# Euroopa Liidu L 408/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 408 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik17. november 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 408

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik17. november 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1997, 15. november 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1994, millega antakse Horvaatiale luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1998, 15. november 2021, mille kohaselt lubatakse Eestil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1999, 15. november 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/1215 seoses loa hoidja ja teda liidus esindava äriühinguga, kes on lasknud turule geneetiliselt muundatud sojauba FG72 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 8000 all)

   (
  1
  ) | 6 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 1/2021, 20. oktoober 2021, mis käsitleb vaidluste lahendamise menetluse ja vahekohtunike käitumisjuhendi vastuvõtmist [2021/2000] | 8 |
| | * | Ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 2/2021, 20. oktoober 2021, vahekohtunike nimekirja vastuvõtmise kohta [2021/2001] | 19 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1997, 15. november 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1994, millega antakse Horvaatiale luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

1

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1998, 15. november 2021, mille kohaselt lubatakse Eestil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

3

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1999, 15. november 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/1215 seoses loa hoidja ja teda liidus esindava äriühinguga, kes on lasknud turule geneetiliselt muundatud sojauba FG72 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 8000 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 8000 all)

1

6

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 1/2021, 20. oktoober 2021, mis käsitleb vaidluste lahendamise menetluse ja vahekohtunike käitumisjuhendi vastuvõtmist [2021/2000]

8

*

Ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 2/2021, 20. oktoober 2021, vahekohtunike nimekirja vastuvõtmise kohta [2021/2001]

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 408/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 408/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1997,

15. november 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1994, millega antakse Horvaatiale luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste kaupade ja teenuste eest tasumisele kuuluv käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a nõutakse käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldisemalt muul kui ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste kaupade ja teenuste eest tasumisele kuuluv käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a nõutakse käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldisemalt muul kui ettevõtluse eesmärgil.

| (2) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1994 (2) lubatakse Horvaatial kuni 31. detsembrini 2021 piirata 50 % määraga õigust arvata maha selliste sõiduautode ostmisel ja liisimisel, sealhulgas kõigi nendega seoses tarnitud kaupade ja osutatud teenuste ostmisel tasutud käibemaks, millel on lisaks juhiistmele maksimaalselt kaheksa istekohta, kui neid sõidukeid ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil. Selle loaga vabastati maksukohustuslased ka kohustusest käsitada selliste sõiduautode kasutamist muul kui ettevõtluse eesmärgil tasu eest teenuste osutamisena. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1994 (2) lubatakse Horvaatial kuni 31. detsembrini 2021 piirata 50 % määraga õigust arvata maha selliste sõiduautode ostmisel ja liisimisel, sealhulgas kõigi nendega seoses tarnitud kaupade ja osutatud teenuste ostmisel tasutud käibemaks, millel on lisaks juhiistmele maksimaalselt kaheksa istekohta, kui neid sõidukeid ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil. Selle loaga vabastati maksukohustuslased ka kohustusest käsitada selliste sõiduautode kasutamist muul kui ettevõtluse eesmärgil tasu eest teenuste osutamisena.

| (3) | Kirjas, mille komisjon registreeris 31. märtsil 2021, taotles Horvaatia luba jätkata selle erimeetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168, et piirata mahaarvamisõigust teatavate sõiduautodega seotud kulude suhtes, kui neid sõidukeid ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil (edaspidi „erimeede“). |
| --- | --- |

(3)

Kirjas, mille komisjon registreeris 31. märtsil 2021, taotles Horvaatia luba jätkata selle erimeetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168, et piirata mahaarvamisõigust teatavate sõiduautodega seotud kulude suhtes, kui neid sõidukeid ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil (edaspidi „erimeede“).

| (4) | Horvaatia kohaldab direktiivi 2006/112/EÜ artikli 168a lõike 2 alusel kõnealuse direktiivi artikli 168a lõiget 1 muude ettevõtte vara hulka kuuluvate kaupadega seotud kulude käibemaksuga maksustamisel. Seega oleks rakendusotsus (EL) 2018/1994 pidanud sisaldama viidet direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a. |
| --- | --- |

(4)

Horvaatia kohaldab direktiivi 2006/112/EÜ artikli 168a lõike 2 alusel kõnealuse direktiivi artikli 168a lõiget 1 muude ettevõtte vara hulka kuuluvate kaupadega seotud kulude käibemaksuga maksustamisel. Seega oleks rakendusotsus (EL) 2018/1994 pidanud sisaldama viidet direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a.

| (5) | Komisjon teavitas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt 22. aprilli 2021. aasta kirjas teisi liikmesriike Horvaatia taotlusest. Komisjon teavitas 23. aprilli 2021. aasta kirjas Horvaatiat, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teavitas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt 22. aprilli 2021. aasta kirjas teisi liikmesriike Horvaatia taotlusest. Komisjon teavitas 23. aprilli 2021. aasta kirjas Horvaatiat, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (6) | Rakendusotsuse (EL) 2018/1994 artikli 6 kolmanda lõigu kohaselt esitas Horvaatia aruande, mis sisaldab mahaarvamisõiguse piiramiseks kehtestatud protsendimäära läbivaatamist. Praegu olemasoleva teabe alusel kinnitas Horvaatia, et 50 % piirang on endiselt põhjendatud ja jätkuvalt sobiv. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusotsuse (EL) 2018/1994 artikli 6 kolmanda lõigu kohaselt esitas Horvaatia aruande, mis sisaldab mahaarvamisõiguse piiramiseks kehtestatud protsendimäära läbivaatamist. Praegu olemasoleva teabe alusel kinnitas Horvaatia, et 50 % piirang on endiselt põhjendatud ja jätkuvalt sobiv.

| (7) | Võttes arvesse erimeetme positiivset mõju nii maksumaksjate kui ka maksuhaldurite halduskoormusele, mis kaasneb käibemaksukohustuse lihtsustamise ja ebaõigest arvepidamisest tuleneva maksudest kõrvalehoidmise vältimisega, tuleks Horvaatial lubada jätkata erimeetme kohaldamist. Erimeetme kehtivust tuleks pikendada tähtajaliselt kuni 31. detsembrini 2024, et oleks võimalik hinnata selle tulemuslikkust ja protsendimäära sobivust. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse erimeetme positiivset mõju nii maksumaksjate kui ka maksuhaldurite halduskoormusele, mis kaasneb käibemaksukohustuse lihtsustamise ja ebaõigest arvepidamisest tuleneva maksudest kõrvalehoidmise vältimisega, tuleks Horvaatial lubada jätkata erimeetme kohaldamist. Erimeetme kehtivust tuleks pikendada tähtajaliselt kuni 31. detsembrini 2024, et oleks võimalik hinnata selle tulemuslikkust ja protsendimäära sobivust.

| (8) | Kui Horvaatia arvates on erimeetme kehtivust vaja veel kord pikendada, peaks ta esitama 31. märtsiks 2024 komisjonile pikendamistaotluse koos aruandega, mis sisaldab kohaldatud protsendimäära läbivaatamist. |
| --- | --- |

(8)

Kui Horvaatia arvates on erimeetme kehtivust vaja veel kord pikendada, peaks ta esitama 31. märtsiks 2024 komisjonile pikendamistaotluse koos aruandega, mis sisaldab kohaldatud protsendimäära läbivaatamist.

| (9) | Erimeede ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid. |
| --- | --- |

(9)

Erimeede ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid.

| (10) | Rakendusotsust (EL) 2018/1994 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Rakendusotsust (EL) 2018/1994 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2018/1994 muudetakse järgmiselt:

| 1) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1994, 11. detsember 2018, millega antakse Horvaatiale luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a“; |
| --- | --- |

1)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1994, 11. detsember 2018, millega antakse Horvaatiale luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a“;

| 2) | artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a antakse Horvaatiale luba piirata 50 % määraga õigust arvata maha käibemaks selliste sõiduautodega seotud kuludelt, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil.“; |
| --- | --- |

2)

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a antakse Horvaatiale luba piirata 50 % määraga õigust arvata maha käibemaks selliste sõiduautodega seotud kuludelt, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil.“;

| 3) | artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2024.
  Käesolevas otsuses sätestatud loa pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2024 koos artiklis 1 sätestatud protsendimäära läbivaatamise aruandega.“ |
| --- | --- |

3)

artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2024.

Käesolevas otsuses sätestatud loa pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2024 koos artiklis 1 sätestatud protsendimäära läbivaatamise aruandega.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 15. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 11. detsembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1994, millega antakse Horvaatiale luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 (ELT L 320, 17.12.2018, lk 35).

2

---

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 408/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 408/3

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1998,

15. november 2021,

mille kohaselt lubatakse Eestil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste talle tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest tasutav käibemaks, mida kasutatakse tema maksustatavate tehingute tarbeks. Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktile a tuleb ettevõtte vara kasutamist maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldisemalt muul kui ettevõtluse eesmärgil käsitada teenuste osutamisena. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste talle tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest tasutav käibemaks, mida kasutatakse tema maksustatavate tehingute tarbeks. Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktile a tuleb ettevõtte vara kasutamist maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldisemalt muul kui ettevõtluse eesmärgil käsitada teenuste osutamisena.

| (2) | Nõukogu rakendusotsusega 2014/797/EL (2) lubati Eestil kuni 31. detsembrini 2017 piirata mahaarvamisõigust 50 % ulatuses käibemaksu suhtes, mida on makstud teatavatelt ostetud, liisitud, ühendusesiseselt omandatud või imporditud konkreetsetelt sõiduautodelt ning vabastada maksukohustuslane piiranguga hõlmatud, muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutatavate sõidukite käibemaksu arvestamisest. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu rakendusotsusega 2014/797/EL (2) lubati Eestil kuni 31. detsembrini 2017 piirata mahaarvamisõigust 50 % ulatuses käibemaksu suhtes, mida on makstud teatavatelt ostetud, liisitud, ühendusesiseselt omandatud või imporditud konkreetsetelt sõiduautodelt ning vabastada maksukohustuslane piiranguga hõlmatud, muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutatavate sõidukite käibemaksu arvestamisest.

| (3) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/1854 (3) pikendati rakendusotsuse 2014/797/EL kehtivust kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/1854 (3) pikendati rakendusotsuse 2014/797/EL kehtivust kuni 31. detsembrini 2020.

| (4) | Kirjas, mille komisjon registreeris 12. veebruaril 2021, esitas Eesti komisjonile taotluse, et tal lubataks kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a, et piirata teatavate ostetud, liisitud, ühendusesiseselt omandatud või imporditud ning muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutatavate sõiduautode käibemaksu mahaarvamisõigust (edaspidi „erimeede“). |
| --- | --- |

(4)

Kirjas, mille komisjon registreeris 12. veebruaril 2021, esitas Eesti komisjonile taotluse, et tal lubataks kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a, et piirata teatavate ostetud, liisitud, ühendusesiseselt omandatud või imporditud ning muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutatavate sõiduautode käibemaksu mahaarvamisõigust (edaspidi „erimeede“).

| (5) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt teavitas komisjon 19. märtsi 2021. aasta kirjas teisi liikmesriike Eesti taotlusest. Komisjon teavitas 23. märtsi 2021. aasta kirjas Eestit, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt teavitas komisjon 19. märtsi 2021. aasta kirjas teisi liikmesriike Eesti taotlusest. Komisjon teavitas 23. märtsi 2021. aasta kirjas Eestit, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (6) | Sõiduautode kasutamist muul viisil kui ettevõtluse eesmärgil on raske täpselt määratleda ja isegi kui see on võimalik, on selline mehhanism tihti koormav. Taotletud loa kohaselt tuleks mitte üksnes ettevõtluse eesmärgil kasutatavate sõiduautode kuludest maha arvatav käibemaks kehtestada ühtse protsendimäärana koos mõnede eranditega. Praegu olemas oleva teabe alusel on Eesti ametiasutused seisukohal, et 50 % määr on põhjendatud. Selleks et vältida topeltmaksustamist, tuleks tühistada nõue arvestada käibemaksu sõiduautode muul viisil kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise korral, kui kõnealuste sõidukite suhtes kohaldatakse käibemaksu mahaarvamisõiguse piirangut. Kõnealuse erimeetme alusel jäetakse kõrvale vajadus pidada arvet ametiautode isiklikuks tarbeks kasutamise kohta ning samal ajal välditakse ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist. |
| --- | --- |

(6)

Sõiduautode kasutamist muul viisil kui ettevõtluse eesmärgil on raske täpselt määratleda ja isegi kui see on võimalik, on selline mehhanism tihti koormav. Taotletud loa kohaselt tuleks mitte üksnes ettevõtluse eesmärgil kasutatavate sõiduautode kuludest maha arvatav käibemaks kehtestada ühtse protsendimäärana koos mõnede eranditega. Praegu olemas oleva teabe alusel on Eesti ametiasutused seisukohal, et 50 % määr on põhjendatud. Selleks et vältida topeltmaksustamist, tuleks tühistada nõue arvestada käibemaksu sõiduautode muul viisil kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise korral, kui kõnealuste sõidukite suhtes kohaldatakse käibemaksu mahaarvamisõiguse piirangut. Kõnealuse erimeetme alusel jäetakse kõrvale vajadus pidada arvet ametiautode isiklikuks tarbeks kasutamise kohta ning samal ajal välditakse ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist.

| (7) | Taotletud loa kohast mahaarvamisõiguse piirangut tuleks kohaldada sellise käibemaksu suhtes, mida on makstud ostetud, liisitud, ühendusesiseselt omandatud või imporditud ning konkreetse kategooriaga sõiduautodelt ja nendega seotud kuludelt, sealhulgas ostetud kütuselt. |
| --- | --- |

(7)

Taotletud loa kohast mahaarvamisõiguse piirangut tuleks kohaldada sellise käibemaksu suhtes, mida on makstud ostetud, liisitud, ühendusesiseselt omandatud või imporditud ning konkreetse kategooriaga sõiduautodelt ja nendega seotud kuludelt, sealhulgas ostetud kütuselt.

| (8) | Luba tuleks kohaldada üksnes selliste sõiduautode suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3 500 kilogrammi ning milles ei ole lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta, kuna kõikide sõiduautode, mille mass ületab 3 500 kilogrammi ning milles on lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta, muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamine on minimaalne tulenevalt nende sõiduautode laadist või ettevõtluse liigist, milleks neid kasutatakse. Tuleks esitada selliste sõiduautode üksikasjalik loetelu, mis nende autode konkreetsest kasutusest tulenevalt on kõnealuse loa reguleerimisalast välja jäetud. |
| --- | --- |

(8)

Luba tuleks kohaldada üksnes selliste sõiduautode suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3 500 kilogrammi ning milles ei ole lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta, kuna kõikide sõiduautode, mille mass ületab 3 500 kilogrammi ning milles on lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta, muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamine on minimaalne tulenevalt nende sõiduautode laadist või ettevõtluse liigist, milleks neid kasutatakse. Tuleks esitada selliste sõiduautode üksikasjalik loetelu, mis nende autode konkreetsest kasutusest tulenevalt on kõnealuse loa reguleerimisalast välja jäetud.

| (9) | Luba peaks olema ajaliselt piiratud ning kehtima 31. detsembrini 2024, et võimaldada läbi vaadata erimeetme vajalikkus ja tõhusus ning erimeetme aluseks olev proportsioon ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise vahel. |
| --- | --- |

(9)

Luba peaks olema ajaliselt piiratud ning kehtima 31. detsembrini 2024, et võimaldada läbi vaadata erimeetme vajalikkus ja tõhusus ning erimeetme aluseks olev proportsioon ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise vahel.

| (10) | Kui Eesti hinnangul on vaja luba pikendada pärast 2024. aastat, peaks ta esitama 31. märtsiks 2024 komisjonile loa pikendamise taotluse koos protsendimäära läbivaatamise aruandega. |
| --- | --- |

(10)

Kui Eesti hinnangul on vaja luba pikendada pärast 2024. aastat, peaks ta esitama 31. märtsiks 2024 komisjonile loa pikendamise taotluse koos protsendimäära läbivaatamise aruandega.

| (11) | Erimeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(11)

Erimeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a lubatakse Eestil piirata 50 % määraga õigust arvata maha käibemaks selliste sõiduautodega seotud kuludelt, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil ning juhul kui need kulud hõlmavad selliste sõiduautode ostu, liisimist, ühendusesisest omandamist või importimist, samuti selliste autode hooldust ja remonti ja neis kasutatavat kütust.

Artikkel 2

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ei tohi Eesti käsitada maksukohustuslase ettevõtte vara hulka kuuluvate sõiduautode kasutamist muul kui ettevõtluse eesmärgil tasu eest teenuste osutamisena, kui kõnealuse sõiduki suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse artikli 1 kohaselt käibemaksu mahaarvamisõiguse piirangut.

Artikkel 3

1.   Käesolevat otsust kohaldatakse üksnes selliste sõiduautode suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3 500 kilogrammi ning milles ei ole lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta.

2.   Käesolevat otsust ei kohaldata järgmiste sõiduautokategooriate suhtes:

| a) | edasimüümiseks, rentimiseks või liisimiseks ostetavad sõidukid; |
| --- | --- |

a)

edasimüümiseks, rentimiseks või liisimiseks ostetavad sõidukid;

| b) | tasu eest reisijateveoks, sh taksoteenuseks, kasutatavad sõidukid; |
| --- | --- |

b)

tasu eest reisijateveoks, sh taksoteenuseks, kasutatavad sõidukid;

| c) | õppesõiduteenuseks kasutatavad sõidukid. |
| --- | --- |

c)

õppesõiduteenuseks kasutatavad sõidukid.

Artikkel 4

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2024. Käesolevas otsuses sätestatud loa pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2024 koos artiklis 1 sätestatud protsendimäära läbivaatamise aruandega.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile.

Brüssel, 15. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 7. novembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/797/EL, millega lubatakse Eesti Vabariigil kehtestada meede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a (ELT L 330, 15.11.2014, lk 48).

2

(3)  Nõukogu 10. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1854, millega muudetakse rakendusotsust 2014/797/EL, millega lubatakse Eesti Vabariigil kehtestada meede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a (ELT L 265, 14.10.2017, lk 17).

3

---

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 408/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 408/6

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1999,

15. november 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/1215 seoses loa hoidja ja teda liidus esindava äriühinguga, kes on lasknud turule geneetiliselt muundatud sojauba FG72 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 8000 all)

(ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 21 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Geneetiliselt muundatud sojauba FG72 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa hoidja on Ameerika Ühendriikides asuv äriühing BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC, kellele on antud luba komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/1215 (2). Äriühingut BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC esindab liidus Saksamaal asuv äriühing BASF SE. Belgias asuv äriühing BASF Belgium Coordination Center CommV on BASF SE filiaal. |
| --- | --- |

(1)

Geneetiliselt muundatud sojauba FG72 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa hoidja on Ameerika Ühendriikides asuv äriühing BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC, kellele on antud luba komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/1215 (2). Äriühingut BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC esindab liidus Saksamaal asuv äriühing BASF SE. Belgias asuv äriühing BASF Belgium Coordination Center CommV on BASF SE filiaal.

| (2) | Äriühing BASF Belgium Coordination Center CommV teatas 26. aprilli 2021. aasta kirjas komisjonile, et BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC on alates 2. juunist 2020 andnud oma õigused ja kohustused seoses loaga lasta turule sojauba FG72 Šveitsis asuvale äriühingule Syngenta Crop Protection AG, keda liidus esindab Belgias asuv äriühing Syngenta Crop Protection NV/SA. |
| --- | --- |

(2)

Äriühing BASF Belgium Coordination Center CommV teatas 26. aprilli 2021. aasta kirjas komisjonile, et BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC on alates 2. juunist 2020 andnud oma õigused ja kohustused seoses loaga lasta turule sojauba FG72 Šveitsis asuvale äriühingule Syngenta Crop Protection AG, keda liidus esindab Belgias asuv äriühing Syngenta Crop Protection NV/SA.

| (3) | 27. aprilli 2021. aasta kirjaga teatas Syngenta Crop Protection NV/SA komisjonile, et Syngenta Crop Protection AG poolt on nõusolek selliseks üleandmiseks olemas. |
| --- | --- |

(3)

27. aprilli 2021. aasta kirjaga teatas Syngenta Crop Protection NV/SA komisjonile, et Syngenta Crop Protection AG poolt on nõusolek selliseks üleandmiseks olemas.

| (4) | Taotletud muudatused on puhtalt halduslikud ega too kaasa asjaomaste toodete uut hindamist. |
| --- | --- |

(4)

Taotletud muudatused on puhtalt halduslikud ega too kaasa asjaomaste toodete uut hindamist.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/1215 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/1215 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2016/1215 muutmine

Rakendusotsust (EL) 2016/1215 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Loa hoidja
  Loa hoidja on Syngenta Crop Protection AG (Šveits), keda liidus esindab äriühing Syngenta Crop Protection NV/SA (Belgia).“ |
| --- | --- |

(1)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Loa hoidja

Loa hoidja on Syngenta Crop Protection AG (Šveits), keda liidus esindab äriühing Syngenta Crop Protection NV/SA (Belgia).“

| (2) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8
  Adressaat
  Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Crop Protection AG (Rosentalstrasse 67, CH 4058 Basel, Šveits), keda liidus esindab äriühing Syngenta Crop Protection NV/SA (Avenue Louise 489, BE 1050 Brüssel, Belgia)“; |
| --- | --- |

(2)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Crop Protection AG (Rosentalstrasse 67, CH 4058 Basel, Šveits), keda liidus esindab äriühing Syngenta Crop Protection NV/SA (Avenue Louise 489, BE 1050 Brüssel, Belgia)“;

| (3) | lisa punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Taotleja ja loa hoidja






  Nimi: Syngenta Crop Protection AG |
| --- | --- | --- |
| Aadress: Rosentalstrasse 67, CH 4058 Basel, Šveits, |
| keda liidus esindab Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise, 489, 1050 Brüssel, Belgia.“ |

(3)

lisa punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Taotleja ja loa hoidja

Taotleja ja loa hoidja

Nimi: Syngenta Crop Protection AG

Aadress: Rosentalstrasse 67, CH 4058 Basel, Šveits,

keda liidus esindab Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise, 489, 1050 Brüssel, Belgia.“

Artikkel 2

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Crop Protection AG (Rosentalstrasse 67, CH-4058 Basel, Šveits), keda liidus esindab äriühing Syngenta Crop Protection NV/SA (Avenue Louise 489, 1050 Brüssel, Belgia).

Brüssel, 15. november 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 22. juuli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1215, millega lubatakse turule lasta geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 199, 26.7.2016, lk 16).

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 408/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 408/8

---

ÜHELT POOLT CÔTE D’IVOIRE’I NING TEISELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHELISE VAHEPEALSE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGUGA LOODUD MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr 1/2021,

20. oktoober 2021,

mis käsitleb vaidluste lahendamise menetluse ja vahekohtunike käitumisjuhendi vastuvõtmist [2021/2000]

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealset majanduspartnerluslepingut, mis allkirjastati 26. novembril 2008 Abidjanis ja mida on ajutiselt kohaldatud alates 3. septembrist 2016, eriti selle artikli 59 lõiget 1 ja artiklit 73,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) artikli 59 lõikes 1 on sätestatud, et lepingu V jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) 3. peatüki („Vaidluste lahendamise menetlused“) kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleerib menetluskord, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) artikli 59 lõikes 1 on sätestatud, et lepingu V jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) 3. peatüki („Vaidluste lahendamise menetlused“) kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleerib menetluskord, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee.

| (2) | Lepingu artiklis 73 on sätestatud, et lepingu rakendamiseks vastutab majanduspartnerluslepingu komitee kõigi lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ja kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest, |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artiklis 73 on sätestatud, et lepingu rakendamiseks vastutab majanduspartnerluslepingu komitee kõigi lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ja kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Vaidluste lahendamise menetlused ja nende juurde kuuluv vahekohtunike käitumisjuhend on esitatud lisas.

2.   Kõnealuste menetluste ja kõnealuse käitumisjuhendi kehtestamine ei piira selliste erinormide kohaldamist, mis on sätestatud lepingus või mille võib vastu võtta majanduspartnerluslepingu komitee.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.

Brüssel, 20. oktoober 2021

Côte d’Ivoire’i Vabariigi nimel

Kalilou SYLLA

Euroopa Liidu nimel

Cristina MIRANDA GOZALVEZ

---

LISA

VAIDLUSTE LAHENDAMISE MENETLUS

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevate vaidluste lahendamise menetluste (edaspidi „menetluskord“) kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

„nõustaja“ – füüsiline isik, kelle lepinguosaline on palganud nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;

„vahekohus“ – lepingu artikli 50 alusel moodustatud vahekohus;

„vahekohtunik“ – lepingu artikli 50 alusel moodustatud vahekohtu liige;

„assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

„päev“ – kalendripäev;

„puhkepäev“ – iga laupäev ja pühapäev ning iga muu päev, mille lepinguosaline on määranud puhkepäevaks käesoleva menetluskorra kohaldamisel;

„lepinguosalise esindaja“ – töötaja või mis tahes füüsiline isik, kelle on määranud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus ja kes esindab lepinguosalist lepinguga seotud vaidluses;

„lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes on väidetavalt rikkunud lepingu artiklis 46 osutatud sätteid;

„kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 49 alusel.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesoleva menetluskorra sätted täiendavad ja täpsustavad lepingut, ennekõike selle artiklit 49 ja järgmisi artikleid, mis käsitlevad vahekohtumenetlust.

2.   Käesoleva menetluskorra eesmärk on võimaldada lepinguosalistel lahendada omavahel tekkida võivad vaidlused mõlemat lepinguosalist rahuldaval viisil, kasutades vahekohtumehhanismi.

3.   Kõik lepinguosalised võivad pöörduda vahekohtusse seoses lepingu rakendamisega, et lahendada omavahel tekkida võivad vaidlused.

Artikkel 3

Vahekohtumenetluse algatamine ja teatised

1.   Vahekohtumenetlus loetakse alanuks kuupäeval, mil teine lepinguosaline ehk lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ja majanduspartnerluslepingu komitee said kätte lepingu artikli 49 lõike 2 kohase vahekohtu moodustamise taotluse.

2.   Käesolevas menetluskorras on teavitamine iga vahekohtumenetlusega seotud taotlus, seisukoht, kirjalik esildis või muu dokument,

| a) | mille on koostanud vahekohus ja mis saadetakse samal ajal mõlemale lepinguosalisele; |
| --- | --- |

a)

mille on koostanud vahekohus ja mis saadetakse samal ajal mõlemale lepinguosalisele;

| b) | mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud vahekohtule ja mis saadetakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele; |
| --- | --- |

b)

mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud vahekohtule ja mis saadetakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele;

| c) | mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud teisele lepinguosalisele ja mis saadetakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule. |
| --- | --- |

c)

mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud teisele lepinguosalisele ja mis saadetakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule.

3.   Iga teatis edastatakse e-posti või vajaduse korral mõne muu sidevahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisiti, loetakse selline teatis kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval.

4.   Kõik teatised saadetakse nii Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile kui ka Côte d’Ivoire’i määratud koordinaatorile.

5.   Vahekohtumenetlusega seotud teatistes esinevate väiksemate kirjavigade parandamiseks võib saata uue teatise, milles on muudatused selgelt märgitud.

6.   Kui teatise kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb päevale, mis on Côte d’Ivoire’is või Euroopa Liidus puhkepäev, võib teatise kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Ühtki teatist või taotlust ei loeta kättesaaduks puhkepäeval.

7.   Olenevalt vaidlusaluste küsimuste sisust edastatakse kõikide käesoleva menetluskorra alusel majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud taotluste ja teatiste koopiad ka muudele asjaomastele institutsioonilistele organitele.

Artikkel 4

Vahekohtunike ametisse nimetamine

1.   Kui lepingu artikli 50 alusel valitakse vahekohtunik loosi teel, teatab majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja lepinguosalistele viivitamata loosimise kuupäeva, kellaaja ja koha.

2.   Loosimine toimub lepinguosaliste esindajate juuresolekul.

3.   Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja teatab igale valitud isikule kirjalikult tema vahekohtunikuks nimetamisest. Iga selline isik kinnitab oma valimisolekust mõlemale lepinguosalisele viie päeva jooksul alates päevast, mil talle nimetamisest teatati.

4.   Vahekohtunikud valitakse loosi teel ühe või mõlema lepinguosalise poolt ametlikult välja pakutud isikute hulgast, juhul kui lepingu artiklis 64 osutatud vahekohtunike nimekirja ei ole koostatud või kui see ei sisalda lepingu artikli 50 lõike 2 kohase taotluse esitamise ajal piisavalt nimesid.

Artikkel 5

Lepinguosaliste ja vahekohtu koostöö

1.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas:

| a) | vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) normidega; |
| --- | --- |

a)

vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) normidega;

| b) | igale vahekohtuniku assistendile makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % selle vahekohtuniku kogutasust; |
| --- | --- |

b)

igale vahekohtuniku assistendile makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % selle vahekohtuniku kogutasust;

| c) | menetluse ajakava. |
| --- | --- |

c)

menetluse ajakava.

2.   Vahekohtunikud ja lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellel kohtumisel telefonitsi või videokonverentsi kaudu.

3.   Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, on vahekohtu pädevus järgmine:

„vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas lepingu asjaomaseid sätteid, otsustada, kas kõnealune meede on kooskõlas lepingu artiklis 46 osutatud sätetega, ja teha artiklite 52, 62 ja 63 kohane otsus“.

4.   Lepinguosalised teatavad vahekohtule kokkulepitud pädevusest kolme päeva jooksul pärast pädevuses kokkuleppele jõudmist.

Artikkel 6

Kirjalikud esildised

Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva pärast esmase esildise esitamise kuupäeva.

Artikkel 7

Vahekohtute töö

1.   Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida oma eesistujale õiguse võtta asjaomases valdkonnas vastu haldus- ja menetlusotsuseid.

2.   Käesoleva menetluskorra artikli 9 kohaselt peavad vahekohtunikud ja kutsutud isikud istungil kohal viibima. Kui lepingus või käesolevas menetluskorras ei ole sätestatud teisiti ja ilma et see piiraks käesoleva menetluskorra artikli 9 lõike 5 kohaldamist, võib vahekohus teha oma toiminguid telefoni või faksi teel või mis tahes muul viisil, muu hulgas arvuti abil.

3.   Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel kõnealuste nõupidamiste ajal kohal olla.

4.   Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei või delegeerida.

5.   Lepingu artiklite 51 ja 52 kohased vahekohtu järeldused, otsused ja soovitused peaksid võimaluse korral olema tehtud konsensuse alusel; kui konsensuse saavutamine ei ole võimalik, tuleks need vastu võtta häälteenamusega. Vahekohtunikud ei tohi esitada eraldi arvamusi küsimustes, milles ei ole ühehäälselt kokku lepitud.

6.   Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole hõlmatud lepingu V jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) sätetega, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist vastu võtta sobiva menetluse, mis on nimetatud sätetega kooskõlas ning tagab lepinguosaliste võrdse kohtlemise.

7.   Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetlustähtaega, mis ei ole lepingu V jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kehtestatud tähtaeg, või teha muid menetluslikke või halduslikke kohandusi, teatab ta lepinguosalistele kirjalikult muudatuse või kohanduse põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Vahekohus võib muudatused või kohandused vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist.

8.   Lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul võib muuta kõiki käesolevas menetluskorras sätestatud tähtaegu. Lepinguosalise taotlusel võib vahekohus muuta menetluses kohaldatavaid tähtaegu.

9.   Lepinguosaliste ühisel taotlusel peatab vahekohus menetluse mis tahes ajal ajavahemikuks, milles lepinguosalised on kokku leppinud, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikuseks kuuks.

10.   Menetluse peatamise korral pikendatakse asjakohaseid tähtaegu selle ajavahemiku võrra, mille jooksul vahekohtumenetlus on peatatud. Vahekohus jätkab menetlust mis tahes ajal, kui lepinguosalised esitavad selleks ühise taotluse, või kokkulepitud peatamise aja lõppedes, kui üks lepinguosaline esitab selleks kirjaliku taotluse. Taotlusest teatatakse vahekohtu eesistujale ja asjakohasel juhul teisele lepinguosalisele. Kui vahekohtumenetlus on peatatud pikema aja jooksul kui 12 järjestikust kuud, lõpevad vahekohtu volitused ja vahekohtumenetlus lõpetatakse. Lepinguosalised võivad igal ajal kokku leppida vahekohtumenetluse lõpetamises. Lepinguosalised teatavad sellest kokkuleppest ühiselt vahekohtu eesistujale.

11.   Vahekohtu töö lõpetamine ei piira lepinguosaliste õigusi muudes lepingu V jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kohastes sama küsimust käsitlevates menetlustes.

Artikkel 8

Asendamine

1.   Kui vahekohtunikul ei ole võimalik menetluses osaleda, ta taandab end või ta tuleb asendada, valitakse talle asendaja kooskõlas lepingu artikliga 50.

2.   Kui lepinguosaline leiab, et vahekohtunik ei vasta vahekohtunike käitumisjuhendis sätestatud nõuetele ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast päeva, mil ta sai teada asjaoludest, mille alusel eeldatakse, et vahekohtunik ei ole täitnud vahekohtunike käitumisjuhendi nõudeid.

3.   Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega 15 päeva jooksul käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teate saamisest. Lepinguosalised teatavad vahekohtunikule tema väidetavast nõuetele mittevastavusest ja võivad paluda vahekohtunikul võtta meetmeid mittevastavuse kõrvaldamiseks. Samuti võivad nad omavahelisel kokkuleppel asjaomase vahekohtuniku ametist vabastada ja valida uue vahekohtuniku vastavalt lepingu artikli 50 lõikele 2 ja vajaduse korral lepingu artikli 50 lõikele 3.

4.   Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku (välja arvatud eesistuja) asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et küsimus antaks lahendamiseks vahekohtu eesistujale, kelle otsus on lõplik.

5.   Kui vahekohtu eesistuja teeb taotluse põhjal järelduse, et vahekohtunik ei vasta vahekohtunike käitumisjuhendi nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artikli 50 lõikele 3.

6.   Kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtu eesistuja ei vasta vahekohtunike käitumisjuhendis sätestatud nõuetele, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vabastavad nad vahekohtu eesistuja ametist ja valivad talle asendaja vastavalt lepingu artiklile 50.

7.   Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et seda küsimust hakkaks arutama isik, kes on kantud lepingu artikli 64 kohaselt koostatud nimekirja, kuhu on kantud isikud, kes on valitud vahekohtu eesistujana tegutsema. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja valib selle isiku loosi teel. Niimoodi valitud isik otsustab, kas eesistuja vastab vahekohtunike käitumisjuhendi nõuetele või mitte. Tema otsus on lõplik.

8.   Kui otsustatakse, et vahekohtu eesistuja ei vasta vahekohtunike käitumisjuhendi nõuetele, valitakse uus eesistuja vastavalt lepingu artikli 50 lõikele 3.

Artikkel 9

Istungid

1.   Vastavalt artikli 5 lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud ajakavale ja pärast lepinguosaliste ja teiste vahekohtunikega konsulteerimist teatab vahekohtu eesistuja lepinguosalistele istungi kuupäeva, kellaaja ja toimumiskoha. Menetluse logistika korraldamise eest vastutav lepinguosaline teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks, kui artiklist 11 ei tulene teisiti.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Côte d’Ivoire, ja Abidjanis, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Euroopa Liit.

3.   Vahekohus võib kokku kutsuda täiendava istungi, kui pooled selles kokku lepivad.

4.   Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal viibima.

5.   Järgmised isikud võivad istungil osaleda olenemata sellest, kas menetlus on üldsusele avatud või mitte:

| a) | lepinguosaliste esindajad; |
| --- | --- |

a)

lepinguosaliste esindajad;

| b) | lepinguosaliste nõustajad; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste nõustajad;

| c) | halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja protokollijad; |
| --- | --- |

c)

halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja protokollijad;

| d) | vahekohtunike assistendid; |
| --- | --- |

d)

vahekohtunike assistendid;

| e) | eksperdid, kelle vahekohus on valinud lepingu artikli 60 kohaselt. |
| --- | --- |

e)

eksperdid, kelle vahekohus on valinud lepingu artikli 60 kohaselt.

6.   Kumbki lepinguosaline esitab hiljemalt viis päeva enne istungi toimumise kuupäeva vahekohtule ja teisele lepinguosalisele nimekirja füüsilistest isikutest, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja poolte teistest esindajatest ja nõustajatest, kes istungil osalevad.

7.   Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil, tagades, et kaebuse esitanud lepinguosalisele ja lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, antakse võrdselt kõneaega.

| a) | Kaebuse esitanud lepinguosalise väited. |
| --- | --- |

a)

Kaebuse esitanud lepinguosalise väited.

| b) | Selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

Selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati.

| a) | Kaebuse esitanud lepinguosalise repliik. |
| --- | --- |

a)

Kaebuse esitanud lepinguosalise repliik.

| b) | Selle lepinguosalise repliik, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

Selle lepinguosalise repliik, kelle vastu kaebus esitati.

8.   Vahekohus võib igal ajal istungi jooksul esitada mõlemale lepinguosalisele küsimusi.

9.   Vahekohus peab tagama, et iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis edastatakse lepinguosalistele 15 päeva jooksul pärast istungit. Lepinguosalised võivad protokolli kohta märkusi esitada viie päeva jooksul alates dokumendi edastamisest ning vahekohus võib neid märkusi arvesse võtta.

10.   Kumbki lepinguosaline võib kümne päeva jooksul pärast istungi toimumise kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta vahekohtunikele ja teisele lepinguosalisele täiendavaid kirjalikke esildisi.

Artikkel 10

Kirjalikud küsimused

1.   Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele esitatakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.

2.   Kumbki lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Kumbki lepinguosaline saab võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie päeva jooksul pärast vastuse kuupäeva.

Artikkel 11

Läbipaistvus ja konfidentsiaalsus

1.   Mõlemad lepinguosalised ja vahekohus tagavad teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja tema poolt konfidentsiaalsena märgitud teabe konfidentsiaalsuse. Kui lepinguosalise esildis vahekohtule sisaldab konfidentsiaalset teavet, esitab ta 15 päeva jooksul asjaomase esildise edastamisest ka esildise mittekonfidentsiaalse versiooni, mille võib avalikustada.

2.   Käesoleva menetluskorra kohaselt ei ole lepinguosalisel keelatud avaldada üldsusele oma seisukohti sellises ulatuses, et teise lepinguosalise esitatud teabele viidates ei avalda ta teise lepinguosalise poolt konfidentsiaalseks tunnistatud teavet.

3.   Vahekohus peab kinnise istungi, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. Kui istung on kinnine, järgivad lepinguosalised vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse nõuet.

Artikkel 12

Ex parte kontaktid

1.   Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust ühe lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.

2.   Vahekohtunik ei või arutada menetluseseme ühtki aspekti ühe või mõlema menetlusosalisega teiste vahekohtunike juuresolekuta.

Artikkel 13

Amicus curiae esildised

1.   Lepinguosaliste territooriumil asutatud valitsusvälistel isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae esildisi vastavalt lõigetele 2–5.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke esildisi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, on otseselt seotud vahekohtus käsitletava küsimuse arutamisega ja ei ole koos lisadega mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge.

3.   Esildis peab sisaldama selle koostanud füüsilise või juriidilise isikuga seotud teavet, muu hulgas selle isiku tegevuse laadi ja rahastamise allikaid, ning täpsustama selle isiku huvid vahekohtumenetluses. Esildis koostatakse vastavalt artikli 16 punktidele 1 ja 2 lepinguosaliste poolt valitud keeltes.

4.   Esildised esitatakse lepinguosalistele märkuste tegemiseks. Lepinguosalised võivad vahekohtule märkusi esitada kümne päeva jooksul alates esildise edastamisest.

5.   Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis on käesoleva menetluskorraga kooskõlas. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid.

Artikkel 14

Kiireloomulised juhtumid

Lepingu artikli 52 lõikes 2 ja artikli 55 lõikes 2 osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist käesolevas menetluskorras nimetatud tähtaegu nii, nagu ta peab asjakohaseks, ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.

Artikkel 15

Kulud

1.   Kumbki lepinguosaline kannab vahekohtumenetluses osalemise kulud.

2.   Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vahekohtumenetluse logistilise korraldamise, eelkõige istungite korraldamise eest ning kannab kõik istungi logistilise korraldamisega seotud kulud. Samas tasuvad lepinguosalised ühiselt ja võrdselt muud vahekohtumenetlusega seotud halduskulud ning vahekohtunike tasu ja kulud ning nende assistentide tasu ja kulud.

Artikkel 16

Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel

1.   Lepingu artikli 50 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva menetluskorra artikli 5 lõikes 1 osutatud kohtumisel seavad lepinguosalised eesmärgiks kasutada ühise töökeelena üht mõlema lepinguosalise jaoks ühistest ametlikest keeltest.

2.   Kui lepinguosalised ei jõua ühises töökeeles kokkuleppele, korraldab kumbki lepinguosaline oma kirjalike esildiste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde, välja arvatud juhul, kui esildised on koostatud ühes WTO töökeeles. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, korraldab ütluste suulise tõlke lepinguosaliste valitud keeltesse.

3.   Vahekohtu aruanded ja otsused koostatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. Kui lepinguosalised ei ole ühises töökeeles kokku leppinud, esitatakse vahearuanne ja lõpparuanne ühes WTO töökeeles.

4.   Kõik kulud, mis on seotud vahekohtu otsuse tõlkimisega lepinguosaliste valitud keelde või keeltesse, kannavad lepinguosalised võrdselt.

5.   Käesoleva menetluskorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete täpsuse kohta võivad lepinguosalised märkusi esitada.

6.   Kumbki lepinguosaline kannab ise oma kirjalike esildiste tõlkimise kulud. Vahekohtu otsuse tõlkimise kulud kannavad lepinguosalised võrdselt.

Artikkel 17

Tähtaegade arvutamine

Lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib muuta kõiki lepingu V jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja käesolevas menetluskorras kindlaks määratud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu otsuste teatavakstegemise tähtaegu, ning neid arvutatakse päevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast, kui ei ole ette nähtud teisiti.

Artikkel 18

Edasised menetlused

Käesolevas menetluskorras sätestatud tähtaegu kohandatakse vastavalt konkreetsetele tähtaegadele, mis on ette nähtud vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks lepingu artiklite 54–57 kohastes menetlustes.

---

Vaidluste lahendamise menetluste lisa

VAHEKOHTUNIKE KÄITUMISJUHEND

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas tegevusjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „vahekohtunik“ – lepingu artikli 50 alusel moodustatud vahekohtu liige; |
| --- | --- |

—

„vahekohtunik“ – lepingu artikli 50 alusel moodustatud vahekohtu liige;

| — | „assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku; |
| --- | --- |

—

„assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

| — | „kandidaat“ – isik, kelle nimi on lepingu artiklis 64 osutatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 50 alusel; |
| --- | --- |

—

„kandidaat“ – isik, kelle nimi on lepingu artiklis 64 osutatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 50 alusel;

| — | „vahendaja“ – füüsiline isik, kes viib läbi vahendamist vastavalt lepingu artiklile 48; |
| --- | --- |

—

„vahendaja“ – füüsiline isik, kes viib läbi vahendamist vastavalt lepingu artiklile 48;

| — | „töötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad füüsilised isikud, välja arvatud assistendid. |
| --- | --- |

—

„töötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad füüsilised isikud, välja arvatud assistendid.

Artikkel 2

Aluspõhimõtted

1.   Et tagada vaidluste lahendamise mehhanismi usaldusväärsus ja erapooletus, peab iga kandidaat ja vahekohtunik

| a) | tutvuma käesoleva käitumisjuhendiga; |
| --- | --- |

a)

tutvuma käesoleva käitumisjuhendiga;

| b) | olema sõltumatu ja erapooletu; |
| --- | --- |

b)

olema sõltumatu ja erapooletu;

| c) | vältima otseseid ja kaudseid huvide konflikte; |
| --- | --- |

c)

vältima otseseid ja kaudseid huvide konflikte;

| d) | hoiduma kutse-eetikaga vastuolus olevast või sellisena või erapoolikuna näivast käitumisest; |
| --- | --- |

d)

hoiduma kutse-eetikaga vastuolus olevast või sellisena või erapoolikuna näivast käitumisest;

| e) | järgima kõrgeid käitumisnorme ja |
| --- | --- |

e)

järgima kõrgeid käitumisnorme ja

| f) | mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest. |
| --- | --- |

f)

mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest.

2.   Vahekohtunik ei tohi otse ega kaudselt võtta ühtegi kohustust ega võtta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või näida takistavat tema ülesannete nõuetekohast täitmist.

3.   Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks. Vahekohtunik hoidub tegevusest, mis võib jätta mulje, et teised isikud saavad teda mõjutada.

4.   Vahekohtunik ei lase rahalistel, ärilistel, erialastel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

5.   Vahekohtunik väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või jätta põhjendatult mulje kutse-eetika rikkumisest või erapoolikusest.

Artikkel 3

Avalikustamiskohustused

1.   Enne lepingu artikli 50 alusel vahekohtunikuks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või asjaolud, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või tõenäoliselt luua menetluses mulje ebasobivast käitumisest või erapoolikusest.

2.   Seetõttu teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja asjaolud, sealhulgas finantshuvid, ameti- või tööalased või perekondlikud huvid.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 kohane avalikustamiskohustus on püsiv kohustus, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja asjaolude avalikustamist, mis võivad mõnes menetlusetapis tekkida.

4.   Kandidaat või vahekohtunik edastab majanduspartnerluslepingu komiteele käesoleva tegevusjuhendi tegelikku või võimalikku rikkumist puudutava teabe niipea, kui ta sellest teada saab, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet analüüsida.

Artikkel 4

Vahekohtunike ülesanded

1.   Pärast seda, kui vahekohtunikuks valitud kandidaat nõustub enda vahekohtunikuks nimetamisega, saab ta oma ülesandeid täita ning peab seda tegema põhjalikult, tulemuslikult, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse vältel.

2.   Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis on menetluses esitatud ja mis on otsuse tegemiseks vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet kellelegi teisele.

3.   Vahekohtunik võtab kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tema assistent ja töötajad on tutvunud käesoleva käitumisjuhendi artiklitega 2, 3, 4 ja 6 ning järgivad neid.

Artikkel 5

Endiste vahekohtunike kohustused

Kõik endised vahekohtunikud peavad vältima sellist tegevust, mis võib jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.

Artikkel 6

Konfidentsiaalsus

1.   Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalikusta ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet muuks otstarbeks kui menetluse huvides, ning ta ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu saamiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

2.   Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avaldamist vastavalt lepingu artiklile 63.

3.   Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega vahekohtu ühegi liikme seisukohtade kohta.

Artikkel 7

Kulud

Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude, samuti oma assistendi tööaja ja kulude kohta ning esitab nende kohta lepinguosalistele lõpparuande.

Artikkel 8

Vahendajad

Käesolevat tegevusjuhendit kohaldatakse vahendajate suhtes mutatis mutandis.

---

| 17.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 408/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 408/19

---

ÜHELT POOLT CÔTE D’IVOIRE’I NING TEISELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHELISE VAHEPEALSE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGUGA LOODUD MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr 2/2021,

20. oktoober 2021,

vahekohtunike nimekirja vastuvõtmise kohta [2021/2001]

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealset majanduspartnerluslepingut, mis allkirjastati 26. novembril 2008 Abidjanis ja mida on ajutiselt kohaldatud alates 3. septembrist 2016, eriti selle artikli 64 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepinguga (edaspidi „leping“) on ette nähtud, et majanduspartnerluslepingu komitee koostab nimekirja viieteistkümnest isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Lepingu artikli 64 lõikega 1 ette nähtud nimekiri viieteistkümnest isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet (edaspidi „vahekohtunike nimekiri“), on esitatud käesoleva otsuse lisas.

2.   Vahekohtunike nimekirja koostamine ei piira käesolevas lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitee poolt vastu võetavate erieeskirjade kohaldamist.

Artikkel 2

Vahekohtunike nimekirja võib muuta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega, mis võetakse vastu vastavalt lepingu artiklile 67.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.

Brüssel, 20. oktoober 2021

Côte d’Ivoire’i Vabariigi nimel

Kalilou
  SYLLA

Euroopa Liidu nimel

Cristina Miranda
  GOZALVEZ

---

LISA

Vahekohtunike nimekiri (lepingu artikli 64 lõige 1)

Côte d’Ivoire’i lepinguosalise valitud vahekohtunikud:

| | Abbe YAO – Côte d’Ivoire |
| --- | --- |

Abbe YAO – Côte d’Ivoire

| | Abdouramane OUATTARA – Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

Abdouramane OUATTARA – Côte d'Ivoire

| | Joachim BILE AKA – Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

Joachim BILE AKA – Côte d'Ivoire

| | Narcisse AKA – Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

Narcisse AKA – Côte d'Ivoire

| | Karim FADIKA – Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

Karim FADIKA – Côte d'Ivoire

Euroopa Liidu lepinguosalise valitud vahekohtunikud:

| | Claus Dieter EHLERMANN – Saksamaa |
| --- | --- |

Claus Dieter EHLERMANN – Saksamaa

| | Giorgio SACERDOTI – Itaalia |
| --- | --- |

Giorgio SACERDOTI – Itaalia

| | Jacques BOURGEOIS – Belgia |
| --- | --- |

Jacques BOURGEOIS – Belgia

| | Pieter JAN KUIJPER – Madalmaad |
| --- | --- |

Pieter JAN KUIJPER – Madalmaad

| | Hélène RUIZ FABRI – Prantsusmaa |
| --- | --- |

Hélène RUIZ FABRI – Prantsusmaa

Lepinguosaliste ühiselt valitud vahekohtunikud:

| | Martial AKAKPO – Togo |
| --- | --- |

Martial AKAKPO – Togo

| | Anna KOUYATE – Mali |
| --- | --- |

Anna KOUYATE – Mali

| | Thomas COTTIER – Šveits |
| --- | --- |

Thomas COTTIER – Šveits

| | Merit E. JANOW – Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

Merit E. JANOW – Ameerika Ühendriigid

| | Helge SELAND – Norra |
| --- | --- |

Helge SELAND – Norra

---