantamiseksi.

IV.9

Mehiläishoitoalan tuki (II luku, 5 jakso)

Myönnetyn tuen tavoitteena on tukea tätä alaa mehiläishoito-ohjelmien kautta hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen parantamiseksi.

IV.10

Humala-alan tuki (II luku, 6 jakso)

Humalan tuottajaorganisaatioille myönnettävä tuki.

Asetuksen (EU) 2021/2115 69 artiklassa säädettyjen maaseudun kehittämisen interventiotyyppien muodossa toteutettavat toimet.

V.1

Ympäristö-, ilmasto- ja muut hoitositoumukset

Myönnetyn tuen tavoitteena on korvata viljelijöille, metsänomistajille ja muille maankäyttäjille lisäkustannukset ja tulonmenetykset, jotka liittyvät vapaaehtoisiin ympäristö-, ilmasto- ja muihin hoitositoumuksiin, jotka menevät pakollisia vaatimuksia pidemmälle ja edistävät YMP:n erityistavoitteita erityisesti ympäristön, ilmaston ja eläinten hyvinvoinnin alalla.

V.2

Luonnonhaitat tai muut aluekohtaiset haitat

Myönnettävän tuen tavoitteena on korvata viljelijöille kokonaan tai osittain lisäkustannukset ja tulonmenetykset, jotka liittyvät luonnonhaittoihin tai muihin aluekohtaisiin haittoihin asianomaisella alueella, kuten vuoristoalueilla.

V.3

Tietyistä pakollisista vaatimuksista johtuvat aluekohtaiset rajoitteet

Myönnetyn tuen tavoitteena on korvata viljelijöille, metsänomistajille ja muille maankäyttäjille kaikki tai osa niistä lisäkustannuksista ja tulonmenetyksistä, jotka liittyvät Natura 2000 -direktiivien (neuvoston direktiivi 92/43/ETY (2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY (3)) tai maatalousalueiden osalta vesipuitedirektiivin (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (4)) täytäntöönpanosta johtuviin vaatimuksiin kyseisellä alueella.

V.4

Investoinnit, kasteluun tehtävät investoinnit mukaan luettuina

Myönnettävän tuen tavoitteena on tukea aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtäviä investointeja, kasteluun tehtävät investoinnit mukaan luettuina, joilla edistetään yhden tai useamman YMP:n erityistavoitteen saavuttamista.

V.5

Nuorten viljelijöiden ja uusien viljelijöiden tilanpidon aloittaminen ja maaseudun yritystoiminnan käynnistäminen

Myönnettävän tuen tavoitteena on tukea nuorten viljelijöiden ja uusien viljelijöiden tilanpidon aloittamista ja tietyin edellytyksin maaseudun yritystoiminnan käynnistämistä yhden tai useamman YMP:n erityistavoitteen saavuttamiseksi.

V.6

Riskinhallintavälineet

Myönnetyn tuen tavoitteena on edistää riskinhallintavälineitä, jotka auttavat viljelijöitä hallitsemaan maataloustoimintaansa liittyviä tuotanto- ja tuloriskejä, joihin he eivät voi vaikuttaa.

V.7

Yhteistyö

Myönnettävän tuen tavoitteena on tukea yhteistyötä yhden tai useamman YMP:n erityistavoitteen saavuttamiseksi. Tähän sisältyy yhteistyötuki seuraaville:

| (a) | maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien toimien valmistelu ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

(a)

maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien toimien valmistelu ja täytäntöönpano;

| (b) | Leader-ohjelman valmistelu ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

(b)

Leader-ohjelman valmistelu ja täytäntöönpano;

| (c) | unionin ja jäsenvaltioiden tunnustettujen laatujärjestelmien ja niiden käytön edistäminen ja tukeminen viljelijöiden keskuudessa; |
| --- | --- |

(c)

unionin ja jäsenvaltioiden tunnustettujen laatujärjestelmien ja niiden käytön edistäminen ja tukeminen viljelijöiden keskuudessa;

| (d) | tuottajaryhmien, tuottajaorganisaatioiden tai toimialakohtaisten organisaatioiden tukeminen; |
| --- | --- |

(d)

tuottajaryhmien, tuottajaorganisaatioiden tai toimialakohtaisten organisaatioiden tukeminen;

| (e) | älykkäitä kyliä koskevien strategioiden valmistelu ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

(e)

älykkäitä kyliä koskevien strategioiden valmistelu ja täytäntöönpano;

| (f) | muiden yhteistyömuotojen tukeminen. |
| --- | --- |

(f)

muiden yhteistyömuotojen tukeminen.

V.8

Tietämyksen vaihto ja tiedottaminen

Myönnettävän tuen tavoitteena on tukea tietämyksen vaihtoa ja tiedotustoimia, joilla edistetään yhtä tai useampaa YMP:n erityistavoitetta ja jotka kohdistuvat erityisesti luonnon, ympäristön ja ilmaston suojeluun, mukaan lukien ympäristökasvatus- ja tiedotustoimet sekä maaseutuyritysten ja -yhteisöjen kehittäminen. Tällaisiin toimiin voi sisältyä toimia, joilla edistetään innovointia, koulutusta ja neuvontaa sekä tietämyksen ja tiedon vaihtoa ja levittämistä.

Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 III osaston I luvussa säädetyt toimenpiteet

VI.1

Tietämyksen siirtoa ja tiedotusta koskevat toimet (14 artikla)

Tämä toimenpide koskee koulutusta ja muuntyyppisiä toimia, kuten työpajoja, valmennusta, esittelytoimia, tiedotustoimia, maatilan- ja metsänhoitoa koskevaa lyhytkestoista vaihtoa ja vierailujärjestelyjä. Tavoitteena on parantaa maa-, elintarvike- ja metsätalousalalla toimivien henkilöiden, maankäyttäjien sekä maaseutualueilla toimivien pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) inhimillisiä voimavaroja.

VI.2

Neuvonta-, tilanhoito- ja lomituspalvelut (15 artikla)

Toimenpiteen tavoitteena on neuvontapalvelujen käytön sekä tilanhoito- ja lomituspalvelujen ja maatalouden neuvontapalvelujen perustamisen kautta parantaa maa- ja metsätilojen sekä pk-yritysten kestävää hallintoa, taloudellista suorituskykyä ja ympäristönsuojelun tasoa. Toimenpiteellä edistetään myös neuvojien koulutusta.

VI.3

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmät (16 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea kaikkia unionin, kansallisiin tai vapaaehtoisiin laatujärjestelmiin liittyviä uusia toimijoita. Tukea voidaan myöntää myös kustannuksiin, joita aiheutuu tiedotus- ja menekinedistämistoimista, joiden tavoitteena on antaa kuluttajille tietoa kyseisiin unionin ja kansallisiin laatujärjestelmiin kuuluvista tuotteista ja niiden erityislaadusta.

VI.4

Investoinnit fyysiseen omaisuuteen (17 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on parantaa maatilojen ja maaseutuyritysten taloudellista suorituskykyä ja ympäristönsuojelun tasoa, lisätä maataloustuotteiden kaupan pitämisen ja jalostusalan toiminnan tehokkuutta, varmistaa maa- ja metsätalouden kehittämisen edellyttämän infrastruktuurin saatavuus sekä tukea ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia ei-tuotannollisia investointeja.

VI.5

Luonnonkatastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen ja aiheellisten ennalta ehkäisevien toimien käyttöönotto (18 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on auttaa viljelijöitä toteuttamaan ehkäiseviä toimia luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien varalta tai palauttamaan vahingoittuneet maatalouden tuotantomahdollisuudet, jotta tilat voivat säilyä elinkelpoisina ja kilpailukykyisinä tällaisissa katastrofeissa tai tilanteissa. Tuen myöntäminen edellyttää, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset toteavat virallisesti tapahtuman esiintymisen.

VI.6

Tila- ja yritystoiminnan kehittäminen (19 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on myöntää tukea uuden elinkelpoisen taloudellisen toiminnan perustamiseen ja kehittämiseen, kuten nuorten viljelijöiden maatilatoiminnan aloittamiseen, uusiin maaseutuelinkeinoihin tai pientilojen kehittämiseen. Tukea voidaan myöntää myös uusille tai olemassa oleville yrityksille sellaisiin investointeihin ja muun kuin maataloustoiminnan kehittämiseen, jotka ovat maaseutualueiden kehittämisen ja kilpailukyvyn kannalta tarpeellisia, sekä kaikille viljelijöille, jotka monipuolistavat maataloustoimintaansa. Toimenpiteestä myönnetään tukia viljelijöille, jotka ovat tukikelpoisia pienviljelijäjärjestelmässä ja siirtävät tilansa pysyvästi toiselle viljelijälle.

VI.7

Peruspalvelut ja kylien kunnostus maaseutualueilla (20 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea toimia, joilla pyritään hyödyntämään kasvupotentiaalia ja edistämään maaseutualueiden ympäristön kestävyyttä ja sosioekonomista kestävyyttä, erityisesti kehittämällä paikallista infrastruktuuria (mukaan lukien laajakaista, uusiutuva energia ja sosiaalinen infrastruktuuri) ja paikallisia peruspalveluja sekä kunnostamalla kyliä ja toteuttamalla maaseutumaiseman kulttuuri- ja luonnonperinnön kunnostamiseen ja parantamiseen tähtääviä toimia. Toimenpiteellä tuetaan myös toimintojen siirtämistä sekä sellaisia rakennusten ja muiden tilojen muutostöitä, joilla pyritään parantamaan elämänlaatua tai lisäämään ympäristönsuojelun tasoa.

VI.8

Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen (21 artikla, 22–26 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on edistää investointeja metsäalueiden kehittämiseen ja metsien suojeluun sekä tukea innovointia metsätalouden, metsätalousteknologian ja metsätaloustuotteiden aloilla, jotta voidaan lisätä maaseutualueiden kasvupotentiaalia.

VI.9

Metsitys ja puustoisen maan muodostaminen (22 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea metsitystä ja puustoisen maan muodostamista koskevia toimia maatalousmaalla ja muulla kuin maatalousmaalla.

VI.10

Peltometsätalousjärjestelmien käyttöönotto, elvyttäminen tai uudistaminen (23 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea peltometsätalousjärjestelmien käyttöönottoa ja käytänteitä, joissa monivuotisia puumaisia lajeja kasvatetaan tarkoituksellisesti yhdessä viljelykasvien ja/tai eläinten kanssa samassa maanhoitoyksikössä.

VI.11

Metsäpaloista, luonnonkatastrofeista ja muista katastrofeista metsille aiheutuvien vahinkojen ennalta ehkäiseminen ja korjaaminen (24 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea metsäpalojen ja muiden luonnonkatastrofien, myös tuhoojien, tautien ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden aiheuttamien vahinkojen ennalta ehkäisemistä ja vahinkoa kärsineiden metsätalouden tuotantomahdollisuuksien palauttamista (raivaus ja uudelleenistutus).

VI.12

Investoinnit, joilla parannetaan metsäekosysteemien kestävyyttä ja ympäristöarvoa (25 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea toimia, joilla lisätään metsien ympäristöarvoa, parannetaan metsien kykyä sopeutua ilmastonmuutokseen ja lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia, tarjotaan ekosysteemipalveluja ja lisätään metsien yleishyödyllistä arvoa. Tavoitteena on varmistaa metsän ympäristöarvon lisääminen.

VI.13

Investoinnit metsätalousteknologiaan sekä metsätaloustuotteiden jalostukseen, käyttöönottoon ja kaupan pitämiseen (26 artikla)

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea investointeja laitteisiin ja/tai välineisiin, joita käytetään puun kaatoon, hakkuuseen, käyttöönottoon ja käsittelyyn ennen sen teollista sahaamista. Toimenpiteen päätavoitteena on metsän taloudellisen arvon lisääminen.

VI.14

Tuottajaryhmien ja -organisaatioiden perustaminen (27 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on helpottaa maa- ja metsätalousalan tuottajaryhmien ja -organisaatioiden perustamista erityisesti ensimmäisinä vuosina, jolloin aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia, jotta tuottajat voivat vastata yhdessä markkinoiden haasteisiin ja lisätä neuvotteluvoimaansa tuotannossa ja tuotannon kaupan pitämisessä, myös paikallisilla markkinoilla.

VI.15

Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet (28 artikla)

Toimenpiteen tavoitteena on kannustaa maankäyttäjiä soveltamaan maatalouskäytäntöjä, jotka edistävät ympäristön, maiseman ja luonnonvarojen suojelua sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. Toimenpide voi kattaa ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen parannusten lisäksi jo käytössä olevat suotuisat käytännöt.

VI.16

Luonnonmukainen maatalous (29 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea luonnonmukaisen maatalouden käytäntöihin ja menetelmiin siirtymistä ja/tai tällaisten käytäntöjen ja menetelmien ylläpitämistä ja kannustaa viljelijöitä osallistumaan tällaisiin järjestelmiin, jotta he voivat vastata ympäristöä säästävien maatalouskäytäntöjen lisääntyneeseen yhteiskunnalliseen kysyntään.

VI.17

Natura 2000 -tuet ja vesipuitedirektiivin mukaiset tuet (30 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on myöntää korvausta tuensaajille, jotka kärsivät erityisistä haitoista alueilla, joihin sovelletaan erityisiä pakollisia vaatimuksia direktiivien 92/43/ETY, 2009/147/EY ja 2000/60/EY täytäntöönpanon vuoksi, verrattuna viljelijöiden ja metsien hoitajien tilanteeseen sellaisilla muilla alueilla, joilla tällaisia haittoja ei esiinny.

VI.18

Tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia tai muita erityisrajoitteita (31 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tukea tuensaajia, joiden tilat sijaitsevat vuoristoalueilla tai muilla alueilla, joilla on luonnonoloista johtuvia huomattavia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita.

VI.19

Eläinten hyvinvointi (33 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on myöntää tukea viljelijöille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan toimia, joihin sisältyy yksi tai useampi eläinten hyvinvointia edistävä sitoumus.

VI.20

Metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalvelut ja metsien suojelu (34 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on vastata tarpeeseen edistää metsien ja puustoisen maan kestävää hoitoa ja parantamista, luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ja parantaminen mukaan luettuna, suojella ja parantaa vesi- ja maaperäresursseja sekä torjua ilmastonmuutosta. Sillä vastataan myös tarpeeseen säilyttää metsän geenivaroja, muun muassa kehittämällä erilaisia metsälajeja erityisiin paikallisiin olosuhteisiin sopeutumiseksi.

VI.21

Yhteistyö (35 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on edistää yhteistyömuotoja, joihin osallistuu vähintään kaksi yhteisöä ja jotka liittyvät erityisesti seuraaviin: pilottihankkeet; uusien tuotteiden, käytäntöjen, menetelmien ja teknologioiden kehittäminen maataloudessa, elintarvikealalla ja metsätaloudessa; matkailupalvelut; lyhyet toimitusketjut ja paikalliset markkinat; yhteiset toimet tai käytännöt ympäristön suojelemiseksi ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi; hankkeet, joiden tavoitteena on biomassan kestävä saatavuus; muiden kuin Leader-aloitteeseen kuuluvien paikallisten strategioiden täytäntöönpano; metsäsuunnitelmat; ja maataloustoiminnan monipuolistaminen tukemalla maatilojen kuntouttavaan käyttöön suuntautuvaa toimintaa.

VI.22

Riskienhallinta (36 artikla)

Tämä toimenpide tarjoaa uuden riskinhallintavälineen, jolla parannetaan jo olemassa olevia, jäsenvaltioiden kansallisten suorien tukien määrärahoista rahoittamia keinoja tukea vakuutuksia ja keskinäisiä rahastoja. Tavoitteena on auttaa viljelijöitä, joihin kohdistuu nykyisin yhä enemmän taloudellisia ja ympäristöön liittyviä riskejä. Toimenpide sisältää lisäksi tulojen vakauttamisvälineen, josta tuetaan viljelijöitä, joiden tulot laskevat voimakkaasti.

VI.22 a

Poikkeuksellinen väliaikainen tuki viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin covid-19-kriisi erityisesti vaikuttaa (39 b artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tarjota viljelijöille covid-19-kriisin vuoksi väliaikaista tukea.

VI.23

Kroatian täydentävien kansallisten suorien tukien rahoitus (40 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on tarjota täydentäviin kansallisiin suoriin tukiin oikeutetuille viljelijöille Kroatiassa toisen pilarin mukaista lisätukea.

VI.24

Tuki paikalliseen Leader-kehittämiseen (yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen) (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 35 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on säilyttää Leader paikallisen tason yhdennetyn alueellisen kehityksen välineenä, jolla vaikutetaan suoraan maaseudun tasapainoiseen aluekehitykseen maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteiden mukaisesti.

VI.25

Tekninen apu (51–54 artikla)

Tämän toimenpiteen tavoitteena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus antaa teknistä apua toimiin, joilla parannetaan ERI-rahastojen hallinnointiin liittyvää hallintokapasiteettia. Nämä toimet voivat koskea valmistelua, hallinnointia, seurantaa, arviointia, tiedotusta ja viestintää, verkostoitumista ja kanteluiden käsittelyä sekä maaseudun kehittämisohjelmien valvontaa ja tarkastusta.

VII.1

Asetuksessa (EU) N:o 228/2013 säädetyt toimenpiteet

Posei-toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 349 artiklan mukaisia syrjäisimpien alueiden rajoitteiden huomioon ottamiseksi käyttöön otettuja maatalousalan erityistoimenpiteitä. Ne sisältävät kaksi osiota: erityinen hankintajärjestelmä sekä paikallista maataloustuotantoa edistävät erityistoimenpiteet. Ensimmäiseksi mainitulla osiolla pyritään tasaamaan välttämättömien tuotteiden hankinnan lisäkustannuksia, joita näille alueille aiheutuu niiden syrjäisen sijainnin vuoksi (tuki unionista tuleville tuotteille ja vapautukset kolmansista maista tulevien tuotteiden tuontitulleista) ja toisella osiolla tuetaan paikallisen maatalousalan kehittämistä (suorat tuet ja markkinatoimenpiteet). Posei-toimenpiteestä voidaan rahoittaa myös kasvinsuojeluohjelmia.

VIII.1

Asetuksessa (EU) N:o 229/2013 säädetyt toimenpiteet

Pienimpiä Egeanmeren saaria koskeva järjestelmä on Posein kaltainen, mutta sillä ei ole SEUT-sopimuksessa samaa oikeusperustaa ja sitä sovelletaan pienemmässä mittakaavassa kuin Posei-toimenpidettä. Siihen sisältyy sekä erityinen hankintajärjestelmä (tuki unionista tuleville tuotteille) että paikallista maataloustuotantoa edistäviä erityistoimenpiteitä, jotka muodostuvat määrätyille paikallisille tuotteille myönnettävästä lisätuesta.

IX.1

Asetuksessa (EU) N:o 1144/2014 säädetyt tiedotus- ja menekinedistämistoimet

Sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa toteutettavat maataloustuotteita ja maataloustuotteista valmistettavia tiettyjä elintarvikkeita koskevat asetuksessa (EU) N:o 1144/2014 tarkoitetut tiedotus- ja menekinedistämistoimet voidaan mainitussa asetuksessa säädetyin edellytyksin rahoittaa kokonaan tai osittain unionin talousarviosta. Toimet on toteuttava tiedotus- ja menekinedistämisohjelman muodossa.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009, annettu 19 päivänä tammikuuta 2009, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta (EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16).

(2)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7)

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

---

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/197 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/197

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/129,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2021,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisista öljysiemeniä, puuvillaa ja viiniyttämisen sivutuotteita koskevia interventiotyyppejä sekä unionin tukeen ja YMP:n strategiasuunnitelmiin liittyviä tiedotus-, julkisuus- ja näkyvyysvaatimuksia koskevista säännöistä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta 2 päivänä joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan, 37 artiklan 6 kohdan, 59 artiklan 8 kohdan sekä 123 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2021/2115 säädetään uudesta lainsäädäntökehyksestä yhteiselle maatalouspolitiikalle, jäljempänä ’YMP’, jotta kyseisellä politiikalla voidaan paremmin toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistetut unionin tavoitteet. Mainitussa asetuksessa täsmennetään kyseisiä YMP:lle asetettuja unionin tavoitteita, määritellään tukitoimityypit ja jäsenvaltioihin sovellettavat unionin yhteiset vaatimukset sekä jätetään samalla jäsenvaltioille joustovaraa näiden YMP:n strategiasuunnitelmiin sisällytettävien interventioiden suunnittelun osalta. Jäsenvaltioiden on laadittava YMP:n strategiasuunnitelmat ja toimitettava suunnitelmia koskevat ehdotuksensa komissiolle. Tätä varten on vahvistettava tietyt täytäntöönpanosäännöt. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2021/2115 säädetään uudesta lainsäädäntökehyksestä yhteiselle maatalouspolitiikalle, jäljempänä ’YMP’, jotta kyseisellä politiikalla voidaan paremmin toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistetut unionin tavoitteet. Mainitussa asetuksessa täsmennetään kyseisiä YMP:lle asetettuja unionin tavoitteita, määritellään tukitoimityypit ja jäsenvaltioihin sovellettavat unionin yhteiset vaatimukset sekä jätetään samalla jäsenvaltioille joustovaraa näiden YMP:n strategiasuunnitelmiin sisällytettävien interventioiden suunnittelun osalta. Jäsenvaltioiden on laadittava YMP:n strategiasuunnitelmat ja toimitettava suunnitelmia koskevat ehdotuksensa komissiolle. Tätä varten on vahvistettava tietyt täytäntöönpanosäännöt.

| (2) | Asetuksen (EU) 2021/2115 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos jäsenvaltiot säätävät pinta-alaperusteisista interventiosta, jotka eivät noudata WTO:n maataloussopimuksen liitteessä 2 esitettyjä määräyksiä, mukaan lukien mainitun asetuksen mukainen tuotantosidonnainen tulotuki, ja jos kyseiset interventiot koskevat joitakin tai kaikkia GATT-sopimukseen (2) liittyvän Euroopan talousyhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen öljysiemeniä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan liitteessä tarkoitettuja öljysiemeniä, asianomaisten jäsenvaltioiden YMP:n strategiasuunnitelmiin sisällytettyihin suunniteltuihin tuotoksiin perustuvan tukialan kokonaisala ei saa ylittää koko unionin enimmäistukialaa, jotta voidaan varmistaa unionin kansainvälisten sitoumusten noudattaminen. Sen vuoksi komission on vahvistettava kullekin jäsenvaltiolle ohjeellinen viiteala osuutena koko unionin enimmäistukialasta, joka on 7 854 446 hehtaaria, laskettuna unionin vuosien 2016–2020 keskimääräisen viljelyalan perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2021/2115 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos jäsenvaltiot säätävät pinta-alaperusteisista interventiosta, jotka eivät noudata WTO:n maataloussopimuksen liitteessä 2 esitettyjä määräyksiä, mukaan lukien mainitun asetuksen mukainen tuotantosidonnainen tulotuki, ja jos kyseiset interventiot koskevat joitakin tai kaikkia GATT-sopimukseen (2) liittyvän Euroopan talousyhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen öljysiemeniä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan liitteessä tarkoitettuja öljysiemeniä, asianomaisten jäsenvaltioiden YMP:n strategiasuunnitelmiin sisällytettyihin suunniteltuihin tuotoksiin perustuvan tukialan kokonaisala ei saa ylittää koko unionin enimmäistukialaa, jotta voidaan varmistaa unionin kansainvälisten sitoumusten noudattaminen. Sen vuoksi komission on vahvistettava kullekin jäsenvaltiolle ohjeellinen viiteala osuutena koko unionin enimmäistukialasta, joka on 7 854 446 hehtaaria, laskettuna unionin vuosien 2016–2020 keskimääräisen viljelyalan perusteella.

| (3) | Asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajaksossa säädetään puuvillan lajikohtaisesta tuesta, jonka osalta neljän jäsenvaltion on hyväksyttävä kyseinen maatalousmaa ja kyseiset lajikkeet. Näiden jäsenvaltioiden olisi annettava tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Hyväksyntöjä koskeva menettely olisi kuitenkin järjestettävä siten, että asianomaiset viljelijät voivat saada hyväksynnästä ilmoitukset hyvissä ajoin ennen seuraavaa kylvökautta. Lisäksi on aiheellista säätää vähimmäistiedoista, jotka kyseisten ilmoitusten olisi sisällettävä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajaksossa säädetään puuvillan lajikohtaisesta tuesta, jonka osalta neljän jäsenvaltion on hyväksyttävä kyseinen maatalousmaa ja kyseiset lajikkeet. Näiden jäsenvaltioiden olisi annettava tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Hyväksyntöjä koskeva menettely olisi kuitenkin järjestettävä siten, että asianomaiset viljelijät voivat saada hyväksynnästä ilmoitukset hyvissä ajoin ennen seuraavaa kylvökautta. Lisäksi on aiheellista säätää vähimmäistiedoista, jotka kyseisten ilmoitusten olisi sisällettävä.

| (4) | Asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan mukaan tiettyjen jäsenvaltioiden on valittava YMP:n strategiasuunnitelmissaan yksi tai useampi interventiotyyppi viinialalle, mukaan lukien viiniyttämisen sivutuotteiden tislaus. Komission on vahvistettava kyseiselle interventiolle myönnettävä unionin rahoitustuki. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan mukaan tiettyjen jäsenvaltioiden on valittava YMP:n strategiasuunnitelmissaan yksi tai useampi interventiotyyppi viinialalle, mukaan lukien viiniyttämisen sivutuotteiden tislaus. Komission on vahvistettava kyseiselle interventiolle myönnettävä unionin rahoitustuki.

| (5) | Asetuksen (EU) 2021/2115 123 artiklan 2 kohdan j alakohdan mukaan hallintoviranomaisen on varmistettava asianmukaisilla näkyvyystoimilla, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahastosta) rahoitetun tuen tuensaajat, lukuun ottamatta pinta-ala- ja eläinperusteisia interventioita, tuovat esille saamansa rahoitustuen, myös käyttämällä unionin tunnusta asianmukaisella tavalla. Mainitun asetuksen 123 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisesti hallintoviranomaisen on huolehdittava YMP:n strategiasuunnitelmien julkisuudesta toteuttamalla suurelle yleisölle, mahdollisille tuensaajille ja asianomaisille kohderyhmille suunnattuja tiedotustoimia ja näkyvyyttä lisääviä toimia. Lopuksi hallintoviranomaisen on asetuksen (EU) 2021/2115 124 artiklan 3 kohdan f alakohdan mukaan asetettava seurantakomitean saataville tiedot, joita tarvitaan viestintätoimien ja näkyvyyttä lisäävien toimien täytäntöönpanon tarkasteluun. On aiheellista vahvistaa yhdenmukaiset ehdot mainituissa säännöksissä tarkoitettujen tiedottamista, julkisuutta ja näkyvyyttä koskevien vaatimusten soveltamiselle. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) 2021/2115 123 artiklan 2 kohdan j alakohdan mukaan hallintoviranomaisen on varmistettava asianmukaisilla näkyvyystoimilla, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahastosta) rahoitetun tuen tuensaajat, lukuun ottamatta pinta-ala- ja eläinperusteisia interventioita, tuovat esille saamansa rahoitustuen, myös käyttämällä unionin tunnusta asianmukaisella tavalla. Mainitun asetuksen 123 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisesti hallintoviranomaisen on huolehdittava YMP:n strategiasuunnitelmien julkisuudesta toteuttamalla suurelle yleisölle, mahdollisille tuensaajille ja asianomaisille kohderyhmille suunnattuja tiedotustoimia ja näkyvyyttä lisääviä toimia. Lopuksi hallintoviranomaisen on asetuksen (EU) 2021/2115 124 artiklan 3 kohdan f alakohdan mukaan asetettava seurantakomitean saataville tiedot, joita tarvitaan viestintätoimien ja näkyvyyttä lisäävien toimien täytäntöönpanon tarkasteluun. On aiheellista vahvistaa yhdenmukaiset ehdot mainituissa säännöksissä tarkoitettujen tiedottamista, julkisuutta ja näkyvyyttä koskevien vaatimusten soveltamiselle.

| (6) | Koska jäsenvaltioiden on otettava tässä asetuksessa vahvistetut säännöt huomioon YMP:n strategiasuunnitelmien laadinnassa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(6)

Koska jäsenvaltioiden on otettava tässä asetuksessa vahvistetut säännöt huomioon YMP:n strategiasuunnitelmien laadinnassa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhteisen maatalouspolitiikan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhteisen maatalouspolitiikan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan asetuksen (EU) 2021/2115 soveltamista koskevat säännöt jäsenvaltioiden YMP:n strategiasuunnitelmien laatimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi mainitun asetuksen mukaisesti seuraavien osalta:

| a) | kunkin jäsenvaltion ohjeellinen tukiala öljysiemeniä koskevia pinta-alaperusteisia interventioita varten; |
| --- | --- |

a)

kunkin jäsenvaltion ohjeellinen tukiala öljysiemeniä koskevia pinta-alaperusteisia interventioita varten;

| b) | maan ja lajikkeiden hyväksyminen puuvillan lajikohtaista tukea varten ja siihen liittyvä ilmoitus; |
| --- | --- |

b)

maan ja lajikkeiden hyväksyminen puuvillan lajikohtaista tukea varten ja siihen liittyvä ilmoitus;

| c) | viiniyttämisen sivutuotteiden tislaukseen myönnettävän tuen määrä; |
| --- | --- |

c)

viiniyttämisen sivutuotteiden tislaukseen myönnettävän tuen määrä;

| d) | unionin tunnuksen käyttö tietyissä maaseuturahastosta rahoitettavissa interventioissa sekä YMP:n strategiasuunnitelmia ja niiden perusteella saatua unionin tukea koskevat tiedotus-, julkisuus- ja näkyvyysvaatimukset. |
| --- | --- |

d)

unionin tunnuksen käyttö tietyissä maaseuturahastosta rahoitettavissa interventioissa sekä YMP:n strategiasuunnitelmia ja niiden perusteella saatua unionin tukea koskevat tiedotus-, julkisuus- ja näkyvyysvaatimukset.

2 artikla

Ohjeellinen tukiala

Tämän asetuksen liitteessä I vahvistetaan kunkin jäsenvaltion ohjeellinen tukiala asetuksen (EU) 2021/2115 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja öljysiemeniä koskevia pinta-alaan liittyviä interventioita varten.

3 artikla

Maan ja lajikkeiden hyväksymismenettely puuvillan lajikohtaista tukea varten ja siihen liittyvät ilmoitukset

1.   Menettely maan ja lajikkeiden hyväksymiseksi asetuksen (EU) 2021/2115 III osaston II luvun 3 jakson 2 alajakson mukaista puuvillan lajikohtaista tukea varten on järjestettävä siten, että asianomaiset viljelijät voivat saada ilmoituksen hyväksynnästä hyvissä ajoin ennen kylvökautta.

Ilmoitukseen on sisällyttävä ainakin seuraavat tiedot:

| a) | kylvämistä varten sallitut lajikkeet; |
| --- | --- |

a)

kylvämistä varten sallitut lajikkeet;

| b) | jäsenvaltioiden komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/126 (3) 6 artiklan mukaisesti vahvistamat perusteet maan hyväksymiseksi puuvillan tuotantoon; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/126 (3) 6 artiklan mukaisesti vahvistamat perusteet maan hyväksymiseksi puuvillan tuotantoon;

| c) | delegoidun asetuksen (EU) 2022/126 8 artiklassa tarkoitettu puuvillakasvien vähimmäistiheys. |
| --- | --- |

c)

delegoidun asetuksen (EU) 2022/126 8 artiklassa tarkoitettu puuvillakasvien vähimmäistiheys.

2.   Jos jäsenvaltio peruuttaa lajikkeen voimassa olevan hyväksynnän, asianomaisille viljelijöille on ilmoitettava asiasta hyvissä ajoin ennen seuraavan vuoden kylvökautta.

4 artikla

Unionin taloudellinen tuki viiniyttämisen sivutuotteiden tislaukseen

1.   Tislaajille maksettava unionin taloudellinen tuki asetuksen (EU) 2021/2115 58 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan g alakohdassa tarkoitettuun viiniyttämisen sivutuotteiden tislaukseen, mukaan lukien mainitun asetuksen 60 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu kertakorvaus keräyskustannusten korvaamiseksi, saa olla enintään

| a) | rypäleiden puristejäännöksestä valmistettu raaka alkoholi: 1,1 euroa tilavuusprosenttia hehtolitraa kohti; |
| --- | --- |

a)

rypäleiden puristejäännöksestä valmistettu raaka alkoholi: 1,1 euroa tilavuusprosenttia hehtolitraa kohti;

| b) | viinistä ja viinisakasta valmistettu raaka alkoholi: 0,5 euroa tilavuusprosenttia hehtolitraa kohti. |
| --- | --- |

b)

viinistä ja viinisakasta valmistettu raaka alkoholi: 0,5 euroa tilavuusprosenttia hehtolitraa kohti.

2.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava unionin taloudellisena tukena maksettavat todelliset määrät puolueettomin ja syrjimättömin perustein ja ottaen huomioon erilaiset tuotantotyypit.

5 artikla

Unionin tunnus

Jäsenvaltion ja hallintoviranomaisen on käytettävä unionin tunnusta liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisesti toteuttaessaan asetuksen (EU) 2021/2115 123 artiklan 2 kohdan k alakohdassa tarkoitettuja näkyvyys-, avoimuus- ja viestintätoimia. Hallintoviranomaisen on myös varmistettava, että tuensaajat käyttävät tunnusta vastaavasti.

6 artikla

Tiedotus, julkisuus- ja näkyvyysvaatimukset

Asetuksen (EU) 2021/2115 123 artiklan 2 kohdan j ja k alakohdassa tarkoitettujen tiedotus-, julkisuus- ja näkyvyysvaatimusten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä III.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 147, 18.6.1993, s. 25.

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/126, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 täydentämisestä lisävaatimuksilla eräille tukitoimityypeille, jotka jäsenvaltiot täsmentävät mainitun asetuksen mukaisissa, vuosia 2023–2027 koskevissa YMP:n strategiasuunnitelmissaan, sekä säännöillä, jotka koskevat hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevassa toimenpidevaatimuksessa (GAEC-toimenpidevaatimus) 1 mainittua osuutta (Ks. tämän virallisen lehden sivu 197.).

3

---

LIITE I

2 artiklassa tarkoitettu ohjeellinen tukiala

| ha |
| --- |
| Belgia | 7 295 |
| Bulgaria | 711 954 |
| Tšekki | 300 498 |
| Tanska | 114 000 |
| Saksa | 846 779 |
| Viro | 51 620 |
| Irlanti | 7 197 |
| Kreikka | 69 709 |
| Espanja | 559 382 |
| Ranska | 1 525 286 |
| Kroatia | 117 366 |
| Italia | 302 843 |
| Kypros | - |
| Latvia | 89 153 |
| Liettua | 154 217 |
| Luxemburg | 2 270 |
| Unkari | 707 720 |
| Malta | - |
| Alankomaat | 1 952 |
| Itävalta | 88 129 |
| Puola | 644 818 |
| Portugali | 7 865 |
| Romania | 1 250 509 |
| Slovenia | 4 059 |
| Slovakia | 184 603 |
| Suomi | 32 342 |
| Ruotsi | 72 880 |

ha

Belgia

7 295

Bulgaria

711 954

Tšekki

300 498

Tanska

114 000

Saksa

846 779

Viro

51 620

Irlanti

7 197

Kreikka

69 709

Espanja

559 382

Ranska

1 525 286

Kroatia

117 366

Italia

302 843

Kypros

-

Latvia

89 153

Liettua

154 217

Luxemburg

2 270

Unkari

707 720

Malta

-

Alankomaat

1 952

Itävalta

88 129

Puola

644 818

Portugali

7 865

Romania

1 250 509

Slovenia

4 059

Slovakia

184 603

Suomi

32 342

Ruotsi

72 880

---

LIITE II

Unionin tunnuksen (’tunnus’) käyttö ja tekniset ominaisuudet

1.

Tunnuksen on oltava näkyvästi esillä kaikessa viestintämateriaalissa, esimerkiksi painetussa materiaalissa tai digitaalisissa tuotteissa, verkkosivustoilla ja niiden mobiiliversioissa, jotka käsittelevät toimen toteuttamista ja joita käytetään suurta yleisöä tai osallistujia varten.

2.

Maininta ”Euroopan unionin rahoittama” tai ”Euroopan unionin osarahoittama” on aina kirjoitettava kokonaisuudessaan ja sijoitettava tunnuksen viereen.

3.

Tunnuksen yhteydessä olevassa tekstissä voidaan käyttää jotain seuraavista kirjasintyypeistä: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana tai Ubuntu. Kursivointi, alleviivaus tai muut tekstin korostuskeinot eivät ole sallittuja.

4.

Teksti ei saa mennä millään tavalla tunnuksen päälle.

5.

Kirjasinkoon on oltava oikeassa suhteessa tunnuksen kokoon.

6.

Kirjasinvärin on oltava Reflex Blue, musta tai valkoinen taustasta riippuen.

7.

Tunnusta ei saa muuttaa tai yhdistää muihin graafisiin elementteihin tai teksteihin. Jos esillä on tunnuksen lisäksi muita logoja, tunnuksella on oltava leveytenä tai korkeutena mitattuna vähintään sama koko kuin suurimmalla toisella logolla. Tunnuksen lisäksi unionilta saatua tukea ei saa tuoda esiin muulla visuaalisella ilmeellä tai logolla.

8.

Jos samassa sijaintipaikassa toteutetaan useita toimia, joita tuetaan samoista tai eri rahoitusvälineistä, tai jos samaa tointa varten myönnetään lisärahoitusta myöhemmässä vaiheessa, esillä on silti oltava vähintään yksi tiedotuskyltti.

9.

| A) | SYMBOLIN KUVAUS
  Kaksitoista kultaista tähteä muodostaa sinistä taivasta vasten ympyrän, joka edustaa Euroopan kansojen unionia. Tähtien määrä on muuttumaton, ja luku kaksitoista symboloi täydellisyyttä ja yhtenäisyyttä. |
| --- | --- |

A)

SYMBOLIN KUVAUS

Kaksitoista kultaista tähteä muodostaa sinistä taivasta vasten ympyrän, joka edustaa Euroopan kansojen unionia. Tähtien määrä on muuttumaton, ja luku kaksitoista symboloi täydellisyyttä ja yhtenäisyyttä.

| B) | HERALDINEN KUVAUS
  Taivaansinisellä pohjalla oleva kahdestatoista kultaisesta viisisakaraisesta tähdestä, joiden kärjet eivät kosketa toisiaan, muodostuva ympyrä. |
| --- | --- |

B)

HERALDINEN KUVAUS

Taivaansinisellä pohjalla oleva kahdestatoista kultaisesta viisisakaraisesta tähdestä, joiden kärjet eivät kosketa toisiaan, muodostuva ympyrä.

| C) | GEOMETRINEN KUVAUS





  Tunnus muodostuu sinisestä suorakulmiosta, jonka vaakasivu on puolitoista kertaa pystysivu. Kaksitoista kultaista tähteä asettuvat tasaisesti näkymättömän ympyrän kehälle. Ympyrän keskipiste sijaitsee suorakulmion lävistäjien leikkauspisteessä. Ympyrän säde on kolmasosa pystysivun korkeudesta. Ympyrän säde on kolmasosa pystysivun korkeudesta. Kukin viisisakaraisista tähdistä on näkymättömän ympyrän sisällä, jonka säde on 1/18 pystysivun korkeudesta. Kaikki tähdet sijaitsevat kohtisuoraan, toisin sanoen yksi sakara ylöspäin ja kaksi sakaraa tangosta kohtisuoraan sijaitsevalla näkymättömällä viivalla. Tähdet sijaitsevat kuten kellotaulun tunnit. Niiden lukumäärä on muuttumaton. |
| --- | --- |

C)

GEOMETRINEN KUVAUS

Image 1

Tunnus muodostuu sinisestä suorakulmiosta, jonka vaakasivu on puolitoista kertaa pystysivu. Kaksitoista kultaista tähteä asettuvat tasaisesti näkymättömän ympyrän kehälle. Ympyrän keskipiste sijaitsee suorakulmion lävistäjien leikkauspisteessä. Ympyrän säde on kolmasosa pystysivun korkeudesta. Ympyrän säde on kolmasosa pystysivun korkeudesta. Kukin viisisakaraisista tähdistä on näkymättömän ympyrän sisällä, jonka säde on 1/18 pystysivun korkeudesta. Kaikki tähdet sijaitsevat kohtisuoraan, toisin sanoen yksi sakara ylöspäin ja kaksi sakaraa tangosta kohtisuoraan sijaitsevalla näkymättömällä viivalla. Tähdet sijaitsevat kuten kellotaulun tunnit. Niiden lukumäärä on muuttumaton.

| D) | VÄRIMÄÄRITELMÄT
  Tunnuksen värit ovat seuraavat: Suorakulmion pohja on PANTONE REFLEX BLUE ja tähdet PANTONE YELLOW. |
| --- | --- |

D)

VÄRIMÄÄRITELMÄT

Tunnuksen värit ovat seuraavat: Suorakulmion pohja on PANTONE REFLEX BLUE ja tähdet PANTONE YELLOW.

| E) | NELIVÄRIPAINATUS
  Neliväripainatusta käytettäessä kaksi vakioväriä on saatava neliväripainatuksen neljän värin pohjalta.
  PANTONE YELLOW saadaan 100-prosenttisesta ”Process Yellow’sta”.
  PANTONE REFLEX BLUE saadaan sekoittamalla 100-prosenttista ”Process Cyania” 80-prosenttiseen ”Process Magentaan”.
  INTERNET
  PANTONE REFLEX BLUE vastaa web-paletissa väriä RGB: 0/51/153 (heksadesimaali: 003399) ja PANTONE YELLOW vastaa web-paletissa väriä RGB: 255/204/0 (heksadesimaali: FFCC00).
  YKSIVÄRIPAINATUS
  Jos käytetään vain mustaa, suorakulmion ääriviivat ja tähdet painetaan mustalla valkoiselle pohjalle.





  Jos käytetään vain sinistä (Reflex Blue), tausta painetaan 100-prosenttisella sinisellä ja tähdet negatiivivalkoisina.





  PAINATUS VÄRILLISELLE POHJALLE
  Jos on pakko käyttää värillistä pohjaa, merkki rajataan valkoisella, jonka leveys on 1/25 suorakulmion korkeudesta.





  Periaatteet, joiden mukaan kolmannet osapuolet käyttävät tunnusta, vahvistetaan hallinnollisessa sopimuksessa Euroopan neuvoston kanssa kolmansien osapuolten harjoittamasta Euroopan tunnuksen käytöstä (1). |
| --- | --- |

E)

NELIVÄRIPAINATUS

Neliväripainatusta käytettäessä kaksi vakioväriä on saatava neliväripainatuksen neljän värin pohjalta.

PANTONE YELLOW saadaan 100-prosenttisesta ”Process Yellow’sta”.

PANTONE REFLEX BLUE saadaan sekoittamalla 100-prosenttista ”Process Cyania” 80-prosenttiseen ”Process Magentaan”.

INTERNET

PANTONE REFLEX BLUE vastaa web-paletissa väriä RGB: 0/51/153 (heksadesimaali: 003399) ja PANTONE YELLOW vastaa web-paletissa väriä RGB: 255/204/0 (heksadesimaali: FFCC00).

YKSIVÄRIPAINATUS

Jos käytetään vain mustaa, suorakulmion ääriviivat ja tähdet painetaan mustalla valkoiselle pohjalle.

Image 2

Jos käytetään vain sinistä (Reflex Blue), tausta painetaan 100-prosenttisella sinisellä ja tähdet negatiivivalkoisina.

Image 3

PAINATUS VÄRILLISELLE POHJALLE

Jos on pakko käyttää värillistä pohjaa, merkki rajataan valkoisella, jonka leveys on 1/25 suorakulmion korkeudesta.

Image 4

Periaatteet, joiden mukaan kolmannet osapuolet käyttävät tunnusta, vahvistetaan hallinnollisessa sopimuksessa Euroopan neuvoston kanssa kolmansien osapuolten harjoittamasta Euroopan tunnuksen käytöstä (1).

---

(1)  
  EUVL C 271, 8.9.2012, s. 5.

1

---

LIITE III

Tiedotus-, julkisuus- ja näkyvyysvaatimukset

1.   Hallintoviranomaisen viestintätoimet ja näkyvyyttä lisäävät toimet

| 1.1 | Asetuksen (EU) 2021/2115 123 artiklan 2 kohdan k alakohdan soveltamiseksi hallintoviranomaisen on varmistettava, että YMP:n strategiasuunnitelma julkistetaan suunnittelemalla ja toteuttamalla asiaankuuluvia viestintätoimia ja näkyvyyttä lisääviä toimia koko YMP:n strategiasuunnitelman valmistelun ja täytäntöönpanon ajan kyseisessä alakohdassa tarkoitetuille kohderyhmille tiedottamista varten. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Asetuksen (EU) 2021/2115 124 artiklan 3 kohdan f alakohdan soveltamiseksi hallintoviranomaisen on asetettava seurantakomitean saataville tiedot, joita seurantakomitea tarvitsee viestintätoimien ja näkyvyyttä lisäävien toimien täytäntöönpanon tarkasteluun. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Hallintoviranomaisen on varmistettava kuuden kuukauden kuluttua YMP:n strategiasuunnitelman hyväksyvän komission päätöksen antamisesta, että käytettävissä on verkkosivusto, jolla on tietoa sen vastuulle kuuluvasta YMP:n strategiasuunnitelmasta, kuten suunnitelman tavoitteista, toimenpiteistä, rahoitusmahdollisuuksista ja varsinaisista tuloksista, sitten kun niitä on. Verkkosivuston on oltava suunnattu suurelle yleisölle ja asetuksen (EU) 2021/2115 123 artiklan 2 kohdan k alakohdassa tarkoitetuille mahdollisille tuensaajille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Hallintoviranomaisen on varmistettava, että suunniteltujen ehdotuspyyntöjen aikataulu ja hakuajat julkaistaan 1.3 kohdassa tarkoitetulla verkkosivustolla, joka on päivitettävä vähintään kolme kertaa vuodessa ja jonka on sisällettävä seuraavat suuntaa-antavat tiedot:






  a) | suunnitelman kattama maantieteellinen ala; |
| --- | --- | --- |

1.4

a)

suunnitelman kattama maantieteellinen ala;

| b) | interventio ja erityistavoitteet; |
| --- | --- |

b)

interventio ja erityistavoitteet;

| c) | tukikelpoisten hakijoiden tyypit; |
| --- | --- |

c)

tukikelpoisten hakijoiden tyypit;

| d) | tuen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

d)

tuen kokonaismäärä;

| e) | hakemusten jättöajan alkamis- ja päättymispäivä. |
| --- | --- |

e)

hakemusten jättöajan alkamis- ja päättymispäivä.

| 1.5 | Hallintoviranomaisen on asetuksen (EU) 2021/2115 123 artiklan 2 kohdan k alakohdan i alakohdan mukaisesti varmistettava, että mahdollisilla tuensaajilla on käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot rahoitusmahdollisuuksista, mukaan lukien tukikelpoisuusehdot, valintaperusteet ja kaikki rahoitetusta saaviksi valittavia tuensaajia koskevat vaatimukset, sekä tuensaajia koskevat velvollisuudet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Hallintoviranomaisen on varmistettava, että rahoitusta saaviksi valituille tuensaajille ilmoitetaan, että unioni osallistuu tuen rahoitukseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Hallintoviranomaisen on varmistettava, että viestintää ja näkyvyyttä koskeva materiaali, myös tuensaajien tason materiaali, toimitetaan pyynnöstä unionin toimielimille, elimille tai laitoksille ja että unionille myönnetään rojaltimaksuton, yksinoikeudeton ja peruuttamaton lisenssi käyttää tällaista materiaalia sekä kaikkia siihen liittyviä olemassa olevia oikeuksia toisen alakohdan mukaisesti. Tämä ei saa aiheuttaa merkittäviä lisäkustannuksia tai merkittävää hallinnollista rasitusta tuensaajille tai hallintoviranomaiselle.
  Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva lisenssi, johon viitataan ensimmäisessä alakohdassa, antaa EU:lle seuraavat oikeudet:






  a) | sisäinen käyttö eli oikeus jäljentää, kopioida ja asettaa viestintää ja näkyvyyttä koskeva materiaali unionin toimielinten ja virastojen sekä jäsenvaltioiden viranomaisten ja niiden työntekijöiden saataville; |
| --- | --- | --- |

1.7

Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva lisenssi, johon viitataan ensimmäisessä alakohdassa, antaa EU:lle seuraavat oikeudet:

a)

sisäinen käyttö eli oikeus jäljentää, kopioida ja asettaa viestintää ja näkyvyyttä koskeva materiaali unionin toimielinten ja virastojen sekä jäsenvaltioiden viranomaisten ja niiden työntekijöiden saataville;

| b) | viestintää ja näkyvyyttä koskevan materiaalin täydellinen tai osittainen jäljentäminen millä tahansa tavalla ja missä tahansa muodossa; |
| --- | --- |

b)

viestintää ja näkyvyyttä koskevan materiaalin täydellinen tai osittainen jäljentäminen millä tahansa tavalla ja missä tahansa muodossa;

| c) | viestintää ja näkyvyyttä koskevan materiaalin välittäminen yleisölle käyttäen mitä tahansa viestintämuotoa; |
| --- | --- |

c)

viestintää ja näkyvyyttä koskevan materiaalin välittäminen yleisölle käyttäen mitä tahansa viestintämuotoa;

| d) | viestintää ja näkyvyyttä koskevan materiaalin (tai sen jäljennösten) jakaminen yleisölle missä tahansa muodossa; |
| --- | --- |

d)

viestintää ja näkyvyyttä koskevan materiaalin (tai sen jäljennösten) jakaminen yleisölle missä tahansa muodossa;

| e) | viestintää ja näkyvyyttä koskevan materiaalin tallentaminen ja arkistointi; |
| --- | --- |

e)

viestintää ja näkyvyyttä koskevan materiaalin tallentaminen ja arkistointi;

| f) | viestintää ja näkyvyyttä koskevaan materiaaliin liittyvien oikeuksien tapauksessa alalisenssin myöntäminen kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

f)

viestintää ja näkyvyyttä koskevaan materiaaliin liittyvien oikeuksien tapauksessa alalisenssin myöntäminen kolmansille osapuolille.

2.   Tiettyjen maaseuturahastosta tuettujen toimien näkyvyys

Asetuksen (EU) 2021/2115 123 artiklan 2 kohdan j alakohdan soveltamiseksi hallintoviranomaisen on seuraavien toimenpiteiden avulla varmistettava, että maaseuturahastosta rahoitettujen muiden kuin pinta-ala- ja eläinperusteisten interventioiden tuensaajat tuovat esiin YMP:n strategiasuunnitelmasta saatavan tuen seuraavasti:

| a) | esittämällä tuensaajan virallisella verkkosivustolla, jos sellainen on, ja virallisilla sosiaalisen median tileillä lyhyt, tuen määrään suhteutettu kuvaus toimesta, sen tavoitteista ja tuloksista sekä tuomalla esiin unionilta saatava rahoitustuki; |
| --- | --- |

a)

esittämällä tuensaajan virallisella verkkosivustolla, jos sellainen on, ja virallisilla sosiaalisen median tileillä lyhyt, tuen määrään suhteutettu kuvaus toimesta, sen tavoitteista ja tuloksista sekä tuomalla esiin unionilta saatava rahoitustuki;

| b) | antamalla lausuma, jossa korostetaan näkyvästi unionin tukea yleisölle tai osallistujille tarkoitetuissa toimen toteuttamiseen liittyvissä asiakirjoissa ja viestintämateriaalissa ja jossa esitetään myös liitteessä II vahvistettujen teknisten ominaisuuksien mukainen unionin tunnus; |
| --- | --- |

b)

antamalla lausuma, jossa korostetaan näkyvästi unionin tukea yleisölle tai osallistujille tarkoitetuissa toimen toteuttamiseen liittyvissä asiakirjoissa ja viestintämateriaalissa ja jossa esitetään myös liitteessä II vahvistettujen teknisten ominaisuuksien mukainen unionin tunnus;

| c) | sellaisten infrastruktuuri- tai rakennustoimien rahoitusta koskevien toimien osalta, joiden julkiset kokonaismenot tai rahoitusvälineiden muodossa annettavan tuen kokonaiskustannukset, käyttöpääomarahoitus mukaan luettuna, ovat yli 500 000 euroa, kun niissä on näkyvillä pysyvät tiedotuskyltit, jotka ovat selvästi yleisön nähtävissä ja joissa esitetään liitteessä II vahvistettujen teknisten ominaisuuksien mukainen unionin tunnus heti, kun toimien fyysinen toteutus aloitetaan tai hankitut laitteet asennetaan; |
| --- | --- |

c)

sellaisten infrastruktuuri- tai rakennustoimien rahoitusta koskevien toimien osalta, joiden julkiset kokonaismenot tai rahoitusvälineiden muodossa annettavan tuen kokonaiskustannukset, käyttöpääomarahoitus mukaan luettuna, ovat yli 500 000 euroa, kun niissä on näkyvillä pysyvät tiedotuskyltit, jotka ovat selvästi yleisön nähtävissä ja joissa esitetään liitteessä II vahvistettujen teknisten ominaisuuksien mukainen unionin tunnus heti, kun toimien fyysinen toteutus aloitetaan tai hankitut laitteet asennetaan;

| d) | sellaisten toimien osalta, jotka koostuvat investoinneista c alakohdan soveltamisalaan kuulumattomiin aineellisiin omaisuuseriin ja joiden julkinen tuki on yhteensä yli 50 000 euroa, tai, kun on kyse rahoitusvälineiden muodossa annettavasta tuesta, joiden kokonaiskustannukset käyttöpääomarahoitus mukaan luettuna ovat yli 500 000 euroa, asettamalla tiedotuskyltti tai vastaava sähköinen näyttö, jossa on tietoa hankkeesta ja jossa korostetaan unionin rahoitustukea ja esitetään myös liitteessä II vahvistettujen teknisten ominaisuuksien mukainen unionin tunnus; |
| --- | --- |

d)

sellaisten toimien osalta, jotka koostuvat investoinneista c alakohdan soveltamisalaan kuulumattomiin aineellisiin omaisuuseriin ja joiden julkinen tuki on yhteensä yli 50 000 euroa, tai, kun on kyse rahoitusvälineiden muodossa annettavasta tuesta, joiden kokonaiskustannukset käyttöpääomarahoitus mukaan luettuna ovat yli 500 000 euroa, asettamalla tiedotuskyltti tai vastaava sähköinen näyttö, jossa on tietoa hankkeesta ja jossa korostetaan unionin rahoitustukea ja esitetään myös liitteessä II vahvistettujen teknisten ominaisuuksien mukainen unionin tunnus;

| e) | sellaisten toimien osalta, jotka koostuvat c ja d alakohdan soveltamisalaan kuulumattomien Leader-toimien, peruspalvelujen ja infrastruktuurin tukemisesta ja joiden julkisen tuen kokonaismäärä on yli 10 000 euroa, tai kun on kyse rahoitusvälineiden muodossa annettavasta tuesta, käyttöpääomarahoitus mukaan luettuna, joiden kokonaiskustannukset ovat yli 100 000 euroa, asettamalla yleisön selvästi nähtäville vähintään yksi ainakin A3-kokoinen juliste tai vastaava sähköinen näyttö, jossa on tietoa toimesta ja jossa korostetaan unionin tukea. Tiedotuskyltti on pystytettävä myös Leader-ohjelmasta rahoitettavien paikallisten toimintaryhmien toimitiloihin. |
| --- | --- |

e)

sellaisten toimien osalta, jotka koostuvat c ja d alakohdan soveltamisalaan kuulumattomien Leader-toimien, peruspalvelujen ja infrastruktuurin tukemisesta ja joiden julkisen tuen kokonaismäärä on yli 10 000 euroa, tai kun on kyse rahoitusvälineiden muodossa annettavasta tuesta, käyttöpääomarahoitus mukaan luettuna, joiden kokonaiskustannukset ovat yli 100 000 euroa, asettamalla yleisön selvästi nähtäville vähintään yksi ainakin A3-kokoinen juliste tai vastaava sähköinen näyttö, jossa on tietoa toimesta ja jossa korostetaan unionin tukea. Tiedotuskyltti on pystytettävä myös Leader-ohjelmasta rahoitettavien paikallisten toimintaryhmien toimitiloihin.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä kohdassa säädetään, hallintoviranomaisen on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että tapauksissa, joissa tuensaaja on luonnollinen henkilö, saatavilla on yleisön nähtävissä olevassa paikassa tai sähköisessä muodossa asianmukaista tietoa, jossa korostetaan rahastojen tukea.

Ensimmäisen kohdan a ja b alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin maaseuturahastosta rahoitettavien rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin.

Ensimmäisen kohdan c, d ja e alakohtaa sovelletaan rahoitusvälineiden loppukäyttäjiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (1) 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa rahoitussopimuksessa määrättyjen sopimusehtojen mukaisesti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

---

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/206 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/206

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/130,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2022,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Bračko maslinovo ulje” (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kroatian hakemus nimityksen ”Bračko maslinovo ulje” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti (2). |
| --- | --- |

(1)

Kroatian hakemus nimityksen ”Bračko maslinovo ulje” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti (2).

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Bračko maslinovo ulje” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Bračko maslinovo ulje” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Bračko maslinovo ulje” (SAN).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.5 ”Rasvat (voi, margariini, öljyt jne.)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1,

1

(2)  
  EUVL C 400, 4.10.2021, s. 8.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/207 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/207

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/131,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2022,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Carne Ramo Grande” (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Portugalin hakemus nimityksen ”Carne Ramo Grande” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Portugalin hakemus nimityksen ”Carne Ramo Grande” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Carne Ramo Grande” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Carne Ramo Grande” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Carne Ramo Grande” (SAN).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.1 ”Tuore liha (ja muut eläimenosat)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 398, 1.10.2021, s. 40.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/208 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/208

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2022/132,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2022,

energiatilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 muuttamisesta vuotuisia, kuukausittaisia ja lyhyen aikavälin kuukausittaisia energiatilastoja koskevien päivitysten täytäntöönpanon osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon energiatilastoista 22 päivänä lokakuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan, 5 artiklan 3 kohdan ja 9 artiklan 2 ja 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 1099/2008 luodaan yhteiset puitteet vertailukelpoisten energiatilastojen tuottamista, välittämistä, arviointia ja jakelua varten unionissa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 1099/2008 luodaan yhteiset puitteet vertailukelpoisten energiatilastojen tuottamista, välittämistä, arviointia ja jakelua varten unionissa.

| (2) | Energiatilastojen on jatkuvasti kehityttävä, koska niiden on pysyttävä mukana teknologian nopeassa kehityksessä ja unionin energiapolitiikan muutoksissa ja koska on tärkeää, että unionin tavoitteet ja niiden edistymisen seuranta perustuvat virallisiin tietoihin. Euroopan energiatilastojen ilmoituskehyksen on tämän vuoksi vastattava kasvavia tai muuttuvia tarpeita. |
| --- | --- |

(2)

Energiatilastojen on jatkuvasti kehityttävä, koska niiden on pysyttävä mukana teknologian nopeassa kehityksessä ja unionin energiapolitiikan muutoksissa ja koska on tärkeää, että unionin tavoitteet ja niiden edistymisen seuranta perustuvat virallisiin tietoihin. Euroopan energiatilastojen ilmoituskehyksen on tämän vuoksi vastattava kasvavia tai muuttuvia tarpeita.

| (3) | Seuraamalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja energiaunionipakettien tavoitteiden toteutumista luotettavilla ja korkealaatuisilla energiatilastoilla voidaan lisätä unionin energiapolitiikan uskottavuutta. |
| --- | --- |

(3)

Seuraamalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja energiaunionipakettien tavoitteiden toteutumista luotettavilla ja korkealaatuisilla energiatilastoilla voidaan lisätä unionin energiapolitiikan uskottavuutta.

| (4) | Komissio on yksilöinyt useita seikkoja, joita on tarpeen päivittää vuotuisissa ja lyhyen aikavälin kuukausittaisissa energiatilastoissa. Ne koskevat erityisesti energian loppukulutusta palveluissa ja liikenteessä kuvaavien tilastojen tarkempaa erittelyä, uusia energiankantajia kuten vetyä, uusia sähköntuotantoa ja -varastointia koskevia tietoja, uusiutuvia energialähteitä koskevia tarkempia tietoja, uusia arvioita energiataseiden tuottamiseksi aiemmassa vaiheessa sekä vuosittaisen tiedonkeruun oikea-aikaisuuden parantamista. Lisäksi maakaasua, öljyä ja öljytuotteita koskeviin lyhyen aikavälin kuukausittaisiin tilastoihin liittyvät raportointivaatimukset poistetaan, koska saatavilla on nyt kattavampia ja oikea-aikaisempia kuukausittaisia tietoja. Komissio on keskustellut jäsenvaltioiden kanssa useista teknisistä kysymyksistä, joihin kuuluvat soveltamisala, toteutettavuus, tuotantokustannukset, luottamuksellisuus ja raportointivaatimukset, ja sopinut jäsenvaltioiden kanssa näistä seikoista. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on yksilöinyt useita seikkoja, joita on tarpeen päivittää vuotuisissa ja lyhyen aikavälin kuukausittaisissa energiatilastoissa. Ne koskevat erityisesti energian loppukulutusta palveluissa ja liikenteessä kuvaavien tilastojen tarkempaa erittelyä, uusia energiankantajia kuten vetyä, uusia sähköntuotantoa ja -varastointia koskevia tietoja, uusiutuvia energialähteitä koskevia tarkempia tietoja, uusia arvioita energiataseiden tuottamiseksi aiemmassa vaiheessa sekä vuosittaisen tiedonkeruun oikea-aikaisuuden parantamista. Lisäksi maakaasua, öljyä ja öljytuotteita koskeviin lyhyen aikavälin kuukausittaisiin tilastoihin liittyvät raportointivaatimukset poistetaan, koska saatavilla on nyt kattavampia ja oikea-aikaisempia kuukausittaisia tietoja. Komissio on keskustellut jäsenvaltioiden kanssa useista teknisistä kysymyksistä, joihin kuuluvat soveltamisala, toteutettavuus, tuotantokustannukset, luottamuksellisuus ja raportointivaatimukset, ja sopinut jäsenvaltioiden kanssa näistä seikoista.

| (5) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1099/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1099/2008 olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (2) 7 artiklalla perustetun Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (2) 7 artiklalla perustetun Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1099/2008 liitteet tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 304, 14.11.2008, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

2

---

LIITE

”LIITE A

TERMINOLOGIAN SELITYKSET

Tässä liitteessä annetaan selityksiä, maantieteellisiä huomautuksia ja määritelmiä muissa liitteessä käytetyistä termeistä, jollei niitä tarkenneta eri tavalla mainituissa liitteissä.

1.   MAANTIETEELLISET HUOMAUTUKSET

Seuraavia maantieteellisiä määritelmiä sovelletaan ainoastaan tilastotietojen ilmoittamista varten.

| — | Australia ilman merentakaisia alueita. |
| --- | --- |

—

Australia ilman merentakaisia alueita.

| — | Tanska ilman Färsaaria ja Grönlantia. |
| --- | --- |

—

Tanska ilman Färsaaria ja Grönlantia.

| — | Ranskaan sisältyvät Monaco sekä Ranskan merentakaiset departementit Guadeloupe, Martinique, Guayana, Réunion ja Mayotte. |
| --- | --- |

—

Ranskaan sisältyvät Monaco sekä Ranskan merentakaiset departementit Guadeloupe, Martinique, Guayana, Réunion ja Mayotte.

| — | Italiaan sisältyvät San Marino ja Vatikaani (Pyhä istuin). |
| --- | --- |

—

Italiaan sisältyvät San Marino ja Vatikaani (Pyhä istuin).

| — | Japaniin sisältyy Okinawa. |
| --- | --- |

—

Japaniin sisältyy Okinawa.

| — | Portugaliin sisältyvät Azorit ja Madeira. |
| --- | --- |

—

Portugaliin sisältyvät Azorit ja Madeira.

| — | Espanjaan sisältyvät Kanariansaaret, Baleaarit sekä Ceuta ja Melilla. |
| --- | --- |

—

Espanjaan sisältyvät Kanariansaaret, Baleaarit sekä Ceuta ja Melilla.

| — | Sveitsiin ei sisälly Liechtenstein. |
| --- | --- |

—

Sveitsiin ei sisälly Liechtenstein.

| — | Yhdysvaltoihin sisältyvät sen 50 osavaltiota, District of Columbia, Yhdysvaltojen Neitsytsaaret, Puerto Rico ja Guam. |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltoihin sisältyvät sen 50 osavaltiota, District of Columbia, Yhdysvaltojen Neitsytsaaret, Puerto Rico ja Guam.

2.   AGGREGAATIT

Sähkön ja lämmön tuottajat luokitellaan tuotantotarkoituksen mukaisesti:

| — | päätoimiset tuottajat (”main activity producers”) ovat joko yksityisessä tai julkisessa omistuksessa ja tuottavat päätoimintanaan sähköä ja/tai lämpöä myytäväksi kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

—

päätoimiset tuottajat (”main activity producers”) ovat joko yksityisessä tai julkisessa omistuksessa ja tuottavat päätoimintanaan sähköä ja/tai lämpöä myytäväksi kolmansille osapuolille.

| — | omaan käyttöön tuottajat (”autoproducers”) ovat joko yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevia tuottajia ja tuottavat sähköä ja/tai lämpöä kokonaan tai osittain omaan käyttöön niiden päätoimintaa tukevana toimintana. |
| --- | --- |

—

omaan käyttöön tuottajat (”autoproducers”) ovat joko yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevia tuottajia ja tuottavat sähköä ja/tai lämpöä kokonaan tai osittain omaan käyttöön niiden päätoimintaa tukevana toimintana.

| Huomautus: | Komissio voi edelleen selventää terminologiaa lisäämällä tarvittavia NACE-viitteitä (1) 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen sen jälkeen, kun NACE-luokituksen tarkistus on tullut voimaan. |
| --- | --- |

Huomautus:

2.1.   Hankinta

2.1.1   TUOTANTO / KOTIMAINEN TUOTANTO

Kotimaisten polttoaineiden kaivuu- tai tuotantomäärät lasketaan inertin aineen mahdollisen poiston jälkeen. Tuotantoon sisältyvät energiamäärät, jotka tuottaja on käyttänyt tuotantoprosessin aikana (esimerkiksi lämmitykseen tai koneiden ja laitteiden käyttövoimaksi) sekä tehdyt toimitukset muille energiantuottajille muuntamista tai muuta käyttöä varten.

’Kotimaisella energiantuotannolla’ tarkoitetaan tuotantoa tietyn alueen eli ilmoittavan maan kansallisen alueen luonnonvaroista.

2.1.2   TALTEEN OTETUT TUOTTEET

Sovelletaan ainoastaan kivihiileen. Kaivosten talteen otetut lietteet ja jäteliuskeet.

2.1.3   SAANTI MUISTA LÄHTEISTÄ

Polttoainemäärät, joiden tuotannon kattaa muu polttoaineraportointi mutta jotka sekoitetaan muiden polttoaineiden kanssa ja käytetään seoksena. Lisätietoja tästä osasta on toimitettava seuraavasti:

| — | Saanti muista lähteistä: Kivihiilestä |
| --- | --- |

—

Saanti muista lähteistä: Kivihiilestä

| — | Saanti muista lähteistä: Öljystä ja öljytuotteista |
| --- | --- |

—

Saanti muista lähteistä: Öljystä ja öljytuotteista

| — | Saanti muista lähteistä: Maakaasusta |
| --- | --- |

—

Saanti muista lähteistä: Maakaasusta

| — | Saanti muista lähteistä: Uusiutuvasta energiasta |
| --- | --- |

—

Saanti muista lähteistä: Uusiutuvasta energiasta

2.1.4   TUONTI/VIENTI

Jollei toisin ilmoiteta, ”tuonnilla” tarkoitetaan tuontia todellisesta alkuperämaasta (maasta, jossa energiatuote tuotettiin) tarkasteltavassa maassa tapahtuvaa käyttöä varten ja ”viennillä” määrämaata, jossa tuotettu energiatuote kulutetaan. Energiamäärät katsotaan tuonniksi tai vienniksi, kun ne ovat ylittäneet maan poliittiset rajat, riippumatta siitä, onko tulliselvitys tehty.

Jos alkuperä- tai määrämaata ei voida yksilöidä, voidaan käyttää arvoa ”Määrittelemätön/Muu”.

2.1.5   KANSAINVÄLISEN MERILIIKENTEEN POLTTOAINEET

Polttoainemäärät, jotka on toimitettu kansainvälisessä meriliikenteessä kaikkien lippujen alla purjehtiville aluksille. Kansainvälistä vesiliikennettä voi olla merellä, sisävesillä sekä rannikkovesillä. Kohtaan eivät sisälly seuraavat:

| — | kotimaan vesiliikenteessä olevien alusten kulutus; jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen olisi tehtävä lähtö- ja määräsataman perusteella eikä siis aluksen lipun tai kansallisuuden mukaan; |
| --- | --- |

—

kotimaan vesiliikenteessä olevien alusten kulutus; jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen olisi tehtävä lähtö- ja määräsataman perusteella eikä siis aluksen lipun tai kansallisuuden mukaan;

| — | kalastusalusten kulutus; |
| --- | --- |

—

kalastusalusten kulutus;

| — | asevoimien kulutus. |
| --- | --- |

—

asevoimien kulutus.

2.1.6   KANSAINVÄLINEN LENTOLIIKENNE

Lentokoneille kansainvälistä lentoliikennettä varten toimitetut polttoainemäärät. Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen lentoliikenteeseen olisi tehtävä lähtö- ja määräpaikan perusteella eikä lentoyhtiön kansallisuuden perusteella. Tämän ulkopuolelle jäävät lentoyhtiöiden maantieajoneuvoissaan käyttämät polttoaineet (ilmoitetaan kohdassa ”Muualle luokittelematon – liikenne”) sekä lentopolttoaineiden sotilaskäyttö (ilmoitetaan kohdassa ”Muualle luokittelematon – muu”).

2.1.7   VARASTOMUUTOKSET

Alkuvaraston ja loppuvaraston ero kansallisella alueella olevissa varastoissa. Jollei toisin mainita, varastojen kasvu osoitetaan negatiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen positiivisena lukuna.

2.1.8   KOKONAISALKUVARASTO JA -LOPPUVARASTO KANSALLISELLA ALUEELLA

Kaikki kansallisella alueella olevat varastot, myös valtion, suurimpien kuluttajien tai varastointiorganisaatioiden hallussa olevat varastot, saapuvissa valtamerialuksissa olevat varastot, tullivapailla alueilla olevat varastot sekä muita varten säilytettävät varastot riippumatta siitä, kuuluvatko ne hallitusten kahdenvälisten sopimusten piiriin. Alku- ja loppuvarastolla tarkoitetaan tilannetta raportointijakson ensimmäisenä ja viimeisenä päivänä. Varastoon sisältyvät kaikentyyppisissä joko maan pinnalla tai maan alla sijaitsevissa varastointitiloissa olevat varastot.

2.1.9   SUORA KÄYTTÖ

Öljy (raakaöljy ja öljytuotteet), jotka käytetään suoraan ilman öljynjalostamossa tapahtuvaa prosessointia. Tähän sisältyy sähköntuotantoa varten poltettu raakaöljy.

2.1.10   PRIMAARITUOTTEIDEN SAANTI

Tähän sisältyvät kotimaisen tuotannon ja tuonnin raakaöljymäärät (myös kondensaatti) ja suoraan ilman öljynjalostamossa tapahtuvaa prosessointia käytetty kotimainen maakaasukondensaatti (2) sekä petrokemian teollisuudesta palautetut määrät, jotka käytetään suoraan, vaikka ne eivät ole primaaripolttoainetta.

2.1.11   JALOSTAMOJEN BRUTTOTUOTANTO

Valmiiden tuotteiden tuotanto jalostamoissa tai sekoituslaitoksissa. Tähän eivät sisälly jalostamohäviöt mutta siihen sisältyy jalostamopolttoaine.

2.1.12   KIERRÄTETYT TUOTTEET

Valmiit tuotteet, jotka kulkevat toisen kerran markkinointiverkoston kautta sen jälkeen, kun ne on jo kerran toimitettu loppukäyttäjille (esim. käytetyt voiteluaineet, jotka prosessoidaan uudelleen). Nämä määrät olisi erotettava petrokemian palautuksista.

2.1.13   PALAUTUKSET

Valmiit tai puolivalmiit tuotteet, jotka palautetaan loppukäyttäjiltä jalostamoihin prosessointia, sekoittamista tai myyntiä varten. Ne ovat yleensä petrokemian teollisuuden sivutuotteita.

2.1.14   TUOTTEIDENVÄLISET SIIRROT

Määrät, jotka on luokiteltu uudelleen joko siksi, että tuotteiden spesifikaatio on muuttunut, tai siksi, että ne on sekoitettu toiseen tuotteeseen. Negatiivinen merkintä jonkin tuotteen kohdalla tasapainottuu positiivisella merkinnällä (tai merkinnöillä) yhden tai useamman muun tuotteen kohdalla ja päinvastoin. Lopullisen nettovaikutuksen olisi oltava nolla.

2.1.15   SIIRRETYT TUOTTEET

Maahantuodut öljytuotteet, jotka on uudelleenluokiteltu syöttöaineiksi uutta jalostamokäsittelyä varten ilman toimitusta loppukäyttäjille.

2.1.16   TILASTOEROT

Laskettu arvo, määritelty tarjonnan näkökulmasta tehdyn laskelman (ylhäältä alas -lähestymistapa) ja kulutuksen näkökulmasta tehdyn laskelman (alhaalta ylös -lähestymistapa) välisenä erotuksena. Kaikki merkittävät tilastoerot olisi selitettävä.

2.2   Muuntosektori

Muuntosektorista olisi ilmoitettava ainoastaan muiksi polttoaineiksi muunnetut polttoainemäärät. Lämmitykseen, koneiden ja laitteiden käyttövoimaksi ja muuntamisen yleiseksi tueksi käytetyt polttoainemäärät olisi ilmoitettava energiasektorin kohdalla.

2.2.1   PÄÄTOIMISET TUOTTAJAT – SÄHKÖN ERILLISTUOTANTO

Päätoimisten tuottajien sähkön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa sähköntuotantoon käyttämät polttoainemäärät.

2.2.2   PÄÄTOIMISET TUOTTAJAT – SÄHKÖN JA LÄMMÖN YHTEISTUOTANTOYKSIKÖT

Päätoimisten tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä/-laitoksissa sähkön ja/tai lämmön tuotantoon käyttämät polttoainemäärät.

2.2.3   PÄÄTOIMISET TUOTTAJAT – LÄMMÖN ERILLISTUOTANTO

Päätoimisten tuottajien lämmön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa lämmöntuotantoon käyttämät polttoainemäärät.

2.2.4   OMAAN KÄYTTÖÖN TUOTTAJAT – SÄHKÖN ERILLISTUOTANTO

Omaan käyttöön tuottajien sähkön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa sähköntuotantoon käyttämät polttoainemäärät.

2.2.5   OMAAN KÄYTTÖÖN TUOTTAJAT – SÄHKÖN JA LÄMMÖN YHTEISTUOTANTOYKSIKÖT

Kaikki omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä sähköntuotantoon käyttämät polttoainemäärät ja niiden lämmöntuotantoon käyttämien polttoainemäärien suhteellinen osuus. Lämmöntuotantoon käytetyn polttoainemäärän, jota ei myyty (itse käytetty lämpö), suhteellinen osuus ilmoitetaan kyseisellä energian loppukäyttäjäsektorilla NACE-luokituksen pohjalta. Lämpö, jota ei myyty mutta joka toimitettiin muille yksiköille muiden kuin rahoitussopimusten nojalla tai yksiköille, joilla on eri omistaja, olisi ilmoitettava samojen periaatteiden pohjalta kuin myyty lämpö.

2.2.6   OMAAN KÄYTTÖÖN TUOTTAJAT – LÄMMÖN ERILLISTUOTANTO

Niiden polttoainemäärien suhteellinen osuus, jotka omaan käyttöön tuottajat ovat käyttäneet myydyn lämpömäärän tuotantoon lämmön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa. Lämmöntuotantoon käytetyn polttoainemäärän, jota ei myyty (itse käytetty lämpö), suhteellinen osuus ilmoitetaan kyseisellä energian loppukäyttäjäsektorilla NACE-luokituksen pohjalta. Lämpö, jota ei myyty mutta joka toimitettiin muille yksiköille muiden kuin rahoitussopimusten nojalla tai yksiköille, joilla on eri omistaja, olisi ilmoitettava samojen periaatteiden pohjalta kuin myyty lämpö.

2.2.7   PURISTEHIILILAITOKSET

Puristehiililaitoksissa puristehiilen tuotantoon käytetyt polttoainemäärät.

2.2.8   KOKSAAMOT

Koksaamoissa koksaamokoksin ja koksauskaasun tuottamiseen käytetyt polttoainemäärät.

2.2.9   RUSKOHIILI-/TURVEBRIKETTILAITOKSET

Ruskohiilibrikettien (BKB) tuottamiseen ruskohiilibrikettilaitoksissa käytetyt polttoainemäärät ja turvebrikettien (PB) tuottamiseen turvebrikettilaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.2.10   KAASULAITOKSET

Kaasun tuottamiseen kaasulaitoksissa ja kivihiiltä kaasuttavissa laitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.2.11   MASUUNIT

Polttoainemäärät, jotka viedään masuuniin joko sen huipun kautta yhdessä rautamalmin kanssa tai pohjassa olevien hormien kautta kuumennetun puhallusilman kanssa.

2.2.12   KIVIHIILEN NESTEYTTÄMINEN

Synteettisen öljyn tuottamiseen käytetyt polttoainemäärät.

2.2.13   KAASUN NESTEYTTÄMISLAITOKSET

Nestemäisiksi polttoaineiksi muunnettujen kaasumaisten polttoaineiden määrät.

2.2.14   PUUHIILEN TUOTANTOLAITOKSET

Puuhiileksi muunnettujen kiinteiden biopolttoaineiden määrät.

2.2.15   ÖLJYNJALOSTAMOT

Öljytuotteiden tuottamiseen käytetyt polttoainemäärät.

2.2.16   MAAKAASUN SEKOITUSLAITOKSET (MAAKAASUUN SEKOITTAMISTA VARTEN)

Kaasuverkkoon maakaasun kanssa sekoitettujen kaasujen määrät.

2.2.17   MOOTTORIBENSIINIIN/DIESELIIN/PETROLIIN SEKOITTAMISTA VARTEN

Nestemäisten biopolttoaineiden määrät, jotka on sekoitettu fossiilisten polttoaineiden kanssa.

2.2.18   MUUALLE LUOKITTELEMATON

Muualle luokittelemattomat energian muuntamistoimintaan käytetyt polttoainemäärät. Jos tätä nimikettä käytetään, siihen sisällytetyt määrät olisi selvitettävä raportissa.

2.3   Energiasektori

Määrät, jotka energiateollisuus on käyttänyt tukeakseen primaarienergian tuotantoa (kaivannaistoimintaa, öljyn ja kaasun tuotantoa) tai muuntotoimintaan liittyviä laitostoimintoja. Tämä vastaa NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoja 05, 06, 19 ja 35, NACE Rev. 2:n kolminumerotasoa 09.1 ja NACE Rev. 2:n nelinumerotasoja 07.21 ja 08.92.

Tämän ulkopuolelle jäävät muuhun energiamuotoon muunnetut polttoaineet (joiden määrät olisi ilmoitettava energian muuntosektorilla) sekä öljy-, kaasu- ja hiililieteputkistojen kuljetustoiminnan tukemiseen käytetyt polttoaineet (joiden määrät olisi ilmoitettava liikenteen alalla).

Sisältää energian käytön ydinfissiota ja -fuusiota varten tuotettujen kemiallisten aineiden valmistusprosesseissa ja prosessien tuotteissa.

2.3.1   SÄHKÖN ERILLISTUOTANTOLAITOSTEN, SÄHKÖN JA LÄMMÖN YHTEISTUOTANTOLAITOSTEN JA LÄMMÖN ERILLISTUOTANTOLAITOSTEN OMA KÄYTTÖ

Energiana tukitoimintoihin sähkön erillistuotantoyksiköissä, lämmön erillistuotantoyksiköissä ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä käytetyt polttoainemäärät.

2.3.2   HIILIKAIVOKSET

Energiana kivihiilen louhinnan ja käsittelyn tukemiseksi hiilikaivosteollisuudessa käytetyt polttoainemäärät. Kaivosten voimaloissa poltettu kivihiili olisi ilmoitettava energian muuntosektorilla.

2.3.3   PURISTEHIILILAITOKSET

Energiana tukitoimintoihin puristehiililaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.4   KOKSAAMOT

Energiana tukitoimintoihin koksaamoissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.5   RUSKOHIILI-/TURVEBRIKETTILAITOKSET

Energiana tukitoimintoihin ruskohiili-/turvebrikettilaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.6   KAASULAITOKSET / kivihiiltä kaasuttavat laitokset

Energiana tukitoimintoihin kaasulaitoksissa ja kivihiiltä kaasuttavissa laitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.7   MASUUNIT

Energiana tukitoimintoihin masuuneissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.8   KIVIHIILEN NESTEYTTÄMINEN

Energiana tukitoimintoihin kivihiilen nesteyttämislaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.9   MAAKAASUN NESTEYTTÄMINEN (LNG) tai uudelleenkaasuttaminen

Energiana tukitoimintoihin maakaasun nesteyttämis- ja uudelleenkaasutuslaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.10   KAASUTUSLAITOKSET (biokaasu)

Energiana tukitoimintoihin biokaasun kaasutuslaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.11   MAAKAASUA SYNTEESIKAASUREITIN KAUTTA NESTEYTTÄVÄT (GTL) LAITOKSET

Energiana tukitoimintoihin maakaasua synteesikaasureitin kautta nesteyttävissä laitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.12   PUUHIILEN TUOTANTOLAITOKSET

Energiana tukitoimintoihin puuhiilen tuotantolaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.13   ÖLJYNJALOSTAMOT

Energiana tukitoimintoihin öljynjalostamoissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.14   ÖLJYN JA KAASUN TALTEENOTTO

Öljyn ja maakaasun talteenottolaitoksissa käytetyt polttoainemäärät. Tämän ulkopuolelle jäävät putkistohäviöt (ilmoitetaan jakeluhäviöinä) sekä putkien toiminnan ylläpitoon käytetyt energiamäärät (ilmoitetaan liikenteen alalla).

2.3.15   MUUALLE LUOKITTELEMATON – ENERGIASEKTORI

Muualle luokittelemattomat energiaa koskevaan toimintaan käytetyt polttoainemäärät. Jos tätä nimikettä käytetään, siihen sisällytetyt määrät olisi selvitettävä raportissa.

2.4   Siirto- ja jakeluhäviöt

2.4.1   SIIRTOHÄVIÖT

Siirron aikana tapahtuneet polttoainehäviöt siirtojärjestelmän haltijan ylläpitämässä järjestelmän osassa. Siihen sisältyy tekniset ja muut kuin tekniset häviöt. Sähkön osalta tähän sisältyvät häviöt muuntajissa, joita ei katsota voimalaitosten kiinteiksi osiksi. Kaasun osalta tähän sisältyvät siirron aikana tapahtuva ilmakehään päästäminen ja soihdutus.

2.4.2   JAKELUHÄVIÖT

Jakelun aikana tapahtuneet polttoainehäviöt jakelujärjestelmän haltijan ylläpitämässä järjestelmän osassa. Siihen sisältyy tekniset ja muut kuin tekniset häviöt. Kaasun osalta tähän sisältyvät jakelun aikana tapahtuva ilmakehään päästäminen ja soihdutus.

2.5   Lopullinen muu kuin energiakäyttö

Muuksi kuin energiaksi käytetyt fossiilisten polttoaineiden määrät (ei poltettu).

2.6   Energian loppukulutus (loppukäytön erittely)

2.6.1   TEOLLISUUS

Tällä tarkoitetaan polttoainemääriä, jotka teollisuusyritykset ovat kuluttaneet päätoimintansa tueksi.

Erillisten lämmöntuotantoyksiköiden sekä sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden osalta ilmoitetaan ainoastaan polttoainemäärät, jotka on käytetty yksikön itsensä kuluttaman lämmön (itse käytetty lämpö) tuottamiseen. Polttoainemäärät, jotka on käytetty myydyn lämmön tuottamiseen tai sähkön tuottamiseen, olisi ilmoitettava soveltuvassa kohdassa energian muuntosektorilla.

| 2.6.1.1 | Kaivostoiminta ja louhinta: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 07 (paitsi 07.21) ja 08 (paitsi 08.92); NACE Rev. 2:n kolminumerotaso 09.9. |
| --- | --- |

2.6.1.1

| 2.6.1.1.1 | Metallimalmien louhinta (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 07; paitsi NACE Rev. 2:n nelinumerotaso 07.21 Uraani- ja toriummalmien louhinta) |
| --- | --- |

2.6.1.1.1

| 2.6.1.1.2 | Muu kaivostoiminta ja louhinta (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 08; paitsi NACE Rev. 2:n nelinumerotaso 08.92 Turpeen nosto) |
| --- | --- |

2.6.1.1.2

| 2.6.1.1.3 | Kaivostoimintaa palveleva toiminta (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 09; paitsi NACE Rev. 2:n kolminumerotaso 09.1 Raakaöljyn ja maakaasun tuotantoa palveleva toiminta) |
| --- | --- |

2.6.1.1.3

| 2.6.1.2 | Elintarvikkeet, juomat ja tupakka: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 10, 11 ja 12. |
| --- | --- |

2.6.1.2

| 2.6.1.2.1 | Elintarvikkeiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 10) |
| --- | --- |

2.6.1.2.1

| 2.6.1.2.2 | Juomien valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 11) |
| --- | --- |

2.6.1.2.2

| 2.6.1.2.3 | Tupakkatuotteiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 12) |
| --- | --- |

2.6.1.2.3

| 2.6.1.3 | Tekstiili ja nahka: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 13, 14 ja 15; sisältää seuraavat: Tekstiilien valmistus, Vaatteiden valmistus ja Nahan ja nahkatuotteiden valmistus) |
| --- | --- |

2.6.1.3

| 2.6.1.4 | Puu ja puutuotteet – Sahatavaran sekä puu- ja korkkituotteiden valmistus (pl. huonekalut; olki- ja punontatuotteiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 16) |
| --- | --- |

2.6.1.4

| 2.6.1.5 | Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 17 ja 18. |
| --- | --- |

2.6.1.5

| 2.6.1.5.1 | Paperin ja paperituotteiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 17) |
| --- | --- |

2.6.1.5.1

| 2.6.1.5.1.1 | Massan valmistus (NACE Rev. 2:n nelinumerotaso 17.11) |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.1

| 2.6.1.5.1.2 | Muu paperi ja paperituotteet (NACE Rev. 2:n nelinumerotaso 17.12 ja NACE Rev. 2:n kolminumerotaso 17.2) |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.2

| 2.6.1.5.2 | Painaminen ja tallenteiden jäljentäminen (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 18) |
| --- | --- |

2.6.1.5.2

| 2.6.1.6 | Kemian- ja petrokemianteollisuus: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 20 ja 21. |
| --- | --- |

2.6.1.6

| 2.6.1.6.1 | Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 20) |
| --- | --- |

2.6.1.6.1

| 2.6.1.6.2 | Lääkeaineiden ja lääkkeiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 21) |
| --- | --- |

2.6.1.6.2

| 2.6.1.7 | Ei-metalliset mineraalit (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 23) |
| --- | --- |

2.6.1.7

| 2.6.1.7.1 | Lasin ja lasituotteiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 23.1) |
| --- | --- |

2.6.1.7.1

| 2.6.1.7.2 | Sementin, kalkin ja kipsin valmistus (ml. klinkkeri) (NACE Rev. 2:n kolminumerotaso 23.5) |
| --- | --- |

2.6.1.7.2

| 2.6.1.7.3 | Muiden ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus (NACE Rev. 2:n kolminumerotasot 23.2, 23.3, 23.4, 23.6, 23.7 ja 23.9) |
| --- | --- |

2.6.1.7.3

| 2.6.1.8 | Rauta- ja terästeollisuus (Perusmetallien valmistus A: NACE Rev. 2:n kolminumerotasot 24.1, 24.2 ja 24.3 ja nelinumerotasot 24.51 ja 24.52.) |
| --- | --- |

2.6.1.8

| 2.6.1.9 | Ei-rautamalmiteollisuus (Perusmetallien valmistus B: NACE Rev. 2:n kolminumerotaso 24.4 ja nelinumerotasot 24.53 ja 24.54) |
| --- | --- |

2.6.1.9

| 2.6.1.9.1 | Alumiinin tuotanto (NACE Rev. 2:n nelinumerotaso 24.42) |
| --- | --- |

2.6.1.9.1

| 2.6.1.9.2 | Muu ei-rautamalmiteollisuus (NACE Rev. 2:n kolminumerotaso 24.4 – pl. NACE Rev. 2:n nelinumerotaso 24.42; NACE Rev. 2:n nelinumerotasot 24.53 ja 24.54) |
| --- | --- |

2.6.1.9.2

| 2.6.1.10 | Koneet ja laitteet: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 25, 26, 27 ja 28. |
| --- | --- |

2.6.1.10

| 2.6.1.10.1 | Metallituotteiden valmistus, pl. koneet ja laitteet NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 25) |
| --- | --- |

2.6.1.10.1

| 2.6.1.10.2 | Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 26) |
| --- | --- |

2.6.1.10.2

| 2.6.1.10.3 | Sähkölaitteiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 27) |
| --- | --- |

2.6.1.10.3

| 2.6.1.10.4 | Muiden koneiden ja laitteiden valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 28) |
| --- | --- |

2.6.1.10.4

| 2.6.1.11 | Kulkuneuvot: Liikennevälineitä valmistava teollisuus; NACE-kaksinumerotasot 29 ja 30; ml. Moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus ja Muiden kulkuneuvojen valmistus) |
| --- | --- |

2.6.1.11

| 2.6.1.12 | Muualle luokittelematon – teollisuus: NACE-kaksinumerotasot 22, 31 ja 32 |
| --- | --- |

2.6.1.12

| 2.6.1.12.1 | Kumi- ja muovituotteiden valmistus (NACE-kaksinumerotaso 22) |
| --- | --- |

2.6.1.12.1

| 2.6.1.12.2 | Huonekalujen valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 31) |
| --- | --- |

2.6.1.12.2

| 2.6.1.12.3 | Muu valmistus (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 32) |
| --- | --- |

2.6.1.12.3

| 2.6.1.13 | Rakentaminen (NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 41, 42 ja 43) |
| --- | --- |

2.6.1.13

2.6.2   LIIKENNE

Liikenteen energian kulutus kokonaisuudessaan NACE-luokasta (toimialasta) riippumatta. Rautatie- ja linja-autoasemien, satamalaitureiden ja lentoasemien lämmitykseen ja valaistukseen käytetyt polttoaineet olisi ilmoitettava kohdassa ”Kaupalliset ja julkiset palvelut” eikä liikennesektorilla.

2.6.2.1   Raideliikenne

Polttoainemäärät, jotka on käytetty raideliikenteessä, mukaan lukien teollisuusradat sekä raideliikenne osana kaupungin tai esikaupunkialueen liikennejärjestelmää (esim. junat, raitiovaunut, metro).

2.6.2.1.1   Suurnopeusrautatiet

Energia, joka on käytetty sellaisilla radoilla kulkevissa junissa, joilla voidaan ajaa yli 200 kilometrin tuntinopeudella.

2.6.2.1.2   Tavanomaiset rautatiet

Energia, joka on käytetty raideliikenteessä, suurnopeusrautatietä, metroa ja raitiovaunua lukuun ottamatta.

2.6.2.1.2.1   Tavanomaisten rautateiden matkustajaliikenne

Energia, joka on käytetty raideliikenteessä matkustajien kuljettamiseen eli matkustajien liikkumiseen raideliikennevälineillä lähtöpaikasta määräpaikkaan. Matkustajalla tarkoitetaan junan miehistöä lukuun ottamatta kaikkia henkilöitä, jotka matkustavat rautateitse.

2.6.2.1.2.2   Tavanomaisten rautateiden tavaraliikenne

Energia, joka on käytetty raideliikenteessä tavaroiden kuljettamiseen eli tavaroiden liikkumiseen raideliikennevälineillä lastauspaikasta purkamispaikkaan.

2.6.2.1.3   Metro ja raitiovaunu

Energia, joka on käytetty metrossa, raitiovaunussa, pikaraitioteillä ja muissa korotetuissa tai maanalaisissa kaupunkiraideliikennejärjestelmissä.

2.6.2.2   Kotimaan vesiliikenne

Polttoainemäärät, jotka on toimitettu eri maiden lippujen alla purjehtiville aluksille, jotka eivät ole kansainvälisessä vesiliikenteessä (ks. Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet). Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen olisi tehtävä lähtö- ja määräsataman perusteella eikä siis aluksen lipun tai kansallisuuden mukaan.

2.6.2.3   Tieliikenne

Tieliikenteen ajoneuvojen käyttämät polttoainemäärät. Myös maatalousajoneuvojen pääteillä käyttämät polttoaineet sekä tieliikenteen ajoneuvoissa käytetyt voiteluaineet.

Tämän ulkopuolelle jää energia, joka on käytetty kiinteästi asennetuissa moottoreissa (ks. Muut alat) ja muualla kuin pääteillä liikkuvissa traktoreissa (ks. Maatalous), sekä sotilaskäyttö maantieajoneuvoissa (ks. Muut alat – muualle luokittelematon), tienpäällystykseen käytetty bitumi sekä rakennustyömaiden koneissa käytetty energia (ks. Teollisuus, rakennusala).

2.6.2.3.1   Raskaat tavarankuljetusajoneuvot

Polttoainemäärät, jotka on käytetty tavaroita kuljettavissa kuorma-autoissa, joiden kuljetuskapasiteetti on yli 3,5 t (luokkien N2 ja N3 ajoneuvot UNECE:n standardeihin perustuvan eurooppalaisen ajoneuvojen luokitusjärjestelmän mukaisesti).

2.6.2.3.2   Joukkoliikenne

Polttoainemäärät, jotka on käytetty matkustajia kuljettavissa suurissa ajoneuvoissa, kuten linja-autoissa ja pienoislinja-autoissa (luokkien M2 ja M3 ajoneuvot UNECE:n standardeihin perustuvan eurooppalaisen ajoneuvojen luokitusjärjestelmän mukaisesti).

2.6.2.3.3   Henkilö- ja pakettiautot

Polttoainemäärät, jotka on käytetty matkustajia tai tavaroita kuljettavissa pienissä ajoneuvoissa, kuten henkilö- ja pakettiautoissa (luokkien N1 ja M1 ajoneuvot UNECE:n standardeihin perustuvan eurooppalaisen ajoneuvojen luokitusjärjestelmän mukaisesti).

2.6.2.3.4   Muu tieliikenne:

Polttoainemäärät, jotka on käytetty kaikissa tieliikenteen muodoissa, raskaita tavarankuljetusajoneuvoja, joukkoliikennettä sekä henkilö- ja pakettiautoja lukuun ottamatta.

2.6.2.4   Putkijohtokuljetus

Kaasuja, nesteitä, lietteitä ja muita hyödykkeitä kuljettavien putkistojen toiminnan tukemiseksi energiana käytetyt polttoainemäärät. Tähän sisältyy pumppuasemiin ja putkistojen ylläpitoon käytetty energia. Tämän ulkopuolelle jäävät energia, joka on käytetty maakaasun tai valmistetun kaasun, kuuman veden tai höyryn jakeluun putkistossa jakelijalta loppukäyttäjille (ilmoitetaan energiasektorilla) tai joka on käytetty veden jakeluun kotitalouksille, teollisuudelle, kaupallisille ja muille loppukäyttäjille (sisällytetään kohtaan ”Kaupalliset ja julkiset palvelut”) sekä tällaisen jakelijalta loppukäyttäjille suuntautuvan siirron aikana tapahtuneet häviöt (ilmoitetaan jakeluhäviöinä).

2.6.2.5   Kotimaan lentoliikenne

Lentokoneille kotimaan lentoliikennettä varten toimitetut polttoainemäärät. Tähän sisältyy polttoaine, joka on käytetty muuhun tarkoitukseen kuin lentämiseen, esim. moottoreiden testaukseen. Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen lentoliikenteeseen olisi tehtävä lähtö- ja määräpaikan perusteella eikä lentoyhtiön kansallisuuden perusteella. Tähän kuuluvat pitkät matkat kahden lentoaseman välillä maassa, jolla on merentakaisia alueita. Tämän ulkopuolelle jäävät lentoyhtiöiden maantieajoneuvoissaan käyttämät polttoaineet (ilmoitetaan kohdassa ”Muualle luokittelematon – liikenne”), sekä lentopolttoaineiden sotilaskäyttö (ilmoitetaan kohdassa ”Muualle luokittelematon – muu”).

2.6.2.6   Muualle luokittelematon – liikenne

Muualle luokittelemattomat liikennesektorilla käytetyt polttoainemäärät. Tähän sisältyvät lentoyhtiöiden maantieajoneuvoissaan käyttämät polttoaineet sekä satamissa laivojen purkunostureissa ja erilaisissa muissa nosturityypeissä käytetyt polttoaineet. Jos tätä nimikettä käytetään, siihen sisällytetyt määrät olisi selvitettävä raportissa.

2.6.3   MUUT TOIMIALAT

Tämä luokka kattaa toimialoilla, joita ei ole erikseen mainittu tai jotka eivät kuulu energian muuntosektoriin, energiasektoriin, teollisuuteen tai liikenteeseen, käytetyt polttoainemäärät.

2.6.3.1   Kaupalliset ja julkiset palvelut

Julkisen ja yksityisen sektorin virastojen ja yritysten kuluttamat polttoainemäärät. NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (paitsi nelinumerotaso 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 ja 99. Rautatie- ja linja-autoasemien, satamalaitureiden ja lentoasemien lämmitykseen ja valaistukseen käytetyt polttoaineet olisi ilmoitettava tässä luokassa. Tähän sisältyy kaikkiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasojen 49, 50 ja 51 muihin kuin liikennettä koskeviin toimintoihin käytetyt polttoaineet.

| 2.6.3.1.1 | Koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus (NACE Rev. 2:n pääluokka C, kaksinumerotaso 33) |
| --- | --- |

2.6.3.1.1

| 2.6.3.1.2 | Vesihuolto; Viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito (NACE Rev. 2:n pääluokka E) |
| --- | --- |

2.6.3.1.2

| 2.6.3.1.3 | Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus ((NACE Rev. 2:n pääluokka G) |
| --- | --- |

2.6.3.1.3

| 2.6.3.1.3.1 | Tukkukauppa (NACE Rev. 2:n pääluokka G, kaksinumerotaso 46) |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.1

| 2.6.3.1.3.2 | Vähittäiskauppa (NACE Rev. 2:n pääluokka G, kaksinumerotaso 47) |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.2

| 2.6.3.1.4 | Varastointi ja liikennettä palveleva toiminta (NACE Rev. 2:n pääluokka H, kaksinumerotaso 52) |
| --- | --- |

2.6.3.1.4

| 2.6.3.1.5 | Posti- ja kuriiritoiminta (NACE Rev. 2:n pääluokka H, kaksinumerotaso 53) |
| --- | --- |

2.6.3.1.5

| 2.6.3.1.6 | Majoitus- ja ravitsemistoiminta (NACE Rev. 2:n pääluokka I) |
| --- | --- |

2.6.3.1.6

| 2.6.3.1.6.1 | Majoitus (NACE Rev. 2:n pääluokka I, kaksinumerotaso 55) |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.1

| 2.6.3.1.6.2 | Ravitsemistoiminta (NACE Rev. 2:n pääluokka I, kaksinumerotaso 56) |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.2

| 2.6.3.1.7 | Informaatio ja viestintä (NACE Rev. 2:n pääluokka J) |
| --- | --- |

2.6.3.1.7

| 2.6.3.1.8 | Rahoitus- ja vakuutustoiminta ja Kiinteistöalan toiminta (NACE Rev. 2:n pääluokka K ja NACE Rev. 2:n pääluokka L) |
| --- | --- |

2.6.3.1.8

| 2.6.3.1.9 | Hallinto- ja tukipalvelutoiminta (NACE Rev. 2:n pääluokka N) |
| --- | --- |

2.6.3.1.9

| 2.6.3.1.10 | Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus (NACE Rev. 2:n pääluokka O) |
| --- | --- |

2.6.3.1.10

| 2.6.3.1.11 | Koulutus (NACE Rev. 2:n pääluokka P) |
| --- | --- |

2.6.3.1.11

| 2.6.3.1.12 | Terveys- ja sosiaalipalvelut (NACE Rev. 2:n pääluokka Q) |
| --- | --- |

2.6.3.1.12

| 2.6.3.1.12.1 | Terveydenhuollon laitospalvelut (NACE Rev. 2:n pääluokka Q, kolminumerotaso 86.1) |
| --- | --- |

2.6.3.1.12.1

| 2.6.3.1.13 | Taiteet, viihde ja virkistys (NACE Rev. 2:n pääluokka R) |
| --- | --- |

2.6.3.1.13

| 2.6.3.1.13.1 | Urheilutoiminta (NACE Rev. 2:n pääluokka R, kaksinumerotaso 93) |
| --- | --- |

2.6.3.1.13.1

| 2.6.3.1.14 | Kansainvälisten organisaatioiden ja toimielinten toiminta (NACE Rev. 2:n pääluokka U) |
| --- | --- |

2.6.3.1.14

| 2.6.3.1.15 | Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta ja Muu palvelutoiminta (NACE Rev. 2:n pääluokka M ja NACE Rev. 2:n pääluokka S) |
| --- | --- |

2.6.3.1.15

| 2.6.3.1.16 | Datakeskukset. Datakeskus tarkoittaa rakennelmaa tai useita rakennelmia, joissa pidetään, yhdistetään ja ylläpidetään tietokonejärjestelmiä tai -palvelimia sekä datan tallentamiseen, käsittelyyn ja/tai jakeluun sekä niihin liittyviin toimiin käytettäviä oheislaitteita. |
| --- | --- |

2.6.3.1.16

2.6.3.2   Kotitaloudet

Kaikkien kotitalouksien kuluttamat polttoainemäärät, ”työnantajakotitaloudet” mukaan luettuina. NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 97 ja 98.

Tähän kotitalouden toimialaan sovelletaan seuraavia erityismääritelmiä:

’Kotitaloudella’ tarkoitetaan yksin asuvaa henkilöä, perhettä tai ryhmää henkilöitä, jotka asuvat yhdessä samassa yksityisessä asunnossa ja joilla on yhteisiä kotitalous- ja muita elinkustannuksia. Kotitaloussektori, jota kutsutaan myös asuntosektoriksi, on näin ollen tietyn maan kaikkien kotitalouksien joukko.

Tämän ulkopuolelle olisi jätettävä laitokset, joissa asutaan pysyvästi (esim. vankilat) tai väliaikaisesti (esim. sairaalat), koska ne sisältyvät palvelusektorin kulutukseen. Kaikissa liikenteeseen liittyvissä toiminnoissa käytetty energia olisi ilmoitettava liikennesektorilla eikä kotitaloussektorilla.

Kotitalouksien energian kokonaiskulutuksen ulkopuolelle olisi jätettävä myös kotitalouksien merkittävään taloudelliseen toimintaan liittyvä energiankulutus. Tällaisiin toimintoihin kuuluu pientilojen maataloustoiminta sekä muu kotitalouden asunnossa tapahtuva taloudellinen toiminta, jotka olisi ilmoitettava loppukulutuksen asianmukaisella toimialalla.

2.6.3.2.1   Tilojen lämmitys

Tällä energiapalvelulla tarkoitetaan energian käyttöä lämmön tuottamiseen asunnon sisällä.

2.6.3.2.2   Tilojen jäähdytys

Tällä energiapalvelulla tarkoitetaan energian käyttöä asunnon jäähdyttämiseen jäähdytysjärjestelmän tai -yksikön avulla.

Tähän kohtaan eivät kuulu tuulettimet, puhaltimet ja muut laitteet, joita ei ole liitetty jäähdytysyksikköön, vaan ne olisi sisällytettävä kohtaan ”Valaistus ja sähkölaitteet”.

2.6.3.2.3   Veden lämmitys

Tällä energiapalvelulla tarkoitetaan energian käyttöä veden lämmittämiseen juoksevaa kuumaa vettä, peseytymistä, puhdistusta ja muita tarkoituksia varten ruoanlaittoa lukuun ottamatta.

Tähän ei sisälly uima-altaiden lämmittäminen, vaan se olisi sisällytettävä kohtaan ”Muut käyttötarkoitukset”.

2.6.3.2.4   Ruoanlaitto

Tällä energiapalvelulla tarkoitetaan energian käyttöä aterioiden valmistukseen.

Tähän eivät sisälly keittiön pienkoneet (mikroaaltouunit, vedenkeittimet, kahvinkeittimet jne.), vaan ne olisi sisällytettävä kohtaan ”Valaistus ja sähkölaitteet”.

2.6.3.2.5   Valaistus ja sähkölaitteet (ainoastaan sähkö)

Sähkön käyttö valaistukseen ja kaikkiin muihin asunnossa käytettäviin sähkölaitteisiin, joita ei oteta huomioon muissa käyttötarkoituksissa.

2.6.3.2.6   Muut käyttötarkoitukset

Muu energiankulutus kotitalouksissa, kuten energian käyttö ulkona tapahtuvaan ja muuhun toimintaan, joka ei sisälly edellä mainittuihin viiteen energian loppukäyttöön (esim. ruohonleikkurit, uima-altaiden lämmitys, terassilämmittimet, ulkogrillit, saunat).

2.6.3.3   Maatalous

Kasvinviljelyyn ja kotieläintalouteen, riistatalouteen ja niihin liittyviin palveluihin luokiteltujen käyttäjien polttoainekulutus; NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 01.

2.6.3.4   Metsätalous

Metsätalouteen ja puunkorjuuseen luokiteltujen käyttäjien polttoainekulutus; NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 02.

2.6.3.5   Kalastus

Sisävesi-, rannikko- ja avomerikalastusta varten toimitetut polttoainemäärät. Kalastuksen olisi katettava polttoainetoimitukset kaikkien lippujen alla purjehtiville aluksille, jotka ovat ottaneet polttoainetäydennystä kyseisessä maassa (kansainvälinen kalastus mukaan luettuna), sekä kalastusteollisuudessa käytetty energia. NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 03.

2.6.3.6   Muualle luokittelematon – muu

Polttoainemäärät, jotka on käytetty muualle luokittelemattomaan toimintaan (kuten NACE Rev. 2:n nelinumerotaso 84.22). Tähän luokkaan sisältyy kokonaisuudessaan polttoaineiden sotilaskäyttö sekä kiinteissä että liikkuvissa kohteissa (esim. alukset, lentokoneet, maantieliikenne, majoitustiloihin käytetty energia) riippumatta siitä, onko kyseinen polttoaine toimitettu raportoivan maan vai jonkin muun maan asevoimille. Jos tätä nimikettä käytetään, siihen sisällytetyt määrät olisi selvitettävä raportissa.

3   TUOTTEET

3.1   Hiili (Kiinteät fossiiliset polttoaineet ja valmistetut kaasut)

3.1.1   KIVIHIILI

Kivihiili on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin antrasiitin, koksikivihiilen ja muun bitumisen kivihiilen yhteenlaskettu määrä.

3.1.2   ANTRASIITTI

Korkealuokkainen kivihiili, jota käytetään teollisuudessa ja kotitalouksissa. Siinä on yleensä alle 10 prosenttia haihtuvia aineita ja sen hiilipitoisuus on suuri (noin 90 prosenttia haihtumatonta hiiltä). Sen bruttolämpöarvo on suurempi kuin 24 000 kJ/kg määritettynä tuhkattomasta näytteestä käyttökosteudessa.

3.1.3   KOKSIKIVIHIILI

Bituminen kivihiili, jonka laatu on riittävä masuunissa käytettävän koksin (koksaamokoksin) valmistamiseksi. Sen bruttolämpöarvo on suurempi kuin 24 000 kJ/kg määritettynä tuhkattomasta näytteestä käyttökosteudessa.

3.1.4   MUU BITUMINEN KIVIHIILI

Hiili, jota käytetään höyrykattiloissa ja joka sisältää kaiken bitumisen hiilen, joka ei sisälly koksikivihiileen eikä antrasiittiin. Sille on tyypillistä antrasiittia suurempi haihtuvien aineiden osuus (yli 10 prosenttia) ja pienempi hiilipitoisuus (alle 90 prosenttia haihtumatonta hiiltä). Sen bruttolämpöarvo on suurempi kuin 24 000 kJ/kg määritettynä tuhkattomasta näytteestä käyttökosteudessa.

3.1.5   RUSKOHIILI

Ruskohiili on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin puolibitumisen kivihiilen ja ligniitin yhteenlaskettu määrä.

3.1.6   PUOLIBITUMINEN KIVIHIILI

Ei-agglomeroitunut hiili, jonka bruttolämpöarvo on 20 000–24 000 kJ/kg ja joka sisältää yli 31 prosenttia haihtuvia aineita kuivasta mineraalivapaasta aineesta laskettuna.

3.1.7   LIGNIITTI

Ei-agglomeroitunut hiili, jonka bruttolämpöarvo on pienempi kuin 20 000 kJ/kg ja joka sisältää enemmän kuin 31 prosenttia haihtuvia aineita kuivasta mineraalivapaasta aineesta laskettuna.

3.1.8   KIVIHIILIBRIKETIT

Yhdistelmäpolttoaine, joka on valmistettu kivihiilipölystä lisäämällä sidosainetta. Tuotetun puristehiilen määrä voi tämän vuoksi olla hieman suurempi kuin muuntoprosessissa kulutetun hiilen todellinen määrä.

3.1.9   KOKSAAMOKOKSI

Kiinteä tuote, joka on saatu koksaamalla kivihiiltä, pääosin koksikivihiiltä, korkeassa lämpötilassa ja jossa on niukalti kosteutta ja haihtuvia aineita. Koksaamokoksia käytetään pääosin rauta- ja terästeollisuudessa energianlähteenä ja kemiallisena reaktioaineena.

Koksimurska ja valimokoksi ilmoitetaan tässä luokassa.

Puolikoksi (kiinteä tuote, jota saadaan koksaamalla hiiltä alhaisessa lämpötilassa) olisi sisällytettävä tähän luokkaan. Puolikoksia käytetään lämmitysenergiana sekä itse muuntolaitoksessa.

Tähän nimikkeeseen sisältyvät myös ligniitistä valmistettu koksi, koksimurska ja puolikoksi.

3.1.10   KAASUKOKSI

Kaupunkikaasun valmistuksessa kaasulaitoksessa käytettävästä kivihiilestä syntyvä sivutuote. Kaasukoksia käytetään lämmitykseen.

3.1.11   KIVIHIILITERVA

Bitumisen hiilen kuivatislauksen tulos. Kivihiiliterva on nestemäinen sivutuote, jota saadaan tislattaessa kivihiiltä koksin valmistamiseksi koksausuuniprosessissa tai jota tuotetaan ruskohiilestä (”alhaisen lämpötilan terva”).

3.1.12   BKB (RUSKOHIILIBRIKETIT)

Ruskohiilibriketit ovat ligniitistä tai puolibitumisesta kivihiilestä valmistettua yhdistelmäpolttoainetta, jota tuotetaan briketoimalla suuressa paineessa ilman sidosaineen lisäystä, mukaan luettuina kuivattu ligniittijauhe ja -pöly.

3.1.13   VALMISTETUT KAASUT

Valmistetut kaasut on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin kaasulaitoskaasun, koksikaasun, masuunikaasun ja muiden talteen otettujen kaasujen yhteenlaskettu määrä.

3.1.14   JAKELUKAASU

Tähän sisältyvät kaikki kaasutyypit, joita tuotetaan sellaisissa julkisissa tai yksityisissä tuotantolaitoksissa, joiden pääasiallisena tehtävänä on kaasun valmistus, siirto ja jakelu. Siihen sisältyy hiillyttämällä tuotettu kaasu (myös koksaamoissa tuotettu ja kaasulaitoskaasuksi siirretty kaasu), kokonaan kaasuttamalla tuotettu kaasu riippumatta siitä, onko sitä rikastettu öljytuotteilla (LPG, pohjaöljy jne.), sekä kaasu, joka on tuotettu reformoimalla tai yksinkertaisesti sekoittamalla kaasuja ja/tai ilmaa, mukaan luettuna maakaasuun sekoitettu kaasu, joka jaetaan ja kulutetaan maakaasuverkon kautta. Muiden hiilikaasujen muunnosta peräisin oleva kaasun määrä olisi ilmoitettava kaasulaitoskaasun tuotantona.

3.1.15   KOKSIKAASU

Koksikaasua saadaan sivutuotteena valmistettaessa koksaamokoksia raudan ja teräksen tuotantoa varten.

3.1.16   MASUUNIKAASU

Masuunikaasua syntyy koksin polttamisen yhteydessä rauta- ja terästeollisuuden masuuneissa. Se otetaan talteen ja käytetään polttoaineena osittain itse laitoksessa ja osittain muissa terästeollisuuden prosesseissa tai voimaloissa, jotka on varustettu sen polttamista varten.

3.1.17   MUUT TALTEEN OTETUT KAASUT

Saatu sivutuotteena teräksenvalmistuksesta happipuhallusmenetelmällä, otettu talteen masuunin ulostulosta. Kaasut tunnetaan myös nimillä konverttikaasu, masuunikaasu ja happipuhallusmasuunikaasu. Talteen otetun polttoaineen määrä olisi ilmoitettava bruttolämpöarvon mukaisena. Tämä kattaa myös erittelemättömät muut kuin edellä mainitut valmistetut kaasut kuten kiinteästä hiilestä saatavat palavat kaasut, joita otetaan talteen muualla määrittelemättömissä valmistus- ja kemiallisissa prosesseissa.

3.1.18   TURVE

Turve on palavaa pehmeää, huokoista tai puristettua, kerrostunutta kasviperäistä ainesta, jonka vesipitoisuus on suuri (enintään 90 prosenttia käsittelemättömänä) ja joka on helposti leikkaantuvaa, väriltään vaalean tai tumman ruskeaa. Turve käsittää palaturpeen ja jyrsinturpeen. Muuhun kuin energiaksi käytetty turve ei sisälly tähän.

3.1.19   TURVETUOTTEET

Turvebrikettien kaltaiset tuotteet, jotka saadaan suoraan tai välillisesti palaturpeesta tai jyrsinturpeesta.

3.1.20   ÖLJYLIUSKE JA -HIEKKA

Öljyliuske ja -hiekka ovat sedimenttikiveä, joka sisältää orgaanista ainesta kerogeenina. Kerogeeni on vahamainen, runsaasti hiilivetyä sisältävä aine, jota pidetään öljyn esiasteena. Öljyliuske voidaan polttaa sellaisenaan tai sitä voidaan käsitellä kuumentamalla liuskeöljyn uuttamiseksi. Liuskeöljy ja muut nesteyttämisestä saadut tuotteet olisi ilmoitettava muina hiilivetyinä öljytuotteiden yhteydessä.

3.2   Maakaasu

3.2.1   MAAKAASU

Maakaasu käsittää pääosin metaanista koostuvat maanalaisten esiintymien nestemäisessä tai kaasumaisessa muodossa olevat kaasut riippumatta talteenottomenetelmästä (konventionaalinen ja ei-konventionaalinen). Siihen sisältyvät ”kaasukentillä tuotettu kaasu”, joka on peräisin ainoastaan kaasumaisia hiilivetyjä tuottavilta kentiltä, ”öljyntuotannon yhteydessä talteen otettu kaasu”, jota tuotetaan raakaöljyn ohella, sekä hiilikaivoksista (hiilikaivoskaasu) tai hiilijuonteista (hiilijuonnekaasu) talteen otettu metaani. Maakaasuun eivät sisälly biokaasu ja valmistetut kaasut. Näiden tuotteiden siirto maakaasuverkkoon on ilmoitettava maakaasusta erillään. Maakaasu käsittää nesteytetyn maakaasun (LNG) sekä paineistetun maakaasun (CNG).

3.3   Sähkö ja lämpö

3.3.1   SÄHKÖ

Sähköllä tarkoitetaan energian siirtoa fysikaalisen ilmiön kautta, johon kuuluvat sähkövaraukset sekä niiden vaikutukset levossa ja liikkeessä. Kaikki käytetty, tuotettu ja kulutettu sähkö on ilmoitettava, myös verkon ulkopuolinen sekä itse kulutettu sähkö. Verkon ulkopuolinen sähkö tuotetaan laitoksissa, joita ei ole tuotannon näkökulmasta yhdistetty verkkoon; laitos ei voi syöttää tuotettua sähköä verkkoon. Itse kulutettu sähkö on tuottajan ennen verkkoon syöttämistä kuluttamaa sähköä.

3.3.2   LÄMPÖ (JOHDETTU LÄMPÖ)

Lämmöllä tarkoitetaan aineen rakenneosien etenemis-, pyörimis- ja värähtelyliikkeen sekä aineen olomuodon muutosten tuottamaa energiaa. Kaikki tuotettu lämpö, lukuun ottamatta omaan käyttöön tuottajien tuottamaa lämpöä, jota ei myyty, on ilmoitettava; kaikki muut lämmön muodot ilmoitetaan niiden tuotteiden käyttönä, joista lämpö tuotettiin.

3.4   Öljy (Raakaöljy ja öljytuotteet)

3.4.1   RAAKAÖLJY

Raakaöljy on luonnon mineraaliöljyä, joka koostuu hiilivetyjen seoksesta sekä niihin liittyvistä epäpuhtauksista, kuten rikistä. Normaalissa pintalämpötilassa ja -paineessa se on nestemuodossa, ja sen fysikaaliset ominaisuudet (tiheys, viskositeetti jne.) vaihtelevat suuresti. Tähän luokkaan sisältyvät öljyntuotannon yhteydessä tuotetusta maakaasusta ja muusta maakaasusta kentällä tai kaasun erottelussa talteen otetut kondensaatit, jos ne sekoitetaan kaupalliseen raakaöljyyn. Määrät olisi ilmoitettava talteenottomenetelmästä riippumatta (konventionaalinen ja ei-konventionaalinen). Raakaöljyyn ei sisälly maakaasukondensaatti.

3.4.2   MAAKAASUKONDENSAATTI (NGL)

Maakaasukondensaatti on nestemäisiä tai nesteytettyjä hiilivetyjä, jotka on otettu talteen maakaasusta erottelulaitoksissa tai kaasunkäsittelylaitoksissa. Maakaasukondensaattiin sisältyy etaania, propaania, butaania (tavallista ja isobutaania), (iso)pentaania sekä raskaampia hiilivetyjä (käytetään joskus myös nimeä luonnonbensiini tai laitoskondensaatti).

3.4.3   JALOSTAMON SYÖTTÖAINEET

Jalostamon syöttöaine on prosessoitua öljyä, joka on tarkoitettu jatkojalostukseen (esim. suoratislattu polttoöljy tai tyhjiökaasuöljy) ilman sekoitusta. Se muunnetaan lisäkäsittelyllä yhdeksi tai useammaksi komponentiksi ja/tai valmiiksi tuotteiksi. Tähän määritelmään sisältyvät myös petrokemian teollisuudesta jalostamoteollisuuteen palautetut tuotteet (esim. pyrolyysibensiini, C4-fraktiot, kaasuöljy- ja polttoöljyfraktiot).

3.4.4   LISÄAINEET / HAPETTAVAT LISÄAINEET

Lisäaineet ovat muita kuin hiilivety-yhdisteitä, joita lisätään tai sekoitetaan öljytuotteisiin niiden ominaisuuksien (oktaani, setaani, kylmäominaisuudet jne.) muuttamiseksi. Lisäaineita ovat hapettavat lisäaineet (kuten alkoholi (metanoli, etanoli), eetterit (metyyli-tert-butyylieetteri (MTBE), etyyli-tert-butyylieetteri (ETBE) ja tert-amyylimetyylieetteri (TAME) jne.), esterit (rypsiöljy- tai dimetyyliesteri jne.) ja kemialliset yhdisteet (kuten tetrametyylilyijy (TML), tetraetyylilyijy (TEL) ja pesuaineet). Tässä luokassa ilmoitettujen lisäaineiden / hapettavien lisäaineiden (alkoholit, eetterit, esterit ja muut kemialliset yhdisteet) määrien olisi liityttävä ainemääriin, jotka on sekoitettu polttoaineisiin tai jotka on tarkoitettu käytettäviksi polttoaineena. Tähän luokkaan kuuluvat nestemäisten fossiilisten polttoaineiden kanssa sekoitettavat biopolttoaineet.

3.4.5   Biopolttoaineet lisäaineissa / hapettavissa lisäaineissa

Tässä luokassa ilmoitetut nestemäisten biopolttoaineiden määrät koskevat seokseksi sekoitettuja nestemäisiä biopolttoaineita ja tarkoittavat ainoastaan nestemäisen biopolttoaineen määrää eivätkä sitä nesteiden kokonaismäärää, johon biopolttoaineet sekoitetaan. Tähän eivät sisälly mitkään sellaiset nestemäiset biopolttoaineet, joita ei ole sekoitettu.

3.4.6   MUUT HIILIVEDYT

Bitumipitoisesta hiekasta, liuskeöljystä jne. saatu synteettinen raakaöljy, hiilen nesteyttämisestä saadut nesteet, maakaasun muuntamisesta bensiiniksi tuloksena saadut nesteet, vety ja emulsifioidut öljyt (esim. orimulsion); tähän ei sisälly öljyliuske; tähän sisältyy liuskeöljy (sekundaarituote).

3.4.7   ÖLJYTUOTTEET

Öljytuotteet on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin jalostamokaasun, etaanin, nestekaasun, teollisuusbensiinin, moottoribensiinin, lentobensiinin, bensiininomaisen lentopetrolin, lentopetrolin, muun petrolin, kaasu-/dieselöljyn, polttoöljyn, raskasbensiinin ja muun teollisuusbensiinin, voiteluaineiden, bitumin, parafiinivahojen, maaöljykoksin ja muiden tuotteiden yhteenlaskettu määrä.

3.4.8   JALOSTAMOKAASU

Jalostamokaasuun sisältyy kondensoitumattomien kaasujen seos, joka koostuu pääasiassa vedystä, metaanista, etaanista ja olefiineista, jotka on saatu jalostamoissa suoritetun raakaöljyn tislauksen tai öljytuotteiden käsittelyn (esim. krakkauksen) aikana. Tähän sisältyvät myös petrokemian teollisuudesta palautetut kaasut.

3.4.9   ETAANI

Luonnostaan kaasumainen suoraketjuinen hiilivety (C2H6), jota saadaan maakaasusta ja jalostamon kaasuvirroista.

3.4.10   NESTEKAASU

Nestekaasu on kevyitä parafiinisiä hiilivetyjä, jotka on saatu jalostamoprosesseista, raakaöljyn stabiloinnista ja maakaasun käsittelylaitoksista. Nestekaasu koostuu pääosin propaanista (C3H8) ja butaanista (C4Hl0) tai näiden kahden yhdistelmästä. Nestekaasu voi myös sisältää propyleeniä, butyleeniä, isopropyleeniä ja isobutyleeniä. Nestekaasu on yleensä nesteytetty paineen avulla kuljetusta tai varastointia varten.

3.4.11   TEOLLISUUSBENSIINI

Teollisuusbensiini on raaka-aine, joka on tarkoitettu petrokemian teollisuuden käyttöön (esim. etyleenin valmistukseen tai aromaattien tuotantoon) tai bensiinin tuotantoon reformoimalla tai isomeroimalla jalostamossa. Teollisuusbensiini käsittää ainesta tislausalueelta 30–210 °C tai osasta tätä aluetta.

3.4.12   MOOTTORIBENSIINI

Moottoribensiini koostuu kevyiden hiilivetyjen seoksesta tislausalueelta 35–215 °C. Sitä käytetään polttoaineena maalla käytettävissä ottomoottoreissa. Moottoribensiini voi sisältää lisäaineita, hapettavia lisäaineita, oktaaniluvun parantajia, myös lyijy-yhdisteitä. Tähän sisältyvät moottoribensiinin sekoiteosat (lukuun ottamatta lisäaineita / hapettavia lisäaineita), esim. alkylaatit, isomeraatit, reformaatit sekä valmiina moottoribensiininä käytettäväksi tarkoitettu krakattu bensiini. Moottoribensiini on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin moottoribensiiniin sekoitetun biobensiinin ja muun kuin biobensiinin yhteenlaskettu määrä.

3.4.12.1   Moottoribensiiniin sekoitettu biobensiini

Biobensiini, joka on sekoitettu moottoribensiiniin.

3.4.12.2   Muu kuin biobensiini

Jäljellä oleva osa moottoribensiinistä – moottoribensiini ilman siihen sekoitettua biobensiiniä (lähinnä fossiilista alkuperää oleva moottoribensiini).

3.4.13   Lentobensiini

Moottoripolttoaine, joka on valmistettu erityisesti ilma-alusten mäntämoottoreita varten, jonka oktaaniluku soveltuu moottoriin, jonka jäätymispiste on – 60 °C ja jonka tislausalue on yleensä 30–180 °C.

3.4.14   BENSIININOMAINEN LENTOPETROLI (TEOLLISUUSBENSIININOMAINEN LENTOPETROLI TAI JP4)

Tähän sisältyvät kaikki kevyet hiilivetyöljyt, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ilma-alusten turbiinimoottoreissa ja joiden tislausalue on 100–250 °C. Niitä saadaan sekoittamalla petroleita ja bensiiniä tai teollisuusbensiinejä siten, että aromaattinen sisältö on enintään 25 tilavuusprosenttia ja höyrynpaine on välillä 13,7–20,6 kPa.

3.4.15   LENTOPETROLI

Ilma-alusten turbiinimoottoreissa käytetty tisle. Sillä on samat tislausominaisuudet, eli tislausalue on välillä 150–300 °C (yleensä ei yli 250 °C), ja leimahduspiste kuin petrolilla. Lisäksi siihen sovelletaan (esim. jäätymispistettä koskevia) erityisvaatimuksia, jotka IATA (Kansainvälinen lentoliikenneliitto) on vahvistanut. Tähän sisältyvät lentopetrolin sekoiteosat. Lentopetroli on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin lentopetroliin sekoitetun biolentopetrolin ja muun kuin biolentopetrolin yhteenlaskettu määrä.

3.4.15.1   Lentopetroliin sekoitettu biolentopetroli

Biolentopetroli, joka on sekoitettu lentopetroliin.

3.4.15.2   Muu kuin biolentopetroli

Jäljellä oleva osa lentopetrolista – lentopetroli ilman siihen sekoitettua biolentopetrolia (lähinnä fossiilista alkuperää oleva lentopetroli).

3.4.16   MUU PETROLI

Jalostettu öljytisle, jota käytetään muilla toimialoilla kuin lentoliikenteessä. Sen tislausalue on 150–300 °C.

3.4.17   KAASU-/DIESELÖLJY (KEVYT POLTTOÖLJY)

Kaasu-/dieselöljy on pääosin keskiraskas tisle, jonka tislausalue on 180–380 °C. Tähän sisältyvät sekoiteosat. Saatavilla on useita laatuja käyttötarkoituksen mukaisesti. Kaasu-/dieselöljyyn sisältyy autojen ja rekkojen puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu dieselöljy. Kaasu-/dieselöljyyn sisältyy kevyt lämmitysöljy teolliseen ja kaupalliseen käyttöön, meriliikenteessä ja raideliikenteessä käytetty dieselöljy, muu kaasuöljy, myös raskaat kaasuöljyt, joiden tislausalue on 380–540 °C ja joita käytetään petrokemian syöttöaineina. Kaasu/dieselöljy on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin kaasu-/dieselöljyyn sekoitettujen biodieseleiden ja muiden kuin biodieseleiden yhteenlaskettu määrä.

3.4.17.1   Kaasu-/dieselöljyyn sekoitetut biodieselit

Biodieselit, jotka on sekoitettu kaasu-/dieselöljyyn.

3.4.17.2   Muut kuin biodieselit

Jäljellä oleva osa kaasu-/dieselöljystä – kaasu-/dieselöljy ilman siihen sekoitettuja biodieseleitä (lähinnä fossiilista alkuperää oleva kaasu-/dieselöljy).

3.4.18   POLTTOÖLJY (RASKAS POLTTOÖLJY)

Tähän sisältyvät kaikki muut (raskaat) polttoöljyt (myös sekoittamalla saadut). Kinemaattinen viskositeetti on yli 10 cSt 80 °C:ssa. Leimahduspiste on aina yli 50 °C ja tiheys aina suurempi kuin 0,90 kg/l. Polttoöljy on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin vähärikkisen polttoöljyn ja runsasrikkisen polttoöljyn yhteenlaskettu määrä.

3.4.18.1   Vähärikkinen polttoöljy

Polttoöljy, jonka rikkipitoisuus on alle 1 %.

3.4.18.2   Runsasrikkinen polttoöljy

Polttoöljy, jonka rikkipitoisuus on vähintään 1 %.

3.4.19   RASKASBENSIINI JA MUU TEOLLISUUSBENSIINI

Raskasbensiini ja muu teollisuusbensiini määritellään jalostetuiksi keskiraskaiksi tisleiksi, joiden tislausalue on sama kuin teollisuusbensiinin/petrolin. Niihin sisältyvät teollisuusbensiini (käytetään myös nimitystä SBP; kevyitä öljyjä, joiden tislausalue on 30–200 °C teollisuusbensiinin 7 tai 8 laatuluokassa, jotka eroavat toisistaan tislausalueesta valitun osan mukaisesti – laatuluokat määritellään lämpötilaeron mukaisesti 5 tilavuusprosentin ja 90 tilavuusprosentin tislauspisteen välillä (joka on enintään 60 °C)) ja raskasbensiini (teollisuusbensiini, jonka leimahduspiste on yli 30 °C ja tislausalue 135–200 °C).

3.4.20   VOITELUAINEET

Tislauksen sivutuotteena tuotettuja hiilivetyjä, joita käytetään pääasiassa kitkan vähentämiseen liikepintojen väliltä. Tähän sisältyvät kaikki voiteluöljyn käyttölaadut värttinäöljystä sylinteriöljyyn sekä kaikki rasvoissa ja moottoriöljyissä käytetyt laadut sekä kaikenlaatuiset voiteluöljyjakeet.

3.4.21   BITUMI

Kiinteä, puolikiinteä tai viskoosinen hiilivety, jolla on kolloidinen rakenne, väriltään ruskeasta mustaan, saadaan raakaöljyn tislausjäämänä atmosfäärisestä tislauksesta saatujen raakaöljyn tislausjäämien tyhjiötislauksessa. Bitumi tunnetaan myös usein asfalttina ja sitä käytetään pääasiassa tierakentamisessa ja kattomateriaalina. Tähän sisältyvät nesteytetty bitumi ja bitumiliuos.

3.4.22   PARAFIINIVAHAT

Nämä ovat tyydyttyneitä alifaattisia hiilivetyjä. Ne ovat jäämiä, joita saadaan poistettaessa vahaa voiteluöljyistä. Niillä on kiderakenne, jonka hienokiteisyys riippuu niiden laadusta. Niiden pääominaisuudet ovat seuraavat: ne ovat värittömiä, hajuttomia ja läpikuultavia ja niiden sulamispiste on yli 45 °C.

3.4.23   ÖLJYKOKSI

Musta, kiinteä sivutuote, jota saadaan pääasiassa krakkaamalla ja karbonoimalla öljypohjaisia syöttöaineita, tyhjiötislauksen jäämiä, tervaa ja pikeä esimerkiksi hidastetussa koksaus- tai nestekoksausprosessissa. Se koostuu pääosin hiilestä (90–95 %) ja sen tuhkapitoisuus on alhainen. Sitä käytetään syöttöaineena koksaamoissa terästeollisuutta varten, lämmitykseen, elektrodien valmistukseen sekä kemikaalien valmistukseen. Kaksi tärkeintä lajia ovat ”vihreä koksi” ja ”kalsinoitu koksi”. Tähän sisältyy myös ”katalyyttikoksi”, jota kertyy katalyyttiin jalostusprosessin aikana; tällaista koksia ei voida ottaa talteen, ja se yleensä poltetaan jalostamopolttoaineena.

3.4.24   MUUT TUOTTEET

Kaikki edellä erikseen mainitsemattomat tuotteet, esimerkiksi terva ja rikki. Tähän sisältyvät jalostamoissa tuotetut aromaatit (esim. BTX eli bentseeni, tolueeni ja ksyleeni) ja olefiinit (esim. propyleeni).

3.5   Uusiutuvat energianlähteet ja jätteet

3.5.1   VESIVOIMA

Veden potentiaali- ja liike-energia, joka muunnetaan sähköksi vesivoimalaitoksissa. Vesivoima on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin pelkkien vesivoimalaitosten, yhdistettyjen pumppuvoimalaitosten ja pelkkien pumppuvoimalaitosten yhteenlaskettu määrä.

3.5.1.1   Pelkät vesivoimalaitokset

Vesivoimalat, jotka käyttävät pelkästään veden suoraa luontaista sisäänvirtausta ja joilla ei ole kapasiteettia vesivoiman pumppausvarastointiin (veden pumppaamiseen ylöspäin).

3.5.1.2   Yhdistetyt pumppuvoimalaitokset

Vesivoimalat, joissa vesi virtaa luontaisesti sisään ylempänä sijaitsevaan altaaseen, jossa koko laitteistoa tai osaa siitä voidaan käyttää veden pumppaamiseen ylöspäin; sähkön tuotto perustuu sekä veden luontaiseen sisäänvirtaukseen että aiemmin ylöspäin pumpattuun veteen.

3.5.1.3   Pelkät pumppuvoimalaitokset

Vesivoimalat, joissa ei ole veden luontaista sisäänvirtausta ylempänä sijaitsevaan altaaseen; valtaosa sähköntuotannon perustana olevasta vedestä on aiemmin ylöspäin pumpattua vettä, ei kuitenkaan sadevedestä tai lumesta saatua.

3.5.2   GEOTERMINEN ENERGIA

Maankuoren lämmöstä yleensä kuumana vetenä tai höyrynä saatavilla olevaa energiaa; tähän ei kuulu maalämpöpumpuilla talteen otettu ympäröivän ilman lämpö. Geotermisen energian tuotantoa on tuotantoporakaivossa kuumentuneen nesteen ja (talteenottoprosessin) lopussa poistetun nesteen välinen entalpiaero.

3.5.3   AURINKOENERGIA

Aurinkoenergia on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin aurinkosähkön ja aurinkolämmön yhteenlaskettu määrä.

3.5.3.1   Aurinkosähkö

Auringonvalo, joka on muunnettu sähköksi käyttämällä aurinkokennoja, jotka auringonvalossa tuottavat sähköä. Kaikki tuotettu sähkö on ilmoitettava (myös pienimuotoinen tuotanto sekä verkon ulkopuoliset laitokset).

3.5.3.1.1   Kattojärjestelmä

Tässä ilmoitetaan sellaisissa rakennuksen rakenteissa sijaitsevien aurinkosähköpaneelien tuottaman energian määrä, joiden ensisijainen tarkoitus ei ole energiantuotanto. Siihen sisältyvät myös rakennuksen integroidut aurinkosähköjärjestelmät, joissa aurinkosähköpaneelit sijaitsevat jossain muussa rakennuksen osassa kuin katolla. Aurinkosähköpaneeleita ei pidetä kattojärjestelmänä, jos ne on asennettu laajalle alueelle maassa siten, että ne vievät lisätilaa (esim. maatalousalueita).

3.5.3.1.2   Verkon ulkopuolinen sähkö

Tässä ilmoitetaan verkon ulkopuolinen sähkö liitteen A kohdan 3.3.1 mukaisesti.

3.5.3.2   Aurinkolämpö

Auringonsäteilystä (auringonvalosta) saatava lämpö, joka hyödynnetään energiana. Tähän kuuluvat esimerkiksi aurinkolämpövoimalat ja aktiiviset järjestelmät lämpimän talousveden tuotantoa tai rakennusten sisätilojen lämmitystä varten. Tässä tapauksessa energiantuotantoa on se lämpö, joka saadaan lämmönsiirtoaineeseen, eli hetkellinen aurinkoenergia, josta on vähennetty optiset ja aurinkokerääjän häviöt. Tähän ei sisälly passiivisten järjestelmien avulla rakennusten lämmitystä, jäähdytystä ja valaistusta varten talteen otettu aurinkoenergia, tähän kuuluu ainoastaan aktiivisiin järjestelmiin liittyvä aurinkoenergia.

3.5.4   VUOROVESI-, AALTO-, MERIENERGIA

Vuoroveden liikkeestä, aaltoliikkeestä tai meriveden virtauksesta saatu mekaaninen energia, jota hyödynnetään sähköntuotantoon.

3.5.5   TUULI

Tuulen kineettinen energia, joka hyödynnetään sähköntuotantoon tuuliturbiineissa. Tuulivoima on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin onshore-tuulivoiman ja offshore-tuulivoiman yhteenlaskettu määrä.

3.5.5.1   Onshore-tuulivoima

Sähköntuotanto tuulesta maalla sijaitsevissa paikoissa (sisämaa, myös järvet ja muut sisävedet).

3.5.5.2   Offshore-tuulivoima

Sähköntuotanto tuulesta offshore (esim. meret, valtameret ja tekosaaret). Asianomaisen alueen aluevesien ulkopuolella tapahtuneen offshore-tuulivoiman tuotannossa on otettava huomioon kaikki maan talousvyöhykkeellä sijaitsevat tuulivoimayksiköt.

3.5.6   TEOLLISUUSJÄTE (UUSIUTUMATON OSA)

Ilmoitetaan teollisuudesta peräisin oleva uusiutumaton jäte, joka on käytetty erityislaitoksissa suoraan polttamalla tarkoituksenmukaiseksi energiaksi. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena. Tähän ei kuulu jäte, joka on poltettu ottamatta energiaa talteen. Teollisuusjätteen uusiutuva osa olisi ilmoitettava biopolttoaineiden luokassa, joka kuvaa sitä parhaiten.

3.5.7   YHDYSKUNTAJÄTE:

Kotitalouksien, sairaaloiden ja palvelualojen tuottamat jätteet (yleisesti kaikki talousjätettä muistuttava jäte), jotka on käytetty erityislaitoksissa polttamalla suoraan tarkoituksenmukaiseksi energiaksi. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena. Tähän ei kuulu jäte, joka on poltettu ottamatta energiaa talteen. Yhdyskuntajäte on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin uusiutuvan yhdyskuntajätteen ja uusiutumattoman yhdyskuntajätteen yhteenlaskettu määrä.

3.5.7.1   Uusiutuva yhdyskuntajäte

Biologista alkuperää olevan yhdyskuntajätteen osuus.

3.5.7.2   Uusiutumaton yhdyskuntajäte

Muuta kuin biologista alkuperää olevan yhdyskuntajätteen osuus.

3.5.8   BIOPOLTTOAINEET

Biopolttoaineet on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin kiinteiden biopolttoaineiden, biokaasun ja nestemäisten biopolttoaineiden yhteenlaskettu määrä. Energiatilastojen alaan eivät kuulu muuksi kuin energiaksi käytetyt biopolttoaineet (esim. rakentamiseen tai huonekalujen valmistukseen käytetty puu, moottorien voiteluun tarkoitettu biohajoava voiteluaine ja tienpinnalle käytetty biobitumi).

3.5.8.1   Kiinteät biopolttoaineet

Tähän sisältyy kiinteä biologista alkuperää oleva orgaaninen, muu kuin fossiilinen aines (tunnetaan myös biomassana), jota voidaan käyttää polttoaineena lämmön tai sähkön tuotantoon. Kiinteät biopolttoaineet on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin puuhiilen, polttopuun, puutähteen ja puun sivutuotteiden, mustalipeän, sokeriruokojätteen, eläinjätteen, muun kasviaineksen ja -tähteen sekä teollisuusjätteen uusiutuvan osan yhteenlaskettu määrä.

3.5.8.1.1   Puuhiili

Puuhiili on kiinteistä biopolttoaineista valmistettua polttoainetta – puun tai muun kasviaineksen kuivatislauksen ja pyrolyysin kiinteä jäämä.

3.5.8.1.2   Polttopuu, puutähde ja puun sivutuotteet

Polttopuu (halkoina, risuina, pelletteinä tai lastuina), joka saadaan luonnon metsistä tai hoidetuista metsistä tai yksittäin kasvavista puista. Tähän kuuluvat polttoaineena käytetty puutähde, jossa puun alkuperäinen koostumus on tallella, sekä puupelletit. Tähän eivät kuulu puuhiili ja mustalipeä. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.2.1   Puupelletit

Puupelletit on muodoltaan sylinterimäinen tuote, joka on saatu puutähteestä puristamalla.

3.5.8.1.3   Mustalipeä

Energia, joka saadaan emäksisestä jäteliuoksesta, jota saadaan uuttokattilasta paperinvalmistuksessa tarvittavan sulfaatti- tai soodamassan tuotannon aikana. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.4   Sokeriruokojäte

Polttoaine, joka on jäljellä mehun uuttamisen jälkeen sokeriruo’on prosessoinnissa. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.5   Eläinjäte

Eläinten eritteistä ja liha- ja kalajätteistä saatava energia, kun ne käytetään kuivana suoraan polttoaineeksi. Tähän eivät kuulu anaerobista käymistä käyttävissä laitoksissa käytetyt jätteet. Näissä laitoksissa tuotetut polttokaasut kuuluvat biokaasuihin. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.6   Muut kasviainekset ja -tähteet

Muualle luokittelemattomat biopolttoaineet, joihin kuuluvat muun muassa olki, vihannesten kuoret, maapähkinän kuoret, puiden ja pensaiden leikkuujätteet, oliivin puristusjäte ja muut kasvien viljelyssä, korjuussa ja käsittelyssä syntyneet jätteet. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.7   Teollisuusjätteen uusiutuva osa

Teollisuusjätteen kiinteä uusiutuva osa, joka on käytetty erityislaitoksissa suoraan polttamalla tarkoituksenmukaiseksi energiaksi (esimerkiksi mutta ei yksinomaan luonnonkumin osuus jätekumirenkaissa tai luonnonkuitujen osuus tekstiilijätteessä – jätetilastoista annetussa asetuksessa (EY) N:o 2150/2002 määritellyistä jäteluokista 07.3 ja 07.6). Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.2   Biokaasu

Kaasu, joka pääasiassa koostuu biomassan anaerobisen hajoamisen tai biomassasta termisen prosessin kautta tuotetusta metaanista ja hiilidioksidista (mukaan luettuna jätebiomassa). Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena. Biokaasu on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin kaatopaikkakaasun, jätevedenpuhdistuksen biokaasun, muiden anaerobisessa hajoamisessa syntyvien biokaasujen ja termisten prosessien tuottamien biokaasujen yhteenlaskettu määrä.

3.5.8.2.1   Kaatopaikkakaasu

Biokaasu, joka syntyy kaatopaikkajätteen anaerobisen hajoamisen seurauksena.

3.5.8.2.2   Jätevedenpuhdistuksen biokaasu

Biokaasu, joka syntyy jätevesilietteen anaerobisen käymisen seurauksena.

3.5.8.2.3   Muut anaerobisen hajoamisen seurauksena syntyvät biokaasut

Biokaasu, joka syntyy eläinperäisen lietteen sekä teurastamo-, panimo- tai muun maataloustuotteita jalostavan elintarvike- ja muun teollisuuden jätteen anaerobisen käymisen seurauksena.

3.5.8.2.4   Termisissä prosesseissa syntyvät biokaasut

Biokaasu, joka syntyy biomassan termisten prosessien (kaasutuksen tai pyrolyysin) seurauksena.

3.5.8.3   Nestemäiset biopolttoaineet

Tähän luokkaan kuuluvat kaikki luonnon alkuperää olevat nestemäiset biopolttoaineet (esim. tuotettu biomassasta ja/tai jätteen biohajoavasta jakeesta), jotka soveltuvat sekoitettavaksi fossiilista alkuperää olevien nestemäisten polttoaineiden kanssa tai korvattavaksi niillä. Tässä luokassa ilmoitettujen nestemäisten biopolttoaineiden määriin olisi sisällytettävä puhtaassa muodossa oleva biopolttoaine, jota ei ole sekoitettu fossiilisiin polttoaineisiin. Nestemäisten biopolttoaineiden tuonnin ja viennin erityistapauksessa merkityksellistä on ainoastaan niillä polttoainemäärillä käyty kauppa, joita ei ole sekoitettu liikenteen polttonesteisiin (eli puhtaassa muodossaan olevat määrät); liikenteen polttonesteisiin sekoitettujen nestemäisten biopolttoaineiden kauppa olisi ilmoitettava öljyä koskevassa tuoteluokassa. Ainoastaan energiaksi käytetyt nestemäiset biopolttoaineet – poltettu sellaisenaan tai sekoitettuna fossiilisiin polttoaineisiin – on ilmoitettava. Nestemäiset biopolttoaineet on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin biobensiinin, biodieseleiden, biolentopetrolin ja muiden nestemäisten biopolttoaineiden yhteenlaskettu määrä.

3.5.8.3.1   Biobensiini

Nestemäisiä biopolttoaineita, jotka soveltuvat sekoitettavaksi fossiilista alkuperää olevaan moottoribensiiniin tai korvaamaan sitä.

3.5.8.3.1.1   Bioetanoli

Etanoli osana biobensiiniä.

3.5.8.3.2   Biodiesel

Nestemäisiä biopolttoaineita, jotka soveltuvat sekoitettavaksi fossiilista alkuperää olevaan dieselöljyyn tai korvaamaan sitä.

3.5.8.3.3   Biolentopetroli

Nestemäisiä biopolttoaineita, jotka soveltuvat sekoitettavaksi fossiilista alkuperää olevaan lentopetroliin tai korvaamaan sitä.

3.5.8.3.4   Muut nestemäiset biopolttoaineet

Nestemäiset polttoaineet, jotka eivät sisälly mihinkään edellisistä luokista.

3.5.9   LÄMPÖPUMPPUENERGIA

Käyttökelpoisella lämpötilatasolla olevaa lämpöenergiaa, joka on otettu talteen lämpöpumpuilla, joiden toimintaan tarvitaan sähköä tai muuta apuenergiaa. Tämä lämpöenergia voidaan varastoida ympäröivään ilmaan, maanpinnan alle tai pintaveteen. Arvot olisi ilmoitettava käyttäen samaa menetelmää, jota käytetään lämpöpumpuilla talteen otetun lämpöenergian ilmoittamisessa direktiivin 2009/28/EY ja direktiivin (EU) 2018/2001 nojalla; huomioon on kuitenkin otettava kaikki lämpöpumput niiden suorituskyvystä riippumatta.

3.6   Vety

Raaka-aineena, polttoaineena taikka energiankantajana tai energian varastointiin käytettävä vety on ilmoitettava. Kaikki vety on ilmoitettava riippumatta siitä, myydäänkö sitä. Seoksessa oleva vety olisi ilmoitettava ainoastaan silloin, kun se on seoksen pääasiallinen ainesosa ja sen puhtausaste on korkea.

LIITE B

VUOSITTAISET ENERGIATILASTOT

Tässä liitteessä kuvataan energiatilastojen vuosittaisen keruun ala, yksiköt, raportointijakso, tiheys, määräaika ja toimittamiseen liittyvät järjestelyt.

Jollei toisin mainita, seuraavia säännöksiä sovelletaan kaikkeen tässä liitteessä mainittuun tietojenkeruuseen:

| a) | Raportointijakso: Tiedot ilmoitetaan kalenterivuodelta (tammikuun 1. päivästä joulukuun 31. päivään) viitevuodesta 2022 alkaen. |
| --- | --- |

a)

Raportointijakso: Tiedot ilmoitetaan kalenterivuodelta (tammikuun 1. päivästä joulukuun 31. päivään) viitevuodesta 2022 alkaen.

| b) | Toimitustiheys: Tiedot olisi ilmoitettava vuosittain. |
| --- | --- |

b)

Toimitustiheys: Tiedot olisi ilmoitettava vuosittain.

| c) | Tietojen toimittamisen määräaika: Tiedot olisi toimitettava viimeistään raportointivuotta seuraavan vuoden lokakuun 31 päivänä, ellei toisin mainita. |
| --- | --- |

c)

Tietojen toimittamisen määräaika: Tiedot olisi toimitettava viimeistään raportointivuotta seuraavan vuoden lokakuun 31 päivänä, ellei toisin mainita.

| d) | Toimitusmuoto: Tietojen toimitusmuodon olisi vastattava Eurostatin ilmoittamaa soveltuvaa tiedonsiirtostandardia. |
| --- | --- |

d)

Toimitusmuoto: Tietojen toimitusmuodon olisi vastattava Eurostatin ilmoittamaa soveltuvaa tiedonsiirtostandardia.

| e) | Tietojen toimitusmenetelmä: Tiedot olisi lähetettävä tai ladattava sähköisesti Eurostatin keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen. |
| --- | --- |

e)

Tietojen toimitusmenetelmä: Tiedot olisi lähetettävä tai ladattava sähköisesti Eurostatin keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen.

Liitteessä A on niiden termien selitys, joita ei selitetä tässä liitteessä.

1.   KIINTEÄT FOSSIILISET POLTTOAINEET JA VALMISTETUT KAASUT

1.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Jollei toisin ilmoiteta, tämä tietojenkeruu koskee kaikkia energiatuotteita, jotka luetellaan liitteen A luvussa 3.1. HIILI (Kiinteät fossiiliset polttoaineet ja valmistetut kaasut)

1.2   Aggregaattiluettelo

Seuraava aggregaattiluettelo on ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, jollei toisin ilmoiteta.

1.2.1   HANKINTA

| 1.2.1.1 | Tuotanto |
| --- | --- |

1.2.1.1

| 1.2.1.1.1 | Maanalainen tuotanto
  Koskee ainoastaan antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä sekä ligniittiä. |
| --- | --- |

1.2.1.1.1

Koskee ainoastaan antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä sekä ligniittiä.

| 1.2.1.1.2 | Maan pinnalla tapahtuva tuotanto
  Koskee ainoastaan antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä sekä ligniittiä. |
| --- | --- |

1.2.1.1.2

Koskee ainoastaan antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä sekä ligniittiä.

| 1.2.1.2 | Saanti muista lähteistä
  Tämä koostuu kahdesta osasta:






  — | talteen otetut lietteet, jauheet ja muut heikkolaatuiset kivihiilituotteet, joita ei voida luokitella hiilityypin mukaan, mukaan lukien jätekasoista ja muista jätesäiliöistä talteen otettu hiili; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2

Tämä koostuu kahdesta osasta:

—

talteen otetut lietteet, jauheet ja muut heikkolaatuiset kivihiilituotteet, joita ei voida luokitella hiilityypin mukaan, mukaan lukien jätekasoista ja muista jätesäiliöistä talteen otettu hiili;

| — | saanti muista lähteistä. |
| --- | --- |

—

saanti muista lähteistä.

| 1.2.1.3 | Saanti muista lähteistä: öljytuotteista
  Ei koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, turvetta eikä öljyliusketta ja -hiekkaa. |
| --- | --- |

1.2.1.3

Ei koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, turvetta eikä öljyliusketta ja -hiekkaa.

| 1.2.1.4 | Saanti muista lähteistä: maakaasusta
  Ei koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, turvetta eikä öljyliusketta ja -hiekkaa. |
| --- | --- |

1.2.1.4

Ei koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, turvetta eikä öljyliusketta ja -hiekkaa.

| 1.2.1.5 | Saanti muista lähteistä: uusiutuvista
  Ei koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, turvetta eikä öljyliusketta ja -hiekkaa. |
| --- | --- |

1.2.1.5

Ei koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, turvetta eikä öljyliusketta ja -hiekkaa.

| 1.2.1.6 | Tuonti |
| --- | --- |

1.2.1.6

| 1.2.1.7 | Vienti |
| --- | --- |

1.2.1.7

| 1.2.1.8 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet |
| --- | --- |

1.2.1.8

| 1.2.1.9 | Varastomuutokset |
| --- | --- |

1.2.1.9

1.2.2   MUUNTOSEKTORI

| 1.2.2.1 | Päätoimiset tuottajat – sähkön erillistuotanto |
| --- | --- |

1.2.2.1

| 1.2.2.2 | Päätoimiset tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt |
| --- | --- |

1.2.2.2

| 1.2.2.3 | Päätoimiset tuottajat – lämmön erillistuotanto |
| --- | --- |

1.2.2.3

| 1.2.2.4 | Omaan käyttöön tuottajat – sähkön erillistuotanto |
| --- | --- |

1.2.2.4

| 1.2.2.5 | Omaan käyttöön tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt |
| --- | --- |

1.2.2.5

| 1.2.2.6 | Omaan käyttöön tuottajat – lämmön erillistuotanto |
| --- | --- |

1.2.2.6

| 1.2.2.7 | Puristehiililaitokset |
| --- | --- |

1.2.2.7

| 1.2.2.8 | Koksaamot |
| --- | --- |

1.2.2.8

| 1.2.2.9 | Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset |
| --- | --- |

1.2.2.9

| 1.2.2.10 | Kaasulaitokset |
| --- | --- |

1.2.2.10

| 1.2.2.11 | Masuunit |
| --- | --- |

1.2.2.11

| 1.2.2.12 | Kivihiilen nesteyttäminen |
| --- | --- |

1.2.2.12

| 1.2.2.13 | Maakaasuun sekoittamista varten |
| --- | --- |

1.2.2.13

| 1.2.2.14 | Muualle luokittelematon – muuntaminen |
| --- | --- |

1.2.2.14

1.2.3   ENERGIASEKTORI

| 1.2.3.1 | Sähkön erillistuotantolaitokset, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset sekä lämpölaitokset |
| --- | --- |

1.2.3.1

| 1.2.3.2 | Hiilikaivokset |
| --- | --- |

1.2.3.2

| 1.2.3.3 | Puristehiililaitokset |
| --- | --- |

1.2.3.3

| 1.2.3.4 | Koksaamot |
| --- | --- |

1.2.3.4

| 1.2.3.5. | Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset |
| --- | --- |

1.2.3.5.

| 1.2.3.6 | Kaasulaitokset |
| --- | --- |

1.2.3.6

| 1.2.3.7 | Masuunit |
| --- | --- |

1.2.3.7

| 1.2.3.8 | Öljynjalostamot |
| --- | --- |

1.2.3.8

| 1.2.3.9 | Kivihiilen nesteyttäminen |
| --- | --- |

1.2.3.9

| 1.2.3.10 | Muualle luokittelematon – energiasektori |
| --- | --- |

1.2.3.10

1.2.4   SIIRTO- JA JAKELUHÄVIÖT

1.2.5   MUU KUIN ENERGIAKÄYTTÖ

| 1.2.5.1 | Teollisuus, muuntosektori ja energiasektori
  Teollisuuden, muuntosektorin ja energiasektorin kaikkien alasektorien muu kuin energiakäyttö, esim. metanolin tai ammoniakin valmistukseen käytetty kivihiili. |
| --- | --- |

1.2.5.1

Teollisuuden, muuntosektorin ja energiasektorin kaikkien alasektorien muu kuin energiakäyttö, esim. metanolin tai ammoniakin valmistukseen käytetty kivihiili.

| 1.2.5.1.1 | Kemian- ja petrokemianteollisuus
  NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 20 ja 21; kivihiilen muu kuin energiakäyttö esimerkiksi lannoitteiden tuotannon syöttöaineena ja muiden petrokemian tuotteiden syöttöaineena. |
| --- | --- |

1.2.5.1.1

NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 20 ja 21; kivihiilen muu kuin energiakäyttö esimerkiksi lannoitteiden tuotannon syöttöaineena ja muiden petrokemian tuotteiden syöttöaineena.

| 1.2.5.2 | Liikenne
  Muu kuin energiakäyttö kaikilla liikenteen alasektoreilla. |
| --- | --- |

1.2.5.2

Muu kuin energiakäyttö kaikilla liikenteen alasektoreilla.

| 1.2.5.3 | Muut alat
  Muu kuin energiakäyttö kaupallisissa ja julkisissa palveluissa, kotitalouksissa, maataloudessa ja luokassa ”Muualle luokittelematon – muu”. |
| --- | --- |

1.2.5.3

Muu kuin energiakäyttö kaupallisissa ja julkisissa palveluissa, kotitalouksissa, maataloudessa ja luokassa ”Muualle luokittelematon – muu”.

1.2.6   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – TEOLLISUUS

| 1.2.6.1 | Rauta ja teräs |
| --- | --- |

1.2.6.1

| 1.2.6.2 | Kemian- ja petrokemianteollisuus |
| --- | --- |

1.2.6.2

| 1.2.6.3 | Muut kuin rautametallit |
| --- | --- |

1.2.6.3

| 1.2.6.4 | Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

1.2.6.4

| 1.2.6.5 | Kulkuneuvot |
| --- | --- |

1.2.6.5

| 1.2.6.6 | Koneet |
| --- | --- |

1.2.6.6

| 1.2.6.7 | Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

1.2.6.7

| 1.2.6.8 | Elintarvikkeet, juomat ja tupakka |
| --- | --- |

1.2.6.8

| 1.2.6.9 | Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus |
| --- | --- |

1.2.6.9

| 1.2.6.10 | Puu ja puutuotteet |
| --- | --- |

1.2.6.10

| 1.2.6.11 | Rakentaminen |
| --- | --- |

1.2.6.11

| 1.2.6.12 | Tekstiili ja nahka |
| --- | --- |

1.2.6.12

| 1.2.6.13 | Muualle luokittelematon – teollisuus |
| --- | --- |

1.2.6.13

1.2.7   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – LIIKENNE

| 1.2.7.1 | Raideliikenne |
| --- | --- |

1.2.7.1

| 1.2.7.2 | Kotimaan vesiliikenne |
| --- | --- |

1.2.7.2

| 1.2.7.3 | Muualle luokittelematon – liikenne |
| --- | --- |

1.2.7.3

1.2.8   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – MUUT ALAT

| 1.2.8.1 | Kaupalliset ja julkiset palvelut |
| --- | --- |

1.2.8.1

| 1.2.8.2 | Kotitaloudet |
| --- | --- |

1.2.8.2

| 1.2.8.3 | Maatalous |
| --- | --- |

1.2.8.3

| 1.2.8.4 | Metsätalous |
| --- | --- |

1.2.8.4

| 1.2.8.5 | Kalastus |
| --- | --- |

1.2.8.5

| 1.2.8.6 | Muualle luokittelematon – muu |
| --- | --- |

1.2.8.6

1.2.9   TUONTI ALKUPERÄMAITTAIN JA VIENTI KOHDEMAITTAIN.

Tuonti alkuperämaittain ja vienti kohdemaittain olisi ilmoitettava. Koskee antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, puristehiiltä, koksaamokoksia, kivihiilitervaa, ruskohiilibrikettejä, turvetta, turvetuotteita sekä öljyliusketta ja -hiekkaa.

1.2.10   LÄMPÖARVOT

Koskee antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, puristehiiltä, koksaamokoksia, kaasukoksia, kivihiilitervaa, ruskohiilibrikettejä, turvetta, turvetuotteita sekä öljyliusketta ja öljypitoista hiekkaa.

Sekä brutto- että nettolämpöarvot on ilmoitettava seuraavien aggregaattien osalta:

| 1.2.10.1 | Tuotanto |
| --- | --- |

1.2.10.1

| 1.2.10.2 | Tuonti |
| --- | --- |

1.2.10.2

| 1.2.10.3 | Vienti |
| --- | --- |

1.2.10.3

| 1.2.10.4 | Käytetty koksaamoissa |
| --- | --- |

1.2.10.4

| 1.2.10.5 | Käytetty masuuneissa |
| --- | --- |

1.2.10.5

| 1.2.10.6 | Käytetty päätoimisten tuottajien sähkön erillistuotannossa, sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä ja lämmön erillistuotannossa |
| --- | --- |

1.2.10.6

| 1.2.10.7 | Käytetty teollisuudessa |
| --- | --- |

1.2.10.7

| 1.2.10.8 | Muihin käyttötarkoituksiin |
| --- | --- |

1.2.10.8

1.3   Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava kilotonneina (kt) lukuun ottamatta valmistettuja kaasuja (kaasulaitoskaasu, koksikaasu, masuunikaasu, muut talteen otetut kaasut), joiden määrät on ilmoitettava terajouleina bruttolämpöarvon pohjalta (TJ GCV).

Lämpöarvot on ilmoitettava yksikössä MJ/t (megajoulea tonnilta).

1.4   Poikkeukset ja vapautukset

Ei sovelleta.

2.   MAAKAASU

2.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Tämä luku kattaa maakaasua koskevan raportoinnin.

2.2   Aggregaattiluettelo

Maakaasun osalta on ilmoitettava seuraava aggregaattiluettelo.

2.2.1.   HANKINTA

Hankitut määrät on ilmoitettava sekä tilavuus- että energiayksikköinä ja niihin on sisällytettävä brutto- ja nettolämpöarvot.

| 2.2.1.1 | Kotimainen tuotanto
  Offshore-tuotanto mukaan luettuna. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Offshore-tuotanto mukaan luettuna.

| 2.2.1.1.1 | Öljyntuotannon yhteydessä vapautunut kaasu
  Maakaasu, joka on tuotettu raakaöljyn yhteydessä. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1

Maakaasu, joka on tuotettu raakaöljyn yhteydessä.

| 2.2.1.1.2 | Kaasukentillä tuotettu kaasu
  Maakaasu, joka on peräisin ainoastaan kaasumaisia hiilivetyjä tuottavilta kentiltä. |
| --- | --- |

2.2.1.1.2

Maakaasu, joka on peräisin ainoastaan kaasumaisia hiilivetyjä tuottavilta kentiltä.

| 2.2.1.1.3 | Hiilikaivoskaasu
  Hiilikaivoksissa tai hiilijuonteista tuotettua metaania, joka on johdettu maan pinnalle ja joka on kulutettu kaivoksissa tai johdettu putkia pitkin kuluttajille. |
| --- | --- |

2.2.1.1.3

Hiilikaivoksissa tai hiilijuonteista tuotettua metaania, joka on johdettu maan pinnalle ja joka on kulutettu kaivoksissa tai johdettu putkia pitkin kuluttajille.

| 2.2.1.2 | Saanti muista lähteistä |
| --- | --- |

2.2.1.2

| 2.2.1.2.1 | Saanti muista lähteistä: Öljystä ja öljytuotteista |
| --- | --- |

2.2.1.2.1

| 2.2.1.2.2 | Saanti muista lähteistä: Kivihiilestä |
| --- | --- |

2.2.1.2.2

| 2.2.1.2.3 | Saanti muista lähteistä: Uusiutuvista |
| --- | --- |

2.2.1.2.3

| 2.2.1.3 | Tuonti |
| --- | --- |

2.2.1.3

| 2.2.1.4 | Vienti |
| --- | --- |

2.2.1.4

| 2.2.1.5 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet |
| --- | --- |

2.2.1.5

| 2.2.1.6 | Varastomuutokset |
| --- | --- |

2.2.1.6

| 2.2.1.7 | Kotimainen kulutus (havaittu) |
| --- | --- |

2.2.1.7

| 2.2.1.8 | Hyödynnettävissä oleva kaasu
  Alku- ja loppuvarastot olisi ilmoitettava erikseen kansallisella alueella sijaitsevina varastoina ja ulkomailla pidettävinä varastoina. Varastoilla tarkoitetaan kaasumäärää, joka on toimitettavissa minkä hyvänsä panos-tuotossyklin aikana. Tällä tarkoitetaan hyödynnettävissä olevaa maakaasua, joka on varastoitu erikoisvarastoihin (ehtyneisiin kaasu- ja/tai öljykenttiin, pohjavesimuodostumiin, suolaesiintymiin, sekaesiintymiin tai muihin) sekä nesteytetyn maakaasun varastoja. Suojakaasu olisi jätettävä tämän ulkopuolelle. Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän. |
| --- | --- |

2.2.1.8

Alku- ja loppuvarastot olisi ilmoitettava erikseen kansallisella alueella sijaitsevina varastoina ja ulkomailla pidettävinä varastoina. Varastoilla tarkoitetaan kaasumäärää, joka on toimitettavissa minkä hyvänsä panos-tuotossyklin aikana. Tällä tarkoitetaan hyödynnettävissä olevaa maakaasua, joka on varastoitu erikoisvarastoihin (ehtyneisiin kaasu- ja/tai öljykenttiin, pohjavesimuodostumiin, suolaesiintymiin, sekaesiintymiin tai muihin) sekä nesteytetyn maakaasun varastoja. Suojakaasu olisi jätettävä tämän ulkopuolelle. Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän.

| 2.2.1.9 | Purkautunut kaasu
  Tuotantopaikalla tai kaasunkäsittelylaitoksessa ilmaan päästetyn kaasun määrä. Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän. |
| --- | --- |

2.2.1.9

Tuotantopaikalla tai kaasunkäsittelylaitoksessa ilmaan päästetyn kaasun määrä. Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän.

| 2.2.1.10 | Soihdutettu kaasu
  Tuotantopaikalla tai kaasunkäsittelylaitoksessa soihduissa poltetun kaasun määrä. Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän. |
| --- | --- |

2.2.1.10

Tuotantopaikalla tai kaasunkäsittelylaitoksessa soihduissa poltetun kaasun määrä. Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän.

2.2.2   MUUNTOSEKTORI

| 2.2.2.1 | Päätoimiset tuottajat – sähkön erillistuotanto |
| --- | --- |

2.2.2.1

| 2.2.2.2 | Omaan käyttöön tuottajat – sähkön erillistuotanto |
| --- | --- |

2.2.2.2

| 2.2.2.3 | Päätoimiset tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt |
| --- | --- |

2.2.2.3

| 2.2.2.4 | Omaan käyttöön tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt |
| --- | --- |

2.2.2.4

| 2.2.2.5 | Päätoimiset tuottajat – lämmön erillistuotanto |
| --- | --- |

2.2.2.5

| 2.2.2.6 | Omaan käyttöön tuottajat – lämmön erillistuotanto |
| --- | --- |

2.2.2.6

| 2.2.2.7 | Kaasulaitokset |
| --- | --- |

2.2.2.7

| 2.2.2.8 | Koksaamot |
| --- | --- |

2.2.2.8

| 2.2.2.9 | Masuunit |
| --- | --- |

2.2.2.9

| 2.2.2.10 | Kaasun muunto nesteiksi |
| --- | --- |

2.2.2.10

| 2.2.2.11 | Luokittelematon – muuntaminen |
| --- | --- |

2.2.2.11

2.2.3   ENERGIASEKTORI

| 2.2.3.1 | Hiilikaivokset |
| --- | --- |

2.2.3.1

| 2.2.3.2 | Öljyn ja kaasun talteenotto |
| --- | --- |

2.2.3.2

| 2.2.3.3 | Syötöt öljynjalostamoille |
| --- | --- |

2.2.3.3

| 2.2.3.4 | Koksaamot |
| --- | --- |

2.2.3.4

| 2.2.3.5 | Masuunit |
| --- | --- |

2.2.3.5

| 2.2.3.6 | Kaasulaitokset |
| --- | --- |

2.2.3.6

| 2.2.3.7 | Sähkön erillistuotantolaitokset, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset sekä lämpölaitokset |
| --- | --- |

2.2.3.7

| 2.2.3.8 | Maakaasun nesteyttäminen (LNG) tai kaasuttaminen |
| --- | --- |

2.2.3.8

| 2.2.3.9 | Kaasun muunto nesteiksi |
| --- | --- |

2.2.3.9

| 2.2.3.10 | Muualle luokittelematon – energia |
| --- | --- |

2.2.3.10

2.2.4   SIIRTOHÄVIÖT

2.2.5   JAKELUHÄVIÖT

2.2.6   LIIKENNE

Energian loppukäyttö ja lopullinen muu kuin energiakäyttö olisi ilmoitettava erikseen seuraavista aggregaateista.

| 2.2.6.1 | Tieliikenne |
| --- | --- |

2.2.6.1

| 2.2.6.2 | Putkijohtokuljetus |
| --- | --- |

2.2.6.2

| 2.2.6.3 | Kotimaan vesiliikenne |
| --- | --- |

2.2.6.3

| 2.2.6.4 | Muualle luokittelematon – liikenne |
| --- | --- |

2.2.6.4

2.2.7   TEOLLISUUS

Energian loppukäyttö ja lopullinen muu kuin energiakäyttö olisi ilmoitettava erikseen seuraavista aggregaateista.

| 2.2.7.1 | Rauta ja teräs |
| --- | --- |

2.2.7.1

| 2.2.7.2. | Kemian- ja petrokemianteollisuus |
| --- | --- |

2.2.7.2.

| 2.2.7.3 | Muut kuin rautametallit |
| --- | --- |

2.2.7.3

| 2.2.7.4 | Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

2.2.7.4

| 2.2.7.5 | Kulkuneuvot |
| --- | --- |

2.2.7.5

| 2.2.7.6 | Koneet |
| --- | --- |

2.2.7.6

| 2.2.7.7 | Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

2.2.7.7

| 2.2.7.8 | Elintarvikkeet, juomat ja tupakka |
| --- | --- |

2.2.7.8

| 2.2.7.9 | Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus |
| --- | --- |

2.2.7.9

| 2.2.7.10 | Puu ja puutuotteet |
| --- | --- |

2.2.7.10

| 2.2.7.11 | Rakentaminen |
| --- | --- |

2.2.7.11

| 2.2.7.12 | Tekstiili ja nahka |
| --- | --- |

2.2.7.12

| 2.2.7.13 | Muualle luokittelematon – teollisuus |
| --- | --- |

2.2.7.13

2.2.8   MUUT ALAT

Energian loppukäyttö ja lopullinen muu kuin energiakäyttö olisi ilmoitettava erikseen seuraavista aggregaateista.

| 2.2.8.1 | Kaupalliset ja julkiset palvelut |
| --- | --- |

2.2.8.1

| 2.2.8.2 | Kotitaloudet |
| --- | --- |

2.2.8.2

| 2.2.8.3 | Maatalous |
| --- | --- |

2.2.8.3

| 2.2.8.4 | Metsätalous |
| --- | --- |

2.2.8.4

| 2.2.8.5 | Kalastus |
| --- | --- |

2.2.8.5

| 2.2.8.6 | Muualle luokittelematon – muu |
| --- | --- |

2.2.8.6

2.2.9   TUONTI ALKUPERÄMAITTAIN JA VIENTI KOHDEMAITTAIN

Sekä maakaasun kokonaismäärät että sen nestekaasuosan määrät olisi ilmoitettava alkuperämaittain tuonnin osalta ja kohdemaittain viennin osalta.

2.2.10   KAASUN VARASTOINTIKAPASITEETTI

Ilmoitetaan erikseen kaasumuodossa olevan kaasun varastoina ja LNG-terminaaleina (jotka erotellaan edelleen LNG-tuontiterminaaleiksi tai LNG-vientiterminaaleiksi).

| 2.2.10.1 | Nimi
  Varaston tai LNG-terminaalin sijaintipaikan nimi. |
| --- | --- |

2.2.10.1

Varaston tai LNG-terminaalin sijaintipaikan nimi.

| 2.2.10.2 | Tyyppi (ainoastaan kaasumuodossa olevan kaasun varastojen osalta)
  Varaston tyyppi, kuten ehtynyt kaasukenttä, pohjavesimuodostuma, suolaesiintymä jne. |
| --- | --- |

2.2.10.2

Varaston tyyppi, kuten ehtynyt kaasukenttä, pohjavesimuodostuma, suolaesiintymä jne.

| 2.2.10.3 | Käytettävissä oleva kapasiteetti
  Kaasumuodossa olevan kaasun varastot: varaston kokonaiskapasiteetti, josta on vähennetty suojakaasun määrä. Suojakaasu on sen kaasun kokonaistilavuus, jota tarvitaan pysyväksi varastoksi, jotta maanalaisten varastosäiliöiden riittävä paine ja toimituskyky voidaan pitää yllä koko toimitussyklin ajan.
  LNG-terminaalit: kaasuvaraston kokonaiskapasiteetti ilmaistuna kaasumuodossa olevan kaasun ekvivalenttina. |
| --- | --- |

2.2.10.3

Kaasumuodossa olevan kaasun varastot: varaston kokonaiskapasiteetti, josta on vähennetty suojakaasun määrä. Suojakaasu on sen kaasun kokonaistilavuus, jota tarvitaan pysyväksi varastoksi, jotta maanalaisten varastosäiliöiden riittävä paine ja toimituskyky voidaan pitää yllä koko toimitussyklin ajan.

LNG-terminaalit: kaasuvaraston kokonaiskapasiteetti ilmaistuna kaasumuodossa olevan kaasun ekvivalenttina.

| 2.2.10.4 | Huipputeho
  Enimmäisnopeus, jolla kaasua voidaan poistaa kyseisestä varastosta; tämä vastaa enimmäispoistokapasiteettia. |
| --- | --- |

2.2.10.4

Enimmäisnopeus, jolla kaasua voidaan poistaa kyseisestä varastosta; tämä vastaa enimmäispoistokapasiteettia.

| 2.2.10.5 | Uudelleenkaasutus- ja nesteyttämiskapasiteetti (ainoastaan LNG-terminaalien osalta)
  Uudelleenkaasutuskapasiteetti on ilmoitettava tuontiterminaalien ja nesteyttämiskapasiteetti vientiterminaalien osalta. |
| --- | --- |

2.2.10.5

Uudelleenkaasutuskapasiteetti on ilmoitettava tuontiterminaalien ja nesteyttämiskapasiteetti vientiterminaalien osalta.

2.3   Mittayksiköt

Maakaasumäärät olisi ilmoitettava niiden energiasisältönä eli bruttolämpöarvoon perustuvina terajouleina (TJ). Jos fyysisiä määriä edellytetään, käytetään yksikkönä 106 m3, kun oletuksena ovat kaasun perusolosuhteet (15 °C, 101 325 Pa).

Lämpöarvot olisi ilmoitettava kilojouleina kuutiometriä kohden (kJ/m3), kun oletuksena ovat kaasun perusolosuhteet (15 °C, 101 325 Pa).

Käytettävissä oleva kapasiteetti olisi ilmoitettava yksikössä 106 m3, kun oletuksena ovat kaasun perusolosuhteet (15 °C, 101 325 Pa).

Huipputeho sekä uudelleenkaasutus- ja nesteyttämiskapasiteetti olisi ilmoitettava yksikössä 106 m3/päivä, kun oletuksena ovat kaasun perusolosuhteet (15 °C, 101 325 Pa).

3.   SÄHKÖ JA LÄMPÖ

3.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Tämä luku koskee lämpöä ja sähköä.

3.2   Aggregaattiluettelo

Lämmön ja sähkön osalta olisi ilmoitettava seuraava aggregaattiluettelo, jollei toisin ilmoiteta.

3.2.1   SÄHKÖN JA LÄMMÖN TUOTANTO

Tässä luvussa käsiteltäviin sähköä ja lämpöä koskeviin aggregaatteihin sovelletaan seuraavia erityismääritelmiä:

| — | Sähkön bruttotuotanto: kaikkien kyseeseen tulevien tuotantoyksiköiden (pumppuvoimalat mukaan luettuna) tuottaman sähköenergian yhteenlaskettu määrä päägeneraattoreiden antoliittimistä mitattuna. |
| --- | --- |

—

Sähkön bruttotuotanto: kaikkien kyseeseen tulevien tuotantoyksiköiden (pumppuvoimalat mukaan luettuna) tuottaman sähköenergian yhteenlaskettu määrä päägeneraattoreiden antoliittimistä mitattuna.

| — | Lämmön bruttotuotanto: laitosten tuottaman lämmön kokonaismäärä, kuumia nestevirtoja hyödyntävien laitosten oheistoimintojen (tilojen lämmitys, nestemäisen polttoaineen lämmitys jne.) käyttämä lämpö, laitoksen ja verkoston lämmönvaihtimien häviöt sekä kemiallisista prosesseista saatu primaarienergiana käytetty lämpö mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

Lämmön bruttotuotanto: laitosten tuottaman lämmön kokonaismäärä, kuumia nestevirtoja hyödyntävien laitosten oheistoimintojen (tilojen lämmitys, nestemäisen polttoaineen lämmitys jne.) käyttämä lämpö, laitoksen ja verkoston lämmönvaihtimien häviöt sekä kemiallisista prosesseista saatu primaarienergiana käytetty lämpö mukaan luettuina.

| — | Sähkön nettotuotanto: sähkön bruttotuotanto, josta on vähennetty generaattoreiden apulaitteiden kuluttama energia sekä häviöt päägeneraattorin muuntajissa. |
| --- | --- |

—

Sähkön nettotuotanto: sähkön bruttotuotanto, josta on vähennetty generaattoreiden apulaitteiden kuluttama energia sekä häviöt päägeneraattorin muuntajissa.

| — | Lämmön nettotuotanto: jakelujärjestelmään toimitettu lämpö ulostulo- ja paluuvirran mittausten pohjalta määritettynä. |
| --- | --- |

—

Lämmön nettotuotanto: jakelujärjestelmään toimitettu lämpö ulostulo- ja paluuvirran mittausten pohjalta määritettynä.

Aggregaatit 3.2.1.1–3.2.1.11 on ilmoitettava erikseen sekä päätoimisten tuottajien että omaan käyttöön tuottajien osalta. Näiden kahden laitostyypin sisällä on ilmoitettava sähkön ja lämmön brutto- ja nettotuotanto sähkön erillistuotannon, sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden ja lämmön erillistuotannon osalta soveltuvin osin erikseen. Sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä tuotetun sähkön bruttotuotannon osalta olisi ilmoitettava alaluokka ”josta täysi yhteistuotanto”. Sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä tuotetun lämmön nettotuotannon osalta olisi ilmoitettava itse käytetty lämpö erillisenä tietona.

| 3.2.1.1 | Ydinvoima |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Vesivoima (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.3 | Geoterminen energia |
| --- | --- |

3.2.1.3

| 3.2.1.4 | Aurinkoenergia |
| --- | --- |

3.2.1.4

| 3.2.1.5 | Vuorovesi-, aalto-, merienergia (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

3.2.1.5

| 3.2.1.6 | Tuulivoima (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

3.2.1.6

| 3.2.1.7 | Polttoaineet
  Syttymis- tai palamiskelpoiset polttoaineet eli polttoaineet, jotka reagoidessaan hapen kanssa aiheuttavat merkittävän lämpötilannousun ja joita poltetaan sellaisenaan sähkön ja/tai lämmön tuottamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.1.7

Syttymis- tai palamiskelpoiset polttoaineet eli polttoaineet, jotka reagoidessaan hapen kanssa aiheuttavat merkittävän lämpötilannousun ja joita poltetaan sellaisenaan sähkön ja/tai lämmön tuottamiseksi.

| 3.2.1.8 | Lämpöpumput (koskee vain lämpöä) |
| --- | --- |

3.2.1.8

| 3.2.1.9 | Sähkökattilat (koskee vain lämpöä) |
| --- | --- |

3.2.1.9

| 3.2.1.10 | Kemiallisista prosesseista saatu lämpö
  Lämpö, joka on peräisin prosesseista ilman energiapanosta, kuten kemiallinen reaktiolämpö. Tähän ei sisälly jätelämpö, joka on peräisin energiaa käyttävistä prosesseista ja joka olisi ilmoitettava vastaavan polttoaineen tuottamana lämpönä. |
| --- | --- |

3.2.1.10

Lämpö, joka on peräisin prosesseista ilman energiapanosta, kuten kemiallinen reaktiolämpö. Tähän ei sisälly jätelämpö, joka on peräisin energiaa käyttävistä prosesseista ja joka olisi ilmoitettava vastaavan polttoaineen tuottamana lämpönä.

| 3.2.1.11 | Muut lähteet |
| --- | --- |

3.2.1.11

3.2.2   HANKINTA

Aggregaattien 3.2.2.1 ja 3.2.2.2 osalta määrät olisi ilmoitettava johdonmukaisesti aggregaattien 3.2.1.1–3.2.1.11 osalta ilmoitettuihin arvoihin nähden.

| 3.2.2.1 | Kokonaisbruttotuotanto |
| --- | --- |

3.2.2.1

| 3.2.2.2 | Kokonaisnettotuotanto |
| --- | --- |

3.2.2.2

| 3.2.2.3 | Tuonti
  Sähkömäärät katsotaan tuoduksi tai viedyksi, kun ne ovat ylittäneet maan poliittiset rajat, riippumatta siitä, onko tulliselvitys tehty. Jos sähkö kulkee jonkin maan läpi, määrä olisi ilmoitettava sekä tuontina että vientinä. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Sähkömäärät katsotaan tuoduksi tai viedyksi, kun ne ovat ylittäneet maan poliittiset rajat, riippumatta siitä, onko tulliselvitys tehty. Jos sähkö kulkee jonkin maan läpi, määrä olisi ilmoitettava sekä tuontina että vientinä.

| 3.2.2.4 | Vienti
  Ks. selitys kohdassa 3.2.2.3 ”Tuonti”. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Ks. selitys kohdassa 3.2.2.3 ”Tuonti”.

| 3.2.2.5 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet |
| --- | --- |

3.2.2.5

| 3.2.2.6 | Käytetty lämpöpumppuihin (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

3.2.2.6

| 3.2.2.7 | Käytetty sähkökattiloihin (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

3.2.2.7

| 3.2.2.8 | Käytetty pumppuvoimaloihin – pelkät pumppuvoimalaitokset (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

3.2.2.8

| 3.2.2.9 | Käytetty pumppuvoimaloihin – yhdistetyt pumppuvoimalaitokset (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

3.2.2.9

| 3.2.2.10 | Käytetty sähköntuotantoon (koskee vain lämpöä) |
| --- | --- |

3.2.2.10

3.2.3   SIIRTOHÄVIÖT

3.2.4   JAKELUHÄVIÖT

3.2.5   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – Liikenne

Energian loppukäyttö ja lopullinen muu kuin energiakäyttö olisi ilmoitettava erikseen seuraavista aggregaateista.

| 3.2.5.1 | Raideliikenne |
| --- | --- |

3.2.5.1

| 3.2.5.2 | Putkijohtokuljetus |
| --- | --- |

3.2.5.2

| 3.2.5.3 | Tieliikenne |
| --- | --- |

3.2.5.3

| 3.2.5.4 | Kotimaan vesiliikenne |
| --- | --- |

3.2.5.4

| 3.2.5.5 | Muualle luokittelematon – liikenne |
| --- | --- |

3.2.5.5

3.2.6   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – MUUT ALAT

| 3.2.6.1 | Kaupalliset ja julkiset palvelut |
| --- | --- |

3.2.6.1

| 3.2.6.2 | Kotitaloudet |
| --- | --- |

3.2.6.2

| 3.2.6.3 | Maatalous |
| --- | --- |

3.2.6.3

| 3.2.6.4 | Metsätalous |
| --- | --- |

3.2.6.4

| 3.2.6.5 | Kalastus |
| --- | --- |

3.2.6.5

| 3.2.6.6 | Muualle luokittelematon – muu |
| --- | --- |

3.2.6.6

3.2.7   ENERGIASEKTORI

Tähän ei kuulu voimalaitoksen oma käyttö pumppuvoimaksi, lämpöpumppuihin ja sähkökattiloihin.

| 3.2.7.1 | Hiilikaivokset |
| --- | --- |

3.2.7.1

| 3.2.7.2 | Öljyn ja kaasun talteenotto |
| --- | --- |

3.2.7.2

| 3.2.7.3 | Puristehiililaitokset |
| --- | --- |

3.2.7.3

| 3.2.7.4. | Koksaamot |
| --- | --- |

3.2.7.4.

| 3.2.7.5 | Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset |
| --- | --- |

3.2.7.5

| 3.2.7.6 | Kaasulaitokset |
| --- | --- |

3.2.7.6

| 3.2.7.7 | Masuunit |
| --- | --- |

3.2.7.7

| 3.2.7.8 | Öljynjalostamot |
| --- | --- |

3.2.7.8

| 3.2.7.9 | Ydinteollisuus |
| --- | --- |

3.2.7.9

| 3.2.7.10 | Kivihiilen nesteyttämislaitokset |
| --- | --- |

3.2.7.10

| 3.2.7.11 | Nesteyttämis- (LNG) / uudelleenkaasutuslaitokset |
| --- | --- |

3.2.7.11

| 3.2.7.12 | Kaasutuslaitokset (biokaasu) |
| --- | --- |

3.2.7.12

| 3.2.7.13 | Kaasun muunto nesteiksi |
| --- | --- |

3.2.7.13

| 3.2.7.14 | Puuhiilen tuotantolaitokset |
| --- | --- |

3.2.7.14

| 3.2.7.15 | Muualle luokittelematon – energia |
| --- | --- |

3.2.7.15

3.2.8   TEOLLISUUS

| 3.2.8.1 | Rauta ja teräs |
| --- | --- |

3.2.8.1

| 3.2.8.2 | Kemian- ja petrokemianteollisuus |
| --- | --- |

3.2.8.2

| 3.2.8.3 | Muut kuin rautametallit |
| --- | --- |

3.2.8.3

| 3.2.8.4 | Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

3.2.8.4

| 3.2.8.5 | Kulkuneuvot |
| --- | --- |

3.2.8.5

| 3.2.8.6 | Koneet |
| --- | --- |

3.2.8.6

| 3.2.8.7 | Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

3.2.8.7

| 3.2.8.8 | Elintarvikkeet, juomat ja tupakka |
| --- | --- |

3.2.8.8

| 3.2.8.9 | Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus |
| --- | --- |

3.2.8.9

| 3.2.8.10 | Puu ja puutuotteet |
| --- | --- |

3.2.8.10

| 3.2.8.11 | Rakentaminen |
| --- | --- |

3.2.8.11

| 3.2.8.12 | Tekstiili ja nahka |
| --- | --- |

3.2.8.12

| 3.2.8.13 | Muualle luokittelematon – teollisuus |
| --- | --- |

3.2.8.13

3.2.9   TUONTI JA VIENTI

Ilmoitetaan sähkön ja lämmön tuonnin ja viennin määrä alkuperä- ja määrämaan mukaan jaoteltuna: Ks. selitys kohdassa 3.2.2.3 ”Tuonti”.

3.2.10   OMAAN KÄYTTÖÖN TUOTTAJIEN NETTOTUOTANTO

Omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön nettotuotanto olisi ilmoitettava sähkön erillistuotannosta, lämmön erillistuotannosta ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköistä erikseen seuraavien laitosten tai toimintojen osalta:

| 3.2.10.1 | Energiasektori: Hiilikaivokset |
| --- | --- |

3.2.10.1

| 3.2.10.2 | Energiasektori: Öljyn ja kaasun talteenotto |
| --- | --- |

3.2.10.2

| 3.2.10.3 | Energiasektori: Puristehiililaitokset |
| --- | --- |

3.2.10.3

| 3.2.10.4 | Energiasektori: Koksaamot |
| --- | --- |

3.2.10.4

| 3.2.10.5 | Energiasektori: Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset |
| --- | --- |

3.2.10.5

| 3.2.10.6 | Energiasektori: Kaasulaitokset |
| --- | --- |

3.2.10.6

| 3.2.10.7 | Energiasektori: Masuunit |
| --- | --- |

3.2.10.7

| 3.2.10.8 | Energiasektori: Öljynjalostamot |
| --- | --- |

3.2.10.8

| 3.2.10.9 | Energiasektori: Kivihiilen nesteyttämislaitokset |
| --- | --- |

3.2.10.9

| 3.2.10.10 | Energiasektori: Nesteyttämis- (LNG) / uudelleenkaasutuslaitokset |
| --- | --- |

3.2.10.10

| 3.2.10.11 | Energiasektori: Kaasutuslaitokset (biokaasu) |
| --- | --- |

3.2.10.11

| 3.2.10.12 | Energiasektori: Kaasun muunto nesteiksi |
| --- | --- |

3.2.10.12

| 3.2.10.13 | Energiasektori: Puuhiilen tuotantolaitokset |
| --- | --- |

3.2.10.13

| 3.2.10.14 | Energiasektori: Muualle luokittelematon – energia |
| --- | --- |

3.2.10.14

| 3.2.10.15 | Teollisuus: Rauta ja teräs |
| --- | --- |

3.2.10.15

| 3.2.10.16 | Teollisuus: Kemian- ja petrokemianteollisuus |
| --- | --- |

3.2.10.16

| 3.2.10.17 | Teollisuus: Muut kuin rautametallit |
| --- | --- |

3.2.10.17

| 3.2.10.18 | Teollisuus: Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

3.2.10.18

| 3.2.10.19 | Teollisuus: Kulkuneuvot |
| --- | --- |

3.2.10.19

| 3.2.10.20 | Teollisuus: Koneet |
| --- | --- |

3.2.10.20

| 3.2.10.21 | Teollisuus: Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

3.2.10.21

| 3.2.10.22 | Teollisuus: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka |
| --- | --- |

3.2.10.22

| 3.2.10.23 | Teollisuus: Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus |
| --- | --- |

3.2.10.23

| 3.2.10.24 | Teollisuus: Puu ja puutuotteet |
| --- | --- |

3.2.10.24

| 3.2.10.25 | Teollisuus: Rakentaminen |
| --- | --- |

3.2.10.25

| 3.2.10.26 | Teollisuus: Tekstiili ja nahka |
| --- | --- |

3.2.10.26

| 3.2.10.27 | Teollisuus: Muualle luokittelematon – teollisuus |
| --- | --- |

3.2.10.27

| 3.2.10.28 | Liikenne: Raideliikenne |
| --- | --- |

3.2.10.28

| 3.2.10.29 | Liikenne: Putkijohtokuljetus |
| --- | --- |

3.2.10.29

| 3.2.10.30 | Liikenne: Tieliikenne |
| --- | --- |

3.2.10.30

| 3.2.10.31 | Liikenne: Muualle luokittelematon – liikenne |
| --- | --- |

3.2.10.31

| 3.2.10.32 | Muut alat: Kotitaloudet |
| --- | --- |

3.2.10.32

| 3.2.10.33 | Muut alat: Kaupalliset ja julkiset palvelut |
| --- | --- |

3.2.10.33

| 3.2.10.34 | Muut alat: Maatalous/Metsätalous |
| --- | --- |

3.2.10.34

| 3.2.10.35 | Muut alat: Kalastus |
| --- | --- |

3.2.10.35

| 3.2.10.36 | Muut alat: Muualle luokittelematon – muu |
| --- | --- |

3.2.10.36

3.2.11   SÄHKÖN NETTOTUOTANTO SEKTOREITTAIN

Sähkön kokonaisnettotuotanto ja itse käytetty osa (ilman päätoimisten tuottajien ja omaan käyttöön tuottajien välistä jaottelua) on ilmoitettava erikseen kotitalouksien, kaupallisten ja julkisten palvelujen, energiasektorin, teollisuuden ja muiden sektorien osalta kaikista seuraavista polttoaineryhmistä:

| 3.2.11.1. | Aurinkosähkö |
| --- | --- |

3.2.11.1.

| 3.2.11.2 | Kiinteät, nestemäiset ja kaasumaiset biopolttoaineet |
| --- | --- |

3.2.11.2

| 3.2.11.3 | Muut uusiutuvat |
| --- | --- |

3.2.11.3

| 3.2.11.4 | Maakaasu |
| --- | --- |

3.2.11.4

| 3.2.11.5 | Muut (uusiutumattomat) |
| --- | --- |

3.2.11.5

3.2.12   SÄHKÖN JA LÄMMÖN BRUTTOTUOTANTO POLTTOAINEISTA

Sähkön bruttotuotanto, myyty lämpö ja käytetyt polttoainemäärät sekä niitä vastaava, jäljempänä luetelluista polttoaineista peräisin oleva kokonaisenergia on ilmoitettava erikseen päätoimisten tuottajien ja omaan käyttöön tuottajien osalta. Kummastakin tuottajatyypistä on tapauksen mukaan ilmoitettava sähkön- ja lämmöntuotanto erikseen sähkön erillistuotannon, lämmön erillistuotannon sekä sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden osalta.

| 3.2.12.1 | Antrasiitti |
| --- | --- |

3.2.12.1

| 3.2.12.2 | Koksihiili |
| --- | --- |

3.2.12.2

| 3.2.12.3 | Muu bituminen kivihiili |
| --- | --- |

3.2.12.3

| 3.2.12.4 | Puolibituminen kivihiili |
| --- | --- |

3.2.12.4

| 3.2.12.5 | Ligniitti |
| --- | --- |

3.2.12.5

| 3.2.12.6 | Turve |
| --- | --- |

3.2.12.6

| 3.2.12.7 | Kivihiilibriketit |
| --- | --- |

3.2.12.7

| 3.2.12.8 | Koksaamokoksi |
| --- | --- |

3.2.12.8

| 3.2.12.9 | Kaasukoksi |
| --- | --- |

3.2.12.9

| 3.2.12.10 | Kivihiiliterva |
| --- | --- |

3.2.12.10

| 3.2.12.11 | BKB (Ruskohiilibriketit) |
| --- | --- |

3.2.12.11

| 3.2.12.12 | Jakelukaasu |
| --- | --- |

3.2.12.12

| 3.2.12.13 | Koksikaasu |
| --- | --- |

3.2.12.13

| 3.2.12.14 | Masuunikaasu |
| --- | --- |

3.2.12.14

| 3.2.12.15 | Muut talteen otetut kaasut |
| --- | --- |

3.2.12.15

| 3.2.12.16 | Turvetuotteet |
| --- | --- |

3.2.12.16

| 3.2.12.17 | Öljyliuske ja -hiekka |
| --- | --- |

3.2.12.17

| 3.2.12.18 | Raakaöljy |
| --- | --- |

3.2.12.18

| 3.2.12.19 | Maakaasukondensaatti |
| --- | --- |

3.2.12.19

| 3.2.12.20 | Jalostamokaasu |
| --- | --- |

3.2.12.20

| 3.2.12.21 | Nestekaasu |
| --- | --- |

3.2.12.21

| 3.2.12.22 | Teollisuusbensiini |
| --- | --- |

3.2.12.22

| 3.2.12.23 | Lentopetroli |
| --- | --- |

3.2.12.23

| 3.2.12.24 | Muu petroli |
| --- | --- |

3.2.12.24

| 3.2.12.25 | Kaasu- / dieselöljy |
| --- | --- |

3.2.12.25

| 3.2.12.26 | Polttoöljy |
| --- | --- |

3.2.12.26

| 3.2.12.27 | Bitumi |
| --- | --- |

3.2.12.27

| 3.2.12.28 | Öljykoksi |
| --- | --- |

3.2.12.28

| 3.2.12.29 | Muut öljytuotteet |
| --- | --- |

3.2.12.29

| 3.2.12.30 | Maakaasu |
| --- | --- |

3.2.12.30

| 3.2.12.31 | Teollisuusjäte |
| --- | --- |

3.2.12.31

| 3.2.12.32 | Uusiutuva yhdyskuntajäte |
| --- | --- |

3.2.12.32

| 3.2.12.33 | Uusiutumaton yhdyskuntajäte |
| --- | --- |

3.2.12.33

| 3.2.12.34 | Kiinteät biopolttoaineet |
| --- | --- |

3.2.12.34

| 3.2.12.35 | Biokaasut |
| --- | --- |

3.2.12.35

| 3.2.12.36 | Biodiesel |
| --- | --- |

3.2.12.36

| 3.2.12.37 | Biobensiini |
| --- | --- |

3.2.12.37

| 3.2.12.38 | Muut nestemäiset biopolttoaineet |
| --- | --- |

3.2.12.38

3.2.13   SÄHKÖNTUOTANNON MAKSIMINETTOKAPASITEETTI

Kapasiteetti olisi ilmoitettava raportointivuoden joulukuun 31. päivältä ja alla esitettyjen polttoaineiden osalta. Tähän sisältyy sekä sähkön erillistuotannon että sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden sähköntuotantokapasiteetti. Sähköntuotannon maksiminettokapasiteetti on ilmoitettava erikseen sekä päätoimisten tuottajien että omaan käyttöön tuottajien osalta. Se on kaikkien yksittäisten laitosten maksiminettokapasiteettien summa tietyn toimintajakson aikana. Tätä tietojen keruuta varten toimintajaksoksi katsotaan yhtämittainen käyttö, joka käytännössä kestää vähintään 15 tuntia vuorokaudessa. Maksiminettokapasiteetti on enimmäisteho, jonka oletetaan olevan pelkkää pätötehoa ja joka voidaan toimittaa jatkuvasti verkkoon antopisteestä, kun koko laitos on toiminnassa.

| 3.2.13.1 | Ydinvoima |
| --- | --- |

3.2.13.1

| 3.2.13.2 | Pelkät vesivoimalaitokset |
| --- | --- |

3.2.13.2

| 3.2.13.3 | Yhdistetyt pumppuvoimalaitokset |
| --- | --- |

3.2.13.3

| 3.2.13.4 | Pelkät pumppuvoimalaitokset |
| --- | --- |

3.2.13.4

| 3.2.13.5 | Geoterminen energia |
| --- | --- |

3.2.13.5

| 3.2.13.6 | Aurinkosähkö |
| --- | --- |

3.2.13.6

| 3.2.13.7 | Aurinkolämpö |
| --- | --- |

3.2.13.7

| 3.2.13.8 | Vuorovesi-, aalto-, merienergia |
| --- | --- |

3.2.13.8

| 3.2.13.9 | Tuuli |
| --- | --- |

3.2.13.9

| 3.2.13.10 | Polttoaineet |
| --- | --- |

3.2.13.10

| 3.2.13.10.1 | Tuotannon tyyppi: Höyrykattilat |
| --- | --- |

3.2.13.10.1

| 3.2.13.10.2 | Tuotannon tyyppi: Polttomoottorit |
| --- | --- |

3.2.13.10.2

| 3.2.13.10.3 | Tuotannon tyyppi: Kaasuturbiinit |
| --- | --- |

3.2.13.10.3

| 3.2.13.10.4 | Tuotannon tyyppi: Kombivoimalaitokset |
| --- | --- |

3.2.13.10.4

| 3.2.13.10.5 | Tuotannon tyyppi: Muu |
| --- | --- |

3.2.13.10.5

| 3.2.13.11 | Muut lähteet |
| --- | --- |

3.2.13.11

3.2.14   POLTTOAINEIDEN SÄHKÖNTUOTANNON MAKSIMINETTOKAPASITEETTI

Polttoaineilla tuotetun sähkön maksiminettokapasiteetti on ilmoitettava sekä päätoimisilta tuottajilta että omaan käyttöön tuottajilta ja erikseen jokaisesta jäljempänä mainitusta, joko yhtä tai useaa polttoainetta käyttävästä laitostyypistä. Useita polttoaineita polttaviin järjestelmiin sisältyvät ainoastaan sellaiset yksiköt, joissa voidaan jatkuvasti polttaa useampaa kuin yhtä polttoainetyyppiä. Laitokset, joiden yksiköt ovat erillisiä ja eri polttoaineita käyttäviä, olisi jaoteltava soveltuviin, yhtä polttoainetta polttaviin luokkiin. Kaikkiin useita polttoaineita käyttäviä laitoksia koskeviin kohtiin on liitettävä ilmoitus siitä, mikä polttoainetyyppi on primäärinen ja mitkä vaihtoehtoisia.

| 3.2.14.1 | Yhtä polttoainetta käyttävät laitokset (kaikista primäärisen polttoaineen luokista) |
| --- | --- |

3.2.14.1

| 3.2.14.2 | Useita polttoaineita polttavat; kiinteät ja nesteet |
| --- | --- |

3.2.14.2

| 3.2.14.3 | Useita polttoaineita polttavat; kiinteät ja maakaasu |
| --- | --- |

3.2.14.3

| 3.2.14.4 | Useita polttoaineita polttavat; nesteet ja maakaasu |
| --- | --- |

3.2.14.4

| 3.2.14.5 | Useita polttoaineita polttavat; kiinteät, nesteet ja maakaasu |
| --- | --- |

3.2.14.5

3.2.15   UUSI JA KÄYTÖSTÄ POISTETTU SÄHKÖNTUOTANTOKAPASITEETTI

Uusi kapasiteetti tarkoittaa niiden tuotantoyksiköiden sähköntuotannon maksiminettokapasiteettia, jotka ovat aloittaneet toimintansa viitevuoden aikana. Käytöstä poistettu kapasiteetti tarkoittaa sähköntuotannon maksiminettokapasiteettia, joka ei ole enää ollut toiminnassa viitevuoden aikana.

Uusi ja käytöstä poistettu kapasiteetti olisi ilmoitettava viitevuodelta kaikkien kohdissa 3.2.13 ja 3.2.14 lueteltujen polttoaineiden osalta.

3.2.16   AKUT

Akun varastointi- tai energiakapasiteetilla tarkoitetaan sitä energian kokonaismäärää, jonka akkuun voi varastoida. Nimellistehokapasiteetilla tarkoitetaan maksimipurkausvirtaa, joka täyteen ladatusta akusta saadaan. Alla olevat tiedot olisi ilmoitettava verkkoon yhdistetyistä ja varastoivana/tasapainottavana elementtinä käytetyistä akuista. Ainoastaan akut, joiden varastointikapasiteetti on vähintään 1 MWh, ja ainoastaan verkosta otettu ja verkkoon syötetty energia on ilmoitettava.

| 3.2.16.1 | Akkujen varastointikapasiteetti |
| --- | --- |

3.2.16.1

| 3.2.16.2 | Akkujen nimellistehokapasiteetti |
| --- | --- |

3.2.16.2

| 3.2.16.3 | Akuista verkkoon syötetty sähkö |
| --- | --- |

3.2.16.3

| 3.2.16.4 | Verkosta akkujen lataamiseen käytetty sähkö
  Kukin yllä mainituista elementeistä olisi jaoteltava varastointikapasiteetin mukaan seuraavasti:






  — | 1 – 10 MWh |
| --- | --- | --- |

3.2.16.4

Kukin yllä mainituista elementeistä olisi jaoteltava varastointikapasiteetin mukaan seuraavasti:

—

1 – 10 MWh

| — | yli 10 MWh mutta enintään 100 MWh |
| --- | --- |

—

yli 10 MWh mutta enintään 100 MWh

| — | yli 100 MWh. |
| --- | --- |

—

yli 100 MWh.

3.3   Mittayksiköt

Sähkö ilmoitetaan gigawattitunteina (GWh), lämpö terajouleina (TJ) ja kapasiteetti megawatteina (MW). Akkujen varastointikapasiteetti olisi ilmoitettava megawattitunteina (MWh) ja nimelliskapasiteetti megawatteina (MW).

Jos muiden polttoaineiden ilmoittamista edellytetään, käytetään tämän liitteen asianomaisissa luvuissa määriteltyjä soveltuvia yksiköitä.

4.   ÖLJY JA ÖLJYTUOTTEET

4.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Jollei toisin ilmoiteta, tämä tietojenkeruu koskee kaikkia energiatuotteita, jotka luetellaan liitteen A luvussa 3.4. ÖLJY (Raakaöljy ja öljytuotteet)

4.2   Aggregaattiluettelo

Seuraava aggregaattiluettelo olisi ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, jollei toisin ilmoiteta.

4.2.1   .RAAKAÖLJYN, MAAKAASUKONDENSAATIN, JALOSTAMOJEN SYÖTTÖAINEIDEN, LISÄAINEIDEN JA MUIDEN HIILIVETYJEN HANKINTA

Seuraavat aggregaatit olisi ilmoitettava raakaöljystä, maakaasukondensaatista, jalostamojen syöttöaineista, lisäaineista / hapettavista lisäaineista, biopolttoaineista lisäaineissa / hapettavissa lisäaineissa ja muista hiilivedyistä:

| 4.2.1.1 | Kotimainen tuotanto
  Ei koske jalostamojen syöttöaineita ja biopolttoaineita. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Ei koske jalostamojen syöttöaineita ja biopolttoaineita.

| 4.2.1.2 | Saanti muista lähteistä
  Ei koske raakaöljyä, maakaasukondensaattia eikä jalostamojen syöttöaineita. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Ei koske raakaöljyä, maakaasukondensaattia eikä jalostamojen syöttöaineita.

| 4.2.1.2.1 | Saanti muista lähteistä: hiilestä |
| --- | --- |

4.2.1.2.1

| 4.2.1.2.2 | Saanti muista lähteistä: maakaasusta |
| --- | --- |

4.2.1.2.2

| 4.2.1.2.3 | Saanti muista lähteistä: uusiutuvista |
| --- | --- |

4.2.1.2.3

| 4.2.1.2.4 | Saanti muista lähteistä: vedystä |
| --- | --- |

4.2.1.2.4

| 4.2.1.3 | Palautukset petrokemian alalta
  Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin. |
| --- | --- |

4.2.1.3

Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin.

| 4.2.1.4 | Siirretyt tuotteet
  Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin. |
| --- | --- |

4.2.1.4

Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin.

| 4.2.1.5 | Tuonti
  Sisältää prosessointisopimusten nojalla tuodut ja viedyt raakaöljyn ja öljytuotteiden määrät (eli jalostamisen toisen laskuun). Raakaöljy ja maakaasukondensaatti olisi ilmoitettava varsinaisesta alkuperämaasta tuleviksi; jalostamojen syöttöaineet ja valmiit tuotteet olisi ilmoitettava viimeisestä lähetysmaasta tuleviksi. Tähän sisältyvät kaikki kaasunesteet (esim. LPG), jotka on saatu uudelleenkaasutettaessa maahantuotua nesteytettyä maakaasua, ja petrokemian teollisuuden suoraan tuomat tai viemät öljytuotteet. Huomautus: Kaupankäyntiä biopolttoaineilla, joita ei ole sekoitettu liikennepolttoaineisiin, (eli puhtaassa muodossaan) ei pitäisi ilmoittaa tässä. Käsittelyä varten tullivapaalle alueelle tuodun öljyn jälleenvienti olisi sisällytettävä tuotteen vientiin käsittelymaasta lopulliseen määränpäähän. |
| --- | --- |

4.2.1.5

Sisältää prosessointisopimusten nojalla tuodut ja viedyt raakaöljyn ja öljytuotteiden määrät (eli jalostamisen toisen laskuun). Raakaöljy ja maakaasukondensaatti olisi ilmoitettava varsinaisesta alkuperämaasta tuleviksi; jalostamojen syöttöaineet ja valmiit tuotteet olisi ilmoitettava viimeisestä lähetysmaasta tuleviksi. Tähän sisältyvät kaikki kaasunesteet (esim. LPG), jotka on saatu uudelleenkaasutettaessa maahantuotua nesteytettyä maakaasua, ja petrokemian teollisuuden suoraan tuomat tai viemät öljytuotteet. Huomautus: Kaupankäyntiä biopolttoaineilla, joita ei ole sekoitettu liikennepolttoaineisiin, (eli puhtaassa muodossaan) ei pitäisi ilmoittaa tässä. Käsittelyä varten tullivapaalle alueelle tuodun öljyn jälleenvienti olisi sisällytettävä tuotteen vientiin käsittelymaasta lopulliseen määränpäähän.

| 4.2.1.6 | Vienti
  Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan myös vientiin. |
| --- | --- |

4.2.1.6

Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan myös vientiin.

| 4.2.1.7 | Suora käyttö |
| --- | --- |

4.2.1.7

| 4.2.1.8 | Varastomuutokset |
| --- | --- |

4.2.1.8

| 4.2.1.9 | Havaittu jalostamojen sisäänotto
  Jalostamojen sisäänottona mitatut määrät. |
| --- | --- |

4.2.1.9

Jalostamojen sisäänottona mitatut määrät.

| 4.2.1.10 | Jalostamohäviöt
  Jalostamon sisäänoton (havaittu) ja jalostamon bruttotuotoksen välinen ero. Häviöiden syynä voi olla tislausprosessien aikana tapahtuva haihtuminen. Häviöt ilmoitetaan positiivisina lukuina. Tilavuus voi lisääntyä mutta massa ei. |
| --- | --- |

4.2.1.10

Jalostamon sisäänoton (havaittu) ja jalostamon bruttotuotoksen välinen ero. Häviöiden syynä voi olla tislausprosessien aikana tapahtuva haihtuminen. Häviöt ilmoitetaan positiivisina lukuina. Tilavuus voi lisääntyä mutta massa ei.

| 4.2.1.11 | Kokonaisalkuvarasto kansallisella alueella |
| --- | --- |

4.2.1.11

| 4.2.1.12 | Kokonaisloppuvarasto kansallisella alueella |
| --- | --- |

4.2.1.12

| 4.2.1.13 | Nettolämpöarvo |
| --- | --- |

4.2.1.13

| 4.2.1.13.1 | Tuotanto (ei koske jalostamojen syöttöaineita eikä biopolttoaineita lisäaineissa / hapettavissa lisäaineissa) |
| --- | --- |

4.2.1.13.1

| 4.2.1.13.2 | Tuonti (ei koske biopolttoaineita lisäaineissa / hapettavissa lisäaineissa) |
| --- | --- |

4.2.1.13.2

| 4.2.1.13.3 | Vienti (ei koske biopolttoaineita lisäaineissa / hapettavissa lisäaineissa) |
| --- | --- |

4.2.1.13.3

| 4.2.1.13.4 | Yleinen keskiarvo |
| --- | --- |

4.2.1.13.4

4.2.2   ÖLJYTUOTTEIDEN HANKINTA

Seuraavat aggregaatit koskevat valmiita tuotteita (jalostamokaasu, etaani, nestekaasu, teollisuusbensiini, moottoribensiini sekä sen bio-osuus, lentobensiini, bensiininomainen lentopetroli, lentopetroli sekä sen bio-osuus, muu petroli, kaasu-/dieselöljy, vähärikkinen ja runsasrikkinen polttoöljy, raskasbensiini ja muu teollisuusbensiini, voiteluaineet, bitumi, parafiinivahat, öljykoksi sekä muut tuotteet). Suoraan poltettavaksi käytetty raakaöljy ja maakaasukondensaatti olisi sisällytettävä valmiiden tuotteiden toimituksiin ja tuotteidenvälisiin siirtoihin.

| 4.2.2.1 | Primaarituotteiden saanti |
| --- | --- |

4.2.2.1

| 4.2.2.2 | Jalostamojen bruttotuotanto |
| --- | --- |

4.2.2.2

| 4.2.2.3 | Kierrätetyt tuotteet |
| --- | --- |

4.2.2.3

| 4.2.2.4 | Jalostamopolttoaine (öljynjalostamot)
  Tässä luokassa olisi ilmoitettava myös polttoaineet, jotka on käytetty myydyn sähkön ja lämmön tuotantoon jalostamoissa. |
| --- | --- |

4.2.2.4

Tässä luokassa olisi ilmoitettava myös polttoaineet, jotka on käytetty myydyn sähkön ja lämmön tuotantoon jalostamoissa.

| 4.2.2.4.1 | Käytetty sähkön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

| 4.2.2.4.2 | Käytetty sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä |
| --- | --- |

4.2.2.4.2

| 4.2.2.4.3 | Käytetty lämmön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa |
| --- | --- |

4.2.2.4.3

| 4.2.2.5 | Tuonti
  Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan myös tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

4.2.2.5

Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan myös tässä yhteydessä.

| 4.2.2.6 | Vienti
  Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan myös tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

4.2.2.6

Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan myös tässä yhteydessä.

| 4.2.2.7 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet |
| --- | --- |

4.2.2.7

| 4.2.2.8 | Tuotteidenväliset siirrot |
| --- | --- |

4.2.2.8

| 4.2.2.9 | Siirretyt tuotteet |
| --- | --- |

4.2.2.9

| 4.2.2.10 | Varastomuutokset |
| --- | --- |

4.2.2.10

| 4.2.2.11 | Alkuvarastot |
| --- | --- |

4.2.2.11

| 4.2.2.12 | Loppuvarastot |
| --- | --- |

4.2.2.12

| 4.2.2.13 | Varastomuutokset päätoimisilla tuottajilla
  Yleishyödyllisiä palveluita tuottavien laitosten varastomuutokset, jotka eivät sisälly muualla ilmoitettuihin varastoihin ja varastomuutoksiin. Varastojen kasvu osoitetaan negatiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen positiivisena lukuna. |
| --- | --- |

4.2.2.13

Yleishyödyllisiä palveluita tuottavien laitosten varastomuutokset, jotka eivät sisälly muualla ilmoitettuihin varastoihin ja varastomuutoksiin. Varastojen kasvu osoitetaan negatiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen positiivisena lukuna.

| 4.2.2.14 | Keskimääräiset nettolämpöarvot |
| --- | --- |

4.2.2.14

4.2.3   TOIMITUKSET PETROKEMIAN ALALLE

Havaitut valmiiden öljytuotteiden toimitukset primaarilähteistä (esim. jalostamot, sekoituslaitokset jne.) kotimaan markkinoille.

| 4.2.3.1 | Bruttotoimitukset petrokemian alalle |
| --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Energiakäyttö petrokemian alalla
  Polttoaineena petrokemian prosesseissa, kuten höyrykrakkauksessa, käytetyt öljymäärät. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Polttoaineena petrokemian prosesseissa, kuten höyrykrakkauksessa, käytetyt öljymäärät.

| 4.2.3.3 | Muu kuin energiakäyttö petrokemian alalla
  Petrokemian alalla etyleenin, propyleenin, butyleenin, synteesikaasun, aromaattien, butadieenin ja muiden hiilivetypohjaisten raaka-aineiden tuotantoon esim. höyrykrakkauksen, aromaattilaitosten ja höyryreformoinnin kaltaisissa prosesseissa käytetyt öljymäärät. Tähän eivät sisälly polttoaineeksi käytetyt öljymäärät. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Petrokemian alalla etyleenin, propyleenin, butyleenin, synteesikaasun, aromaattien, butadieenin ja muiden hiilivetypohjaisten raaka-aineiden tuotantoon esim. höyrykrakkauksen, aromaattilaitosten ja höyryreformoinnin kaltaisissa prosesseissa käytetyt öljymäärät. Tähän eivät sisälly polttoaineeksi käytetyt öljymäärät.

| 4.2.3.4 | Palautukset petrokemian alalta jalostamoille |
| --- | --- |

4.2.3.4

4.2.4   MUUNTOSEKTORI

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

| 4.2.4.1 | Päätoimiset tuottajat – sähkön erillistuotanto |
| --- | --- |

4.2.4.1

| 4.2.4.2 | Omaan käyttöön tuottajat – sähkön erillistuotanto |
| --- | --- |

4.2.4.2

| 4.2.4.3 | Päätoimiset tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt |
| --- | --- |

4.2.4.3

| 4.2.4.4 | Omaan käyttöön tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt |
| --- | --- |

4.2.4.4

| 4.2.4.5 | Päätoimiset tuottajat – lämmön erillistuotanto |
| --- | --- |

4.2.4.5

| 4.2.4.6 | Omaan käyttöön tuottajat – lämmön erillistuotanto |
| --- | --- |

4.2.4.6

| 4.2.4.7 | Kaasulaitokset / kivihiiltä kaasuttavat laitokset |
| --- | --- |

4.2.4.7

| 4.2.4.8 | Sekoitettu maakaasu |
| --- | --- |

4.2.4.8

| 4.2.4.9 | Koksaamot |
| --- | --- |

4.2.4.9

| 4.2.4.10 | Masuunit |
| --- | --- |

4.2.4.10

| 4.2.4.11 | Petrokemian teollisuus |
| --- | --- |

4.2.4.11

| 4.2.4.12 | Puristehiililaitokset |
| --- | --- |

4.2.4.12

| 4.2.4.13 | Muualle luokittelematon – muuntaminen |
| --- | --- |

4.2.4.13

4.2.5.   ENERGIASEKTORI

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

| 4.2.5.1 | Hiilikaivokset |
| --- | --- |

4.2.5.1

| 4.2.5.2 | Öljyn ja kaasun talteenotto |
| --- | --- |

4.2.5.2

| 4.2.5.3 | Koksaamot |
| --- | --- |

4.2.5.3

| 4.2.5.4 | Masuunit |
| --- | --- |

4.2.5.4

| 4.2.5.5 | Kaasulaitokset |
| --- | --- |

4.2.5.5

| 4.2.5.6 | Sähkön erillistuotantolaitosten, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten ja lämpölaitosten oma käyttö |
| --- | --- |

4.2.5.6

| 4.2.5.7 | Muualle luokittelematon – energia |
| --- | --- |

4.2.5.7

4.2.6   SIIRTO- JA JAKELUHÄVIÖT

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

4.2.7   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – TEOLLISUUS

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

| 4.2.7.1 | Rauta ja teräs |
| --- | --- |

4.2.7.1

| 4.2.7.2 | Kemian- ja petrokemianteollisuus |
| --- | --- |

4.2.7.2

| 4.2.7.3 | Muut kuin rautametallit |
| --- | --- |

4.2.7.3

| 4.2.7.4 | Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

4.2.7.4

| 4.2.7.5 | Kulkuneuvot |
| --- | --- |

4.2.7.5

| 4.2.7.6 | Koneet |
| --- | --- |

4.2.7.6

| 4.2.7.7 | Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

4.2.7.7

| 4.2.7.8 | Elintarvikkeet, juomat ja tupakka |
| --- | --- |

4.2.7.8

| 4.2.7.9 | Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus |
| --- | --- |

4.2.7.9

| 4.2.7.10 | Puu ja puutuotteet |
| --- | --- |

4.2.7.10

| 4.2.7.11 | Rakentaminen |
| --- | --- |

4.2.7.11

| 4.2.7.12 | Tekstiili ja nahka |
| --- | --- |

4.2.7.12

| 4.2.7.13 | Muualle luokittelematon – teollisuus |
| --- | --- |

4.2.7.13

4.2.8   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – LIIKENNE

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

| 4.2.8.1 | Kansainvälinen lentoliikenne |
| --- | --- |

4.2.8.1

| 4.2.8.2 | Kotimaan lentoliikenne |
| --- | --- |

4.2.8.2

| 4.2.8.3 | Tieliikenne |
| --- | --- |

4.2.8.3

| 4.2.8.4 | Raideliikenne |
| --- | --- |

4.2.8.4

| 4.2.8.5 | Kotimaan vesiliikenne |
| --- | --- |

4.2.8.5

| 4.2.8.6. | Putkijohtokuljetus |
| --- | --- |

4.2.8.6.

| 4.2.8.7 | Muualle luokittelematon – liikenne |
| --- | --- |

4.2.8.7

4.2.9   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – MUUT ALAT

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

| 4.2.9.1 | Kaupalliset ja julkiset palvelut |
| --- | --- |

4.2.9.1

| 4.2.9.2 | Kotitaloudet |
| --- | --- |

4.2.9.2

| 4.2.9.3 | Maatalous |
| --- | --- |

4.2.9.3

| 4.2.9.4 | Metsätalous |
| --- | --- |

4.2.9.4

| 4.2.9.5 | Kalastus |
| --- | --- |

4.2.9.5

| 4.2.9.6 | Muualle luokittelematon – muu |
| --- | --- |

4.2.9.6

4.2.10   TUONTI ALKUPERÄMAITTAIN JA VIENTI KOHDEMAITTAIN

Tuonti on ilmoitettava alkuperämaittain ja vienti kohdemaittain. Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan myös tässä yhteydessä.

4.2.11   JALOSTAMOJEN KAPASITEETTI

Ilmoittakaa kansallinen kokonaisjalostuskapasiteetti sekä vuosikapasiteetti jalostamojen mukaan eriteltynä (1 000 tonnia vuodessa). Seuraavat tiedot olisi ilmoitettava:

| 4.2.11.1 | Nimi/Sijainti |
| --- | --- |

4.2.11.1

| 4.2.11.2 | Tislaus normaalipaineessa |
| --- | --- |

4.2.11.2

| 4.2.11.3 | Tyhjiötislaus |
| --- | --- |

4.2.11.3

| 4.2.11.4 | Krakkaus (lämpö) |
| --- | --- |

4.2.11.4

| 4.2.11.4.1 | Josta visbreaking |
| --- | --- |

4.2.11.4.1

| 4.2.11.4.2 | Josta koksaus |
| --- | --- |

4.2.11.4.2

| 4.2.11.5 | Krakkaus (katalyyttinen) |
| --- | --- |

4.2.11.5

| 4.2.11.5.1 | Josta leijukatalyyttinen krakkaus (FCC) |
| --- | --- |

4.2.11.5.1

| 4.2.11.5.2 | Josta vetykrakkaus (HCK) |
| --- | --- |

4.2.11.5.2

| 4.2.11.6 | Reformointi |
| --- | --- |

4.2.11.6

| 4.2.11.7 | Rikinpoisto |
| --- | --- |

4.2.11.7

| 4.2.11.8 | Alkylointi, polymerointi, isomerointi |
| --- | --- |

4.2.11.8

| 4.2.11.9 | Eetteröinti |
| --- | --- |

4.2.11.9

4.3   Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava kilotonneina (kt). Lämpöarvot on ilmoitettava yksikössä MJ/t (megajoulea tonnilta).

4.4   Poikkeukset

Kypros vapautetaan kohdassa 4.2.9 (Energian loppukulutus – muut alat) täsmennettyjen aggregaattien ilmoittamisesta; sen on ilmoitettava ainoastaan kokonaisarvot. Kypros vapautetaan myös muun kuin energiakäytön ilmoittamisesta seuraavien osalta: 4.2.4 (Muuntosektori), 4.2.5 (Energiasektori), 4.2.7 (Teollisuus), 4.2.7.2 (Teollisuus – josta kemian ja petrokemian teollisuus), 4.2.8 (Liikenne) ja 4.2.9 (Muut alat).

5.   UUSIUTUVA ENERGIA JA JÄTTEEN ENERGIAKÄYTTÖ

5.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Jollei toisin ilmoiteta, tämä tietojenkeruu koskee kaikkia energiatuotteita, jotka luetellaan liitteen A luvussa 3.5. UUSIUTUVAT ENERGIANLÄHTEET JA JÄTTEET. Ainoastaan polttoainemäärät, jotka on käytetty energiatarkoituksiin (esim. sähkön- ja lämmöntuotanto, poltto ja sen yhteydessä energian talteenotto, liikkuvat koneet liikenteessä, poltto kiinteissä koneissa), olisi ilmoitettava. Muuksi kuin energiaksi käytettyjen uusiutuvien energiatuotteiden määrät, joilla korvataan fossiilisia polttoaineita, olisi ilmoitettava kohdassa 5.2.9, mutta niitä ei pitäisi ilmoittaa muissa tämän luvun kohdissa. Uusiutuvat tuotteet, joita ei ole kehitetty korvaamaan fossiilisia polttoaineita, ei pitäisi ilmoittaa kohdassa 5.2.9. Tällaisia tuotteita ovat mm. huonekalujen valmistukseen, rakentamiseen ja paperin tai pahvin tuottamiseen käytettävät kiinteät biopolttoaineet, elintarviketeollisuudessa käytettävät alkoholit ja tekstiiliteollisuudessa käytettävät puuvilla- tai luonnonkuidut. Passiivista lämpöenergiaa (esim. rakennusten passiivinen lämmitys aurinkoenergialla) ei myöskään olisi ilmoitettava luvussa 5.

5.2   Aggregaattiluettelo

Seuraava aggregaattiluettelo on ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, jollei toisin ilmoiteta. Lämpöpumppuenergia on ilmoitettava ainoastaan seuraavilta sektoreilta: Muuntosektori (ainoastaan myytyyn lämpöön liittyvien aggregaattien osalta), Energiasektori (ainoastaan kokonaismäärä, ei alaluokkia), Teollisuus (ainoastaan kokonaismäärä, ei alaluokkia), Kaupalliset ja julkiset palvelut, Kotitaloudet ja Muualle luokittelematon – muu. Lämpöpumppuenergian alaluokat ”ilmalämpö”, ”geoterminen energia” ja ”hydroterminen lämpö” olisi ilmoitettava kotimaisessa tuotannossa. Kunkin kolmen luokan osalta olisi ilmoitettava alaluokka ”josta lämpöpumpuista, joiden SPF ylittää kynnysarvon”. SPF:n (kausisuorituskykykerroin) kynnysarvo olisi oltava uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annettujen direktiivin 2009/28/EY ja (EU) 2018/2001 mukainen.

5.2.1   SÄHKÖN JA LÄMMÖN BRUTTOTUOTANTO

Luvun 3.2.1 määritelmiä sovelletaan. Aggregaatit 5.2.1.1–5.2.1.18 on ilmoitettava erikseen sekä päätoimisten tuottajien että omaan käyttöön tuottajien osalta. Kummastakin tuottajatyypistä on tapauksen mukaan ilmoitettava sähkön ja lämmön bruttotuotanto erikseen sähkön erillistuotannon, lämmön erillistuotannon sekä sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden osalta.

| 5.2.1.1 | Pelkät vesivoimalaitokset (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

5.2.1.1

| 5.2.1.2 | Yhdistetyt pumppuvoimalaitokset (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

5.2.1.2

| 5.2.1.3 | Pelkät pumppuvoimalaitokset (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

5.2.1.3

| 5.2.1.4 | Geoterminen energia |
| --- | --- |

5.2.1.4

| 5.2.1.5 | Aurinkosähkö (koskee vain sähköä)
  Seuraavat koon mukaan jaetut alaluokat olisi ilmoitettava aurinkosähköstä: |
| --- | --- |

5.2.1.5

Seuraavat koon mukaan jaetut alaluokat olisi ilmoitettava aurinkosähköstä:

| 5.2.1.5.1 | Alle 30 kW |
| --- | --- |

5.2.1.5.1

| 5.2.1.5.2 | 30 – 1 000 kW |
| --- | --- |

5.2.1.5.2

| 5.2.1.5.3 | Yli 1 000 kW
  Kohdissa 5.2.1.5.1 – 5.2.1.5.3 olisi ilmoitettava kattojärjestelmien ja verkon ulkopuolisen energian alaluokat. Verkon ulkopuolisen energian luokka on pakollinen ainoastaan, jos sen osuus on 1 % tai enemmän kokoluokkansa aurinkosähkökapasiteetista. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3

Kohdissa 5.2.1.5.1 – 5.2.1.5.3 olisi ilmoitettava kattojärjestelmien ja verkon ulkopuolisen energian alaluokat. Verkon ulkopuolisen energian luokka on pakollinen ainoastaan, jos sen osuus on 1 % tai enemmän kokoluokkansa aurinkosähkökapasiteetista.

| 5.2.1.6 | Aurinkolämpö |
| --- | --- |

5.2.1.6

| 5.2.1.7 | Vuorovesi-, aalto-, merienergia (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

5.2.1.7

| 5.2.1.8 | Tuulivoima (koskee vain sähköä) |
| --- | --- |

5.2.1.8

| 5.2.1.9 | Onshore-tuulivoima |
| --- | --- |

5.2.1.9

| 5.2.1.10 | Offshore-tuulivoima |
| --- | --- |

5.2.1.10

| 5.2.1.11 | Uusiutuva yhdyskuntajäte |
| --- | --- |

5.2.1.11

| 5.2.1.12 | Uusiutumaton yhdyskuntajäte |
| --- | --- |

5.2.1.12

| 5.2.1.13 | Kiinteät biopolttoaineet |
| --- | --- |

5.2.1.13

| 5.2.1.14 | Biokaasut |
| --- | --- |

5.2.1.14

| 5.2.1.15 | Biodiesel |
| --- | --- |

5.2.1.15

| 5.2.1.16 | Biobensiini |
| --- | --- |

5.2.1.16

| 5.2.1.17 | Muut nestemäiset biopolttoaineet |
| --- | --- |

5.2.1.17

| 5.2.1.18 | Lämpöpumput (koskee vain lämpöä) |
| --- | --- |

5.2.1.18

5.2.2   HANKINTA

| 5.2.2.1 | Tuotanto |
| --- | --- |

5.2.2.1

| 5.2.2.2 | Tuonti |
| --- | --- |

5.2.2.2

| 5.2.2.3 | Vienti |
| --- | --- |

5.2.2.3

| 5.2.2.4 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet |
| --- | --- |

5.2.2.4

| 5.2.2.5 | Varastomuutokset |
| --- | --- |

5.2.2.5

5.2.3   MUUNTOSEKTORI

| 5.2.3.1 | Päätoimiset tuottajat – sähkön erillistuotanto |
| --- | --- |

5.2.3.1

| 5.2.3.2 | Päätoimiset tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt |
| --- | --- |

5.2.3.2

| 5.2.3.3 | Päätoimiset tuottajat – lämmön erillistuotanto |
| --- | --- |

5.2.3.3

| 5.2.3.4 | Omaan käyttöön tuottajat – sähkön erillistuotanto |
| --- | --- |

5.2.3.4

| 5.2.3.5 | Omaan käyttöön tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt |
| --- | --- |

5.2.3.5

| 5.2.3.6 | Omaan käyttöön tuottajat – lämmön erillistuotanto |
| --- | --- |

5.2.3.6

| 5.2.3.7 | Puristehiililaitokset |
| --- | --- |

5.2.3.7

| 5.2.3.8 | Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset |
| --- | --- |

5.2.3.8

| 5.2.3.9 | Masuunit |
| --- | --- |

5.2.3.9

| 5.2.3.10 | Sekoitettu kaasuverkkoon (esim. maakaasun sekoituslaitokset) |
| --- | --- |

5.2.3.10

| 5.2.3.11 | Sekoitettu fossiilisiin polttoaineisiin (esim. moottoribensiiniin/dieseliin/petroliin) |
| --- | --- |

5.2.3.11

| 5.2.3.12 | Puuhiilen tuotantolaitokset |
| --- | --- |

5.2.3.12

| 5.2.3.13 | Muualle luokittelematon – muuntaminen |
| --- | --- |

5.2.3.13

5.2.4   ENERGIASEKTORI

| 5.2.4.1 | Kaasutuslaitokset (biokaasu) |
| --- | --- |

5.2.4.1

| 5.2.4.2 | Sähkön erillistuotantolaitokset, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset sekä lämpölaitokset |
| --- | --- |

5.2.4.2

| 5.2.4.3 | Hiilikaivokset |
| --- | --- |

5.2.4.3

| 5.2.4.4 | Puristehiililaitokset |
| --- | --- |

5.2.4.4

| 5.2.4.5 | Koksaamot |
| --- | --- |

5.2.4.5

| 5.2.4.6 | Öljynjalostamot |
| --- | --- |

5.2.4.6

| 5.2.4.7 | Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset |
| --- | --- |

5.2.4.7

| 5.2.4.8 | Kaasulaitokset |
| --- | --- |

5.2.4.8

| 5.2.4.9 | Masuunit |
| --- | --- |

5.2.4.9

| 5.2.4.10 | Puuhiilen tuotantolaitokset |
| --- | --- |

5.2.4.10

| 5.2.4.11 | Muualle luokittelematon – energia |
| --- | --- |

5.2.4.11

5.2.5   SIIRTO- JA JAKELUHÄVIÖT

5.2.6   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – TEOLLISUUS

| 5.2.6.1 | Rauta ja teräs |
| --- | --- |

5.2.6.1

| 5.2.6.2 | Kemian- ja petrokemianteollisuus |
| --- | --- |

5.2.6.2

| 5.2.6.3 | Muut kuin rautametallit |
| --- | --- |

5.2.6.3

| 5.2.6.4 | Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

5.2.6.4

| 5.2.6.5 | Kulkuneuvot |
| --- | --- |

5.2.6.5

| 5.2.6.6 | Koneet |
| --- | --- |

5.2.6.6

| 5.2.6.7 | Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

5.2.6.7

| 5.2.6.8 | Elintarvikkeet, juomat ja tupakka |
| --- | --- |

5.2.6.8

| 5.2.6.9 | Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus |
| --- | --- |

5.2.6.9

| 5.2.6.10 | Puu ja puutuotteet |
| --- | --- |

5.2.6.10

| 5.2.6.11 | Rakentaminen |
| --- | --- |

5.2.6.11

| 5.2.6.12 | Tekstiili ja nahka |
| --- | --- |

5.2.6.12

| 5.2.6.13 | Muualle luokittelematon – teollisuus |
| --- | --- |

5.2.6.13

5.2.7   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – LIIKENNE

| 5.2.7.1 | Raideliikenne |
| --- | --- |

5.2.7.1

| 5.2.7.2 | Tieliikenne |
| --- | --- |

5.2.7.2

| 5.2.7.3 | Kotimaan vesiliikenne |
| --- | --- |

5.2.7.3

| 5.2.7.4 | Kotimaan lentoliikenne |
| --- | --- |

5.2.7.4

| 5.2.7.5 | Kansainvälinen lentoliikenne |
| --- | --- |

5.2.7.5

| 5.2.7.6 | Muualle luokittelematon – liikenne |
| --- | --- |

5.2.7.6

5.2.8   ENERGIAN LOPPUKULUTUS – MUUT ALAT

| 5.2.8.1 | Kaupalliset ja julkiset palvelut |
| --- | --- |

5.2.8.1

| 5.2.8.2 | Kotitaloudet |
| --- | --- |

5.2.8.2

| 5.2.8.3 | Maatalous |
| --- | --- |

5.2.8.3

| 5.2.8.4 | Metsätalous |
| --- | --- |

5.2.8.4

| 5.2.8.5 | Kalastus |
| --- | --- |

5.2.8.5

| 5.2.8.6 | Muualle luokittelematon – muu |
| --- | --- |

5.2.8.6

5.2.9   LOPPUKULUTUS – MUU KUIN ENERGIAKÄYTTÖ

Seuraavista:

| 5.2.9.1 | Liikenne |
| --- | --- |

5.2.9.1

| 5.2.9.2 | Teollisuus |
| --- | --- |

5.2.9.2

| 5.2.9.3 | Muut alat
  Loppukulutus – muu kuin energiakäyttö olisi ilmoitettava seuraavista polttoaineista: |
| --- | --- |

5.2.9.3

Loppukulutus – muu kuin energiakäyttö olisi ilmoitettava seuraavista polttoaineista:

| 5.2.9.4 | Kiinteät biopolttoaineet |
| --- | --- |

5.2.9.4

| 5.2.9.5 | Nestemäiset biopolttoaineet |
| --- | --- |

5.2.9.5

| 5.2.9.6 | Biokaasut
  Ensimmäinen viitevuosi kohdassa 5.2.9 olevien elementtien ilmoittamiselle on 2024. Viitevuoteen 2027 saakka kohtien 5.2.9.1 – 5.2.9.3 erikseen ilmoittamisen sijasta voidaan ilmoittaa ainoastaan aggregaatti ”loppukulutus – muu kuin energiakäyttö”. Kohdassa 5.2.9 ilmoitettuja määriä ei tulisi ilmoittaa kohdissa 5.2.2–5.2.8. |
| --- | --- |

5.2.9.6

Ensimmäinen viitevuosi kohdassa 5.2.9 olevien elementtien ilmoittamiselle on 2024. Viitevuoteen 2027 saakka kohtien 5.2.9.1 – 5.2.9.3 erikseen ilmoittamisen sijasta voidaan ilmoittaa ainoastaan aggregaatti ”loppukulutus – muu kuin energiakäyttö”. Kohdassa 5.2.9 ilmoitettuja määriä ei tulisi ilmoittaa kohdissa 5.2.2–5.2.8.

5.2.10   SÄHKÖNTUOTANNON MAKSIMINETTOKAPASITEETTI

Kapasiteetti olisi ilmoitettava raportointivuoden joulukuun 31. päivältä. Tähän sisältyy sekä sähkön erillistuotannon että sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden sähköntuotantokapasiteetti. Sähköntuotannon maksiminettokapasiteetti on kaikkien eri laitosten omien maksiminettokapasiteettien summa tietyltä toimintajaksolta. Se on kaikkien yksittäisten laitosten maksiminettokapasiteettien summa tietyn toimintajakson aikana. Tätä tietojen keruuta varten toimintajaksoksi katsotaan yhtämittainen käyttö, joka käytännössä kestää vähintään 15 tuntia vuorokaudessa. Maksiminettokapasiteetti on enimmäisteho, jonka oletetaan olevan pelkkää pätötehoa ja joka voidaan toimittaa jatkuvasti verkkoon antopisteestä, kun koko laitos on toiminnassa.

| 5.2.10.1 | Pelkät vesivoimalaitokset |
| --- | --- |

5.2.10.1

| 5.2.10.2 | Yhdistetyt pumppuvoimalaitokset |
| --- | --- |

5.2.10.2

| 5.2.10.3 | Pelkät pumppuvoimalaitokset |
| --- | --- |

5.2.10.3

| 5.2.10.4 | Geoterminen energia |
| --- | --- |

5.2.10.4

| 5.2.10.5 | Aurinkosähkö
  Seuraavat koon mukaan jaetut alaluokat olisi ilmoitettava aurinkosähköstä: |
| --- | --- |

5.2.10.5

Seuraavat koon mukaan jaetut alaluokat olisi ilmoitettava aurinkosähköstä:

| 5.2.10.5.1 | Alle 30 kW |
| --- | --- |

5.2.10.5.1

| 5.2.10.5.2 | 30–1 000 kW |
| --- | --- |

5.2.10.5.2

| 5.2.10.5.3 | Yli 1 000 kW
  Kohdissa 5.2.10.5.1 – 5.2.10.5.3 olisi ilmoitettava kattojärjestelmien ja verkon ulkopuolisen energian alaluokat. Verkon ulkopuolisen energian luokka on pakollinen ainoastaan, jos sen osuus on 1 % tai enemmän kokoluokkansa kapasiteetista. |
| --- | --- |

5.2.10.5.3

Kohdissa 5.2.10.5.1 – 5.2.10.5.3 olisi ilmoitettava kattojärjestelmien ja verkon ulkopuolisen energian alaluokat. Verkon ulkopuolisen energian luokka on pakollinen ainoastaan, jos sen osuus on 1 % tai enemmän kokoluokkansa kapasiteetista.

| 5.2.10.6 | Aurinkolämpö |
| --- | --- |

5.2.10.6

| 5.2.10.7 | Vuorovesi-, aalto-, merienergia |
| --- | --- |

5.2.10.7

| 5.2.10.8 | Onshore-tuulivoima |
| --- | --- |

5.2.10.8

| 5.2.10.9 | Offshore-tuulivoima |
| --- | --- |

5.2.10.9

| 5.2.10.10 | Teollisuusjäte |
| --- | --- |

5.2.10.10

| 5.2.10.11 | Yhdyskuntajäte |
| --- | --- |

5.2.10.11

| 5.2.10.12 | Kiinteät biopolttoaineet |
| --- | --- |

5.2.10.12

| 5.2.10.13 | Biokaasut |
| --- | --- |

5.2.10.13

| 5.2.10.14 | Biodiesel |
| --- | --- |

5.2.10.14

| 5.2.10.15 | Biobensiini |
| --- | --- |

5.2.10.15

| 5.2.10.16 | Muut nestemäiset biopolttoaineet |
| --- | --- |

5.2.10.16

5.2.11   TEKNISET OMINAISUUDET

| 5.2.11.1 | Aurinkokerääjien pinta-ala
  Asennettujen aurinkokerääjien kokonaispinta-ala on ilmoitettava. Aurinkokerääjien pinta-ala liittyy ainoastaan aurinkoenergiaan perustuvan lämmön tuotantoon käytettyihin aurinkokerääjiin; sähköntuotantoon (aurinkosähkö ja keskittävä aurinkoenergia) käytettyjen aurinkokerääjien pinta-alaa ei ilmoiteta tässä. Kaikkien aurinkokerääjien pinta-alaan olisi sisällytettävä lasitetut ja lasittamattomat kerääjät sekä taso- ja tyhjiöputki, jossa on energiansiirtäjänä toimivaa nestettä tai ilmaa. |
| --- | --- |

5.2.11.1

Asennettujen aurinkokerääjien kokonaispinta-ala on ilmoitettava. Aurinkokerääjien pinta-ala liittyy ainoastaan aurinkoenergiaan perustuvan lämmön tuotantoon käytettyihin aurinkokerääjiin; sähköntuotantoon (aurinkosähkö ja keskittävä aurinkoenergia) käytettyjen aurinkokerääjien pinta-alaa ei ilmoiteta tässä. Kaikkien aurinkokerääjien pinta-alaan olisi sisällytettävä lasitetut ja lasittamattomat kerääjät sekä taso- ja tyhjiöputki, jossa on energiansiirtäjänä toimivaa nestettä tai ilmaa.

| 5.2.11.2 | Biobensiinin tuotantokapasiteetti |
| --- | --- |

5.2.11.2

| 5.2.11.3 | Biodieseleiden tuotantokapasiteetti |
| --- | --- |

5.2.11.3

| 5.2.11.4 | Biolentopetrolin tuotantokapasiteetti |
| --- | --- |

5.2.11.4

| 5.2.11.5 | Muiden nestemäisten biopolttoaineiden tuotantokapasiteetti |
| --- | --- |

5.2.11.5

| 5.2.11.6 | Biobensiinin keskimääräinen nettolämpöarvo |
| --- | --- |

5.2.11.6

| 5.2.11.7 | Bioetanolin keskimääräinen nettolämpöarvo |
| --- | --- |

5.2.11.7

| 5.2.11.8 | Biodieseleiden keskimääräinen nettolämpöarvo |
| --- | --- |

5.2.11.8

| 5.2.11.9 | Biolentopetrolin keskimääräinen nettolämpöarvo |
| --- | --- |

5.2.11.9

| 5.2.11.10 | Muiden nestemäisten biopolttoaineiden keskimääräinen nettolämpöarvo |
| --- | --- |

5.2.11.10

| 5.2.11.11 | Puuhiilen keskimääräinen nettolämpöarvo |
| --- | --- |

5.2.11.11

| 5.2.11.12 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Ilmalämpö |
| --- | --- |

5.2.11.12

| 5.2.11.12.1 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Ilmalämpö ilma-ilma |
| --- | --- |

5.2.11.12.1

| 5.2.11.12.2 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Ilmalämpö ilma-vesi |
| --- | --- |

5.2.11.12.2

| 5.2.11.12.3 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Ilmalämpö ilma-ilma (vaihtosuuntainen) |
| --- | --- |

5.2.11.12.3

| 5.2.11.12.4 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Ilmalämpö ilma-vesi (vaihtosuuntainen) |
| --- | --- |

5.2.11.12.4

| 5.2.11.12.5 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Ilmalämpö poistoilma-ilma |
| --- | --- |

5.2.11.12.5

| 5.2.11.12.6 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Ilmalämpö poistoilma-vesi |
| --- | --- |

5.2.11.12.6

| 5.2.11.13 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Geoterminen energia |
| --- | --- |

5.2.11.13

| 5.2.11.13.1 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Geoterminen energia maa-ilma |
| --- | --- |

5.2.11.13.1

| 5.2.11.13.2 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Geoterminen energia maa-vesi |
| --- | --- |

5.2.11.13.2

| 5.2.11.14 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Hydroterminen lämpö |
| --- | --- |

5.2.11.14

| 5.2.11.14.1 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Hydroterminen lämpö vesi-ilma |
| --- | --- |

5.2.11.14.1

| 5.2.11.14.2 | Lämpöpumppujen lämpökapasiteetti: Hydroterminen lämpö vesi-vesi
  Kunkin kohdan 5.2.11.12 – 5.2.11.14.2 osalta olisi ilmoitettava alaluokka ”josta lämpöpumpuista, joiden SPF ylittää kynnysarvon”. SPF:n (kausisuorituskykykerroin) kynnysarvon olisi oltava uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annettujen direktiivin 2009/28/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (3) mukainen. |
| --- | --- |

5.2.11.14.2

Kunkin kohdan 5.2.11.12 – 5.2.11.14.2 osalta olisi ilmoitettava alaluokka ”josta lämpöpumpuista, joiden SPF ylittää kynnysarvon”. SPF:n (kausisuorituskykykerroin) kynnysarvon olisi oltava uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annettujen direktiivin 2009/28/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (3) mukainen.

5.2.12   KIINTEIDEN BIOPOLTTOAINEIDEN JA BIOKAASUJEN TUOTANTO

Kiinteiden biopolttoaineiden kokonaistuotanto (puuhiiltä lukuun ottamatta) on jaettava seuraavien polttoaineiden kesken:

| 5.2.12.1 | Polttopuu, puutähde ja puun sivutuotteet |
| --- | --- |

5.2.12.1

| 5.2.12.1.1 | Puupelletit polttopuun, puutähteen ja puun sivutuotteiden osana |
| --- | --- |

5.2.12.1.1

| 5.2.12.2 | Mustalipeä |
| --- | --- |

5.2.12.2

| 5.2.12.3 | Sokeriruokojäte |
| --- | --- |

5.2.12.3

| 5.2.12.4 | Eläinjäte |
| --- | --- |

5.2.12.4

| 5.2.12.5 | Muut kasviainekset ja -tähteet |
| --- | --- |

5.2.12.5

| 5.2.12.6 | Teollisuusjätteen uusiutuva jae
  Biokaasun kokonaistuotanto olisi jaettava seuraavien tuotantomenetelmien kesken: |
| --- | --- |

5.2.12.6

Biokaasun kokonaistuotanto olisi jaettava seuraavien tuotantomenetelmien kesken:

| 5.2.12.7 | Anaerobisesta käymisestä syntyvät biokaasut: kaatopaikkakaasu |
| --- | --- |

5.2.12.7

| 5.2.12.8 | Anaerobisesta käymisestä syntyvät biokaasut: jätevedenpuhdistuksen biokaasu |
| --- | --- |

5.2.12.8

| 5.2.12.9 | Anaerobisesta käymisestä syntyvät biokaasut: muut anaerobisesta käymisestä syntyvät biokaasut |
| --- | --- |

5.2.12.9

| 5.2.12.10 | Termisissä prosesseissa syntyvät biokaasut |
| --- | --- |

5.2.12.10

5.2.13   TUONTI ALKUPERÄMAITTAIN JA VIENTI KOHDEMAITTAIN.

Tuonti olisi ilmoitettava alkuperämaittain ja vienti kohdemaittain. Koskee biobensiinejä, bioetanolia, biolentopetrolia, biodieseleitä, muita nestemäisiä biopolttoaineita ja puupellettejä.

5.3   Mittayksiköt

Sähkö ilmoitetaan gigawattitunteina (GWh), lämpö terajouleina (TJ) ja kapasiteetti megawatteina (MW).

Määrät ilmoitetaan terajouleina nettolämpöarvon mukaisena (TJ NCV), lukuun ottamatta puuhiiltä, biobensiiniä, bioetanolia, biolentopetrolia, biodieseleitä ja muita nestemäisiä biopolttoaineita, joiden määrät on ilmoitettava kilotonneina (kt).

Lämpöarvot on ilmoitettava yksikössä MJ/t (megajoulea tonnilta).

Aurinkokerääjien pinta-ala on ilmoitettava yksikössä 1 000 m2.

Tuotantokapasiteetti on ilmoitettava kilotonneina (kt) vuodessa.

6.   Vuotuiset ydinenergiatilastot

Seuraavat ydinenergian siviilikäyttöä koskevat tiedot on ilmoitettava.

6.1   Aggregaattiluettelo

6.1.1   RIKASTUSKAPASITEETTI

Toiminnassa olevien rikastuslaitosten vuotuinen erotustyökapasiteetti (uraanin isotooppien erotus).

6.1.2   TUOREIDEN POLTTOAINE-ELEMENTTIEN TUOTANTOKAPASITEETTI

Polttoaineen valmistuslaitosten vuotuinen tuotantokapasiteetti. Sekaoksidipolttoaineen (MOX) valmistuslaitokset jäävät tämän ulkopuolelle.

6.1.3   SEKAOKSIDIPOLTTOAINEEN VALMISTUSLAITOSTEN TUOTANTOKAPASITEETTI

Sekaoksidipolttoaineen valmistuslaitosten vuotuinen tuotantokapasiteetti.

Sekaoksidipolttoaine (MOX) sisältää plutoniumin ja uraanin seosta.

6.1.4   TUOREIDEN POLTTOAINE-ELEMENTTIEN TUOTANTO

Valmiiden tuorepolttoaine-elementtien tuotanto ydinpolttoaineen valmistuslaitoksissa. Sauvat ja muut osittaiset tuotteet eivät sisälly tähän. Myös sekaoksidipolttoainetta tuottavat valmistuslaitokset jäävät tämän ulkopuolelle.

6.1.5   SEKAOKSIDIPOLTTOAINE-ELEMENTTIEN (MOX-ELEMENTTIEN) TUOTANTO

Valmiiden tuoreiden polttoaine-elementtien tuotanto sekaoksidipolttoaineen valmistuslaitoksissa. Sauvat ja muut osittaiset tuotteet eivät sisälly tähän.

6.1.6   YDINLÄMMÖNTUOTANTO

Ydinreaktoreissa sähköntuotantoa tai muuta lämmön hyötysovellusta varten tuotetun lämmön kokonaismäärä.

6.1.7   REAKTORISTA LOPULLISESTI POISTETTUJEN SÄTEILYTETTYJEN POLTTOAINE-ELEMENTTIEN KESKIMÄÄRÄINEN VUOTUINEN PALAMA.

Kyseisen viitevuoden aikana ydinreaktoreista lopullisesti poistettujen polttoaine-elementtien palaman laskettu keskiarvo. Tähän eivät sisälly polttoaine-elementit, jotka on poistettu tilapäisesti ja jotka todennäköisesti ladataan myöhemmin uudestaan.

6.1.8   URAANIN JA PLUTONIUMIN TUOTANTO JÄLLEENKÄSITTELYLAITOKSISSA

Viitevuoden aikana jälleenkäsittelylaitoksissa tuotettu uraani ja plutonium.

6.1.9   JÄLLEENKÄSITTELYLAITOSTEN KAPASITEETTI (URAANI JA PLUTONIUM)

Uraanin ja plutoniumin vuotuinen jälleenkäsittelykapasiteetti.

6.2   Mittayksiköt

tSWU (tuhatta erotustyöyksikköä) kohdassa 6.1.1.

tHM (raskasmetallitonnia) kohdissa 6.1.4, 6.1.5., 6.1.8.

tHM (raskasmetallitonnia) vuodessa kohdissa 6.1.2, 6.1.3., 6.1.9.

TJ (terajoulea) kohdassa 6.1.6.

GWd/tHM (gigawattipäivää tonnilta raskasmetallia) kohdassa 6.1.7.

7.   VETY

Seuraavat vetyä koskevat tiedot on ilmoitettava ensimmäistä kertaa viitevuodelta 2024:

7.1   Aggregaattiluettelo

| 7.1.1 | Kotimainen tuotanto |
| --- | --- |

7.1.1

| 7.1.1.1 | Maakaasusta |
| --- | --- |

7.1.1.1

| 7.1.1.2 | Öljystä ja öljytuotteista |
| --- | --- |

7.1.1.2

| 7.1.1.3 | Kiinteistä polttoaineista |
| --- | --- |

7.1.1.3

| 7.1.1.4 | Uusiutuvista |
| --- | --- |

7.1.1.4

| 7.1.1.5 | Elektrolyysistä |
| --- | --- |

7.1.1.5

| 7.1.1.5.1 | Josta: sähkö kestävistä uusiutuvista lähteistä – suora siirtojohto |
| --- | --- |

7.1.1.5.1

| 7.1.1.5.2 | Josta: sähkö ydinvoimasta – suora siirtojohto |
| --- | --- |

7.1.1.5.2

| 7.1.1.6 | Muista lähteistä |
| --- | --- |

7.1.1.6

| 7.1.2 | Tuonti |
| --- | --- |

7.1.2

| 7.1.3 | Vienti |
| --- | --- |

7.1.3

| 7.1.4 | Varastomuutokset |
| --- | --- |

7.1.4

| 7.1.5 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet |
| --- | --- |

7.1.5

| 7.1.6 | Kansainvälinen lentoliikenne |
| --- | --- |

7.1.6

| 7.1.7 | Tilastoerot |
| --- | --- |

7.1.7

| 7.1.8 | Muuntaminen: Päätoimiset tuottajat – sähkö |
| --- | --- |

7.1.8

| 7.1.9 | Muuntaminen: Omaan käyttöön tuottajat – sähkö |
| --- | --- |

7.1.9

| 7.1.10 | Muuntaminen: Päätoimiset tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotanto |
| --- | --- |

7.1.10

| 7.1.11 | Muuntaminen: Omaan käyttöön tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotanto |
| --- | --- |

7.1.11

| 7.1.12 | Muuntaminen: Päätoimiset tuottajat – lämpö |
| --- | --- |

7.1.12

| 7.1.13 | Muuntaminen: Omaan käyttöön tuottajat – lämpö |
| --- | --- |

7.1.13

| 7.1.14 | Muuntaminen: Kaasulaitokset (ja muu muuntaminen kaasuiksi) |
| --- | --- |

7.1.14

| 7.1.15 | Muuntaminen: Jalostamot |
| --- | --- |

7.1.15

| 7.1.16 | Muuntaminen: Petrokemian teollisuus |
| --- | --- |

7.1.16

| 7.1.17 | Muuntaminen: Muualle luokittelematon – muuntaminen |
| --- | --- |

7.1.17

| 7.1.18 | Energiasektori: Hiilikaivokset |
| --- | --- |

7.1.18

| 7.1.19 | Energiasektori: Öljyn ja kaasun talteenotto |
| --- | --- |

7.1.19

| 7.1.20 | Energiasektori: Koksaamot (energia) |
| --- | --- |

7.1.20

| 7.1.21 | Energiasektori: Masuunit (energia) |
| --- | --- |

7.1.21

| 7.1.22 | Energiasektori: Kaasulaitokset (energia) |
| --- | --- |

7.1.22

| 7.1.23 | Energiasektori: Sähkö, sähkön ja lämmön yhteistuotanto sekä lämpö |
| --- | --- |

7.1.23

| 7.1.24 | Energiasektori: Muualle luokittelematon (energia) |
| --- | --- |

7.1.24

| 7.1.25 | Siirto- ja jakeluhäviöt |
| --- | --- |

7.1.25

| 7.1.26 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Rauta ja teräs |
| --- | --- |

7.1.26

| 7.1.27 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Kemian- ja petrokemianteollisuus |
| --- | --- |

7.1.27

| 7.1.28 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Muut kuin rautametallit |
| --- | --- |

7.1.28

| 7.1.29 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

7.1.29

| 7.1.30 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Kulkuneuvot |
| --- | --- |

7.1.30

| 7.1.31 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Koneet |
| --- | --- |

7.1.31

| 7.1.32 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

7.1.32

| 7.1.33 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka |
| --- | --- |

7.1.33

| 7.1.34 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus |
| --- | --- |

7.1.34

| 7.1.35 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Puu ja puutuotteet |
| --- | --- |

7.1.35

| 7.1.36 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Rakentaminen |
| --- | --- |

7.1.36

| 7.1.37 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Tekstiilit ja nahka |
| --- | --- |

7.1.37

| 7.1.38 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö – teollisuus: Muualle luokittelematon (teollisuus) |
| --- | --- |

7.1.38

| 7.1.39 | Lopullinen muu kuin energiakäyttö: Muut alat |
| --- | --- |

7.1.39

| 7.1.40 | Energian loppukulutus – teollisuus: Rauta ja teräs |
| --- | --- |

7.1.40

| 7.1.41 | Energian loppukulutus – teollisuus: Kemian- ja petrokemianteollisuus |
| --- | --- |

7.1.41

| 7.1.42 | Energian loppukulutus – teollisuus: Muut kuin rautametallit |
| --- | --- |

7.1.42

| 7.1.43 | Energian loppukulutus – teollisuus: Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

7.1.43

| 7.1.44 | Energian loppukulutus – teollisuus: Kulkuneuvot |
| --- | --- |

7.1.44

| 7.1.45 | Energian loppukulutus – teollisuus: Koneet |
| --- | --- |

7.1.45

| 7.1.46 | Energian loppukulutus – teollisuus: Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

7.1.46

| 7.1.47 | Energian loppukulutus – teollisuus: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka |
| --- | --- |

7.1.47

| 7.1.48 | Energian loppukulutus – teollisuus: Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus |
| --- | --- |

7.1.48

| 7.1.49 | Energian loppukulutus – teollisuus: Puu ja puutuotteet |
| --- | --- |

7.1.49

| 7.1.50 | Energian loppukulutus – teollisuus: Rakentaminen |
| --- | --- |

7.1.50

| 7.1.51 | Energian loppukulutus – teollisuus: Tekstiilit ja nahka |
| --- | --- |

7.1.51

| 7.1.52 | Energian loppukulutus – teollisuus: Muualle luokittelematon (teollisuus) |
| --- | --- |

7.1.52

| 7.1.53 | Energian loppukulutus – liikenne: Kotimaan lentoliikenne |
| --- | --- |

7.1.53

| 7.1.54 | Energian loppukulutus – liikenne: Tieliikenne |
| --- | --- |

7.1.54

| 7.1.55 | Energian loppukulutus – liikenne: Raideliikenne |
| --- | --- |

7.1.55

| 7.1.56 | Energian loppukulutus – liikenne: Kotimaan vesiliikenne |
| --- | --- |

7.1.56

| 7.1.57 | Energian loppukulutus – liikenne: Putkijohtokuljetus |
| --- | --- |

7.1.57

| 7.1.58 | Energian loppukulutus – liikenne: Muualle luokittelematon (liikenne) |
| --- | --- |

7.1.58

| 7.1.59 | Muut alat: Kaupalliset ja julkiset palvelut |
| --- | --- |

7.1.59

| 7.1.60 | Muut alat: Kotitaloudet |
| --- | --- |

7.1.60

| 7.1.61 | Muut alat: Maatalous |
| --- | --- |

7.1.61

| 7.1.62 | Muut alat: Metsätalous |
| --- | --- |

7.1.62

| 7.1.63 | Muut alat: Kalastus |
| --- | --- |

7.1.63

| 7.1.64 | Muut alat: Muualle luokittelematon (muu) |
| --- | --- |

7.1.64

7.2   Tuotantokapasiteetti

Vedyn tuotantokapasiteetti viitevuoden 31 päivänä joulukuuta on ilmoitettava samalla tarkkuudella kuin tuotanto (kohdat 7.1.1.1 – 7.1.1.6).

7.3   Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava terajouleina bruttolämpöarvon pohjalta (TJ GCV) ja tuotantokapasiteetti terajouleina bruttolämpöarvon pohjalta (TJ GCV) vuodessa.

8.   Energian loppukulutusta koskevat yksityiskohtaiset tilastot

Seuraavat energian loppukulutusta koskevat eritellyt tiedot on ilmoitettava.

8.1   Aggregaattiluettelo

8.1.1   Teollisuus

Ilmoitetaan liitteessä A olevassa 2.6.1 kohdassa annettujen määritelmien mukaisesti.

| 8.1.1.1 | Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

8.1.1.1

| 8.1.1.1.1 | Metallimalmien louhinta |
| --- | --- |

8.1.1.1.1

| 8.1.1.1.2 | Muu mineraalien kaivu |
| --- | --- |

8.1.1.1.2

| 8.1.1.1.3 | Kaivostoimintaa palveleva toiminta |
| --- | --- |

8.1.1.1.3

| 8.1.1.2 | Elintarvikkeet, juomat ja tupakka |
| --- | --- |

8.1.1.2

| 8.1.1.2.1 | Elintarvikkeiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.2.1

| 8.1.1.2.2 | Juomien valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.2.2

| 8.1.1.2.3 | Tupakkatuotteiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.2.3

| 8.1.1.3 | Tekstiili ja nahka |
| --- | --- |

8.1.1.3

| 8.1.1.4 | Puu ja puutuotteet |
| --- | --- |

8.1.1.4

| 8.1.1.5 | Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus |
| --- | --- |

8.1.1.5

| 8.1.1.5.1 | Paperin ja paperituotteiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.5.1

| 8.1.1.5.1.1 | Massan valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.1

| 8.1.1.5.1.2 | Muut paperi ja paperituotteet |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.2

| 8.1.1.5.2 | Painaminen ja tallenteiden jäljentäminen |
| --- | --- |

8.1.1.5.2

| 8.1.1.6 | Kemian- ja petrokemianteollisuus |
| --- | --- |

8.1.1.6

| 8.1.1.6.1 | Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.6.1

| 8.1.1.6.2 | Lääkeaineiden ja lääkkeiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.6.2

| 8.1.1.7 | Ei-metalliset mineraalit |
| --- | --- |

8.1.1.7

| 8.1.1.7.1 | Lasin ja lasituotteiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.7.1

| 8.1.1.7.2 | Sementin, kalkin ja kipsin valmistus (ml. klinkkeri) |
| --- | --- |

8.1.1.7.2

| 8.1.1.7.3 | Muut ei-metalliset mineraalituotteet |
| --- | --- |

8.1.1.7.3

| 8.1.1.8 | Rauta ja teräs (Perusmetallien valmistus A) |
| --- | --- |

8.1.1.8

| 8.1.1.9 | Muita kuin rautametalleja käyttävä teollisuus (Perusmetallien valmistus B) |
| --- | --- |

8.1.1.9

| 8.1.1.9.1 | Alumiinin valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.9.1

| 8.1.1.9.2 | Muu muita kuin rautametalleja käyttävä teollisuus |
| --- | --- |

8.1.1.9.2

| 8.1.1.10 | Koneet |
| --- | --- |

8.1.1.10

| 8.1.1.10.1 | Metallituotteiden valmistus, pois lukien koneet ja laitteet |
| --- | --- |

8.1.1.10.1

| 8.1.1.10.2 | Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.10.2

| 8.1.1.10.3 | Sähkölaitteiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.10.3

| 8.1.1.10.4 | Muualle luokittelematon koneiden ja laitteiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.10.4

| 8.1.1.11 | Kulkuneuvot |
| --- | --- |

8.1.1.11

| 8.1.1.12 | Muualle luokittelematon – teollisuus |
| --- | --- |

8.1.1.12

| 8.1.1.12.1 | Kumi- ja muovituotteiden valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.12.1

| 8.1.1.12.2 | Huonekalujen valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.12.2

| 8.1.1.12.3 | Muu valmistus |
| --- | --- |

8.1.1.12.3

8.1.2   Liikenne

Ilmoitetaan liitteessä A olevassa 2.6.2 kohdassa annettujen määritelmien mukaisesti.

| 8.1.2.1 | Raideliikenne |
| --- | --- |

8.1.2.1

| 8.1.2.1.1 | Suurnopeusrautatiet |
| --- | --- |

8.1.2.1.1

| 8.1.2.1.2 | Tavanomaiset rautatiet |
| --- | --- |

8.1.2.1.2

| 8.1.2.1.2.1 | Tavanomaisten rautateiden matkustajaliikenne |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.1

| 8.1.2.1.2.1 | Tavanomaisten rautateiden tavaraliikenne |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.1

| 8.1.2.1.3 | Metro ja raitiovaunu |
| --- | --- |

8.1.2.1.3

| 8.1.2.2 | Tieliikenne |
| --- | --- |

8.1.2.2

| 8.1.2.2.1 | Raskaat tavarankuljetusajoneuvot |
| --- | --- |

8.1.2.2.1

| 8.1.2.2.2 | Joukkoliikenne |
| --- | --- |

8.1.2.2.2

| 8.1.2.2.3 | Henkilö- ja pakettiautot |
| --- | --- |

8.1.2.2.3

| 8.1.2.2.4 | Muu tieliikenne |
| --- | --- |

8.1.2.2.4

8.1.3   Kaupalliset ja julkiset palvelut

Ilmoitetaan liitteessä A olevassa 2.6.3.1 kohdassa annettujen määritelmien mukaisesti.

| 8.1.3.1 | Koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus |
| --- | --- |

8.1.3.1

| 8.1.3.2 | Vesihuolto; viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito |
| --- | --- |

8.1.3.2

| 8.1.3.3 | Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus |
| --- | --- |

8.1.3.3

| 8.1.3.3.1 | Tukkukauppa |
| --- | --- |

8.1.3.3.1

| 8.1.3.3.2 | Vähittäiskauppa |
| --- | --- |

8.1.3.3.2

| 8.1.3.4 | Varastointi ja liikennettä palveleva toiminta |
| --- | --- |

8.1.3.4

| 8.1.3.5 | Posti- ja kuriiritoiminta |
| --- | --- |

8.1.3.5

| 8.1.3.6 | Majoitus- ja ravitsemistoiminta |
| --- | --- |

8.1.3.6

| 8.1.3.6.1 | Majoitustoiminta |
| --- | --- |

8.1.3.6.1

| 8.1.3.6.2 | Ravitsemustoiminta |
| --- | --- |

8.1.3.6.2

| 8.1.3.7 | Informaatio ja viestintä |
| --- | --- |

8.1.3.7

| 8.1.3.8 | Rahoitus- ja vakuutustoiminta ja kiinteistöalan toiminta |
| --- | --- |

8.1.3.8

| 8.1.3.9 | Hallinto- ja tukipalvelutoiminta |
| --- | --- |

8.1.3.9

| 8.1.3.10 | Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus |
| --- | --- |

8.1.3.10

| 8.1.3.11 | Koulutus |
| --- | --- |

8.1.3.11

| 8.1.3.12 | Terveys- ja sosiaalipalvelut |
| --- | --- |

8.1.3.12

| 8.1.3.12.1 | Terveydenhuollon laitospalvelut |
| --- | --- |

8.1.3.12.1

| 8.1.3.13 | Taiteet, viihde ja virkistys |
| --- | --- |

8.1.3.13

| 8.1.3.13.1 | Urheilutoiminta |
| --- | --- |

8.1.3.13.1

| 8.1.3.14 | Kansainvälisten organisaatioiden ja toimielinten toiminta |
| --- | --- |

8.1.3.14

| 8.1.3.15 | Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta ja muu palvelutoiminta |
| --- | --- |

8.1.3.15

| 8.1.3.16 | Datakeskukset. Ainoastaan raportointiyksiköiden ylläpitämät datakeskukset (NACE-koodista riippumatta), joiden kokonaiskapasiteetti on 1 MW tai enemmän, on ilmoitettava. Tämä tieto on ilmoitettava ensimmäistä kertaa viitevuonna 2024. |
| --- | --- |

8.1.3.16

8.1.4   Kotitaloussektori

Ilmoitetaan liitteessä A olevassa 2.6.3.2 kohdassa annettujen määritelmien mukaisesti.

| 8.1.4.1 | Kotitaloudet: Tilojen lämmitys |
| --- | --- |

8.1.4.1

| 8.1.4.2 | Kotitaloudet: Tilojen jäähdytys |
| --- | --- |

8.1.4.2

| 8.1.4.3 | Kotitaloudet: Veden lämmitys |
| --- | --- |

8.1.4.3

| 8.1.4.4 | Kotitaloudet: Ruoanlaitto |
| --- | --- |

8.1.4.4

| 8.1.4.5 | Kotitaloudet: Valaistus ja laitteet
  Koskee ainoastaan sähköä |
| --- | --- |

8.1.4.5

Koskee ainoastaan sähköä

| 8.1.4.6 | Kotitaloudet: Muut käyttötarkoitukset |
| --- | --- |

8.1.4.6

8.2   Tarkasteltavat energiatuotteet

Jollei toisin ilmoiteta, tämä tietojenkeruu koskee kaikkia liitteessä A lueteltuja energiatuotteita.

Eurostat määrittää luettelon niistä energiatuotteista, joista raportointipohjassa olisi ilmoitettava liitteessä B olevan 7 kohdan piiriin kuuluvat tiedot, osana liitteessä A olevassa 3 kohdassa luetelluista energiatuotteista.

8.3   Mittayksiköt

Kiinteiden fossiilisten polttoaineiden määrät on ilmoitettava kilotonneina (kt).

Raakaöljyn ja öljytuotteiden määrät on ilmoitettava kilotonneina (kt).

Maakaasun ja valmistettujen kaasujen (kaasulaitoskaasu, koksikaasu, masuunikaasu, muut talteen otetut kaasut) määrät on ilmoitettava energiasisällön mukaan terajouleina bruttolämpöarvon pohjalta (TJ GCV).

Sähkö on ilmoitettava gigawattitunteina (GWh).

Lämmön määrät on ilmoitettava terajouleina (TJ) nettolämpöarvojen pohjalta.

Uusiutuvien energianlähteiden ja jätteen määrät on ilmoitettava terajouleina nettolämpöarvon pohjalta (TJ NCV), lukuun ottamatta puuhiiltä, biobensiiniä, bioetanolia, biolentopetrolia, biodieseleitä ja muita nestemäisiä biopolttoaineita, joiden määrät ilmoitetaan kilotonneina (kt).

Kiinteiden fossiilisten polttoaineiden, raakaöljyn ja öljytuotteiden sekä uusiutuvien energialähteiden ja jätteiden lämpöarvot on ilmoitettava megajouleina tonnilta (MJ/t).

Maakaasun ja valmistettujen kaasujen lämpöarvot on ilmoitettava kilojouleina kuutiometriä kohden (kJ/m3), kun oletuksena ovat kaasun perusolosuhteet (15 °C, 101 325 Pa).

Muissa energiatuotteissa, joiden ilmoittamista edellytetään, käytetään tämän liitteen asianomaisissa luvuissa määriteltyjä soveltuvia yksiköitä.

8.4   Tietojen toimittamisen määräaika:

Tiedot on toimitettava viimeistään raportointivuotta seuraavan toisen vuoden maaliskuun 31 päivänä.

8.5   Poikkeukset

Kypros vapautetaan (liitteessä A olevassa 3.4 kohdassa määriteltyjen) raakaöljyn ja öljytuotteiden eritellyn energian loppukulutuksen ilmoittamisesta kaikkien tämän liitteen 8.1.4 kohdan (Kotitaloudet) piiriin kuuluvissa aggregaateissa.

9.   ALUSTAVA VUOSITTAINEN DATA

9.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Tämä tietojenkeruu koskee kaikkia tuotteita, jotka luetellaan tämän liitteen kohdissa 1.1, 2.1, 3.1, 4.1 ja 5.1.

9.2   Aggregaattiluettelo

Seuraava aggregaattiluettelo on ilmoitettava:

| 9.2.1. | Kiinteiden fossiilisten polttoaineiden ja valmistettujen kaasujen osalta: 1.2.1.1, 1.2.1.2, 1.2.1.6, 1.2.1.7, 1.2.1.8, 1.2.1.9 tämän liitteen luvun 1 mukaisesti. |
| --- | --- |

9.2.1.

| 9.2.2. | Maakaasun osalta: 2.2.1.1, 2.2.1.2, 2.2.1.3, 2.2.1.4, 2.2.1.5, 2.2.1.6 tämän liitteen luvun 2 mukaisesti. |
| --- | --- |

9.2.2.

| 9.2.3. | Sähkön ja lämmön osalta: tuotekohtainen bruttotuotanto kaikkien yksittäisten tuotteiden, oman käytön, siirto- ja jakeluhäviöiden kokonaismäärien (3.2.3 ja 3.2.4) osalta sekä 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5, 3.2.2.6, 3.2.2.7, 3.2.2.8, 3.2.2.9 tämän liitteen luvun 3 mukaisesti. |
| --- | --- |

9.2.3.

| 9.2.4. | Öljyn ja öljytuotteiden osalta: 4.2.1.1, 4.2.1.2, 4.2.1.3, 4.2.1.4, 4.2.1.5, 4.2.1.6, 4.2.1.7, 4.2.1.8, 4.2.1.9, 4.2.1.10, 4.2.2.1, 4.2.2.2, 4.2.2.3, 4.2.2.4, 4.2.2.5, 4.2.2.6, 4.2.2.7, 4.2.2.8, 4.2.2.9, 4.2.2.10 tämän liitteen luvun 4 mukaisesti.. |
| --- | --- |

9.2.4.

| 9.2.5. | Uusiutuvat energian ja jätteen energiakäytön osalta: 5.2.2.1, 5.2.2.2, 5.2.2.3, 5.2.2.4, 5.2.10.1, 5.2.10.2, 5.2.10.3, 5.2.10.8, 5.2.10.9 tämän liitteen luvun 5 mukaisesti. |
| --- | --- |

9.2.5.

9.3   Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava tämän liitteen kohdissa 1.3, 2.3, 3.3, 4.3 and 5.3 määriteltyinä yksikköinä.

9.4   Tietojen toimittamisen määräaika

Tiedot on toimitettava viimeistään raportointivuotta seuraavan vuoden toukokuun 31 päivänä.

LIITE C

KUUKAUSITTAISET ENERGIATILASTOT

Tässä liitteessä kuvataan energiatilastojen kuukausittaisen keruun alaa, yksiköitä, raportointijaksoa, tiheyttä, määräaikaa ja toimittamistapoja.

Liitteeseen A on niiden termien selitys, joita ei selitetä tässä liitteessä.

Seuraavia säännöksiä sovelletaan kaikkeen tässä liitteessä mainittuun tietojenkeruuseen:

| a) | Raportointijakso: Tiedot ilmoitetaan yhdeltä kalenterikuukaudelta. |
| --- | --- |

a)

Raportointijakso: Tiedot ilmoitetaan yhdeltä kalenterikuukaudelta.

| b) | Toimitustiheys: Tiedot olisi ilmoitettava kuukausittain. |
| --- | --- |

b)

Toimitustiheys: Tiedot olisi ilmoitettava kuukausittain.

| c) | Toimitusmuoto: Tietojen toimitusmuodon olisi vastattava Eurostatin ilmoittamaa soveltuvaa tiedonsiirtostandardia. |
| --- | --- |

c)

Toimitusmuoto: Tietojen toimitusmuodon olisi vastattava Eurostatin ilmoittamaa soveltuvaa tiedonsiirtostandardia.

| d) | Tietojen toimitusmenetelmä: Tiedot olisi siirrettävä tai ladattava sähköisesti Eurostatin keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen. |
| --- | --- |

d)

Tietojen toimitusmenetelmä: Tiedot olisi siirrettävä tai ladattava sähköisesti Eurostatin keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen.

1.   KIINTEÄT POLTTOAINEET

1.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Tämä luku kattaa ilmoittamisen seuraavista:

| 1.1.1 | Kivihiili |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Ruskohiili |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Turve |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Öljyliuske ja -hiekka |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5. | Koksaamokoksi |
| --- | --- |

1.1.5.

1.2   Aggregaattiluettelo

| 1.2.1 | Kivihiilen osalta on ilmoitettava seuraavat aggregaatit: |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.1.1 | Tuotanto |
| --- | --- |

1.2.1.1

| 1.2.1.2 | Talteen otetut tuotteet |
| --- | --- |

1.2.1.2

| 1.2.1.3 | Tuonti |
| --- | --- |

1.2.1.3

| 1.2.1.4 | Tuonti EU:n ulkopuolelta |
| --- | --- |

1.2.1.4

| 1.2.1.5 | Vienti |
| --- | --- |

1.2.1.5

| 1.2.1.6 | Kokonaisalkuvarasto kansallisella alueella
  Tähän kuuluvat kaivosten, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät. |
| --- | --- |

1.2.1.6

Tähän kuuluvat kaivosten, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät.

| 1.2.1.7 | Kokonaisloppuvarasto kansallisella alueella
  Tähän kuuluvat kaivosten, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät. |
| --- | --- |

1.2.1.7

Tähän kuuluvat kaivosten, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät.

| 1.2.1.8 | Toimitukset päätoimisille tuottajille |
| --- | --- |

1.2.1.8

| 1.2.1.9 | Toimitukset koksaamoille |
| --- | --- |

1.2.1.9

| 1.2.1.10 | Toimitukset teollisuudelle yhteensä |
| --- | --- |

1.2.1.10

| 1.2.1.11 | Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelle |
| --- | --- |

1.2.1.11

| 1.2.1.12 | Muut toimitukset (palvelut, kotitaloudet jne.) Erikseen mainitsemattomille tai muuntosektoriin, energiasektoriin, teollisuuteen tai liikenteeseen kuulumattomille aloille tehdyt kivihiilen toimitukset. |
| --- | --- |

1.2.1.12

| 1.2.2 | Ruskohiilen, turpeen sekä öljyliuskeen ja -hiekan osalta on ilmoittava seuraavat aggregaatit: |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.2.1 | Tuotanto |
| --- | --- |

1.2.2.1

| 1.2.2.2 | Tuonti |
| --- | --- |

1.2.2.2

| 1.2.2.3 | Vienti |
| --- | --- |

1.2.2.3

| 1.2.2.4 | Kokonaisalkuvarasto kansallisella alueella
  Tähän kuuluvat kaivosten, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät. |
| --- | --- |

1.2.2.4

Tähän kuuluvat kaivosten, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät.

| 1.2.2.5 | Kokonaisloppuvarasto kansallisella alueella
  Tähän kuuluvat kaivosten, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät. |
| --- | --- |

1.2.2.5

Tähän kuuluvat kaivosten, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät.

| 1.2.2.6 | Turpeen osalta voidaan ilmoittaa varastomuutokset kokonaisalkuvaraston ja loppuvaraston sijasta. |
| --- | --- |

1.2.2.6

| 1.2.2.7 | Toimitukset päätoimisille tuottajille |
| --- | --- |

1.2.2.7

| 1.2.3 | Koksaamokoksin osalta on ilmoitettava seuraavat aggregaatit: |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.3.1 | Tuotanto |
| --- | --- |

1.2.3.1

| 1.2.3.3 | Tuonti |
| --- | --- |

1.2.3.3

| 1.2.3.4 | Tuonti EU:n ulkopuolelta |
| --- | --- |

1.2.3.4

| 1.2.3.5 | Vienti |
| --- | --- |

1.2.3.5

| 1.2.3.6 | Kokonaisalkuvarasto kansallisella alueella
  Tähän kuuluvat tuottajien, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät. |
| --- | --- |

1.2.3.6

Tähän kuuluvat tuottajien, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät.

| 1.2.3.7 | Kokonaisloppuvarasto kansallisella alueella
  Tähän kuuluvat tuottajien, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät. |
| --- | --- |

1.2.3.7

Tähän kuuluvat tuottajien, maahantuojien ja suoraa maahantuontia harjoittavien kuluttajien hallussa olevat määrät.

| 1.2.3.8 | Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelle |
| --- | --- |

1.2.3.8

1.3   Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava kilotonneina (kt).

1.4   Tietojen toimittamisen määräaika

Kahden kalenterikuukauden kuluessa raportointikuukaudesta.

2.   SÄHKÖ

2.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Tämä luku kattaa sähköä koskevan ilmoittamisen.

2.2   Aggregaattiluettelo

Sähkön osalta on ilmoitettava seuraavat aggregaatit:

| 2.2.1 | Sähkön nettotuotanto ydinvoimaloista |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Sähkön nettotuotanto kivihiiltä käyttävästä konventionaalisesta lämpövoimatuotannosta |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Sähkön nettotuotanto öljyä käyttävästä konventionaalisesta lämpövoimatuotannosta |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Sähkön nettotuotanto kaasua käyttävästä konventionaalisesta lämpövoimatuotannosta |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Sähkön nettotuotanto uusiutuvia polttoaineita (kuten kiinteitä biopolttoaineita, biokaasuja, nestemäisiä biopolttoaineita, uusiutuvaa yhdyskuntajätettä) käyttävästä konventionaalisesta lämpövoimatuotannosta |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Sähkön nettotuotanto uusiutumattomia polttoaineita (kuten uusiutumatonta teollisuus- ja yhdyskuntajätettä) käyttävästä konventionaalisesta lämpövoimatuotannosta |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Sähkön nettotuotanto pelkistä vesivoimalaitoksista |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Sähkön nettotuotanto yhdistetyistä pumppuvoimalaitoksista |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | Sähkön nettotuotanto pelkistä pumppuvoimalaitoksista |
| --- | --- |

2.2.9

| 2.2.10 | Sähkön nettotuotanto onshore-tuulivoimaloista |
| --- | --- |

2.2.10

| 2.2.11 | Sähkön nettotuotanto offshore-tuulivoimaloista |
| --- | --- |

2.2.11

| 2.2.12 | Sähkön nettotuotanto aurinkosähkölaitoksista |
| --- | --- |

2.2.12

| 2.2.13 | Sähkön nettotuotanto aurinkolämpölaitoksista |
| --- | --- |

2.2.13

| 2.2.14 | Sähkön nettotuotanto geotermiseen energiaan perustuvasta sähköntuotannosta |
| --- | --- |

2.2.14

| 2.2.15 | Sähkön nettotuotanto muista uusiutuvista lähteistä (kuten vuorovesi-, aalto- ja merienergiasta sekä muista ei-poltettavista uusiutuvista lähteistä) |
| --- | --- |

2.2.15

| 2.2.16 | Sähkön nettotuotanto erittelemättömästä lähteestä |
| --- | --- |

2.2.16

| 2.2.17 | Tuonti |
| --- | --- |

2.2.17

| 2.2.17.1 | Josta: EU:n sisältä tuleva tuonti |
| --- | --- |

2.2.17.1

| 2.2.18 | Vienti |
| --- | --- |

2.2.18

| 2.2.18.1 | Josta: EU:hun suuntautuva vienti |
| --- | --- |

2.2.18.1

| 2.2.19 | Pumppuvoimaksi käytetty sähkö |
| --- | --- |

2.2.19

2.3   Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava gigawattitunteina (GWh).

2.4   Tietojen toimittamisen määräaika

Kahden kalenterikuukauden kuluessa raportointikuukaudesta.

3.   ÖLJY JA ÖLJYTUOTTEET

3.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Jollei toisin ilmoiteta, tämä tietojenkeruu koskee kaikkia energiatuotteita, jotka luetellaan liitteen A luvussa 3.4. ÖLJY (Raakaöljy ja öljytuotteet)

Luokkaan ”Muut tuotteet” sisältyvät määrät, jotka vastaavat liitteen A luvun 3.4 määritelmiä, sekä lisäksi raskasbensiinin ja muun teollisuusbensiinin, voiteluaineiden, bitumin ja parafiinivahojen määrät; näitä tuotteita ei pitäisi ilmoittaa erikseen.

3.2   Aggregaattiluettelo

Seuraavat aggregaatit on ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, jollei toisin täsmennetä.

3.2.1   RAAKAÖLJYN, MAAKAASUKONDENSAATIN, JALOSTAMOJEN SYÖTTÖAINEIDEN, LISÄAINEIDEN JA MUIDEN HIILIVETYJEN HANKINTA

Lisäaineita ja biopolttoaineita koskeva huomautus: sisällytetään tähän paitsi jo sekoitettuina määrinä mutta myös sekoitettaviksi tarkoitettuina määrinä.

Seuraavat aggregaatit on ilmoitettava raakaöljystä, maakaasukondensaatista, jalostamojen syöttöaineista, lisäaineista / hapettavista lisäaineista, biopolttoaineista ja muista hiilivedyistä:

| 3.2.1.1 | Kotimainen tuotanto (ei koske jalostamojen syöttöaineita eikä biopolttoaineita) |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Saanti muista lähteistä (ei koske raakaöljyä, maakaasukondensaattia, jalostamojen syöttöaineita) |
| --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.3 | Palautukset
  Valmiit tai puolivalmiit tuotteet, jotka loppukäyttäjät palauttavat jalostamoihin prosessointia, sekoittamista tai myyntiä varten. Ne ovat yleensä petrokemian teollisuuden sivutuotteita. Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Valmiit tai puolivalmiit tuotteet, jotka loppukäyttäjät palauttavat jalostamoihin prosessointia, sekoittamista tai myyntiä varten. Ne ovat yleensä petrokemian teollisuuden sivutuotteita. Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin.

| 3.2.1.4 | Siirretyt tuotteet
  Maahantuodut öljytuotteet, jotka on uudelleenluokiteltu syöttöaineiksi uutta jalostamokäsittelyä varten ilman toimitusta loppukäyttäjille. Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Maahantuodut öljytuotteet, jotka on uudelleenluokiteltu syöttöaineiksi uutta jalostamokäsittelyä varten ilman toimitusta loppukäyttäjille. Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin.

| 3.2.1.5 | Tuonti |
| --- | --- |

3.2.1.5

| 3.2.1.6 | Vienti
  Tuontia ja vientiä koskeva huomautus: Sisältää prosessointisopimusten nojalla tuodut ja viedyt raakaöljyn ja öljytuotteiden määrät (eli jalostamisen toisen laskuun). Raakaöljy ja maakaasukondensaatti olisi ilmoitettava varsinaisesta alkuperämaasta tuleviksi; jalostamojen syöttöaineet ja valmiit tuotteet olisi ilmoitettava viimeisestä lähetysmaasta tuleviksi. Tähän sisältyvät kaikki kaasunesteet (esim. LPG), jotka on saatu uudelleenkaasutettaessa maahantuotua nesteytettyä maakaasua, ja petrokemian teollisuuden suoraan tuomat tai viemät öljytuotteet. |
| --- | --- |

3.2.1.6

Tuontia ja vientiä koskeva huomautus: Sisältää prosessointisopimusten nojalla tuodut ja viedyt raakaöljyn ja öljytuotteiden määrät (eli jalostamisen toisen laskuun). Raakaöljy ja maakaasukondensaatti olisi ilmoitettava varsinaisesta alkuperämaasta tuleviksi; jalostamojen syöttöaineet ja valmiit tuotteet olisi ilmoitettava viimeisestä lähetysmaasta tuleviksi. Tähän sisältyvät kaikki kaasunesteet (esim. LPG), jotka on saatu uudelleenkaasutettaessa maahantuotua nesteytettyä maakaasua, ja petrokemian teollisuuden suoraan tuomat tai viemät öljytuotteet.

| 3.2.1.7 | Suora käyttö |
| --- | --- |

3.2.1.7

| 3.2.1.8 | Varastomuutokset
  Varastojen kasvu osoitetaan positiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen negatiivisena lukuna. |
| --- | --- |

3.2.1.8

Varastojen kasvu osoitetaan positiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen negatiivisena lukuna.

| 3.2.1.9 | Havaittu jalostamojen sisäänotto
  Määritellään jalostamoprosessiin tuodun öljyn (mukaan luettuina muut hiilivedyt ja lisäaineet) havaittuna kokonaismääränä (jalostamojen sisäänotto) |
| --- | --- |

3.2.1.9

Määritellään jalostamoprosessiin tuodun öljyn (mukaan luettuina muut hiilivedyt ja lisäaineet) havaittuna kokonaismääränä (jalostamojen sisäänotto)

| 3.2.1.10 | Jalostamohäviöt
  Jalostamojen havaitun sisäänoton ja jalostamojen bruttotuotannon välinen ero. Häviöiden syynä voi olla tislausprosessien aikana tapahtuva haihtuminen. Häviöt ilmoitetaan positiivisina lukuina. Tilavuus voi lisääntyä mutta massa ei. |
| --- | --- |

3.2.1.10

Jalostamojen havaitun sisäänoton ja jalostamojen bruttotuotannon välinen ero. Häviöiden syynä voi olla tislausprosessien aikana tapahtuva haihtuminen. Häviöt ilmoitetaan positiivisina lukuina. Tilavuus voi lisääntyä mutta massa ei.

3.2.2   VALMIIDEN TUOTTEIDEN HANKINTA

Seuraavat aggregaatit on ilmoitettava raakaöljystä, maakaasukondensaatista, jalostamokaasusta, etaanista, nestekaasusta, teollisuusbensiinistä, biobensiinistä, muusta kuin biobensiinistä, lentobensiinistä, bensiininomaisesta lentopetrolista, biolentopetrolista, muusta kuin biolentopetrolista, muusta petrolista, biodieseleistä, muusta kuin biokaasu-/biodieselöljystä, vähärikkisestä ja runsasrikkisestä polttoöljystä, öljykoksista sekä muista tuotteista:

| 3.2.2.1 | Primaarituotteiden saanti |
| --- | --- |

3.2.2.1

| 3.2.2.2 | Jalostamojen bruttotuotanto (ei koske raakaöljyä eikä maakaasukondensaattia) |
| --- | --- |

3.2.2.2

| 3.2.2.3 | Kierrätetyt tuotteet (ei koske raakaöljyä eikä maakaasukondensaattia) |
| --- | --- |

3.2.2.3

| 3.2.2.4 | Jalostamojen polttoaine (ei koske raakaöljyä eikä maakaasukondensaattia)
  Liite A luku 2.3 Energiasektori – öljynjalostamot; tähän sisältyvät polttoaineet, jotka on käytetty myydyn sähkön ja lämmön tuotantoon jalostamoissa. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Liite A luku 2.3 Energiasektori – öljynjalostamot; tähän sisältyvät polttoaineet, jotka on käytetty myydyn sähkön ja lämmön tuotantoon jalostamoissa.

| 3.2.2.5 | Tuonti (ei koske raakaöljyä, maakaasukondensaattia eikä jalostamokaasua) |
| --- | --- |

3.2.2.5

| 3.2.2.6 | Vienti (ei koske raakaöljyä, maakaasukondensaattia eikä jalostamokaasua)
  Tuontia ja vientiä koskevaa, kohdassa 3.2.1 esitettyä huomautusta sovelletaan. |
| --- | --- |

3.2.2.6

Tuontia ja vientiä koskevaa, kohdassa 3.2.1 esitettyä huomautusta sovelletaan.

| 3.2.2.7 | Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet (ei koske raakaöljyä eikä maakaasukondensaattia) |
| --- | --- |

3.2.2.7

| 3.2.2.8 | Tuotteidenväliset siirrot |
| --- | --- |

3.2.2.8

| 3.2.2.9 | Siirretyt tuotteet (ei koske raakaöljyä eikä maakaasukondensaattia) |
| --- | --- |

3.2.2.9

| 3.2.2.10 | Varastomuutokset (ei koske raakaöljyä, maakaasukondensaattia eikä jalostamokaasua)
  Varastojen kasvu osoitetaan positiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen negatiivisena lukuna. |
| --- | --- |

3.2.2.10

Varastojen kasvu osoitetaan positiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen negatiivisena lukuna.

| 3.2.2.11 | Havaitut kotimaan bruttotoimitukset
  Havaitut valmiiden öljytuotteiden toimitukset primaarilähteistä (esim. jalostamot, sekoituslaitokset jne.) kotimaan markkinoille. |
| --- | --- |

3.2.2.11

Havaitut valmiiden öljytuotteiden toimitukset primaarilähteistä (esim. jalostamot, sekoituslaitokset jne.) kotimaan markkinoille.

| 3.2.2.11.1 | Kansainvälinen lentoliikenne (koskee ainoastaan lentobensiiniä, bensiininomaista lentopetrolia, biolentopetrolia, muuta kuin biolentopetrolia) |
| --- | --- |

3.2.2.11.1

| 3.2.2.11.2 | Päätoimisten tuottajien voimalaitokset |
| --- | --- |

3.2.2.11.2

| 3.2.2.11.3 | Maantieliikenne (koskee ainoastaan nestekaasua) |
| --- | --- |

3.2.2.11.3

| 3.2.2.11.4 | Kotimaan vesiliikenne ja raideliikenne (koskee ainoastaan biodieseleitä sekä muuta kuin biokaasu-/biodieselöljyä) |
| --- | --- |

3.2.2.11.4

| 3.2.2.12 | Petrokemian ala |
| --- | --- |

3.2.2.12

| 3.2.2.13 | Palautukset jalostamoille (ei koske raakaöljyä eikä maakaasukondensaattia) |
| --- | --- |

3.2.2.13

3.2.3   TUONTI ALKUPERÄN MUKAAN – VIENTI MÄÄRÄNPÄÄN MUKAAN

Tuonti olisi ilmoitettava alkuperämaittain ja vienti kohdemaittain. Tuontia ja vientiä koskevaa, kohdassa 3.2.1 esitettyä huomautusta sovelletaan.

3.2.4.   VARASTOT

Seuraavat alku- ja loppuvarastot on ilmoitettava kaikista energiatuotteista, myös lisäaineista / hapettavista lisäaineista, jalostamokaasua lukuun ottamatta:

| 3.2.4.1 | Varastot kansallisella alueella
  Varastot seuraavissa paikoissa: jalostamotankit, irtolastiterminaalit, putkijohtovarastot, meriproomut ja rannikkotankkerit (kun lähtö- ja määräsatama ovat samassa maassa), jäsenvaltion satamassa olevat tankkerit (jos niiden lasti on määrä purkaa kyseisessä satamassa), kotimaan alusten polttoaineet. Tähän ei sisälly putkijohdoissa, rautateiden säiliövaunuissa, säiliörekoissa, satamissa meriliikennealusten käyttöön varastoituna, huoltoasemilla, vähittäiskaupoissa ja meriliikennealusten omana polttoaineena oleva öljy. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Varastot seuraavissa paikoissa: jalostamotankit, irtolastiterminaalit, putkijohtovarastot, meriproomut ja rannikkotankkerit (kun lähtö- ja määräsatama ovat samassa maassa), jäsenvaltion satamassa olevat tankkerit (jos niiden lasti on määrä purkaa kyseisessä satamassa), kotimaan alusten polttoaineet. Tähän ei sisälly putkijohdoissa, rautateiden säiliövaunuissa, säiliörekoissa, satamissa meriliikennealusten käyttöön varastoituna, huoltoasemilla, vähittäiskaupoissa ja meriliikennealusten omana polttoaineena oleva öljy.

| 3.2.4.2 | Hallitusten kahdenvälisten sopimusten nojalla muita maita varten pidetyt varastot
  Kansallisella alueella sijaitsevat varastot, jotka kuuluvat toiselle maalle ja joiden saatavuus on taattu kyseisten hallitusten välisellä sopimuksella. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Kansallisella alueella sijaitsevat varastot, jotka kuuluvat toiselle maalle ja joiden saatavuus on taattu kyseisten hallitusten välisellä sopimuksella.

| 3.2.4.3 | Varastot, joiden ulkomainen määränpää on tunnettu
  Kansallisella alueella olevat, kohtaan 3.2.4.2 sisältymättömät varastot, jotka kuuluvat toiselle maalle ja joiden määränpää tämä maa on. Nämä varastot voivat olla tullivapailla alueilla tai niiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.2.4.3

Kansallisella alueella olevat, kohtaan 3.2.4.2 sisältymättömät varastot, jotka kuuluvat toiselle maalle ja joiden määränpää tämä maa on. Nämä varastot voivat olla tullivapailla alueilla tai niiden ulkopuolella.

| 3.2.4.4 | Muut varastot tullivapailla alueilla
  Tähän sisältyvät muut kuin kohtiin 3.2.4.2 ja 3.2.4.3 kuuluvat varastot riippumatta siitä, onko niille tehty tulliselvitys. |
| --- | --- |

3.2.4.4

Tähän sisältyvät muut kuin kohtiin 3.2.4.2 ja 3.2.4.3 kuuluvat varastot riippumatta siitä, onko niille tehty tulliselvitys.

| 3.2.4.5 | Suurimpien kuluttajien hallussa olevat varastot
  Tähän sisältyvät valtion valvonnassa olevat varastot. Tähän määritelmään ei sisälly muiden kuluttajien varastoja. |
| --- | --- |

3.2.4.5

Tähän sisältyvät valtion valvonnassa olevat varastot. Tähän määritelmään ei sisälly muiden kuluttajien varastoja.

| 3.2.4.6 | Saapuvissa valtamerialuksissa olevat varastot, kun alukset ovat satama- tai ankkurointipaikassa.
  Varastot riippumatta siitä, onko niille tehty tulliselvitys. Tähän luokkaan eivät kuulu varastot, jotka ovat avomerellä olevissa aluksissa.
  Tähän sisältyy rannikkotankkereiden öljy, jos sekä lähtö- että määräsatama ovat samassa maassa. Jos saapuvilla aluksilla on useampia purkamissatamia, ilmoitetaan ainoastaan kyseisessä maassa purettava määrä. |
| --- | --- |

3.2.4.6

Varastot riippumatta siitä, onko niille tehty tulliselvitys. Tähän luokkaan eivät kuulu varastot, jotka ovat avomerellä olevissa aluksissa.

Tähän sisältyy rannikkotankkereiden öljy, jos sekä lähtö- että määräsatama ovat samassa maassa. Jos saapuvilla aluksilla on useampia purkamissatamia, ilmoitetaan ainoastaan kyseisessä maassa purettava määrä.

| 3.2.4.7 | Valtion varastot kansallisella alueella
  Tähän sisältyvät kansallisella alueella olevat valtion muut kuin sotilaalliset varastot, jotka valtio omistaa tai jotka ovat sen valvonnassa ja joita pidetään ainoastaan hätätapauksia varten.
  Tähän eivät sisälly valtion öljy-yhtiöiden tai sähkölaitosten varastot tai varastot, joita öljy-yhtiöt pitävät suoraan valtion puolesta. |
| --- | --- |

3.2.4.7

Tähän sisältyvät kansallisella alueella olevat valtion muut kuin sotilaalliset varastot, jotka valtio omistaa tai jotka ovat sen valvonnassa ja joita pidetään ainoastaan hätätapauksia varten.

Tähän eivät sisälly valtion öljy-yhtiöiden tai sähkölaitosten varastot tai varastot, joita öljy-yhtiöt pitävät suoraan valtion puolesta.

| 3.2.4.8 | Säilytysorganisaatioiden hallussa olevat varastot kansallisella alueella
  Varastot sellaisissa julkisissa ja yksityisissä yhtiöissä, jotka on perustettu pitämään varastoja ainoastaan hätätapauksia varten.
  Tähän eivät sisälly yksityisten yritysten pakolliset varastot. |
| --- | --- |

3.2.4.8

Varastot sellaisissa julkisissa ja yksityisissä yhtiöissä, jotka on perustettu pitämään varastoja ainoastaan hätätapauksia varten.

Tähän eivät sisälly yksityisten yritysten pakolliset varastot.

| 3.2.4.9 | Kaikki muut varastot kansallisella alueella
  Kaikki muut varastot, jotka täyttävät edellä kohdassa 3.2.4.1 kuvatut ehdot. |
| --- | --- |

3.2.4.9

Kaikki muut varastot, jotka täyttävät edellä kohdassa 3.2.4.1 kuvatut ehdot.

| 3.2.4.10 | Ulkomailla hallitusten kahdenvälisten sopimusten nojalla pidetyt varastot
  Raportoivalle maalle kuuluvat varastot, jotka pidetään toisessa maassa ja joihin on taattu pääsy kyseisten hallitusten välisellä sopimuksella. |
| --- | --- |

3.2.4.10

Raportoivalle maalle kuuluvat varastot, jotka pidetään toisessa maassa ja joihin on taattu pääsy kyseisten hallitusten välisellä sopimuksella.

| 3.2.4.10.1 | Josta: Valtion varastot |
| --- | --- |

3.2.4.10.1

| 3.2.4.10.2 | Josta: Säilytysorganisaation varastot |
| --- | --- |

3.2.4.10.2

| 3.2.4.10.3 | Josta: Muut varastot |
| --- | --- |

3.2.4.10.3

| 3.2.4.11 | Ulkomailla olevat, lopullista tuontia varten tarkoitetut varastot
  Varastot, jotka eivät sisälly luokkaan 10 ja jotka kuuluvat ilmoittavalle valtiolle mutta joita pidetään toisessa valtiossa odottamassa tuontia. |
| --- | --- |

3.2.4.11

Varastot, jotka eivät sisälly luokkaan 10 ja jotka kuuluvat ilmoittavalle valtiolle mutta joita pidetään toisessa valtiossa odottamassa tuontia.

| 3.2.4.12 | Muut varastot tullivapailla alueilla
  Muut kansallisella alueella olevat varastot, jotka eivät sisälly edellä oleviin luokkiin. |
| --- | --- |

3.2.4.12

Muut kansallisella alueella olevat varastot, jotka eivät sisälly edellä oleviin luokkiin.

| 3.2.4.13 | Putkistojen sisältö
  Putkistoissa oleva öljy (raakaöljy ja öljytuotteet), jota tarvitaan putkiston virtauksen ylläpitoon.
  Lisäksi on ilmoitettava määrien jaottelu vastaavien maiden mukaan seuraavasti: |
| --- | --- |

3.2.4.13

Putkistoissa oleva öljy (raakaöljy ja öljytuotteet), jota tarvitaan putkiston virtauksen ylläpitoon.

Lisäksi on ilmoitettava määrien jaottelu vastaavien maiden mukaan seuraavasti:

| 3.2.4.13.1 | virallisen sopimuksen nojalla muita maita varten pidettyjen varastojen loppuvarastot kohdemaittain, |
| --- | --- |

3.2.4.13.1

| 3.2.4.13.2 | virallisen sopimuksen nojalla muita maita varten pidettyjen varastojen loppuvarastot, joista hankintaoikeustodistuksina (stock tickets) pidetyt, kohdemaittain, |
| --- | --- |

3.2.4.13.2

| 3.2.4.13.3. | loppuvarastot, joilla on tunnettu ulkomainen määränpää, kohdemaittain, |
| --- | --- |

3.2.4.13.3.

| 3.2.4.13.4 | ulkomailla virallisen sopimuksen nojalla pidettyjen varastojen loppuvarastot sijaintipaikkojen mukaan, |
| --- | --- |

3.2.4.13.4

| 3.2.4.13.5 | ulkomailla virallisen sopimuksen nojalla pidettyjen varastojen loppuvarastot, joista hankintaoikeustodistuksina (stock tickets) pidetyt, sijaintipaikkojen mukaan, |
| --- | --- |

3.2.4.13.5

| 3.2.4.13.6. | ulkomailla pidettyjen varastojen loppuvarastot, jotka on tarkoitettu lopullista, raportoivaan maahan suuntautuvaa tuontia varten, sijaintipaikkojen mukaan.
  Alkuvarastoilla tarkoitetaan varastoja raportointikuukautta edeltävän kuukauden viimeisenä päivänä. Loppuvarastoilla tarkoitetaan varastoja raportointikuukauden viimeisenä päivänä. |
| --- | --- |

3.2.4.13.6.

Alkuvarastoilla tarkoitetaan varastoja raportointikuukautta edeltävän kuukauden viimeisenä päivänä. Loppuvarastoilla tarkoitetaan varastoja raportointikuukauden viimeisenä päivänä.

3.3   Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava kilotonneina (kt).

3.4   Tietojen toimittamisen määräaika

55 päivän kuluessa raportointikuukaudesta.

3.5   Maantieteelliset huomautukset

Tilastotietojen ilmoittamista varten sovelletaan liitteen A luvussa 1 annettuja selvityksiä seuraavin poikkeuksin: Sveitsi sisältää Liechtensteinin.

4.   MAAKAASU

4.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Tämä luku kattaa maakaasua koskevan raportoinnin.

4.2   Aggregaattiluettelo

Maakaasun osalta on ilmoitettava seuraavat aggregaatit.

| 4.2.1 | Kotimainen tuotanto
  Kaikki markkinakelpoinen kuivan kaasun tuotanto kansallisten rajojen sisällä, offshore-tuotanto mukaan luettuna. Tuotanto mitataan puhdistamisen sekä maakaasukondensaattien ja rikin erottamisen jälkeen. Tähän eivät sisälly tuotantohäviöt eivätkä takaisin injektoidut, purkautuneet tai soihdutukseen käytetyt määrät. Tähän sisältyvät maakaasuteollisuudessa, kaasun tuotannossa, putkistoissa ja käsittelylaitoksissa käytetyt määrät. |
| --- | --- |

4.2.1

Kaikki markkinakelpoinen kuivan kaasun tuotanto kansallisten rajojen sisällä, offshore-tuotanto mukaan luettuna. Tuotanto mitataan puhdistamisen sekä maakaasukondensaattien ja rikin erottamisen jälkeen. Tähän eivät sisälly tuotantohäviöt eivätkä takaisin injektoidut, purkautuneet tai soihdutukseen käytetyt määrät. Tähän sisältyvät maakaasuteollisuudessa, kaasun tuotannossa, putkistoissa ja käsittelylaitoksissa käytetyt määrät.

| 4.2.2 | Tuonti (sisään) |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Vienti (ulos)
  Tuontia ja vientiä koskeva huomautus: Ilmoittakaa kaikki maakaasun määrät, jotka ovat ylittäneet fyysisesti maan kansalliset rajat, riippumatta siitä, onko tulliselvitys tehty. Tähän kuuluvat maanne kautta kuljetetut määrät; nämä määrät olisi ilmoitettava sekä tuontina että vientinä. Nesteytetyn maakaasun tuonnissa olisi ilmoitettava ainoastaan markkinakelpoisen kuivan kaasun ekvivalentti, mukaan luettuina omaan kulutukseen uudelleenkaasutusprosessissa käytetyt määrät. Omaan kulutukseen uudelleenkaasutusprosessissa käytetyt määrät olisi ilmoitettava kohdassa ”Maakaasuteollisuuden oma käyttö ja häviöt” (ks. 4.2.11). Kaikki maahan tuodun nesteytetyn maakaasun uudelleenkaasutusprosessissa saadut kaasunesteet (esim. nestekaasu) olisi ilmoitettava kohdan ”Muut hiilivedyt” kohdassa ”Saanti muista lähteistä” tämän liitteen luvun 3 (ÖLJY JA ÖLJYTUOTTEET) mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.3

Tuontia ja vientiä koskeva huomautus: Ilmoittakaa kaikki maakaasun määrät, jotka ovat ylittäneet fyysisesti maan kansalliset rajat, riippumatta siitä, onko tulliselvitys tehty. Tähän kuuluvat maanne kautta kuljetetut määrät; nämä määrät olisi ilmoitettava sekä tuontina että vientinä. Nesteytetyn maakaasun tuonnissa olisi ilmoitettava ainoastaan markkinakelpoisen kuivan kaasun ekvivalentti, mukaan luettuina omaan kulutukseen uudelleenkaasutusprosessissa käytetyt määrät. Omaan kulutukseen uudelleenkaasutusprosessissa käytetyt määrät olisi ilmoitettava kohdassa ”Maakaasuteollisuuden oma käyttö ja häviöt” (ks. 4.2.11). Kaikki maahan tuodun nesteytetyn maakaasun uudelleenkaasutusprosessissa saadut kaasunesteet (esim. nestekaasu) olisi ilmoitettava kohdan ”Muut hiilivedyt” kohdassa ”Saanti muista lähteistä” tämän liitteen luvun 3 (ÖLJY JA ÖLJYTUOTTEET) mukaisesti.

| 4.2.4. | Varastomuutokset
  Varastojen kasvu osoitetaan positiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen negatiivisena lukuna. |
| --- | --- |

4.2.4.

Varastojen kasvu osoitetaan positiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen negatiivisena lukuna.

| 4.2.5 | Havaitut kotimaan bruttotoimitukset
  Tämä luokka edustaa markkinakelpoisen kaasun toimituksia kotimarkkinoille mukaan lukien kaasuteollisuudessa lämmitykseen sekä omien koneiden ja laitteiden käyttövoimaksi käytetyt määrät (eli kulutus kaasuntuotannossa, putkistossa ja käsittelylaitoksissa); tässä olisi ilmoitettava myös siirto- ja jakeluhäviöt. |
| --- | --- |

4.2.5

Tämä luokka edustaa markkinakelpoisen kaasun toimituksia kotimarkkinoille mukaan lukien kaasuteollisuudessa lämmitykseen sekä omien koneiden ja laitteiden käyttövoimaksi käytetyt määrät (eli kulutus kaasuntuotannossa, putkistossa ja käsittelylaitoksissa); tässä olisi ilmoitettava myös siirto- ja jakeluhäviöt.

| 4.2.6 | Alkuvarastot kansallisella alueella |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.8 | Loppuvarastot kansallisella alueella |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | Alkuvarastot ulkomailla |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.10 | Loppuvarastot ulkomailla
  Varastoja koskeva huomautus: käsittävät sekä kaasumaisessa muodossa että nestemäisessä muodossa varastoidun maakaasun. |
| --- | --- |

4.2.10

Varastoja koskeva huomautus: käsittävät sekä kaasumaisessa muodossa että nestemäisessä muodossa varastoidun maakaasun.

| 4.2.11 | Maakaasuteollisuuden oma käyttö ja häviöt
  Kaasuteollisuudessa lämmitykseen sekä koneiden ja laitteiden käyttövoimaksi käytetyt määrät (eli kulutus kaasuntuotannossa, putkistossa ja käsittelylaitoksissa); tähän kuuluvat myös siirto- ja jakeluhäviöt. |
| --- | --- |

4.2.11

Kaasuteollisuudessa lämmitykseen sekä koneiden ja laitteiden käyttövoimaksi käytetyt määrät (eli kulutus kaasuntuotannossa, putkistossa ja käsittelylaitoksissa); tähän kuuluvat myös siirto- ja jakeluhäviöt.

| 4.2.12 | Tuonti (sisään) alkuperän ja vienti (ulos) määränpään mukaan.
  Tuonti (sisään) olisi ilmoitettava alkuperämaittain ja vienti (ulos) kohdemaittain. Tuontia ja vientiä koskevaa, kohdassa 4.2.3 esitettyä huomautusta sovelletaan. Tuonti ja vienti ilmoitetaan vain naapurimaan osalta tai sellaisen maan osalta, johon on suora putkijohtoyhteys, tai nesteytetyn maakaasun tapauksessa sen maan osalta, jossa kaasu on lastattu kuljetusalukseen. |
| --- | --- |

4.2.12

Tuonti (sisään) olisi ilmoitettava alkuperämaittain ja vienti (ulos) kohdemaittain. Tuontia ja vientiä koskevaa, kohdassa 4.2.3 esitettyä huomautusta sovelletaan. Tuonti ja vienti ilmoitetaan vain naapurimaan osalta tai sellaisen maan osalta, johon on suora putkijohtoyhteys, tai nesteytetyn maakaasun tapauksessa sen maan osalta, jossa kaasu on lastattu kuljetusalukseen.

| 4.2.13 | Toimitukset energiantuotantoon |
| --- | --- |

4.2.13

4.3   Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava kahtena yksikkönä:

| 4.3.1 | fyysisenä määränä, miljoonaa m3 (miljoonaa kuutiometriä), kun oletuksena on kaasun perusolosuhteet (15 °C, 101 325 Pa), |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | energiasisältönä, terajouleina (TJ), bruttolämpöarvon pohjalta. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Tietojen toimittamisen määräaika

55 päivän kuluessa raportointikuukaudesta.

LIITE D

LYHYEN AIKAVÄLIN KUUKAUSITILASTOT

Tässä liitteessä kuvataan tilastotietojen lyhyen aikavälin kuukausittaisen keruun alaa, yksiköitä, raportointijaksoa, tiheyttä, määräaikaa ja toimittamistapoja.

Liitteeseen A on niiden termien selitys, joita ei selitetä tässä liitteessä.

Seuraavia säännöksiä sovelletaan kaikkeen tässä liitteessä mainittuun tietojenkeruuseen:

| a) | Raportointijakso: Tiedot ilmoitetaan yhdeltä kalenterikuukaudelta. |
| --- | --- |

a)

Raportointijakso: Tiedot ilmoitetaan yhdeltä kalenterikuukaudelta.

| b) | Toimitustiheys: Tiedot olisi ilmoitettava kuukausittain. |
| --- | --- |

b)

Toimitustiheys: Tiedot olisi ilmoitettava kuukausittain.

| c) | Toimitusmuoto: Tietojen toimitusmuodon olisi vastattava Eurostatin ilmoittamaa soveltuvaa tiedonsiirtostandardia. |
| --- | --- |

c)

Toimitusmuoto: Tietojen toimitusmuodon olisi vastattava Eurostatin ilmoittamaa soveltuvaa tiedonsiirtostandardia.

| d) | Tietojen toimitusmenetelmä: Tiedot olisi siirrettävä tai ladattava sähköisesti Eurostatin keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen. |
| --- | --- |

d)

Tietojen toimitusmenetelmä: Tiedot olisi siirrettävä tai ladattava sähköisesti Eurostatin keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen.

1.   Raakaöljyn tuonti ja hankinta

1.1   Tarkasteltavat energiatuotteet

Tämä luku kattaa raakaöljyä koskevan ilmoittamisen.

1.2   Määritelmät

1.2.1   Tuonti

Tuonti kattaa kaiken sellaisen raakaöljyn määrän, joka joko saapuu jäsenvaltion tullialueelle tai tulee toisesta jäsenvaltiosta muuhun tarkoitukseen kuin kauttakulkua varten. Varastojen kasvattamiseen käytettävä raakaöljy on ilmoitettava.

Öljy, joka on saatu merenpohjasta, johon jäsenvaltiolla on hyödyntämistä koskevat yksinoikeudet, ja joka saapuu yhteisön tullialueelle, olisi jätettävä tuonnin ulkopuolelle.

1.2.2   Hankinta

Hankintaan sisältyy tuotu raakaöljy ja kyseisessä jäsenvaltiossa viitekaudella tuotettu raakaöljy. Aiemmin hankituista varastoista saatua raakaöljyä ei lueta mukaan.

1.2.3   CIF-hinta

CIF-hintaan (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) sisältyy FOB-hinta (vapaasti aluksessa), joka on satamassa/lastauspaikassa tosiasiallisesti laskutettu hinta, sekä lisäksi kuljetus- ja vakuutuskustannukset ja raakaöljyn kuljetustoimintoihin liittyvät maksut.

Jäsenvaltiossa tuotetun raakaöljyn CIF-hinta on laskettava vapaasti purkaussatamassa tai vapaasti rajalla eli hetkellä, jona raakaöljy tulee tuojavaltion tullin toimivaltaan.

1.2.4   API-tiheys:

API-tiheys on suure, joka kuvaa raakaöljyn raskautta/keveyttä veteen verrattuna. API-tiheys ilmoitetaan seuraavan kaavan mukaisesti ominaispainon (SG) osalta: API = (141.5 ÷ SG) – 131.5

1.3   Aggregaattiluettelo

| 1.3.1 | Seuraavat aggregaatit on ilmoitettava raakaöljyn tuonnista jaoteltuina tuotannon tyypin ja maantieteellisen alueen mukaan: |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.1.1 | raakaöljyn nimitys |
| --- | --- |

1.3.1.1

| 1.3.1.2 | keskimääräinen API-tiheys |
| --- | --- |

1.3.1.2

| 1.3.1.3 | keskimääräinen rikkipitoisuus |
| --- | --- |

1.3.1.3

| 1.3.1.4 | tuonnin kokonaismäärä |
| --- | --- |

1.3.1.4

| 1.3.1.5 | CIF-hinta yhteensä |
| --- | --- |

1.3.1.5

| 1.3.1.6 | raportoivien yksiköiden lukumäärä. |
| --- | --- |

1.3.1.6

| 1.3.2 | Raakaöljyn hankinnan osalta on ilmoitettava seuraava aggregaattiluettelo: |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.2.1 | hankittu määrä |
| --- | --- |

1.3.2.1

| 1.3.2.2 | painotettu keskimääräinen CIF-hinta |
| --- | --- |

1.3.2.2

1.4   Mittayksiköt

| — | bbl (barrelia), kohta 2.3.1.4 ja 2.3.2.1 |
| --- | --- |

—

bbl (barrelia), kohta 2.3.1.4 ja 2.3.2.1

| — | kt (tuhatta tonnia), kohta 2.3.2.1 |
| --- | --- |

—

kt (tuhatta tonnia), kohta 2.3.2.1

| — | % (prosenttiosuus), kohta 2.3.1.3 |
| --- | --- |

—

% (prosenttiosuus), kohta 2.3.1.3

| — | ° (astetta), kohta 2.3.1.2 |
| --- | --- |

—

° (astetta), kohta 2.3.1.2

| — | $ (Yhdysvaltain dollaria) / barreli, kohta 2.3.1.5 ja 2.3.2.2 |
| --- | --- |

—

$ (Yhdysvaltain dollaria) / barreli, kohta 2.3.1.5 ja 2.3.2.2

| — | $ (Yhdysvaltain dollaria) / tonni, kohta 2.3.2.2 |
| --- | --- |

—

$ (Yhdysvaltain dollaria) / tonni, kohta 2.3.2.2

1.5   Sovellettavat säännökset

| 1. | Raportointijakso:
  Kalenterikuukausi. |
| --- | --- |

1.

Raportointijakso:

Kalenterikuukausi.

| 2. | Toimitustiheys:
  Kuukausittain. |
| --- | --- |

2.

Toimitustiheys:

Kuukausittain.

| 3. | Tietojen toimittamisen määräaika:
  Yksi kalenterikuukausi raportointikuukaudesta. |
| --- | --- |

3.

Tietojen toimittamisen määräaika:

Yksi kalenterikuukausi raportointikuukaudesta.

| 4. | Toimitusmuoto:
  Tietojen toimitusmuodon olisi vastattava Eurostatin ilmoittamaa soveltuvaa tiedonsiirtostandardia. |
| --- | --- |

4.

Toimitusmuoto:

Tietojen toimitusmuodon olisi vastattava Eurostatin ilmoittamaa soveltuvaa tiedonsiirtostandardia.

| 5. | Tietojen toimitusmenetelmä:
  Tiedot olisi siirrettävä tai ladattava sähköisesti Eurostatin keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen. |
| --- | --- |

5.

Tietojen toimitusmenetelmä:

Tiedot olisi siirrettävä tai ladattava sähköisesti Eurostatin keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen.

---

(1)  NACE Rev. 2 on Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus, Rev. 2 (2008).

1

(2)  NGL, natural gas liquids.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

3

---

PÄÄTÖKSET

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/272 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/272

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/133,

annettu 25 päivänä tammikuuta 2022,

luvan antamisesta Ranskalle ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 218 ja 232 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranska on pyytänyt kirjeissä, jotka komissio on kirjannut vastaanotetuiksi 12 päivänä huhtikuuta 2021 ja 20 päivänä syyskuuta 2021, lupaa ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 218 ja 232 artiklasta poikkeava erityistoimenpide, jäljempänä ’erityistoimenpide’, jotta se voi ottaa käyttöön pakollisen sähköisen laskutuksen kaikille Ranskan alueelle sijoittautuneille verovelvollisille. Tämä velvoite kattaisi verovelvollisten välisissä liiketoimissa laadittavat laskut. Lupaa pyydettiin 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2026 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(1)

Ranska on pyytänyt kirjeissä, jotka komissio on kirjannut vastaanotetuiksi 12 päivänä huhtikuuta 2021 ja 20 päivänä syyskuuta 2021, lupaa ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 218 ja 232 artiklasta poikkeava erityistoimenpide, jäljempänä ’erityistoimenpide’, jotta se voi ottaa käyttöön pakollisen sähköisen laskutuksen kaikille Ranskan alueelle sijoittautuneille verovelvollisille. Tämä velvoite kattaisi verovelvollisten välisissä liiketoimissa laadittavat laskut. Lupaa pyydettiin 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2026 väliseksi ajaksi.

| (2) | Komissio toimitti Ranskan esittämän pyynnön muille jäsenvaltioille 29 päivänä syyskuuta 2021 päivätyillä kirjeillä. Komissio antoi Ranskalle 30 päivänä syyskuuta 2021 päivätyllä kirjeellä tiedon siitä, että sillä oli kaikki pyynnön arviointia varten tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Komissio toimitti Ranskan esittämän pyynnön muille jäsenvaltioille 29 päivänä syyskuuta 2021 päivätyillä kirjeillä. Komissio antoi Ranskalle 30 päivänä syyskuuta 2021 päivätyllä kirjeellä tiedon siitä, että sillä oli kaikki pyynnön arviointia varten tarvittavat tiedot.

| (3) | Ranskan mukaan yleisen sähköistä laskutusta koskevan velvoitteen käyttöönotosta olisi hyötyä arvonlisäveropetosten torjunnassa. Sähköisten laskujen laatimista koskeva velvoite yhdistettynä muiden liiketoimia koskevien tietojen välittämiseen mahdollistaisi sen, että verohallinto voi tarkistaa reaaliaikaisesti, ovatko ilmoitettu ja kannettu arvonlisävero (alv) sekä laaditut ja vastaanotetut laskut yhdenmukaisia, mikä parantaa hallinnon mahdollisuuksia ehkäistä ja torjua arvonlisäveropetoksia. Velvoite myös lisäisi reaaliaikaista tietoa liiketoiminnasta ja mahdollistaisi talouspolitiikan ohjaamisen ottamalla mahdollisimman hyvin huomioon taloudelliset realiteetit. |
| --- | --- |

(3)

Ranskan mukaan yleisen sähköistä laskutusta koskevan velvoitteen käyttöönotosta olisi hyötyä arvonlisäveropetosten torjunnassa. Sähköisten laskujen laatimista koskeva velvoite yhdistettynä muiden liiketoimia koskevien tietojen välittämiseen mahdollistaisi sen, että verohallinto voi tarkistaa reaaliaikaisesti, ovatko ilmoitettu ja kannettu arvonlisävero (alv) sekä laaditut ja vastaanotetut laskut yhdenmukaisia, mikä parantaa hallinnon mahdollisuuksia ehkäistä ja torjua arvonlisäveropetoksia. Velvoite myös lisäisi reaaliaikaista tietoa liiketoiminnasta ja mahdollistaisi talouspolitiikan ohjaamisen ottamalla mahdollisimman hyvin huomioon taloudelliset realiteetit.

| (4) | Ranska katsoo, että sähköisten laskujen laatimista koskeva velvoite helpottaisi verolainsäädännön vapaaehtoista noudattamista. Se mahdollistaisi verovelvollisten alv-raportointivelvoitteiden yksinkertaistamisen, kun sen myötä otettaisiin käyttöön verovelvollisten esitäytetyt alv-ilmoitukset. Sähköinen laskutus tarjoaisi verovelvollisille muita etuja, joita olisivat muun muassa maksuaikojen lyheneminen, painatuskulujen ja postikulujen väheneminen, laskutustietojen käsittelyyn liittyvien kustannusten ja viiveiden väheneminen tai varastointikustannusten väheneminen. Säästöt ja hyödyt, joita verovelvollisille koituisi sähköisen laskutuksen täytäntöönpanosta, kompensoisivat suurelta osin alkuinvestoinnit, joita verovelvollisten olisi tehtävä järjestelmiensä mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Ranska katsoo, että sähköisten laskujen laatimista koskeva velvoite helpottaisi verolainsäädännön vapaaehtoista noudattamista. Se mahdollistaisi verovelvollisten alv-raportointivelvoitteiden yksinkertaistamisen, kun sen myötä otettaisiin käyttöön verovelvollisten esitäytetyt alv-ilmoitukset. Sähköinen laskutus tarjoaisi verovelvollisille muita etuja, joita olisivat muun muassa maksuaikojen lyheneminen, painatuskulujen ja postikulujen väheneminen, laskutustietojen käsittelyyn liittyvien kustannusten ja viiveiden väheneminen tai varastointikustannusten väheneminen. Säästöt ja hyödyt, joita verovelvollisille koituisi sähköisen laskutuksen täytäntöönpanosta, kompensoisivat suurelta osin alkuinvestoinnit, joita verovelvollisten olisi tehtävä järjestelmiensä mukauttamiseksi.

| (5) | Kun otetaan huomioon erityistoimenpiteen laaja soveltamisala ja uutuus, on tärkeää arvioida sen vaikutusta arvonlisäveropetosten torjuntaan sekä verovelvollisiin. Jos Ranska katsoo, että erityistoimenpiteen voimassaolon jatkaminen on tarpeen, sen olisi sen vuoksi toimitettava komissiolle voimassaolon jatkamista koskevan pyynnön yhteydessä kertomus, johon sisältyy arvio erityistoimenpiteen tehokkuudesta arvonlisäveropetosten torjunnassa ja veronkannon yksinkertaistamisessa. |
| --- | --- |

(5)

Kun otetaan huomioon erityistoimenpiteen laaja soveltamisala ja uutuus, on tärkeää arvioida sen vaikutusta arvonlisäveropetosten torjuntaan sekä verovelvollisiin. Jos Ranska katsoo, että erityistoimenpiteen voimassaolon jatkaminen on tarpeen, sen olisi sen vuoksi toimitettava komissiolle voimassaolon jatkamista koskevan pyynnön yhteydessä kertomus, johon sisältyy arvio erityistoimenpiteen tehokkuudesta arvonlisäveropetosten torjunnassa ja veronkannon yksinkertaistamisessa.

| (6) | Erityistoimenpide ei saisi vaikuttaa verovelvollisten oikeuteen saada paperimuotoisia laskuja yhteisöhankinnoissa. |
| --- | --- |

(6)

Erityistoimenpide ei saisi vaikuttaa verovelvollisten oikeuteen saada paperimuotoisia laskuja yhteisöhankinnoissa.

| (7) | Erityistoimenpiteen olisi oltava ajallisesti rajoitettu, jotta voidaan arvioida, onko se aiheellinen ja tehokas tavoitteisiinsa nähden. |
| --- | --- |

(7)

Erityistoimenpiteen olisi oltava ajallisesti rajoitettu, jotta voidaan arvioida, onko se aiheellinen ja tehokas tavoitteisiinsa nähden.

| (8) | Erityistoimenpide on oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin nähden, koska se on ajallisesti rajoitettu ja se pannaan täytäntöön asteittain. Sähköisen laskun vastaanottoa koskevaa velvoitetta on määrä soveltaa vuodesta 2024 alkaen kaikkiin verovelvollisiin. Sähköisten laskujen laatimista koskevaa velvoitetta on määrä soveltaa vuonna 2024 suuryrityksiin, vuonna 2025 yrityksiin, joissa on 250–4 999 työntekijää ja joiden liikevaihto on alle 1,5 miljardia euroa, ja vuonna 2026 pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, mukaan lukien verovelvolliset, jotka kuuluvat direktiivin 2006/112/EY 282 artiklassa tarkoitetun pieniä yrityksiä koskevan verovapautuksen piiriin. Erityistoimenpide ei myöskään aiheuta sellaista vaaraa, että veropetokset siirtyisivät muille aloille tai muihin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

(8)

Erityistoimenpide on oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin nähden, koska se on ajallisesti rajoitettu ja se pannaan täytäntöön asteittain. Sähköisen laskun vastaanottoa koskevaa velvoitetta on määrä soveltaa vuodesta 2024 alkaen kaikkiin verovelvollisiin. Sähköisten laskujen laatimista koskevaa velvoitetta on määrä soveltaa vuonna 2024 suuryrityksiin, vuonna 2025 yrityksiin, joissa on 250–4 999 työntekijää ja joiden liikevaihto on alle 1,5 miljardia euroa, ja vuonna 2026 pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, mukaan lukien verovelvolliset, jotka kuuluvat direktiivin 2006/112/EY 282 artiklassa tarkoitetun pieniä yrityksiä koskevan verovapautuksen piiriin. Erityistoimenpide ei myöskään aiheuta sellaista vaaraa, että veropetokset siirtyisivät muille aloille tai muihin jäsenvaltioihin.

| (9) | Erityistoimenpide ei aiheuta kielteisiä vaikutuksia lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavien verotulojen kokonaismäärään, eikä se vaikuta arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin, |
| --- | --- |

(9)

Erityistoimenpide ei aiheuta kielteisiä vaikutuksia lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavien verotulojen kokonaismäärään, eikä se vaikuta arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiivin 2006/112/EY 218 artiklasta poiketen Ranskalle annetaan lupa hyväksyä Ranskan alueelle sijoittautuneiden verovelvollisten laatimia tositteiden tai ilmoitusten muodossa olevia laskuja vain, jos kyseiset tositteet tai ilmoitukset toimitetaan sähköisessä muodossa.

2 artikla

Direktiivin 2006/112/EY 232 artiklasta poiketen Ranskalla on lupa säätää, että Ranskan alueelle sijoittautuneiden verovelvollisten laatimien sähköisten laskujen käyttöön ei sovelleta vaatimusta, jonka mukaan sähköisten laskujen käyttö edellyttää Ranskan alueelle sijoittautuneen vastaanottajan suostumusta.

3 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kansalliset toimenpiteet, joilla 1 ja 2 artiklassa tarkoitettuihin poikkeuksiin liittyvät erityistoimenpiteet pannaan täytäntöön.

4 artikla

1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

2.   Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen 31 päivään joulukuuta 2026.

3.   Jos Ranska katsoo, että 1 ja 2 artiklassa tarkoitettuihin poikkeuksiin liittyvien erityistoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on tarpeen, Ranskan on toimitettava komissiolle voimassaolon jatkamista koskeva pyyntö sekä kertomus, jossa arvioidaan, kuinka tehokkaita 3 artiklassa tarkoitetut kansalliset toimenpiteet ovat olleet arvonlisäveropetosten torjunnassa ja veronkannon yksinkertaistamisessa. Mainitussa kertomuksessa on arvioitava kyseisten toimenpiteiden vaikutusta verovelvollisiin ja erityisesti sitä, lisäävätkö kyseiset toimenpiteet näiden hallinnollista taakkaa ja kustannuksia.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  
  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/275 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/275

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2022/134,

annettu 19 päivänä tammikuuta 2022,

yleisten sääntöjen vahvistamisesta valvontatietojen siirtämiseksi viranomaisille ja elimille niiden tehtävien hoitamista varten, jotka Euroopan keskuspankille on annettu neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (EKP/2022/2)

Euroopan keskuspankin neuvosto, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa määrätään, että unioni ja jäsenvaltiot kunnioittavat ja avustavat toisiaan perussopimuksista johtuvia tehtäviä täyttäessään, ja sen 13 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että unionin toimielimet tekevät keskenään vilpitöntä yhteistyötä. Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 3 artiklassa edellytetään, että Euroopan keskuspankki tekee yhteistyötä muiden kansallisten ja unionin viranomaisten ja elinten kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa määrätään, että unioni ja jäsenvaltiot kunnioittavat ja avustavat toisiaan perussopimuksista johtuvia tehtäviä täyttäessään, ja sen 13 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että unionin toimielimet tekevät keskenään vilpitöntä yhteistyötä. Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 3 artiklassa edellytetään, että Euroopan keskuspankki tekee yhteistyötä muiden kansallisten ja unionin viranomaisten ja elinten kanssa.

| (2) | Jotta EKP pystyisi noudattamaan asetuksen (EU) N:o 1024/2013 3 artiklaa ja suorittamaan tehtävät, jotka sille on saman asetuksen 4 artiklassa annettu, on tarpeen, että EKP voi siirtää hallussaan olevia valvontatietoja kansallisille, unionin ja kansainvälisille viranomaisille ja elimille. |
| --- | --- |

(2)

Jotta EKP pystyisi noudattamaan asetuksen (EU) N:o 1024/2013 3 artiklaa ja suorittamaan tehtävät, jotka sille on saman asetuksen 4 artiklassa annettu, on tarpeen, että EKP voi siirtää hallussaan olevia valvontatietoja kansallisille, unionin ja kansainvälisille viranomaisille ja elimille.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 27 artiklan 2 kohdan nojalla EKP voi sille kyseisellä asetuksella annettujen tehtävien hoitamiseksi asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistetuin rajoituksin ja edellytyksin vaihtaa tietoja kansallisten tai unionin tason viranomaisten ja elinten kanssa, kun asiaa koskevan unionin lainsäädännön nojalla on sallittua, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset antavat tietoja näille, tai kun jäsenvaltiot voivat asiaa koskevan unionin lainsäädännön nojalla säätää tietojen antamisesta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 27 artiklan 2 kohdan nojalla EKP voi sille kyseisellä asetuksella annettujen tehtävien hoitamiseksi asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistetuin rajoituksin ja edellytyksin vaihtaa tietoja kansallisten tai unionin tason viranomaisten ja elinten kanssa, kun asiaa koskevan unionin lainsäädännön nojalla on sallittua, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset antavat tietoja näille, tai kun jäsenvaltiot voivat asiaa koskevan unionin lainsäädännön nojalla säätää tietojen antamisesta.

| (4) | EKP voi myös tietyissä olosuhteissa unionin oikeuteen perustuvan velvoitteen nojalla siirtää valvontatietoja viranomaisille ja elimille. Esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2) 80 artiklan nojalla toimivaltaisten viranomaisten on Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) pyynnöstä toimitettava EPV:lle kaikki sen merkityksellisiksi katsomat tiedot uusista liikkeeseen lasketuista pääomainstrumenteista, jotta EPV voi valvoa laitosten unionissa liikkeeseen laskemien omien varojen instrumenttien laatua. |
| --- | --- |

(4)

EKP voi myös tietyissä olosuhteissa unionin oikeuteen perustuvan velvoitteen nojalla siirtää valvontatietoja viranomaisille ja elimille. Esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2) 80 artiklan nojalla toimivaltaisten viranomaisten on Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) pyynnöstä toimitettava EPV:lle kaikki sen merkityksellisiksi katsomat tiedot uusista liikkeeseen lasketuista pääomainstrumenteista, jotta EPV voi valvoa laitosten unionissa liikkeeseen laskemien omien varojen instrumenttien laatua.

| (5) | Valvontatietojen siirtäminen viranomaisille ja elimille edellyttää, että tietojen siirtämisen asianmukaisuus arvioidaan EKP:lle asetuksen (EU) N:o 1024/2013 nojalla annettujen tehtävien hoitamiseen nähden. |
| --- | --- |

(5)

Valvontatietojen siirtäminen viranomaisille ja elimille edellyttää, että tietojen siirtämisen asianmukaisuus arvioidaan EKP:lle asetuksen (EU) N:o 1024/2013 nojalla annettujen tehtävien hoitamiseen nähden.

| (6) | Tämän johdosta on myös tarpeen vahvistaa yleiset säännöt EKP:n hallussa olevien valvontatietojen siirtämisestä viranomaisille ja elimille, ja näitä sääntöjä voidaan täydentää esimerkiksi EKP:n ja kyseisten viranomaisten tai elinten välisillä yhteisymmärryspöytäkirjoilla tai muussa muodossa tehdyillä kahdenvälisillä tai monenvälisillä instrumenteilla. |
| --- | --- |

(6)

Tämän johdosta on myös tarpeen vahvistaa yleiset säännöt EKP:n hallussa olevien valvontatietojen siirtämisestä viranomaisille ja elimille, ja näitä sääntöjä voidaan täydentää esimerkiksi EKP:n ja kyseisten viranomaisten tai elinten välisillä yhteisymmärryspöytäkirjoilla tai muussa muodossa tehdyillä kahdenvälisillä tai monenvälisillä instrumenteilla.

| (7) | Tässä päätöksessä vahvistetut yleiset säännöt eivät rajoita sellaisten muissa instrumenteissa olevien säännösten soveltamista, joissa vahvistetaan luokkakohtaisia erityissääntöjä tiettyjen valvontatietojen siirtämisestä viranomaisille ja elimille. Edellä sanottu soveltuu esimerkiksi yhteisymmärryspöytäkirjoihin, joissa EKP käyttää poliittista harkintavaltaansa ja sitoutuu siirtämään tietoja tietyille vastaanottaville viranomaisille ja elimille. Lisäksi tässä päätöksessä vahvistettuja yleisiä sääntöjä ei sovelleta sellaisten valvontatietojen siirtämiseen, joihin sovelletaan jotain muuta säädöskehystä, esimerkiksi tietojen antamiseen rikoksia tutkiville viranomaisille, parlamentaarisille tutkintavaliokunnille ja valtiontilintarkastajille. Tämän päätöksen soveltamisala voi kuitenkin myös kattaa henkilötietojen siirtämisen. |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä vahvistetut yleiset säännöt eivät rajoita sellaisten muissa instrumenteissa olevien säännösten soveltamista, joissa vahvistetaan luokkakohtaisia erityissääntöjä tiettyjen valvontatietojen siirtämisestä viranomaisille ja elimille. Edellä sanottu soveltuu esimerkiksi yhteisymmärryspöytäkirjoihin, joissa EKP käyttää poliittista harkintavaltaansa ja sitoutuu siirtämään tietoja tietyille vastaanottaville viranomaisille ja elimille. Lisäksi tässä päätöksessä vahvistettuja yleisiä sääntöjä ei sovelleta sellaisten valvontatietojen siirtämiseen, joihin sovelletaan jotain muuta säädöskehystä, esimerkiksi tietojen antamiseen rikoksia tutkiville viranomaisille, parlamentaarisille tutkintavaliokunnille ja valtiontilintarkastajille. Tämän päätöksen soveltamisala voi kuitenkin myös kattaa henkilötietojen siirtämisen.

| (8) | Tähän päätökseen ja muihin instrumentteihin, joissa vahvistetaan erityisiä sääntöjä valvontatietojen siirtämisestä, liittyy poliittista harkintavaltaa. Sen vuoksi ne olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 8 kohdan mukaisessa vastustamattajättämismenettelyssä. |
| --- | --- |

(8)

Tähän päätökseen ja muihin instrumentteihin, joissa vahvistetaan erityisiä sääntöjä valvontatietojen siirtämisestä, liittyy poliittista harkintavaltaa. Sen vuoksi ne olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 8 kohdan mukaisessa vastustamattajättämismenettelyssä.

| (9) | Tietojen siirtämisestä vastuussa olevien – EKP:n johtokunnan määrittämien – henkilöstön jäsenten olisi sovellettava tässä päätöksessä ja muissa instrumenteissa vahvistettuja sääntöjä valvontatietojen siirtämisen erityisistä luokista. Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 11.6 artiklan nojalla EKP:n johtokunta vastaa EKP:n juoksevien tehtävien hoitamisesta. Tältä osin Euroopan keskuspankin päätöksen EKP/2004/2 (3) 10.1 ja 10.2 artiklassa säädetään, että kaikki EKP:n yksiköt asetetaan EKP:n johtokunnan alaisuuteen. Päätöksen EKP/2004/2 13m.1 artiklan nojalla EKP:n sisäistä organisaatiota ja henkilöstöä koskeva johtokunnan toimivalta kattaa myös valvontatehtävät. |
| --- | --- |

(9)

Tietojen siirtämisestä vastuussa olevien – EKP:n johtokunnan määrittämien – henkilöstön jäsenten olisi sovellettava tässä päätöksessä ja muissa instrumenteissa vahvistettuja sääntöjä valvontatietojen siirtämisen erityisistä luokista. Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 11.6 artiklan nojalla EKP:n johtokunta vastaa EKP:n juoksevien tehtävien hoitamisesta. Tältä osin Euroopan keskuspankin päätöksen EKP/2004/2 (3) 10.1 ja 10.2 artiklassa säädetään, että kaikki EKP:n yksiköt asetetaan EKP:n johtokunnan alaisuuteen. Päätöksen EKP/2004/2 13m.1 artiklan nojalla EKP:n sisäistä organisaatiota ja henkilöstöä koskeva johtokunnan toimivalta kattaa myös valvontatehtävät.

| (10) | Tämä päätös ei vaikuta sääntöihin, jotka koskevat EKP:n hallussa olevien valvontatietojen tai asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevia tietojen siirtämistä muille viranomaisille ja elimille. Jos EKP:n hallussa olevien valvontatietojen siirtäminen viranomaisille ja elimille ei kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan, tietojen toimittamiselle on saatava hyväksyntä asianmukaisen päätöksentekomenettelyn mukaisesti, |
| --- | --- |

(10)

Tämä päätös ei vaikuta sääntöihin, jotka koskevat EKP:n hallussa olevien valvontatietojen tai asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevia tietojen siirtämistä muille viranomaisille ja elimille. Jos EKP:n hallussa olevien valvontatietojen siirtäminen viranomaisille ja elimille ei kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan, tietojen toimittamiselle on saatava hyväksyntä asianmukaisen päätöksentekomenettelyn mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan yleiset säännöt siitä, miten EKP:n hallussa olevia valvontatietoja siirretään 2 artiklan 2 kohdassa määritellyille viranomaisille ja elimille.

2.   Tämä päätös ei vaikuta sääntöihin, jotka koskevat EKP:n hallussa olevien valvontatietojen tai asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevien tietojen siirtämistä muille viranomaisille ja elimille.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| 1) | ’valvontatiedoilla’ kaikenlaisia EKP:n hallussa olevia luottamuksellisia tietoja, joiden siirtäminen viranomaisille ja elimille edellyttää, että tietojen siirtämisen asianmukaisuus arvioidaan EKP:lle asetuksen (EU) N:o 1024/2013 nojalla annettujen tehtävien hoitamiseen nähden; |
| --- | --- |

1)

’valvontatiedoilla’ kaikenlaisia EKP:n hallussa olevia luottamuksellisia tietoja, joiden siirtäminen viranomaisille ja elimille edellyttää, että tietojen siirtämisen asianmukaisuus arvioidaan EKP:lle asetuksen (EU) N:o 1024/2013 nojalla annettujen tehtävien hoitamiseen nähden;

| 2) | ’viranomaisilla ja elimillä’ tämän päätöksen liitteessä mainittuja kansallisia, unionin ja kansainvälisiä viranomaisia ja elimiä, lukuun ottamatta asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä kansallisia toimivaltaisia viranomaisia; |
| --- | --- |

2)

’viranomaisilla ja elimillä’ tämän päätöksen liitteessä mainittuja kansallisia, unionin ja kansainvälisiä viranomaisia ja elimiä, lukuun ottamatta asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä kansallisia toimivaltaisia viranomaisia;

| 3) | ’päätöksellä tehtävien antamisesta’ päätöstä, jolla EKP:n johtokunta antaa tiedonsiirron tarkastusvastaavalle tehtävän soveltaa tässä päätöksessä vahvistettuja sääntöjä ja/tai sovellettavissa instrumenteissa vahvistettuja, tiettyihin valvontatietojen siirtojen luokkiin sovellettavia erityisiä sääntöjä; |
| --- | --- |

3)

’päätöksellä tehtävien antamisesta’ päätöstä, jolla EKP:n johtokunta antaa tiedonsiirron tarkastusvastaavalle tehtävän soveltaa tässä päätöksessä vahvistettuja sääntöjä ja/tai sovellettavissa instrumenteissa vahvistettuja, tiettyihin valvontatietojen siirtojen luokkiin sovellettavia erityisiä sääntöjä;

| 4) | ’tiedonsiirron tarkastamisella’ tehtävien antamista koskevaan päätökseen perustuvaa tiedonsiirron tarkastusvastaavan antamaa hyväksyntää valvontatietojen siirtämiseksi viranomaisille ja elimille, soveltaen tätä päätöstä ja/tai soveltuvin osin instrumentteja, joissa vahvistetaan valvontatietojen siirtämisen erityisiin luokkiin sovellettavia erityisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

4)

’tiedonsiirron tarkastamisella’ tehtävien antamista koskevaan päätökseen perustuvaa tiedonsiirron tarkastusvastaavan antamaa hyväksyntää valvontatietojen siirtämiseksi viranomaisille ja elimille, soveltaen tätä päätöstä ja/tai soveltuvin osin instrumentteja, joissa vahvistetaan valvontatietojen siirtämisen erityisiin luokkiin sovellettavia erityisiä sääntöjä.

3 artikla

Valvontatietojen siirtämistä koskevat yleiset säännöt

1.   EKP toimittaa valvontatietoja viranomaisille ja elimille, jos

| a) | sovellettavan lain mukaan tällaisten valvontatietojen siirtäminen kyseisille viranomaisille ja elimille on sallittua ja siirtämisen sallittavuudelle asetetut ehdot täyttyvät; |
| --- | --- |

a)

sovellettavan lain mukaan tällaisten valvontatietojen siirtäminen kyseisille viranomaisille ja elimille on sallittua ja siirtämisen sallittavuudelle asetetut ehdot täyttyvät;

| b) | valvontatiedot ovat tarpeellisia ja asiaankuuluvia eivätkä kattavuudeltaan liian laajoja suhteessa kyseisten viranomaisten tai elinten tehtäviin; ja |
| --- | --- |

b)

valvontatiedot ovat tarpeellisia ja asiaankuuluvia eivätkä kattavuudeltaan liian laajoja suhteessa kyseisten viranomaisten tai elinten tehtäviin; ja

| c) | tällaisten valvontatietojen siirtämisestä kieltäytymiselle ei ole pakottavia syitä, jotka liittyvät tarpeeseen välttää yhteisen valvontamekanismin toimintaan ja riippumattomuuteen kohdistuvat häiriöt, erityisesti sen tehtävien suorittamisen vaarantuminen. |
| --- | --- |

c)

tällaisten valvontatietojen siirtämisestä kieltäytymiselle ei ole pakottavia syitä, jotka liittyvät tarpeeseen välttää yhteisen valvontamekanismin toimintaan ja riippumattomuuteen kohdistuvat häiriöt, erityisesti sen tehtävien suorittamisen vaarantuminen.

2.   Jos ilmenee, että on 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja pakottavia syitä kieltäytyä valvontatietojen siirtämisestä, valvontatietojen siirtämisestä päättää EKP:n neuvosto asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 8 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

3.   Edellä 1 kohdassa vahvistetut yleiset säännöt eivät rajoita 4 artiklassa tarkoitettujen erityisten sääntöjen soveltamista.

4 artikla

Instrumentit, joissa vahvistetaan erityisiä sääntöjä

Tämä päätös ei vaikuta muihin instrumentteihin, joissa vahvistetaan tiettyjä luokkia koskevia erityisiä sääntöjä tai täydentäviä sääntöjä valvontatietojen siirtämiseksi viranomaisille tai elimille.

5 artikla

Tiedonsiirron tarkastaminen

Tiedonsiirron tarkastusvastaavilla on vastuu EKP:n toteuttaman valvontatietojen siirron hyväksymisestä, ja he soveltavat sen yhteydessä tässä päätöksessä vahvistettuja sääntöjä ja/tai soveltuvin osin 4 artiklassa tarkoitetuissa instrumenteissa vahvistettuja erityisiä sääntöjä tehtävien antamista koskevan päätöksen nojalla.

6 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan viidentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Frankfurt am Mainissa 19 päivänä tammikuuta 2022.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan keskuspankin päätös EKP/2004/2, tehty 19 päivänä helmikuuta 2004, Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 80, 18.3.2004, s. 33).

3

---

LIITE

| Vastaanottava viranomainen tai elin | Kuvaus ja oikeusperusta |
| --- | --- |
| Euroopan komissio | YVM-asetuksen (1) 32 artikla |
| Euroopan pankkiviranomainen (EPV), Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan järjestelmäriskikomitea | Vakavaraisuusdirektiivin (2) 53 artiklan 2 kohta luettuna yhdessä EPV-asetuksen (3) 35 artiklan 1 kohdan tai vakavaraisuusasetuksen (4) 80 artiklan kanssa, ja EJRK-asetuksen (5) 15 artikla
  EPV-asetuksen 9 a artikla |
| Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen (ETA) kansalliset vakavakaraisuusvalvonnasta vastaavat viranomaiset määräosuuksien sekä toimilupamenettelyjen tai muiden asiaa koskevassa lainsäädännössä mainittujen menettelyjen osalta | Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla ja 16 artiklan 3 kohta, 24 artiklan 2 kohta ja 50 artiklan 4 kohta ja vastaavat unionin oikeuden säännökset, erityisesti Solvenssi II -direktiivin (6) 26 ja 60 artikla sekä rahoitusmarkkinadirektiivin (7) 11 ja 84 artikla |
| Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja kriisinratkaisuviranomaiset, jotka osallistuvat vakavaraisuusdirektiivin mukaiseen vakavaraisuuskollegioon tai FICOD-direktiivin mukaisiin järjestelyihin tai kriisinhallintaryhmiin

  Tähän luokkaan kuuluvat vakavaraisuusdirektiivin ja FICOD-direktiivin mukainen tietojenvaihto vakavaraisuuskollegioissa ja kriisinhallintaryhmissä sekä kirjallisten yhteensovittamis- ja yhteistyöjärjestelyjen, FICOD-direktiivin mukaisten yhteensovittamisjärjestelyjen ja kriisinhallintaryhmien yhteistyöjärjestelyjen ei-harkinnanvaraiset vuosittaiset päivitykset ja irtisanominen | Vakavaraisuusdirektiivin 116 artikla kirjallisten yhteensovittamis- ja yhteistyöjärjestelyjen osalta;
  finanssiryhmittymiä koskevan direktiivin (8) 11 artikla finanssiryhmittymäjärjestelyjen osalta;
  pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin (9) 90, 97 ja 98 artikla kriisinhallintaryhmiin liittyvien yhteistyöjärjestelyjen osalta;
  pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 88 ja 90 artikla kriisinratkaisukollegion kirjallisten järjestelyjen osalta. |
| Viranomaiset, jotka kuuluvat rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsittelevään kollegioon | Vakavaraisuusdirektiivin 117 artiklan 5 kohta (rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmien valvonnasta vastaavien viranomaisten ja rahanpesun selvittelykeskusten osalta sekä tiettyä rahanpesua ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsittelevää kollegiota varten sovittujen osallistumisehtojen osalta). Muun tyyppisten kollegioon osallistuvien viranomaisten kanssa käytävän tietojenvaihdon oikeusperusta ei välttämättä ole sama (huomautus: rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsitteleviä kollegioita säännellään yhteisissä ohjeissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (10) soveltamiseen liittyvästä tietojenvaihdosta luottolaitoksia ja rahoituslaitoksia valvovien viranomaisten ja muiden osapuolten välillä (Joint guidelines on cooperation and information exchange for the purpose of Directive (EU) 2015/849 between competent authorities supervising credit and financial institutions); näitä ohjeita ei ole osoitettu EKP:lle). |
| Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmien valvonnasta vastaavat viranomaiset, jotka ovat allekirjoittaneet direktiivin (EU) 2015/849 57 a artiklan 2 kohdan mukaisen tietojenvaihtoa koskevista käytännön järjestelyistä tehdyn monenvälisen sopimuksen (jäljempänä ’rahanpesun torjuntaa koskeva sopimus’) | Vakavaraisuusdirektiivin 117 artiklan 5 kohta ja rahanpesun torjuntaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 4 ja 5 kohta |
| Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontajärjestelmästä vastaavat viranomaiset ja jäsenvaltioiden rahanpesun selvittelykeskukset | Vakavaraisuusdirektiivin 117 artiklan 5 kohta ja EPV:n ohjeet vakavaraisuusvalvojien, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmän valvojien ja rahanpesun selvittelykeskusten välisestä yhteistyöstä ja tietojenvaihdosta direktiivin 2013/36/EU nojalla (Guidelines on cooperation and informationexchange between prudential supervisors, AML/CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU) (EBA/GL/2021/15) (11) |
| Unionin ja ETA:n kansalliset markkinavalvontaviranomaiset | Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla |
| Unionin ja ETA:n kansalliset vakuutusvalvojat | Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla |
| Talletusten vakuusjärjestelmät, sopimusperusteiset tai laitosten suojajärjestelmät, kilpailuviranomaiset | Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla, tai kansallinen lainsäädäntö, jossa edellytetään vakavaraisuusvalvojan lausuntoa |
| Unionin ja ETA:n kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset | Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla |
| Kansalliset makrovakauden valvontaviranomaiset, kun on kyse tehtävistä, jotka eivät kuulu YVM-asetuksen 5 artiklan soveltamisalaan | Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla |
| Merkittävien luottolaitosten lakisääteiset tilintarkastajat | Vakavaraisuusdirektiivin 56 artiklan f alakohta
  EPV:n ohjeet vuoropuhelusta luottolaitoksia valvovien toimivaltaisten viranomaisten ja näiden luottolaitosten lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavien lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen välillä (EBA/GL/2016/05) (12) |
| Rahoitusmarkkinoiden valvonnasta vastaavat kansalliset viranomaiset, jos ne on nimetty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY
   (13)
  24 artiklan 1 kohdan ja 24 artiklan 4 kohdan h alakohdan mukaisesti (tilinpäätöksen valvojat) | Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla |
| Kansalliset viranomaiset, jotka ovat vastuussa laitosten, vakuutusyritysten ja rahoituslaitosten lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavien henkilöiden valvonnasta (tilintarkastuksen valvojat) | Vakavaraisuusdirektiivin 57 artikla |
| Kansalliset viranomaiset, jotka ovat vastuussa laitosten selvitystila- ja konkurssimenettelyyn sekä muuhun vastaavaan menettelyyn osallisina olevien elinten valvonnasta | Vakavaraisuusdirektiivin 57 artikla |
| Kansalliset viranomaiset, jotka ovat vastuussa vakavaraisuusasetuksen 113 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen sopimusperusteisten tai laitosten suojajärjestelmien valvonnasta | Vakavaraisuusdirektiivin 57 artikla |
| Kansalliset viranomaiset tai elimet, jotka ovat oikeudellisesti vastuussa yhtiöoikeuden rikkomisten havaitsemisesta ja tutkimisesta | Vakavaraisuusdirektiivin 57 artikla |
| Maksujärjestelmien valvonnasta vastaavat kansalliset viranomaiset | Vakavaraisuusdirektiivin 58 artikla |
| Kansainväliset elimet (Kansainvälinen valuuttarahasto, Maailmanpankki, Kansainvälinen järjestelypankki, finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä) | Vakavaraisuusdirektiivin 58 a artikla, lukuun ottamatta stressitestejä koskevien tietojen jakamista (esim. teknisten täytäntöönpanostandardien moduulit) |
| Kolmansien maiden vakavaraisuusvalvonnasta vastaavat viranomaiset | Vakavaraisuusdirektiivin 55 artikla
  Tietojenvaihto kriisinhallintaryhmien kehittämien järjestelyjen (yhteisymmärryspöytäkirjat, kirjalliset yhteensovittamis- ja yhteistyöjärjestelyt, laitoskohtaiset rajat ylittävät yhteistyösopimukset, kriisinratkaisua koskevat kirjalliset järjestelyt jne.) tai tapauskohtaisten sopimusten mukaisesti |
| Kolmansien maiden kansalliset markkina-, vakuutus- tai vastaavat viranomaiset | Vakavaraisuusdirektiivin 55 artikla ja sovellettavat järjestelyt (yhteisymmärryspöytäkirjat, kirjalliset yhteensovittamis- ja yhteistyöjärjestelyt, yhteistyösopimukset, kriisinratkaisua koskevat kirjalliset sopimukset jne.) tai tapauskohtaiset sopimukset |
| Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontajärjestelmästä vastaavat kolmannen maan viranomaiset ja rahanpesun selvittelykeskukset | Vakavaraisuusdirektiivin 55 artikla ja tarvittaessa yhteisymmärryspöytäkirjat tai muut yhteistyöjärjestelyt |
| Kolmansien maiden kriisinratkaisuviranomaiset | Vakavaraisuusdirektiivin 55 artikla ja pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 97 ja 98 artikla yhdessä sovellettavien järjestelyjen kanssa |

Vastaanottava viranomainen tai elin

Kuvaus ja oikeusperusta

Euroopan komissio

YVM-asetuksen (1) 32 artikla

Euroopan pankkiviranomainen (EPV), Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan järjestelmäriskikomitea

Vakavaraisuusdirektiivin (2) 53 artiklan 2 kohta luettuna yhdessä EPV-asetuksen (3) 35 artiklan 1 kohdan tai vakavaraisuusasetuksen (4) 80 artiklan kanssa, ja EJRK-asetuksen (5) 15 artikla

EPV-asetuksen 9 a artikla

Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen (ETA) kansalliset vakavakaraisuusvalvonnasta vastaavat viranomaiset määräosuuksien sekä toimilupamenettelyjen tai muiden asiaa koskevassa lainsäädännössä mainittujen menettelyjen osalta

Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla ja 16 artiklan 3 kohta, 24 artiklan 2 kohta ja 50 artiklan 4 kohta ja vastaavat unionin oikeuden säännökset, erityisesti Solvenssi II -direktiivin (6) 26 ja 60 artikla sekä rahoitusmarkkinadirektiivin (7) 11 ja 84 artikla

Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja kriisinratkaisuviranomaiset, jotka osallistuvat vakavaraisuusdirektiivin mukaiseen vakavaraisuuskollegioon tai FICOD-direktiivin mukaisiin järjestelyihin tai kriisinhallintaryhmiin

Tähän luokkaan kuuluvat vakavaraisuusdirektiivin ja FICOD-direktiivin mukainen tietojenvaihto vakavaraisuuskollegioissa ja kriisinhallintaryhmissä sekä kirjallisten yhteensovittamis- ja yhteistyöjärjestelyjen, FICOD-direktiivin mukaisten yhteensovittamisjärjestelyjen ja kriisinhallintaryhmien yhteistyöjärjestelyjen ei-harkinnanvaraiset vuosittaiset päivitykset ja irtisanominen

Vakavaraisuusdirektiivin 116 artikla kirjallisten yhteensovittamis- ja yhteistyöjärjestelyjen osalta;

finanssiryhmittymiä koskevan direktiivin (8) 11 artikla finanssiryhmittymäjärjestelyjen osalta;

pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin (9) 90, 97 ja 98 artikla kriisinhallintaryhmiin liittyvien yhteistyöjärjestelyjen osalta;

pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 88 ja 90 artikla kriisinratkaisukollegion kirjallisten järjestelyjen osalta.

Viranomaiset, jotka kuuluvat rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsittelevään kollegioon

Vakavaraisuusdirektiivin 117 artiklan 5 kohta (rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmien valvonnasta vastaavien viranomaisten ja rahanpesun selvittelykeskusten osalta sekä tiettyä rahanpesua ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsittelevää kollegiota varten sovittujen osallistumisehtojen osalta). Muun tyyppisten kollegioon osallistuvien viranomaisten kanssa käytävän tietojenvaihdon oikeusperusta ei välttämättä ole sama (huomautus: rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsitteleviä kollegioita säännellään yhteisissä ohjeissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (10) soveltamiseen liittyvästä tietojenvaihdosta luottolaitoksia ja rahoituslaitoksia valvovien viranomaisten ja muiden osapuolten välillä (Joint guidelines on cooperation and information exchange for the purpose of Directive (EU) 2015/849 between competent authorities supervising credit and financial institutions); näitä ohjeita ei ole osoitettu EKP:lle).

Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmien valvonnasta vastaavat viranomaiset, jotka ovat allekirjoittaneet direktiivin (EU) 2015/849 57 a artiklan 2 kohdan mukaisen tietojenvaihtoa koskevista käytännön järjestelyistä tehdyn monenvälisen sopimuksen (jäljempänä ’rahanpesun torjuntaa koskeva sopimus’)

Vakavaraisuusdirektiivin 117 artiklan 5 kohta ja rahanpesun torjuntaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 4 ja 5 kohta

Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontajärjestelmästä vastaavat viranomaiset ja jäsenvaltioiden rahanpesun selvittelykeskukset

Vakavaraisuusdirektiivin 117 artiklan 5 kohta ja EPV:n ohjeet vakavaraisuusvalvojien, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmän valvojien ja rahanpesun selvittelykeskusten välisestä yhteistyöstä ja tietojenvaihdosta direktiivin 2013/36/EU nojalla (Guidelines on cooperation and informationexchange between prudential supervisors, AML/CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU) (EBA/GL/2021/15) (11)

Unionin ja ETA:n kansalliset markkinavalvontaviranomaiset

Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla

Unionin ja ETA:n kansalliset vakuutusvalvojat

Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla

Talletusten vakuusjärjestelmät, sopimusperusteiset tai laitosten suojajärjestelmät, kilpailuviranomaiset

Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla, tai kansallinen lainsäädäntö, jossa edellytetään vakavaraisuusvalvojan lausuntoa

Unionin ja ETA:n kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset

Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla

Kansalliset makrovakauden valvontaviranomaiset, kun on kyse tehtävistä, jotka eivät kuulu YVM-asetuksen 5 artiklan soveltamisalaan

Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla

Merkittävien luottolaitosten lakisääteiset tilintarkastajat

Vakavaraisuusdirektiivin 56 artiklan f alakohta

EPV:n ohjeet vuoropuhelusta luottolaitoksia valvovien toimivaltaisten viranomaisten ja näiden luottolaitosten lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavien lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen välillä (EBA/GL/2016/05) (12)

Rahoitusmarkkinoiden valvonnasta vastaavat kansalliset viranomaiset, jos ne on nimetty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY
   (13)
  24 artiklan 1 kohdan ja 24 artiklan 4 kohdan h alakohdan mukaisesti (tilinpäätöksen valvojat)

Vakavaraisuusdirektiivin 56 artikla

Kansalliset viranomaiset, jotka ovat vastuussa laitosten, vakuutusyritysten ja rahoituslaitosten lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavien henkilöiden valvonnasta (tilintarkastuksen valvojat)

Vakavaraisuusdirektiivin 57 artikla

Kansalliset viranomaiset, jotka ovat vastuussa laitosten selvitystila- ja konkurssimenettelyyn sekä muuhun vastaavaan menettelyyn osallisina olevien elinten valvonnasta

Vakavaraisuusdirektiivin 57 artikla

Kansalliset viranomaiset, jotka ovat vastuussa vakavaraisuusasetuksen 113 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen sopimusperusteisten tai laitosten suojajärjestelmien valvonnasta

Vakavaraisuusdirektiivin 57 artikla

Kansalliset viranomaiset tai elimet, jotka ovat oikeudellisesti vastuussa yhtiöoikeuden rikkomisten havaitsemisesta ja tutkimisesta

Vakavaraisuusdirektiivin 57 artikla

Maksujärjestelmien valvonnasta vastaavat kansalliset viranomaiset

Vakavaraisuusdirektiivin 58 artikla

Kansainväliset elimet (Kansainvälinen valuuttarahasto, Maailmanpankki, Kansainvälinen järjestelypankki, finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä)

Vakavaraisuusdirektiivin 58 a artikla, lukuun ottamatta stressitestejä koskevien tietojen jakamista (esim. teknisten täytäntöönpanostandardien moduulit)

Kolmansien maiden vakavaraisuusvalvonnasta vastaavat viranomaiset

Vakavaraisuusdirektiivin 55 artikla

Tietojenvaihto kriisinhallintaryhmien kehittämien järjestelyjen (yhteisymmärryspöytäkirjat, kirjalliset yhteensovittamis- ja yhteistyöjärjestelyt, laitoskohtaiset rajat ylittävät yhteistyösopimukset, kriisinratkaisua koskevat kirjalliset järjestelyt jne.) tai tapauskohtaisten sopimusten mukaisesti

Kolmansien maiden kansalliset markkina-, vakuutus- tai vastaavat viranomaiset

Vakavaraisuusdirektiivin 55 artikla ja sovellettavat järjestelyt (yhteisymmärryspöytäkirjat, kirjalliset yhteensovittamis- ja yhteistyöjärjestelyt, yhteistyösopimukset, kriisinratkaisua koskevat kirjalliset sopimukset jne.) tai tapauskohtaiset sopimukset

Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontajärjestelmästä vastaavat kolmannen maan viranomaiset ja rahanpesun selvittelykeskukset

Vakavaraisuusdirektiivin 55 artikla ja tarvittaessa yhteisymmärryspöytäkirjat tai muut yhteistyöjärjestelyt

Kolmansien maiden kriisinratkaisuviranomaiset

Vakavaraisuusdirektiivin 55 artikla ja pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 97 ja 98 artikla yhdessä sovellettavien järjestelyjen kanssa

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

(2)  Oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338), luettuna yhdessä EU:n täytäntöönpanoasetusten kanssa.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1092/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1).

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II -direktiivi) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta sekä neuvoston direktiivien 73/239/ETY, 79/267/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY, 93/6/ETY ja 93/22/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY ja 2000/12/EY muuttamisesta (EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1).

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).

(11)  Luettavissa EPV:n verkkosivuilla www.eba.europa.eu.

(12)  Luettavissa EPV:n verkkosivuilla.

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/109/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 2004, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta (EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38).

---

Oikaisuja

| 31.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/282 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/282

---

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2022/1, annettu 20 päivänä lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/821 muuttamisesta kaksikäyttötuotteiden luettelon osalta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 3, 6. tammikuuta 2022
  )

Sivulla 142, liitteessä, kohta 3B001.f korvataan seuraavasti:

| ”f. | Seuraavat litografialaitteet:






  1. | Askeltavat kohdistus- ja valotuslaitteet (suora kohdistus kiekkoon) tai kohdistus- ja pyyhkäisy- (skanneri) laitteet kiekkojen prosessointia varten, jotka käyttävät foto-optisia tai röntgenmenetelmiä ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Valolähteen aallonpituus lyhyempi kuin 193 nm; tai |
| --- | --- | --- | --- |

”f.

Seuraavat litografialaitteet:

1.

Askeltavat kohdistus- ja valotuslaitteet (suora kohdistus kiekkoon) tai kohdistus- ja pyyhkäisy- (skanneri) laitteet kiekkojen prosessointia varten, jotka käyttävät foto-optisia tai röntgenmenetelmiä ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Valolähteen aallonpituus lyhyempi kuin 193 nm; tai

| b. | Ne kykenevät tuottamaan kuvion, jonka ’pienin erottuva kuvion koko’ (MRF) on enintään 45 nm;


  Tekn. huom.:




  ’Pienin erottuva kuvion koko’ (MRF) lasketaan seuraavalla kaavalla, jossa:







  jossa K-kerroin = 0,35 |
| --- | --- |

b.

Ne kykenevät tuottamaan kuvion, jonka ’pienin erottuva kuvion koko’ (MRF) on enintään 45 nm;

Tekn. huom.:

Tekn. huom.:

’Pienin erottuva kuvion koko’ (MRF) lasketaan seuraavalla kaavalla, jossa:

’Pienin erottuva kuvion koko’ (MRF) lasketaan seuraavalla kaavalla, jossa:

Image 5

jossa K-kerroin = 0,35

jossa K-kerroin = 0,35

| 2. | Kohokuviointilaitteet, jotka kykenevät tuottamaan kuvioita, joiden koko on enintään 45 nm;








  Huom.: | 3B001.f.2 kohtaan sisältyvät:







  — | Pehmytkuviointivälineet |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kohokuviointilaitteet, jotka kykenevät tuottamaan kuvioita, joiden koko on enintään 45 nm;

Huom.:

Huom.:

3B001.f.2 kohtaan sisältyvät:

—

Pehmytkuviointivälineet

Pehmytkuviointivälineet

| — | Kuumapakotusvälineet |
| --- | --- |

—

Kuumapakotusvälineet

Kuumapakotusvälineet

| — | Nanomuokkauskuviointivälineet |
| --- | --- |

—

Nanomuokkauskuviointivälineet

Nanomuokkauskuviointivälineet

| — | Step and flash -kuviointi (S-FIL) -välineet |
| --- | --- |

—

Step and flash -kuviointi (S-FIL) -välineet

Step and flash -kuviointi (S-FIL) -välineet

| 3. | Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu maskien valmistukseen ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Poikkeutettu ja fokusoitu elektronisuihku, ionisuihku tai „laser” säde; ja |
| --- | --- | --- |

3.

Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu maskien valmistukseen ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Poikkeutettu ja fokusoitu elektronisuihku, ionisuihku tai „laser” säde; ja

| b. | Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Puoliarvoleveyden (FWHM) pistekoko pienempi kuin 65 m ja kuvan sijoitus alle 17 nm (keskiarvo + 3 sigmaa); tai |
| --- | --- | --- |

b.

Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Puoliarvoleveyden (FWHM) pistekoko pienempi kuin 65 m ja kuvan sijoitus alle 17 nm (keskiarvo + 3 sigmaa); tai

| 2. | Ei käytössä; |
| --- | --- |

2.

Ei käytössä;

| 3. | Toisen kerroksen kohdistusvirhe alle 23 nm (keskiarvo + 3 sigmaa) maskissa; |
| --- | --- |

3.

Toisen kerroksen kohdistusvirhe alle 23 nm (keskiarvo + 3 sigmaa) maskissa;

| 4. | Laitteet, jotka on suunniteltu laitteiden prosessointiin käyttäen suoria kirjoitusjärjestelmiä (direct writing methods), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Poikkeutettu ja fokusoitu elektronisuihku; ja |
| --- | --- | --- |

4.

Laitteet, jotka on suunniteltu laitteiden prosessointiin käyttäen suoria kirjoitusjärjestelmiä (direct writing methods), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Poikkeutettu ja fokusoitu elektronisuihku; ja

| b. | Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Suihkun vähimmäiskoko enintään 15 nm; tai |
| --- | --- | --- |

b.

Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Suihkun vähimmäiskoko enintään 15 nm; tai

| 2. | Kohdistusvirhe alle 27 nm (keskiarvo + 3 sigmaa);” |
| --- | --- |

2.

Kohdistusvirhe alle 27 nm (keskiarvo + 3 sigmaa);”

---