# Euroopan unionin L 450/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 450 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta16. joulukuuta 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 450

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta16. joulukuuta 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2235, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, vuonna 2021 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin muiden kantojen edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi neuvoston asetuksen (EU) N:o 1224/2009 mukaisesti tehtävistä vähennyksistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1420 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2236, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 täytäntöönpanoa koskevista erityisistä säännöistä | 10 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2237, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta jokasään lentotoimintaa sekä ohjaamomiehistön koulutusta ja tarkastuslentoja koskevien vaatimusten osalta | 21 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2238, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773 muuttamisesta loppuopasteita koskevien erityistapausten vaiheittaisen poistamisen osalta (
  1
  ) | 57 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2239, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien voimalaitoskoon teräksisten tuulivoimalatornien tuonnissa | 59 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2240, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua (
  1
  ) | 137 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2021/2241, annettu 13 päivänä joulukuuta 2021, eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean kokoonpanosta ja toimeksiannosta | 143 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2021/2242, annettu 13 päivänä joulukuuta 2021, neuvoston puheenjohtajuuden hoitamista koskevan Eurooppa-neuvoston päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteistä ja neuvoston valmisteluelinten puheenjohtajuudesta tehdyn päätöksen 2009/908/EU muuttamisesta | 148 |
| | * | Komission päätös (EU) 2021/2243, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, henkilötietojen käsittelyä koskevien sisäisten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse tietojen antamisesta rekisteröidyille ja rekisteröityjen tiettyjen oikeuksien rajoittamisesta komission tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallisuuden tarkoituksiin | 149 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2235, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, vuonna 2021 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin muiden kantojen edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi neuvoston asetuksen (EU) N:o 1224/2009 mukaisesti tehtävistä vähennyksistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1420 muuttamisesta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2236, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 täytäntöönpanoa koskevista erityisistä säännöistä

10

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2237, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta jokasään lentotoimintaa sekä ohjaamomiehistön koulutusta ja tarkastuslentoja koskevien vaatimusten osalta

21

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2238, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773 muuttamisesta loppuopasteita koskevien erityistapausten vaiheittaisen poistamisen osalta (
  1
  )

1

57

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2239, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien voimalaitoskoon teräksisten tuulivoimalatornien tuonnissa

59

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2240, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua (
  1
  )

1

137

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2021/2241, annettu 13 päivänä joulukuuta 2021, eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean kokoonpanosta ja toimeksiannosta

143

*

Neuvoston päätös (EU) 2021/2242, annettu 13 päivänä joulukuuta 2021, neuvoston puheenjohtajuuden hoitamista koskevan Eurooppa-neuvoston päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteistä ja neuvoston valmisteluelinten puheenjohtajuudesta tehdyn päätöksen 2009/908/EU muuttamisesta

148

*

Komission päätös (EU) 2021/2243, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, henkilötietojen käsittelyä koskevien sisäisten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse tietojen antamisesta rekisteröidyille ja rekisteröityjen tiettyjen oikeuksien rajoittamisesta komission tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallisuuden tarkoituksiin

149

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2020/1224, annettu 16 päivänä lokakuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2402 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään, mitä arvopaperistamista koskevia tietoja alullepanijan, järjestäjän tai erillisyhtiön on asetettava saataville ( EUVL L 289, 3.9.2020 ) | 156 |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/1225, annettu 29 päivänä lokakuuta 2019, alullepanijan, järjestäjän ja arvopaperistamista varten perustetun erillisyhtiön arvopaperistamisesta saataville asettamien tietojen muotoa ja vakiomuotoisia taulukkomalleja koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista ( EUVL L 289, 3.9.2020 ) | 157 |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä ( EUVL L 231, 30.6.2021 ) | 158 |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/690, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä, kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehualaa ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman (sisämarkkinaohjelma) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014 ja (EU) N:o 652/2014 kumoamisesta ( EUVL L 153, 3.5.2021 ) | 159 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2020/1224, annettu 16 päivänä lokakuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2402 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään, mitä arvopaperistamista koskevia tietoja alullepanijan, järjestäjän tai erillisyhtiön on asetettava saataville ( EUVL L 289, 3.9.2020 )

( EUVL L 289, 3.9.2020 )

156

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/1225, annettu 29 päivänä lokakuuta 2019, alullepanijan, järjestäjän ja arvopaperistamista varten perustetun erillisyhtiön arvopaperistamisesta saataville asettamien tietojen muotoa ja vakiomuotoisia taulukkomalleja koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista ( EUVL L 289, 3.9.2020 )

( EUVL L 289, 3.9.2020 )

157

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä ( EUVL L 231, 30.6.2021 )

( EUVL L 231, 30.6.2021 )

158

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/690, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä, kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehualaa ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman (sisämarkkinaohjelma) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014 ja (EU) N:o 652/2014 kumoamisesta ( EUVL L 153, 3.5.2021 )

( EUVL L 153, 3.5.2021 )

159

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/2235,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2021,

vuonna 2021 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin muiden kantojen edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi neuvoston asetuksen (EU) N:o 1224/2009 mukaisesti tehtävistä vähennyksistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1420 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 105 artiklan 1, 2, 3 ja 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vuoden 2020 kalastuskiintiöt on vahvistettu seuraavilla säädöksillä:






  — | neuvoston asetus (EU) 2018/2025 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Vuoden 2020 kalastuskiintiöt on vahvistettu seuraavilla säädöksillä:

—

neuvoston asetus (EU) 2018/2025 (2),

| — | neuvoston asetus (EU) 2019/1838 (3), |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2019/1838 (3),

| — | neuvoston asetus (EU) 2019/2236 (4) ja |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2019/2236 (4) ja

| — | neuvoston asetus (EU) 2020/123 (5). |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2020/123 (5).

| (2) | Vuoden 2021 kalastuskiintiöt on vahvistettu seuraavilla säädöksillä:






  — | neuvoston asetus (EU) 2020/1579 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Vuoden 2021 kalastuskiintiöt on vahvistettu seuraavilla säädöksillä:

—

neuvoston asetus (EU) 2020/1579 (6),

| — | neuvoston asetus (EU) 2021/90 (7), |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2021/90 (7),

| — | neuvoston asetus (EU) 2021/91 (8) ja |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2021/91 (8) ja

| — | neuvoston asetus (EU) 2021/92 (9). |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2021/92 (9).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos komissio on todennut jonkin jäsenvaltion ylittäneen sille osoitetut kalastuskiintiöt, komissio alentaa tuon jäsenvaltion tulevia kiintiöitä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos komissio on todennut jonkin jäsenvaltion ylittäneen sille osoitetut kalastuskiintiöt, komissio alentaa tuon jäsenvaltion tulevia kiintiöitä.

| (4) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/1420 (10) vahvistetaan vuonna 2021 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävät vähennykset. |
| --- | --- |

(4)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/1420 (10) vahvistetaan vuonna 2021 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävät vähennykset.

| (5) | Joidenkin jäsenvaltioiden (Tanska, Espanja, Viro, Ranska ja Alankomaat) osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/1420 ei kuitenkaan voitu tehdä kaikkia tarvittavia vähennyksiä liikakalastettujen kantojen kiintiöistä, koska tällaisia kiintiöitä ei ole kyseisten jäsenvaltioiden käytettävissä vuonna 2021. |
| --- | --- |

(5)

Joidenkin jäsenvaltioiden (Tanska, Espanja, Viro, Ranska ja Alankomaat) osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/1420 ei kuitenkaan voitu tehdä kaikkia tarvittavia vähennyksiä liikakalastettujen kantojen kiintiöistä, koska tällaisia kiintiöitä ei ole kyseisten jäsenvaltioiden käytettävissä vuonna 2021.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos liikakalastetun kannan kiintiötä ei voida alentaa liikakalastusta seuraavana vuonna, koska kyseisten jäsenvaltion käytettävissä ei ole tuon kannan kiintiötä, vähennykset voidaan tehdä muista kannoista samalla maantieteellisellä alueella tai muista kaupallisesti yhtä tärkeistä kannoista asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan mukaista kiintiöiden alentamista koskevista suuntaviivoista, jäljempänä ’suuntaviivat’, annetun komission tiedonannon 2012/C 72/07 (11) mukaan tällaisia vähennyksiä olisi suotavaa soveltaa seuraavana vuonna tai seuraavina vuosina sellaisten kalakantojen kiintiöihin, joita kyseisen kiintiön ylittänyt laivasto on pyytänyt. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos liikakalastetun kannan kiintiötä ei voida alentaa liikakalastusta seuraavana vuonna, koska kyseisten jäsenvaltion käytettävissä ei ole tuon kannan kiintiötä, vähennykset voidaan tehdä muista kannoista samalla maantieteellisellä alueella tai muista kaupallisesti yhtä tärkeistä kannoista asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan mukaista kiintiöiden alentamista koskevista suuntaviivoista, jäljempänä ’suuntaviivat’, annetun komission tiedonannon 2012/C 72/07 (11) mukaan tällaisia vähennyksiä olisi suotavaa soveltaa seuraavana vuonna tai seuraavina vuosina sellaisten kalakantojen kiintiöihin, joita kyseisen kiintiön ylittänyt laivasto on pyytänyt.

| (7) | Asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu tietyistä muiden kuin liikakalastettujen kantojen kiintiöihin tehtävistä vähennyksistä. Sen vuoksi on aiheellista kohdistaa vähennykset kyseisiin, asianomaisille jäsenvaltioille vuodeksi 2021 myönnettyihin kalastuskiintiöihin. |
| --- | --- |

(7)

Asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu tietyistä muiden kuin liikakalastettujen kantojen kiintiöihin tehtävistä vähennyksistä. Sen vuoksi on aiheellista kohdistaa vähennykset kyseisiin, asianomaisille jäsenvaltioille vuodeksi 2021 myönnettyihin kalastuskiintiöihin.

| (8) | Tämän vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/1420 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Tämän vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/1420 olisi muutettava.

| (9) | Lisää päivityksiä tai korjauksia voidaan vielä tehdä, jos meneillään olevan tai edellisten täytäntöönpanovuosien osalta havaitaan virheitä, puutteita tai virheellisiä ilmoituksia saalisluvuissa, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 artiklan mukaisesti ilmoittaneet, |
| --- | --- |

(9)

Lisää päivityksiä tai korjauksia voidaan vielä tehdä, jos meneillään olevan tai edellisten täytäntöönpanovuosien osalta havaitaan virheitä, puutteita tai virheellisiä ilmoituksia saalisluvuissa, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 artiklan mukaisesti ilmoittaneet,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Alennetaan tämän asetuksen liitteessä I tarkoitettuja, asetuksissa (EU) 2020/1579, (EU) 2021/90, (EU) 2021/91 ja (EU) 2021/92 vuodeksi 2021 vahvistettuja kalastuskiintiöitä kohdistamalla vähennykset muihin kantoihin, jotka esitetään mainitussa liitteessä.

2 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1420 liite tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2018/2025, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, unionin aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2019 ja 2020 (EUVL L 325, 20.12.2018, s. 7).

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) 2019/1838, annettu 30 päivänä lokakuuta 2019, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 ja asetuksen (EU) 2019/124 muuttamisesta tiettyjen muilla vesillä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien osalta (EUVL L 281, 31.10.2019, s. 1).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) 2019/2236, annettu 16 päivänä joulukuuta 2019, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 (EUVL L 336, 30.12.2019, s. 14).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2020/123, annettu 27 päivänä tammikuuta 2020, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 (EUVL L 25, 30.1.2020, s. 1).

5

(6)  Neuvoston asetus (EU) 2020/1579, annettu 29 päivänä lokakuuta 2020, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021 ja asetuksen (EU) 2020/123 muuttamisesta tiettyjen muilla vesillä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien osalta (EUVL L 362, 30.10.2020, s. 3).

6

(7)  Neuvoston asetus (EU) 2021/90, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021 (EUVL L 31, 29.1.2021, s. 1).

7

(8)  Neuvoston asetus (EU) 2021/91, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, unionin kalastusaluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2021 ja 2022 (EUVL L 31, 29.1.2021, s. 20).

8

(9)  Neuvoston asetus (EU) 2021/92, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021 (EUVL L 31, 29.1.2021, s. 31).

9

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1420, annettu 30 päivänä elokuuta 2021, vuonna 2021 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä (EUVL L 305, 31.8.2021, s. 10).

10

(11)  Komission tiedonanto – Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan mukaista kiintiöiden alentamista koskevat suuntaviivat (2012/C 72/07) (EUVL C 72, 10.3.2012, s. 27), sellaisena kuin se on muutettuna tiedonannolla 2019/C 192/03 (EUVL C 192, 7.6.2019, s. 5).

11

---

LIITE I

MUIDEN KANTOJEN KALASTUSKIINTIÖISTÄ VUODEN 2021 OSALTA TEHTÄVÄT VÄHENNYKSET

| LIIKAKALASTETUT KANNAT | | MUUT KANNAT |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltio | Lajin koodi | Aluekoodi | Lajin nimi | Alueen nimi | Määrä, jota ei voida vähentää liikakalastetun kannan vuoden 2021 kalastuskiintiöstä (kilogrammoina) | | Jäsenvaltio | Lajin koodi | Aluekoodi | Lajin nimi | Alueen nimi | Määrä, joka vähennetään muiden kantojen vuoden 2021 kalastuskiintiöstä (kilogrammoina) |
| DK | COD | 1N2AB. | Turska | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 1 606 | | DK | HER | 1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2 | 1 606 |
| DK | DGS | 15X14 | Piikkihai | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 1, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14 | 4 718 | | DK | MAC | 2CX14- | Makrilli | 6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14 | 4 718 |
| DK | POK | 1N2AB. | Seiti | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 80 933 | | DK | HER | 1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2 | 80 933 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 33 603 | | ES | COD | 1/2B. | Turska | 1 ja 2b | 33 603 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Muut lajit | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 22 078 | | ES | COD | 1N2AB. | Turska | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 22 078 |
| EE | COD | 1N2AB. | Turska | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 16 377 | | EE | RNG | 5B67- | Lestikala | 6 ja 7; Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueella 5b | 34 000 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 8 988 | | FR | REB | 1N2AB. | Punasimput | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 8 988 |
| FR | NEP | 08C. | Keisarihummeri | 8c | 5 342 | | FR | POL | 08C. | Lyyraturska | 8c | 5 342 |
| FR | WHM | ATLANT | Valkomarliini | Atlantin valtameri | 2 450 | | FR | BUM | ATLANT | Sinimarliini | Atlantin valtameri | 2 450 |
| NL | WHB | 8C3411 | Mustakitaturska | 8c, 9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 12 235 | | NL | WHB | 1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14 | 12 235 |

LIIKAKALASTETUT KANNAT

MUUT KANNAT

Jäsenvaltio

Lajin koodi

Aluekoodi

Lajin nimi

Alueen nimi

Määrä, jota ei voida vähentää liikakalastetun kannan vuoden 2021 kalastuskiintiöstä (kilogrammoina)

Jäsenvaltio

Lajin koodi

Aluekoodi

Lajin nimi

Alueen nimi

Määrä, joka vähennetään muiden kantojen vuoden 2021 kalastuskiintiöstä (kilogrammoina)

DK

COD

1N2AB.

Turska

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

1 606

DK

HER

1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2

1 606

DK

DGS

15X14

Piikkihai

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 1, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14

4 718

DK

MAC

2CX14-

Makrilli

6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14

4 718

DK

POK

1N2AB.

Seiti

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

80 933

DK

HER

1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2

80 933

ES

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

33 603

ES

COD

1/2B.

Turska

1 ja 2b

33 603

ES

OTH

1N2AB.

Muut lajit

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

22 078

ES

COD

1N2AB.

Turska

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

22 078

EE

COD

1N2AB.

Turska

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

16 377

EE

RNG

5B67-

Lestikala

6 ja 7; Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueella 5b

34 000

FR

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

8 988

FR

REB

1N2AB.

Punasimput

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

8 988

FR

NEP

08C.

Keisarihummeri

8c

5 342

FR

POL

08C.

Lyyraturska

8c

5 342

FR

WHM

ATLANT

Valkomarliini

Atlantin valtameri

2 450

FR

BUM

ATLANT

Sinimarliini

Atlantin valtameri

2 450

NL

WHB

8C3411

Mustakitaturska

8c, 9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

12 235

NL

WHB

1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14

12 235

---

LIITE II

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1420 liite seuraavasti:

”LIITE

LIIKAKALASTETTUJEN KANTOJEN KIINTIÖIHIN VUODEN 2021 OSALTA TEHTÄVÄT VÄHENNYKSET

| Jäsenvaltio | Lajin koodi | Aluekoodi | Lajin nimi | Alueen nimi | Alkuperäinen kiintiö 2020 (kilogrammoina) | Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2020 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1) | Saaliit yhteensä vuonna 2020 (määrä kilogrammoina) | Kiintiön käyttö suhteessa purettujen saaliiden sallittuun määrään | Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina) | Kerroin (2) | Lisäkerroin  (3)
  ,
   (4) | Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (määrä kilogrammoina) | Vähennykset kalastuskiintiöistä vuoden 2021 (6) ja seuraavien vuosien osalta (määrä kilogrammoina) | Vähennykset vuoden 2021 kalastuskiintiöistä liikakalastettujen kantojen osalta  (7) (määrä kilogrammoina) | Vähennykset vuoden 2021 kalastuskiintiöistä muiden kantojen osalta (määrä kilogrammoina) | Vähennetään kalastuskiintiöistä vuoden 2022 ja sitä seuraavan vuoden tai seuraavien vuosien osalta (määrä kilogrammoina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | HER | 4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 39 404 000 | 18 997 930 | 20 355 612 | 107,15 % | 1 357 682 | / | / | / | 1 357 682 | 1 357 682 | / | / |
| DE | MAC | 2CX14- | Makrilli | 6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14 | 23 416 000 | 21 146 443 | 22 858 079 | 108,09 % | 1 711 636 | / | / | / | 1 711 636 | 1 711 636 | / | / |
| DK | COD | 1N2AB. | Turska | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | / | 1 606 | Ei sovelleta | 1 606 | 1,00 | / | / | 1 606 | / | 1 606 | / |
| DK | DGS | 15X14 | Piikkihai | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 1, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14 | / | / | 4 718 | Ei sovelleta | 4 718 | 1,00 | / | / | 4 718 | / | 4 718 | / |
| DK | HER | 03A. | Silli/silakka | 3a | 10 309 000 | 7 482 731 | 7 697 049 | 102,86 % | 214 318 | / | / | / | 214 318 | 214 318 | / | / |
| DK | HER | 4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 59 468 000 | 75 652 933 | 81 089 507 | 107,19 % | 5 436 574 | / | / | / | 5 436 574 | 5 436 574 | / | / |
| DK | MAC | 2A34. | Makrilli | 3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32 | 19 998 000 | 17 987 493 | 18 625 387 | 103,55 % | 637 894 | / | / | / | 637 894 | 637 894 | / | / |
| DK | MAC | 2A4A-N | Makrilli | Norjan vedet alueilla 2a ja 4a | 14 453 000 | 13 507 878 | 13 531 201 | 100,17 % | 23 323 | / | / | / | 23 323 | 23 323 | / | / |
| DK | POK | 1N2AB. | Seiti | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | 7 800 | 88 733 | 1 137,60 % | 80 933 | 1,00 | / | / | 80 933 | / | 80 933 | / |
| DK | PRA | N1GRN. | Pohjankatkarapu | Grönlannin vedet NAFO-alueella 1 | 1 400 000 | 2 800 000 | 2 818 891 | 100,67 % | 18 891 | / | / | / | 18 891 | 18 891 | / | / |
| DK | SAN | 234_2R | Tuulenkala | Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 2r | 59 106 000 | 56 042 763 | 57 756 024 | 103,06 % | 1 713 261  (9) | / | / | / | 1 713 261  (9) | 1 713 261  (9) | / | / |
| ES | COD | 1/2B. | Turska | 1 ja 2b | 11 688 000 | 9 576 615 | 9 581 250 | 100,05 % | 4 635 | / | / | / | 4 635 | 4 635 | / | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | / | 22 402 | Ei sovelleta | 22 402 | 1,00 | A | / | 33 603 | / | 33 603 | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | Muut lajit | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | / | 22 078 | Ei sovelleta | 22 078 | 1,00 | / | / | 22 078 | / | 22 078 | / |
| ES | RJU | 9-C. | Aaltorausku | Unionin vedet alueella 9 | 15 000 | 15 000 | 21 072 | 140,48 % | 6 072 | 1,00 | / | 2 067 | 8 139 | 8 139 | / | / |
| EE | COD | 1N2AB. | Turska | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | 300 000 | 316 377 | 105,46 % | 16 377 | / | / | / | 16 377 | / | 34 000 | / |
| FR | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | / | 8 988 | Ei sovelleta | 8 988 | 1,00 | / | / | 8 988 | / | 8 988 | / |
| FR | NEP | 08C. | Keisarihummeri | 8c | 0 | 0 | 5 342 | Ei sovelleta | 5 342 | 1,00 | / | / | 5 342 | / | 5 342 | / |
| FR | WHM | ATLANT | Valkomarliini | Atlantin valtameri | / | / | 1 225 | Ei sovelleta | 1 225 | 1,00 | C | / | 2 450 | / | 2 450 | / |
| IE | ALB | AN05N | Pohjoisen kannan valkotonnikala | Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella | 2 891 010 | 2 743 260 | 2 938 449 | 107,12 % | 195 189 | / | C (8) | / | 195 189 | 195 189 | / | / |
| LV | HER | 3D-R30 | Silakka | Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32 | 4 253 000 | 6 135 144 | 6 138 817 | 100,06 % | 3 673 | / | C (8) | / | 3 673 | 3 673 | / | / |
| LV | SPR | 3BCD-C | Kilohaili | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 29 073 000 | 28 618 753 | 28 635 182 | 100,06 % | 16 429 | / | C (8) | / | 16 429 | 16 429 | / | / |
| NL | HER | 4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 51 717 000 | 50 896 907 | 51 002 687 | 100,21 % | 105 780 | / | / | / | 105 780 | 105 780 | / | / |
| NL | WHB | 8C3411 | Mustakitaturska | 8c, 9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | / | / | 12 235 | Ei sovelleta | 12 235 | 1,00 | / | / | 12 235 | / | 12 235 | / |
| PL | HER | 1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2 | 593 000 | 1 226 015 | 1 329 820 | 108,47 % | 103 805 | / | / | / | 103 805 | 103 805 | / | / |
| PL | MAC | 2CX14- | Makrilli | 6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14 | 1 649 000 | 4 724 236 | 5 185 187 | 109,76 % | 460 951 | / | / | / | 460 951 | 460 951 | / | / |
| PT | ALB | AN05N | Pohjoisen kannan valkotonnikala | Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella | 2 273 970 | 1 638 457 | 1 595 315 | 97,37 % | –43 142  (10) | Ei sovelleta | Ei sovelleta | 635 513  (11) | 635 513  (11) | 635 513  (11) | / | / |
| PT | ALF | 3X14- | Limapäät | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ja 14 | 164 000 | 155,278 | 158,601 | 102,14 % | 3 323 | / | A (8) | / | 3 323 | 3 323 | / | / |
| PT | BET | ATLANT | Isosilmätonnikala | Atlantin valtameri | 3 058 330 | 3 058 330 | 3 069 582 | 100,37 % | 11 252 | / | C (8) | / | 11 252 | 11 252 | / | / |
| PT | HKE | 8C3411 | Kummeliturska | 8c, 9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 2 614 000 | 1 996 154 | 2 135 737 | 106,99 % | 139 583 | / | C (8) | / | 139 583 | 139 583 | / | / |
| PT | SWO | AS05N | Miekkakala | Atlantin valtameri linjan 5° N eteläpuolella | 299 030 | 299 030 | 309 761 | 103,59 % | 10 731 | / | / | / | 10 731 | 10 731 | / | / |

Jäsenvaltio

Lajin koodi

Aluekoodi

Lajin nimi

Alueen nimi

Alkuperäinen kiintiö 2020 (kilogrammoina)

Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2020 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1)

Saaliit yhteensä vuonna 2020 (määrä kilogrammoina)

Kiintiön käyttö suhteessa purettujen saaliiden sallittuun määrään

Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina)

Kerroin (2)

Lisäkerroin  (3)
  ,
   (4)

Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (määrä kilogrammoina)

Vähennykset kalastuskiintiöistä vuoden 2021 (6) ja seuraavien vuosien osalta (määrä kilogrammoina)

Vähennykset vuoden 2021 kalastuskiintiöistä liikakalastettujen kantojen osalta  (7) (määrä kilogrammoina)

Vähennykset vuoden 2021 kalastuskiintiöistä muiden kantojen osalta (määrä kilogrammoina)

Vähennetään kalastuskiintiöistä vuoden 2022 ja sitä seuraavan vuoden tai seuraavien vuosien osalta (määrä kilogrammoina)

DE

HER

4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

39 404 000

18 997 930

20 355 612

107,15 %

1 357 682

/

/

/

1 357 682

1 357 682

/

/

DE

MAC

2CX14-

Makrilli

6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14

23 416 000

21 146 443

22 858 079

108,09 %

1 711 636

/

/

/

1 711 636

1 711 636

/

/

DK

COD

1N2AB.

Turska

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

/

1 606

Ei sovelleta

1 606

1,00

/

/

1 606

/

1 606

/

DK

DGS

15X14

Piikkihai

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 1, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14

/

/

4 718

Ei sovelleta

4 718

1,00

/

/

4 718

/

4 718

/

DK

HER

03A.

Silli/silakka

3a

10 309 000

7 482 731

7 697 049

102,86 %

214 318

/

/

/

214 318

214 318

/

/

DK

HER

4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

59 468 000

75 652 933

81 089 507

107,19 %

5 436 574

/

/

/

5 436 574

5 436 574

/

/

DK

MAC

2A34.

Makrilli

3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32

19 998 000

17 987 493

18 625 387

103,55 %

637 894

/

/

/

637 894

637 894

/

/

DK

MAC

2A4A-N

Makrilli

Norjan vedet alueilla 2a ja 4a

14 453 000

13 507 878

13 531 201

100,17 %

23 323

/

/

/

23 323

23 323

/

/

DK

POK

1N2AB.

Seiti

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

7 800

88 733

1 137,60 %

80 933

1,00

/

/

80 933

/

80 933

/

DK

PRA

N1GRN.

Pohjankatkarapu

Grönlannin vedet NAFO-alueella 1

1 400 000

2 800 000

2 818 891

100,67 %

18 891

/

/

/

18 891

18 891

/

/

DK

SAN

234_2R

Tuulenkala

Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 2r

59 106 000

56 042 763

57 756 024

103,06 %

1 713 261  (9)

/

/

/

1 713 261  (9)

1 713 261  (9)

/

/

ES

COD

1/2B.

Turska

1 ja 2b

11 688 000

9 576 615

9 581 250

100,05 %

4 635

/

/

/

4 635

4 635

/

/

ES

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

/

22 402

Ei sovelleta

22 402

1,00

A

/

33 603

/

33 603

/

ES

OTH

1N2AB.

Muut lajit

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

/

22 078

Ei sovelleta

22 078

1,00

/

/

22 078

/

22 078

/

ES

RJU

9-C.

Aaltorausku

Unionin vedet alueella 9

15 000

15 000

21 072

140,48 %

6 072

1,00

/

2 067

8 139

8 139

/

/

EE

COD

1N2AB.

Turska

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

300 000

316 377

105,46 %

16 377

/

/

/

16 377

/

34 000

/

FR

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

/

8 988

Ei sovelleta

8 988

1,00

/

/

8 988

/

8 988

/

FR

NEP

08C.

Keisarihummeri

8c

0

0

5 342

Ei sovelleta

5 342

1,00

/

/

5 342

/

5 342

/

FR

WHM

ATLANT

Valkomarliini

Atlantin valtameri

/

/

1 225

Ei sovelleta

1 225

1,00

C

/

2 450

/

2 450

/

IE

ALB

AN05N

Pohjoisen kannan valkotonnikala

Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella

2 891 010

2 743 260

2 938 449

107,12 %

195 189

/

C (8)

/

195 189

195 189

/

/

LV

HER

3D-R30

Silakka

Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32

4 253 000

6 135 144

6 138 817

100,06 %

3 673

/

C (8)

/

3 673

3 673

/

/

LV

SPR

3BCD-C

Kilohaili

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

29 073 000

28 618 753

28 635 182

100,06 %

16 429

/

C (8)

/

16 429

16 429

/

/

NL

HER

4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

51 717 000

50 896 907

51 002 687

100,21 %

105 780

/

/

/

105 780

105 780

/

/

NL

WHB

8C3411

Mustakitaturska

8c, 9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

/

/

12 235

Ei sovelleta

12 235

1,00

/

/

12 235

/

12 235

/

PL

HER

1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2

593 000

1 226 015

1 329 820

108,47 %

103 805

/

/

/

103 805

103 805

/

/

PL

MAC

2CX14-

Makrilli

6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14

1 649 000

4 724 236

5 185 187

109,76 %

460 951

/

/

/

460 951

460 951

/

/

PT

ALB

AN05N

Pohjoisen kannan valkotonnikala

Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella

2 273 970

1 638 457

1 595 315

97,37 %

–43 142  (10)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

635 513  (11)

635 513  (11)

635 513  (11)

/

/

PT

ALF

3X14-

Limapäät

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ja 14

164 000

155,278

158,601

102,14 %

3 323

/

A (8)

/

3 323

3 323

/

/

PT

BET

ATLANT

Isosilmätonnikala

Atlantin valtameri

3 058 330

3 058 330

3 069 582

100,37 %

11 252

/

C (8)

/

11 252

11 252

/

/

PT

HKE

8C3411

Kummeliturska

8c, 9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

2 614 000

1 996 154

2 135 737

106,99 %

139 583

/

C (8)

/

139 583

139 583

/

/

PT

SWO

AS05N

Miekkakala

Atlantin valtameri linjan 5° N eteläpuolella

299 030

299 030

309 761

103,59 %

10 731

/

/

/

10 731

10 731

/

/

---

(1)  Kiintiöt, jotka ovat asiaankuuluvien kalastusmahdollisuusasetusten nojalla jäsenvaltion käytettävissä sen jälkeen, kun on otettu huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22) 16 artiklan 8 kohdan mukainen kalastusmahdollisuuksien vaihto, TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3) 4 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaiset kiintiömäärän siirrot vuodelta 2019 vuodelle 2020 tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 ja 105 artiklan mukainen kalastusmahdollisuuksien uudelleenjako ja vähennys.

1

(2)  Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 2 kohdassa säädetään. Vähennystä, joka on yhtä suuri kuin liikakalastus * 1,00, sovelletaan kaikissa liikakalastustapauksissa, jotka ovat enintään 100 tonnia.

2

(3)  Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 3 kohdassa säädetään ja jos liikakalastuksen osuus on yli 10 prosenttia.

3

(4)  Kirjain ”A” osoittaa, että vuosina 2018, 2019 ja 2020 tapahtuneen jatkuvan liikakalastuksen vuoksi on sovellettu lisäkerrointa 1,5. Kirjain ”C” osoittaa, että koska kantaan sovelletaan monivuotista suunnitelmaa, on sovellettu lisäkerrointa 1,5.

4

(5)  Edelliseltä vuodelta tai edellisiltä vuosilta jäljellä olevat määrät.

5

(6)  Vuonna 2021 tehtävät vähennykset.

6

(7)  Vuonna 2021 tehtävät vähennykset, jotka voidaan tosiasiallisesti tehdä ottaen huomioon 7. syyskuuta 2021 käytettävissä oleva kiintiö.

7

(8)  Lisäkerrointa ei sovelleta, koska liikakalastuksen osuus ei ole yli 10 prosenttia purettujen saaliiden sallituista määristä.

8

(9)  Vähennetään tuulenkalan kalastuksenhoitoalueesta 3r.

9

(10)  Vuoden 2021 vähennystä ei voida tehdä tästä käyttämättä jääneestä määrästä, koska asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta kantaan ALB/AN05N.

10

(11)  Vuoden 2019 liikakalastuksesta johtuva vuonna 2020 tehtävä 1 271 026 kilogramman vähennys on jaettu Portugalin pyynnöstä tasaisesti kahdelle vuodelle (2020 ja 2021).

11

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/2236,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2021,

liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 täytäntöönpanoa koskevista erityisistä säännöistä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15 päivänä syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/947 (2) vahvistetaan IPA III -tukeen sovellettavat tuen täytäntöönpanoa koskevat säännöt ja menettelyt. Asetuksen (EU) 2021/1529 johdanto-osan 52 kappaleen ja 16 artiklan mukaisesti komissiolle siirretään valta hyväksyä erityisiä sääntöjä, joilla vahvistetaan yhdenmukaiset edellytykset mainitun asetuksen täytäntöönpanolle. Olisi vahvistettava erityisiä sääntöjä erityistilanteita varten, erityisesti asetuksen (EU) 2021/1529 liitteessä I lueteltujen tuensaajien, jäljempänä ’IPA III -tuensaajat’, kanssa toteutettavan välillisen hallinnoinnin, asetuksen(EU) 2021/1529 2 artiklan b alakohdassa määritellyn rajat ylittävän yhteistyön sekä maaseudun kehittämistuen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/947 (2) vahvistetaan IPA III -tukeen sovellettavat tuen täytäntöönpanoa koskevat säännöt ja menettelyt. Asetuksen (EU) 2021/1529 johdanto-osan 52 kappaleen ja 16 artiklan mukaisesti komissiolle siirretään valta hyväksyä erityisiä sääntöjä, joilla vahvistetaan yhdenmukaiset edellytykset mainitun asetuksen täytäntöönpanolle. Olisi vahvistettava erityisiä sääntöjä erityistilanteita varten, erityisesti asetuksen (EU) 2021/1529 liitteessä I lueteltujen tuensaajien, jäljempänä ’IPA III -tuensaajat’, kanssa toteutettavan välillisen hallinnoinnin, asetuksen(EU) 2021/1529 2 artiklan b alakohdassa määritellyn rajat ylittävän yhteistyön sekä maaseudun kehittämistuen osalta.

| (2) | Komission ja kaikkien IPA III -tuensaajien olisi sovittava rahoitusta koskevilla puitesopimuksilla ja alakohtaisilla sopimuksilla järjestelyistä sen varmistamiseksi, että liittymistä valmisteleva tuki pannaan täytäntöön kaikissa IPA III -tuensaajissa samalla tavalla ja moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen. Näissä sopimuksissa olisi vahvistettava tämän asetuksen mukaisen yhteistyön periaatteet. |
| --- | --- |

(2)

Komission ja kaikkien IPA III -tuensaajien olisi sovittava rahoitusta koskevilla puitesopimuksilla ja alakohtaisilla sopimuksilla järjestelyistä sen varmistamiseksi, että liittymistä valmisteleva tuki pannaan täytäntöön kaikissa IPA III -tuensaajissa samalla tavalla ja moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen. Näissä sopimuksissa olisi vahvistettava tämän asetuksen mukaisen yhteistyön periaatteet.

| (3) | Komission olisi tuettava IPA III -tuensaajia niiden pyrkiessä kehittämään valmiuksiaan hallinnoida unionin varoja unionin lainsäädännössä vahvistettujen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. Komission olisi tätä tarkoitusta varten ja silloin kun se on aiheellista siirrettävä talousarvion toteutustehtäviä IPA III -tuensaajille. |
| --- | --- |

(3)

Komission olisi tuettava IPA III -tuensaajia niiden pyrkiessä kehittämään valmiuksiaan hallinnoida unionin varoja unionin lainsäädännössä vahvistettujen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. Komission olisi tätä tarkoitusta varten ja silloin kun se on aiheellista siirrettävä talousarvion toteutustehtäviä IPA III -tuensaajille.

| (4) | On tarpeen vahvistaa erityisiä sääntöjä talousarvion toteuttamistehtävien siirtämiseksi IPA III -tuensaajille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen vahvistaa erityisiä sääntöjä talousarvion toteuttamistehtävien siirtämiseksi IPA III -tuensaajille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3) mukaisesti.

| (5) | On tarpeen vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt IPA III -tuensaajien suorittamasta seurannasta ja arvioinnista, kun IPA III -tuki pannaan täytäntöön välillisellä hallinnoinnilla. |
| --- | --- |

(5)

On tarpeen vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt IPA III -tuensaajien suorittamasta seurannasta ja arvioinnista, kun IPA III -tuki pannaan täytäntöön välillisellä hallinnoinnilla.

| (6) | On tarpeen vahvistaa erityisiä sääntöjä raportoinnista niiden raportointivaatimusten tarkentamiseksi, joita IPA III -tuensaajien on noudatettava. |
| --- | --- |

(6)

On tarpeen vahvistaa erityisiä sääntöjä raportoinnista niiden raportointivaatimusten tarkentamiseksi, joita IPA III -tuensaajien on noudatettava.

| (7) | IPA III -välineestä tuetaan edelleenkin alakohtaisten koordinointi- ja seurantajärjestelmien perustamista ja vahvistamista suhteessa IPA-tuensaajan velvollisuuksiin. IPA:n ja IPA II:n alakohtaisen lähestymistavan mukaisesti perustetut rakenteet voivat jatkaa tehtäviensä hoitamista, ja uusia alakohtaisia seurantakomiteoita olisi perustettava, kun IPA-tuensaajan velvollisuudet sitä edellyttävät. |
| --- | --- |

(7)

IPA III -välineestä tuetaan edelleenkin alakohtaisten koordinointi- ja seurantajärjestelmien perustamista ja vahvistamista suhteessa IPA-tuensaajan velvollisuuksiin. IPA:n ja IPA II:n alakohtaisen lähestymistavan mukaisesti perustetut rakenteet voivat jatkaa tehtäviensä hoitamista, ja uusia alakohtaisia seurantakomiteoita olisi perustettava, kun IPA-tuensaajan velvollisuudet sitä edellyttävät.

| (8) | On tarpeen vahvistaa erityisiä sääntöjä rahoitusoikaisuista ja IPA III -tuensaajiin sovellettavasta menettelystä, kun IPA III -tukea toteutetaan välillisellä hallinnoinnilla. |
| --- | --- |

(8)

On tarpeen vahvistaa erityisiä sääntöjä rahoitusoikaisuista ja IPA III -tuensaajiin sovellettavasta menettelystä, kun IPA III -tukea toteutetaan välillisellä hallinnoinnilla.

| (9) | IPA III -tukea olisi käytettävä IPA III -tuensaajien välisen rajat ylittävän yhteistyön edistämiseen. IPA III -tuensaajien väliseen todelliseen rajat ylittävään yhteistyöhön olisi kuuluttava sellaisten toimien yhteinen kehittäminen, täytäntöönpano ja rahoitus, jotka johtavat naapuruussuhteiden syvenemiseen, kestäviin kumppanuuksiin sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi tai tällaisen kehityksen esteiden poistamiseen. |
| --- | --- |

(9)

IPA III -tukea olisi käytettävä IPA III -tuensaajien välisen rajat ylittävän yhteistyön edistämiseen. IPA III -tuensaajien väliseen todelliseen rajat ylittävään yhteistyöhön olisi kuuluttava sellaisten toimien yhteinen kehittäminen, täytäntöönpano ja rahoitus, jotka johtavat naapuruussuhteiden syvenemiseen, kestäviin kumppanuuksiin sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi tai tällaisen kehityksen esteiden poistamiseen.

| (10) | Sen vuoksi on tarpeen määritellä IPA III -tuensaajien välisen rajat ylittävän yhteistyön hallinnointia koskevat yhdenmukaiset säännöt, mukaan lukien rajat ylittävien yhteistyöohjelmien hallinnointiin osallistuvien rakenteiden ja viranomaisten tehtävät ja vastuualueet. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi on tarpeen määritellä IPA III -tuensaajien välisen rajat ylittävän yhteistyön hallinnointia koskevat yhdenmukaiset säännöt, mukaan lukien rajat ylittävien yhteistyöohjelmien hallinnointiin osallistuvien rakenteiden ja viranomaisten tehtävät ja vastuualueet.

| (11) | Yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman IPA III -tuensaajan asetuksen (EU) 2021/1529 2 artiklan a alakohdassa määritellyn rajat ylittävän yhteistyön ei pitäisi kuulua tämän täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan, ellei Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (4) 59 artiklan mukaisesti tehdyissä rahoitussopimuksissa viitata tähän täytäntöönpanoasetukseen, tiettyyn rahoitusta koskevaan puitekumppanuussopimukseen tai sen erityiseen määräykseen. |
| --- | --- |

(11)

Yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman IPA III -tuensaajan asetuksen (EU) 2021/1529 2 artiklan a alakohdassa määritellyn rajat ylittävän yhteistyön ei pitäisi kuulua tämän täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan, ellei Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (4) 59 artiklan mukaisesti tehdyissä rahoitussopimuksissa viitata tähän täytäntöönpanoasetukseen, tiettyyn rahoitusta koskevaan puitekumppanuussopimukseen tai sen erityiseen määräykseen.

| (12) | IPA III -välineestä myönnettävän maaseudun kehittämistuen olisi parannettava maatalous- ja elintarvikealan kilpailukykyä ja edistettävä asteittaista yhdenmukaistamista yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan unionin säännöstön kanssa. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta rahoitettavan tuen kaltaisen tuen rahoittaminen edellyttää erityisiä sääntöjä, joita sovelletaan sellaisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien puitteissa, joissa noudatetaan hyvän hallinnon periaatteita ja jotka muistuttavat jäsenvaltioiden vastaavia rakenteita vastaavine toimintoineen. |
| --- | --- |

(12)

IPA III -välineestä myönnettävän maaseudun kehittämistuen olisi parannettava maatalous- ja elintarvikealan kilpailukykyä ja edistettävä asteittaista yhdenmukaistamista yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan unionin säännöstön kanssa. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta rahoitettavan tuen kaltaisen tuen rahoittaminen edellyttää erityisiä sääntöjä, joita sovelletaan sellaisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien puitteissa, joissa noudatetaan hyvän hallinnon periaatteita ja jotka muistuttavat jäsenvaltioiden vastaavia rakenteita vastaavine toimintoineen.

| (13) | Jotta vuoden 2021 IPA III -ohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano voidaan toteuttaa aikataulun mukaisesti, tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(13)

Jotta vuoden 2021 IPA III -ohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano voidaan toteuttaa aikataulun mukaisesti, tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat IPA III -komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat IPA III -komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

KOHDE JA IPA-TUEN YLEINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKEHYS

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä asetuksessa säädetään erityisistä säännöistä, jotka koskevat yhdenmukaisia edellytyksiä asetuksen (EU) 2021/1529 täytäntöönpanolle IPA III -tuen täytäntöönpanorakenteiden ja IPA III -tuensaajien kanssa toteutettavan välillisen hallinnoinnin osalta, sekä rajat ylittävää yhteistyötä ja maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevaan tukeen sovellettavista erityisistä säännöistä. Yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman IPA III -tuensaajan asetuksen (EU) 2021/1529 2 artiklan a alakohdassa määritelty rajat ylittävä yhteistyö ei kuulu tämän täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan, ellei Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 59 artiklan mukaisesti tehdyissä rahoitussopimuksissa viitata tähän täytäntöönpanoasetukseen, tiettyyn rahoitusta koskevaan puitekumppanuussopimukseen tai sen erityiseen määräykseen.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’IPA III -tuensaajalla’ mitä tahansa asetuksen (EU) 2021/1529 liitteessä I luetelluista tuensaajista; |
| --- | --- |

a)

’IPA III -tuensaajalla’ mitä tahansa asetuksen (EU) 2021/1529 liitteessä I luetelluista tuensaajista;

| b) | ’rahoitusta koskevalla puitekumppanuussopimuksella’ komission ja IPA III -tuensaajan sopimaa järjestelyä, jossa vahvistetaan IPA III -tuensaajan ja komission tämän asetuksen mukaisen rahoitusyhteistyön periaatteet; |
| --- | --- |

b)

’rahoitusta koskevalla puitekumppanuussopimuksella’ komission ja IPA III -tuensaajan sopimaa järjestelyä, jossa vahvistetaan IPA III -tuensaajan ja komission tämän asetuksen mukaisen rahoitusyhteistyön periaatteet;

| c) | ’alakohtaisella sopimuksella’ komission ja IPA III -tuensaajan sopimaa järjestelyä, joka liittyy tiettyyn IPA III -ohjelmaan ja jossa vahvistetaan noudatettavat säännöt ja menettelyt, jotka eivät sisälly rahoitusta koskevaan puitekumppanuussopimukseen tai rahoitussopimuksiin; |
| --- | --- |

c)

’alakohtaisella sopimuksella’ komission ja IPA III -tuensaajan sopimaa järjestelyä, joka liittyy tiettyyn IPA III -ohjelmaan ja jossa vahvistetaan noudatettavat säännöt ja menettelyt, jotka eivät sisälly rahoitusta koskevaan puitekumppanuussopimukseen tai rahoitussopimuksiin;

| d) | ’rahoitussopimuksella’ komission ja IPA III -tuensaajan välillä tehtyä yksi- tai monivuotista sopimusta, jolla IPA III -tuki pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

d)

’rahoitussopimuksella’ komission ja IPA III -tuensaajan välillä tehtyä yksi- tai monivuotista sopimusta, jolla IPA III -tuki pannaan täytäntöön;

| e) | ’viranomaisella’ IPA III -tuensaajan tai jäsenvaltion keskushallinnon, alueellisen tai paikallisen tason julkisia yhteisöjä tai elimiä; |
| --- | --- |

e)

’viranomaisella’ IPA III -tuensaajan tai jäsenvaltion keskushallinnon, alueellisen tai paikallisen tason julkisia yhteisöjä tai elimiä;

| f) | ’suurhankkeella’ joukosta töitä, toimintoja tai palveluja muodostuvaa hanketta, jonka on itsessään tarkoitus täyttää tietty tarkkaan määritelty ja jakamaton taloudellinen tai tekninen tehtävä, jolla on selkeästi määritellyt tavoitteet ja jonka kokonaiskustannukset ylittävät rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa sovitun määrän; |
| --- | --- |

f)

’suurhankkeella’ joukosta töitä, toimintoja tai palveluja muodostuvaa hanketta, jonka on itsessään tarkoitus täyttää tietty tarkkaan määritelty ja jakamaton taloudellinen tai tekninen tehtävä, jolla on selkeästi määritellyt tavoitteet ja jonka kokonaiskustannukset ylittävät rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa sovitun määrän;

| g) | ’tuensaajalla’ julkista tai yksityistä elintä, joka vastaa toimien käynnistämisestä ja täytäntöönpanosta rajat ylittävän yhteistyöohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

g)

’tuensaajalla’ julkista tai yksityistä elintä, joka vastaa toimien käynnistämisestä ja täytäntöönpanosta rajat ylittävän yhteistyöohjelman puitteissa;

| h) | ’toimella’ hanketta, sopimusta, toimenpidettä tai hankeryhmää, jonka kyseisen ohjelman hankintaviranomainen on valinnut tai joka on valittu tämän viranomaisen valvonnassa ja jolla edistetään siihen liittyvän painopistealan tai painopistealojen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

h)

’toimella’ hanketta, sopimusta, toimenpidettä tai hankeryhmää, jonka kyseisen ohjelman hankintaviranomainen on valinnut tai joka on valittu tämän viranomaisen valvonnassa ja jolla edistetään siihen liittyvän painopistealan tai painopistealojen tavoitteiden saavuttamista;

| i) | ’johtavalla IPA III -tuensaajalla’ IPA III -tuensaajaa, joka on nimitetty johtajaksi ja joka näin ollen toimii rajat ylittävän ohjelman hankintaviranomaisen isäntänä. |
| --- | --- |

i)

’johtavalla IPA III -tuensaajalla’ IPA III -tuensaajaa, joka on nimitetty johtajaksi ja joka näin ollen toimii rajat ylittävän ohjelman hankintaviranomaisen isäntänä.

3 artikla

Unionin rahoituksen periaatteet

IPA III -tuella tuetaan IPA III -tuensaajien asetuksen (EU) 2021/1529 3 artiklassa tarkoitettujen uudistusten hyväksymistä ja täytäntöönpanoa. Erityiset ohjelmat ja yksittäiset toimet saattavat edellyttää rahoitusta sekä IPA III -tuensaajalta että unionilta.

4 artikla

Omistajuuden periaate

1.   IPA III -tuen ohjelmasuunnittelun ja täytäntöönpanon omistajuus on ensisijaisesti IPA III -tuensaajalla.

2.   IPA III -tuensaaja nimittää kansallisen IPA-koordinaattorin.

3.   Kansallisen IPA-koordinaattorin on varmistettava tiivis yhteys IPA III -tuen käytön ja yleisen liittymisprosessin välillä.

4.   Kansallinen IPA-koordinaattori toimii komission pääasiallisena kumppanina yleisessä koordinointiprosessissa asetuksen (EU) 2021/1529 7 artiklassa tarkoitetun IPA III -ohjelmasuunnittelukehyksen tavoitteiden ja temaattisten painopisteiden mukaisesti, jäljempänä ’IPA III -ohjelmasuunnittelukehys’, sekä IPA III -tuen täytäntöönpanon seurannassa, arvioinnissa ja raportoinnissa, mukaan lukien koordinointi IPA III -tuensaajan hallinnon ja muiden tuenantajien kanssa. Kansallisen IPA-koordinaattorin on lisäksi pyrittävä siihen, että IPA III -tuensaajan hallinto toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet asiaan liittyvien ohjelmien täytäntöönpanon helpottamiseksi.

5.   Kansallisen IPA-koordinaattorin on koordinoitava IPA III -tuensaajien osallistumista asetuksen (EU) 2021/1529 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 mukaisiin asiaan liittyviin alueellisiin ja rajat ylittäviin yhteistyöohjelmiin. Kansallinen IPA-koordinaattori voi tarvittaessa delegoida tämän koordinointitehtävän rajat ylittävän yhteistyön hallinnointia varten perustetulle rakenteelle.

6.   Kansallisen IPA-koordinaattorin on oltava IPA III -tuensaajan hallituksen tai keskushallinnon korkea virkamies, ja hänellä on oltava asianmukainen toimivalta.

5 artikla

Rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus, alakohtaiset sopimukset ja rahoitussopimus

1.   Komissio ja IPA III -tuensaaja tekevät rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen, jossa vahvistetaan erityisjärjestelyt IPA III -tuen hallinnointia, valvontaa, seurantaa, arviointia, raportointia ja tarkastamista varten ja joka velvoittaa IPA III -tuensaajan saattamaan asiaankuuluvat unionin sääntelyvaatimukset osaksi oikeusjärjestystään. Rahoitusta koskevaa puitekumppanuussopimusta voidaan täydentää alakohtaisilla sopimuksilla, joissa vahvistetaan erityismääräyksiä IPA III -tuen hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta tietyillä politiikan aloilla tai tietyissä ohjelmissa.

2.   IPA III -tukea voidaan asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta myöntää IPA III -tuensaajalle vasta sen jälkeen, kun rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus ja sovellettava alakohtainen sopimus, jos sellainen on, ovat tulleet voimaan.

3.   Rahoitussopimuksissa on vahvistettava ehdot, joiden mukaisesti IPA III -tukea myönnetään, sekä sovellettavat IPA III -tuen täytäntöönpanon menettelyt, täytäntöönpanon määräajat ja menojen tukikelpoisuussäännöt.

4.   Jos ohjelmat toteutetaan IPA III -tuensaajan välillisellä hallinnoinnilla, rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen, alakohtaisen sopimuksen, jos sellainen on, ja rahoitussopimuksen kokonaisuudessaan on oltava asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 129 artiklan, 155 artiklan 6 kohdan ja 158 artiklan mukaisia.

5.   Rahoitusta koskevaa puitekumppanuussopimusta sovelletaan kaikkiin rahoitussopimuksiin. Alakohtaista sopimusta, jos sellainen on, sovelletaan kaikkiin rahoitussopimuksiin, jotka liittyvät kyseisen alakohtaisen sopimuksen kattamaan politiikan alaan tai ohjelmaan.

6.   Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 130 artiklassa säädettyjen seikkojen lisäksi rahoitusta koskevissa puitekumppanuussopimuksissa ja alakohtaisissa sopimuksissa, jos sellaisia on, on vahvistettava erityisesti seuraavia koskevat yksityiskohtaiset säännökset:

| a) | IPA III -tuen hallinnoinnin, valvonnan, seurannan, arvioinnin, raportoinnin ja tarkastuksen edellyttämät rakenteet ja viranomaiset samoin kuin niiden tehtävät ja vastuut; |
| --- | --- |

a)

IPA III -tuen hallinnoinnin, valvonnan, seurannan, arvioinnin, raportoinnin ja tarkastuksen edellyttämät rakenteet ja viranomaiset samoin kuin niiden tehtävät ja vastuut;

| b) | IPA III -tuensaajan perustamien vaadittavien sellaisten rakenteiden ja viranomaisten perustamisedellytykset ja valvontavaatimukset, jotka mahdollistavat IPA III -tukeen liittyvien talousarvion toteuttamistehtävien siirtämisen sille; |
| --- | --- |

b)

IPA III -tuensaajan perustamien vaadittavien sellaisten rakenteiden ja viranomaisten perustamisedellytykset ja valvontavaatimukset, jotka mahdollistavat IPA III -tukeen liittyvien talousarvion toteuttamistehtävien siirtämisen sille;

| c) | veroja, tulleja ja muita maksuja koskevat säännöt asetuksen (EU) 2021/947 27 artiklan 9 ja 10 mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

veroja, tulleja ja muita maksuja koskevat säännöt asetuksen (EU) 2021/947 27 artiklan 9 ja 10 mukaisesti;

| d) | maksuvaatimukset, tilien tarkastaminen ja hyväksyminen, rahoitusoikaisumenettelyt, käyttämättömien varojen vapauttaminen ja ohjelmien päättäminen. |
| --- | --- |

d)

maksuvaatimukset, tilien tarkastaminen ja hyväksyminen, rahoitusoikaisumenettelyt, käyttämättömien varojen vapauttaminen ja ohjelmien päättäminen.

6 artikla

Raportointi

Kansallisen IPA-koordinaattorin on toimitettava komissiolle seuraavan varainhoitovuoden 15 päivään helmikuuta mennessä IPA III -välineen mukaisen rahoitustuen täytäntöönpanoa koskeva vuosikertomus. Muut raportointivaatimukset vahvistetaan rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa.

7 artikla

IPA-seurantakomitea

1.   Komissiolla ja IPA III -tuensaajalla on oltava perustettuna IPA-seurantakomitea viimeistään kuuden kuukauden kuluttua ensimmäisen rahoitussopimuksen voimaantulosta. Kyseinen komitea huolehtii myös neuvoston asetuksen (EY) N:o 1085/2006 (5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 231/2014 (6) mukaisista IPA-seurantakomitean tehtävistä.

2.   IPA-seurantakomitea tarkastelee kaikkien toimien täytäntöönpanon yleistä vaikuttavuutta, tehokkuutta, laatua, johdonmukaisuutta, koordinointia ja vaatimustenmukaisuutta pyrittäessä saavuttamaan rahoitussopimuksissa ja IPA III -ohjelmasuunnittelukehyksen mukaiset tulokset. Tätä varten se perustaa tarvittaessa toimintansa 10 artiklassa tarkoitettujen alakohtaisten seurantakomiteoiden ja IPA III -tuensaajan muiden olemassa olevien keskeisten koordinointirakenteiden toimittamiin tietoihin.

3.   IPA-seurantakomitea muodostuu komission edustajista, kansallisesta IPA-koordinaattorista, IPA III -tuensaajan muiden asiaankuuluvien viranomaisten ja elinten edustajista sekä tarvittaessa kahdenvälisten tuenantajien, kansainvälisten organisaatioiden, kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin organisaatioiden, edustajista.

4.   Komission edustaja ja kansallinen IPA-koordinaattori toimivat yhdessä IPA-seurantakomitean kokousten puheenjohtajina.

5.   IPA-seurantakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

6.   IPA-seurantakomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Kokouksia voidaan kutsua koolle komission tai IPA III -tuensaajan aloitteesta tapauskohtaisesti, varsinkin tietystä aihepiiristä.

II OSASTO

IPA III -TUENSAAJIEN SUORITTAMA VÄLILLINEN HALLINNOINTI

8 artikla

Rakenteet ja viranomaiset

1.   IPA III -tuensaajan suorittaman välillisen hallinnoinnin tapauksessa IPA III -tuensaajan on perustettava seuraavat rakenteet ja viranomaiset:

| a) | kansallinen IPA-koordinaattori; |
| --- | --- |

a)

kansallinen IPA-koordinaattori;

| b) | kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä; |
| --- | --- |

b)

kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä;

| c) | hallintorakenne, joka koostuu kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän tukivirastosta ja kirjanpitoelimestä; |
| --- | --- |

c)

hallintorakenne, joka koostuu kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän tukivirastosta ja kirjanpitoelimestä;

| d) | hallintoviranomaiset ja välittäjinä toimivat elimet; |
| --- | --- |

d)

hallintoviranomaiset ja välittäjinä toimivat elimet;

| e) | tarkastusviranomainen. |
| --- | --- |

e)

tarkastusviranomainen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen rakenteiden tehtävät ja vastuut määritellään rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa.

3.   IPA III -tuensaajan on huolehdittava tehtävien riittävästä eriyttämisestä 1 kohdassa tarkoitettujen rakenteiden ja viranomaisten välillä ja sisällä.

9 artikla

Välillinen hallinnointi IPA III -tuensaajan kanssa

1.   Komissio voi panna IPA III -tuen täytäntöön välillisellä hallinnoinnilla IPA III -tuensaajan kanssa tekemällä rahoitussopimuksen asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 154 ja 158 artiklan mukaisesti.

2.   Ennen rahoitussopimuksen allekirjoittamista komissio hankkii näyttöä siitä, että asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 154 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a–f alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Komissio varmistaa myös, että tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitetut rakenteet ja viranomaiset on perustettu.

3.   Kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävänä on valvoa, että 8 artiklassa tarkoitetut rakenteet ja viranomaiset täyttävät jatkuvasti tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset. Jos nämä vaatimukset eivät täyty, kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän on ilmoitettava asiasta viipymättä komissiolle ja toteutettava aiheelliset suojatoimet suoritettujen maksujen tai allekirjoitettujen sopimusten osalta.

4.   Monivuotiset ohjelmat, joista on tehty rahoitussopimus ja joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2021/947 30 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan säännöksiä, pannaan täytäntöön välillisellä hallinnoinnilla IPA III -tuensaajien kanssa. Asetuksen (EU) 2021/947 23 artiklassa tarkoitettujen monivuotisten toimintasuunnitelmien hyväksymistä koskevissa päätöksissä on tarvittaessa oltava suuntaa-antava luettelo suurhankkeista. Komissio soveltaa asetuksen (EU) 2021/947 30 artiklan 3 kohdan toista ja kolmatta alakohtaa, jollei alakohtaisessa sopimuksessa tai rahoitussopimuksessa ole määritetty käyttämättä jääneiden varojen automaattista vapauttamista koskevaa aiempaa määräaikaa.

5.   Määrästä, jota 4 kohdassa tarkoitettu vapauttaminen koskee, vähennetään määrät, jotka vastaavat sitä osaa talousarviositoumuksesta, johon sovelletaan jotakin seuraavista ehdoista:

| a) | toimi keskeytetään sellaisen oikeudellisen menettelyn tai hallinnollisen muutoksenhaun vuoksi, jolla on lykkäävä vaikutus; |
| --- | --- |

a)

toimi keskeytetään sellaisen oikeudellisen menettelyn tai hallinnollisen muutoksenhaun vuoksi, jolla on lykkäävä vaikutus;

| b) | koko ohjelman tai sen osan täytäntöönpanoa vakavasti vaikeuttanut ylivoimainen este on estänyt maksatushakemisen esittämisen. |
| --- | --- |

b)

koko ohjelman tai sen osan täytäntöönpanoa vakavasti vaikeuttanut ylivoimainen este on estänyt maksatushakemisen esittämisen.

Ylivoimaiseen esteeseen vetoavan IPA III -tuensaajan on osoitettava sen välittömät seuraukset koko ohjelman tai sen osan täytäntöönpanolle.

6.   IPA III -tuensaajan on annettava komissiolle tiedot tämän artiklan 5 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista edellytyksistä 6 artiklassa tarkoitetussa vuosikertomuksessa.

10 artikla

Alakohtaiset seurantakomiteat

1.   IPA III -tuensaajalla on oltava perustettuna IPA:n alakohtaisia seurantakomiteoita, jotka seuraavat IPA III -tuensaajan välillisesti hallinnoimia vuotuisia ja monivuotisia ohjelmia, joita rahoitetaan asetuksen (EY) N:o 1085/2006, asetuksen (EU) N:o 231/2014 ja asetuksen (EU) 2021/1529 mukaisesti jollakin tietyllä alalla. Komiteat on oltava perustettuina viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kyseisen alan ensimmäisen rahoitussopimuksen voimaantulosta.

2.   Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien vuotuisten ohjelmien osalta velvollisuudesta perustaa IPA:n alakohtainen seurantakomitea voidaan luopua rahoitussopimuksessa.

3.   Jos on perustettu IPA:n alakohtainen seurantakomitea, kyseinen komitea voi välillisesti hallinnoitujen monivuotisten ohjelmien lisäksi seurata muita asetuksen (EY) N:o 1085/2006, asetuksen (EU) N:o 231/2014 ja asetuksen (EU) 2021/1529 mukaisesti rahoitettavia vuotuisia ohjelmia, jotka pannaan täytäntöön suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla samalla erityisalalla.

4.   Rajat ylittävien yhteistyöohjelmien osalta 18 artiklassa tarkoitettu yhteinen seurantakomitea hoitaa IPA:n alakohtaisen seurantakomitean tehtävät.

5.   Kukin IPA:n alakohtainen seurantakomitea seuraa ohjelman täytäntöönpanon edistymistä. Komitea arvioi ohjelman toimien täytäntöönpanon tuloksellisuutta, tehokkuutta, laatua, johdonmukaisuutta, koordinointia ja vaatimustenmukaisuutta samoin kuin niiden yhdenmukaisuutta alan strategioiden kanssa.

6.   Kukin IPA:n alakohtainen seurantakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

7.   IPA:n alakohtainen seurantakomitea muodostuu seuraavien tahojen edustajista: IPA III -tuensaajan asiaankuuluvat viranomaiset ja elimet sekä muut sidosryhmät, kuten talouselämän osapuolet, työmarkkinaosapuolet, ympäristöalan toimijat ja kansainväliset organisaatiot, kansainväliset rahoituslaitokset ja kansalaisyhteiskunta. Komissio osallistuu komitean työskentelyyn. IPA:n alakohtaisen seurantakomitean kokousten puheenjohtajana toimii IPA III -tuensaajan korkea-arvoinen edustaja. Politiikan alasta tai ohjelmasta riippuen komission edustaja saattaa osallistua puheen johtamiseen komitean kokouksissa.

8.   IPA:n alakohtaiset seurantakomiteat kokoontuvat vähintään kahdesti vuodessa.

11 artikla

IPA III -tuensaajan välillisessä hallinnoinnissa tekemät arvioinnit

1.   IPA III -tukea välillisellä hallinnoinnilla täytäntöön paneva IPA III -tuensaaja vastaa hallinnoimiensa ohjelmien arviointien suorittamisesta asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 34 artiklan, asetuksen (EU) 2021/947 42 artiklan ja sovellettavien komission suuntaviivojen mukaisesti.

2.   IPA III -tuensaaja laatii komissiota kuullen arviointisuunnitelman, jossa esitetään toteutettavat arviointitoimet.

12 artikla

Komission tekemät rahoitusoikaisut

1.   Komissio soveltaa rahoitusoikaisumekanismeja varmistaakseen, että IPA III -tukea on käytetty sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

2.   Rahoitusoikaisun tarpeelle voi olla jokin seuraavista syistä:

| a) | havaittu virhe, sääntöjenvastaisuus, petos tai lahjonta; |
| --- | --- |

a)

havaittu virhe, sääntöjenvastaisuus, petos tai lahjonta;

| b) | havaittu heikkous tai puute IPA III -tuensaajan hallinto- ja valvontajärjestelmissä; |
| --- | --- |

b)

havaittu heikkous tai puute IPA III -tuensaajan hallinto- ja valvontajärjestelmissä;

| c) | tulosten saavuttamista tai toimen kestävyyttä tai molempia ei ole varmistettu; |
| --- | --- |

c)

tulosten saavuttamista tai toimen kestävyyttä tai molempia ei ole varmistettu;

| d) | komission suorittama tarkastusviranomaisen tarkastuskertomuksia ja lausuntoja koskeva seuranta. |
| --- | --- |

d)

komission suorittama tarkastusviranomaisen tarkastuskertomuksia ja lausuntoja koskeva seuranta.

3.   Jos komissio havaitsee, että IPA III -ohjelmiin liittyvät menot ovat aiheutuneet ja niitä on maksettu sovellettavien sääntöjen vastaisesti, se päättää, mitkä määrät suljetaan unionin rahoituksen ulkopuolelle.

4.   Rahoitusoikaisut tehdään tapauksen mukaisina korvauksina 2 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa.

5.   Komissio tekee rahoitusoikaisut aiheettomasti käytettyjen määrien ja talousarvioon kohdistuneiden vaikutusten perusteella. Jos määriä ei voida määrittää tarkkaan yksittäisten oikaisujen tekemiseksi, komissio voi soveltaa kiinteämääräisiä tai havaintojen ekstrapolointiin perustuvia oikaisuja. Päättäessään oikaisun määrästä komissio ottaa huomioon 2 kohdassa tarkoitetun tilanteen luonteen ja vakavuuden ja/tai sen laajuuden ja taloudelliset vaikutukset.

13 artikla

Tilien tarkastus ja hyväksyminen

Komissio varmistaa tilien täydellisyyden, oikeellisuuden ja totuudenmukaisuuden soveltamalla rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa tai alakohtaisessa sopimuksessa, jos sellainen on, määrättyä tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyä.

III OSASTO

RAJAT YLITTÄVÄ YHTEISTYÖ IPA III -TUENSAAJIEN VÄLILLÄ

14 artikla

Temaattiset painopistealat ja yhteisrahoitus

1.   Rajat ylittävää yhteistyötä koskevat IPA III -tuen temaattiset painopistealat määritellään asetuksen (EU) 2021/1529 liitteessä III.

2.   Unionin yhteisrahoitusosuus kunkin temaattisen painopistealan osalta voi olla enintään 85 prosenttia rajat ylittävän yhteistyöohjelman tukikelpoisista menoista.

15 artikla

Tekninen apu

1.   Kuhunkin rajat ylittävään yhteistyöohjelmaan on sisällyttävä teknisen avun erityismääräraha, joka saa olla enintään 10 prosenttia unionin rahoitusosuudesta rajat ylittävään yhteistyöohjelmaan.

Teknisellä avulla voidaan tukea toimia, jotka liittyvät ohjelman täytäntöönpanoon, eli valmistelua, hallinnointia, seurantaa, arviointia, tiedotusta, viestintää, verkottumista, riitojenratkaisua, valvontaa ja tarkastuksia koskevia toimia, sekä toimia ohjelman täytäntöönpanossa tarvittavien hallinnollisten valmiuksien lujittamiseksi. Teknisellä avulla voidaan tukea erityisesti yhteisen teknisen sihteeristön rahoitusta, toimia tuensaajien hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi esimerkiksi sähköisten tiedonvaihtojärjestelmien avulla, sekä toimia, joilla lujitetaan osallistujamaiden viranomaisten ja tuensaajien valmiuksia ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista niiden välillä IPA III -tuen hallinnoimiseksi.

2.   Tekninen apu voi koskea myös edellistä ja seuraavaa ohjelmakautta.

16 artikla

Toimien ohjelmasuunnittelu ja valinta

1.   Osallistuvien IPA III -tuensaajien on yhdessä laadittava rajat ylittävät yhteistyöohjelmat komission toimittaman malliohjelman mukaisesti ja toimitettava ne komissiolle sähköisesti. Osallistuvat IPA III -tuensaajat ja komissio sopivat tukikelpoisten alueiden luettelosta, joka sisällytetään asiaankuuluvaan rajat ylittävään yhteistyöohjelmaan.

2.   Rajat ylittävään yhteistyöohjelmaan valituilla toimenpiteillä on oltava selviä rajat ylittäviä vaikutuksia ja hyötyjä.

3.   Hankintaviranomainen valitsee rajat ylittävien yhteistyöohjelmien toimenpiteet julkaisemalla koko tukikelpoisen alueen kattavan ehdotuspyynnön.

4.   Osallistuvat IPA III -tuensaajat voivat ehdottaa toimia myös muutoin kuin ehdotuspyynnön puitteissa. Tällöin kyseiset toimet on mainittava erikseen 1 kohdassa tarkoitetussa rajat ylittävissä yhteistyöohjelmassa.

5.   Rajat ylittävään yhteistyöhön valittavissa toimissa on oltava edunsaajia vähintään kahdesta osallistuvasta IPA III -tuensaajasta. Tuensaajat tekevät yhteistyötä toimien laatimisessa ja täytäntöönpanossa. Lisäksi ne tekevät yhteistyötä joko henkilöstön osoittamisessa tai toimien rahoittamisessa tai molemmissa.

6.   Toimi voidaan toteuttaa yhdessä ainoassa IPA III -tuensaajassa, jos voidaan osoittaa, että sillä on rajat ylittäviä vaikutuksia ja hyötyjä.

17 artikla

Tuensaajat

1.   Tuensaajien on oltava sijoittautuneita ohjelmaan osallistuvaan IPA III -tuensaajamaahan.

2.   Tuensaajien on nimettävä yksi niistä johtavaksi tuensaajaksi. Johtava tuensaaja vastaa koko toimen täytäntöönpanon varmistamisesta ja seuraa, että toimi pannaan täytäntöön sopimusehtojen mukaisesti, sekä vahvistaa muiden tuensaajien kanssa järjestelyt, joilla taataan toimeen myönnettyjen varojen moitteeton hoito, järjestelyt aiheettomasti maksettujen määrien takaisin perimiseksi mukaan luettuina.

18 artikla

Rakenteet ja viranomaiset

1.   Rajat ylittävien yhteistyöohjelmien hallinnointiin IPA III -tuensaajissa osallistuvat seuraavat rakenteet:

| a) | rajat ylittävään yhteistyöohjelmaan osallistuvien IPA III -tuensaajien kansalliset IPA-koordinaattorit, jotka ovat yhdessä vastuussa sen varmistamisesta, että ehdotetuissa rajat ylittävissä yhteistyöohjelmissa asetetut tavoitteet ovat IPA III -ohjelmasuunnittelukehyksen tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

a)

rajat ylittävään yhteistyöohjelmaan osallistuvien IPA III -tuensaajien kansalliset IPA-koordinaattorit, jotka ovat yhdessä vastuussa sen varmistamisesta, että ehdotetuissa rajat ylittävissä yhteistyöohjelmissa asetetut tavoitteet ovat IPA III -ohjelmasuunnittelukehyksen tavoitteiden mukaisia;

| b) | kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä ja 8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu johtavan IPA III -tuensaajan hallintorakenne, kun rajat ylittävä ohjelma pannaan täytäntöön välillisellä hallinnoinnilla; |
| --- | --- |

b)

kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä ja 8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu johtavan IPA III -tuensaajan hallintorakenne, kun rajat ylittävä ohjelma pannaan täytäntöön välillisellä hallinnoinnilla;

| c) | rajat ylittävät yhteistyörakenteet kaikissa osallistuvissa IPA-tuensaajissa, joiden on tehtävä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvan rajat ylittävän yhteistyöohjelman ohjelmasuunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Välillisen hallinnoinnin tapauksessa johtavan IPA III -tuensaajan rajat ylittävän yhteistyön rakenteen on hoidettava 8 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut hallintoviranomaisen tehtävät. Hallintoviranomainen nimittää välittäjinä toimivat elimet; |
| --- | --- |

c)

rajat ylittävät yhteistyörakenteet kaikissa osallistuvissa IPA-tuensaajissa, joiden on tehtävä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvan rajat ylittävän yhteistyöohjelman ohjelmasuunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Välillisen hallinnoinnin tapauksessa johtavan IPA III -tuensaajan rajat ylittävän yhteistyön rakenteen on hoidettava 8 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut hallintoviranomaisen tehtävät. Hallintoviranomainen nimittää välittäjinä toimivat elimet;

| d) | 8 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettu tarkastusviranomainen, jos rajat ylittävää yhteistyöohjelmaa hallinnoidaan välillisesti IPA III -tuensaajan kanssa. Jos tarkastusviranomaisella ei ole valtuuksia suorittaa tehtäviään rajat ylittävän yhteistyöohjelman koko alueella, sillä on oltava apunaan tarkastajaryhmä, johon kuuluu edustaja kustakin rajat ylittävän yhteistyöohjelman osallistujamaasta. |
| --- | --- |

d)

8 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettu tarkastusviranomainen, jos rajat ylittävää yhteistyöohjelmaa hallinnoidaan välillisesti IPA III -tuensaajan kanssa. Jos tarkastusviranomaisella ei ole valtuuksia suorittaa tehtäviään rajat ylittävän yhteistyöohjelman koko alueella, sillä on oltava apunaan tarkastajaryhmä, johon kuuluu edustaja kustakin rajat ylittävän yhteistyöohjelman osallistujamaasta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen rakenteiden tehtävät ja vastuut määritellään tarkemmin rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa.

3.   Osallistuvien IPA III -tuensaajien on perustettava kutakin rajat ylittävää yhteistyöohjelmaa varten yhteinen seurantakomitea, jolle kuuluvat myös 10 artiklassa tarkoitetun alakohtaisen seurantakomitean tehtävät.

4.   Komissiota sekä muita rakenteita ja viranomaisia, yhteinen seurantakomitea mukaan lukien, avustamaan on perustettava yhteinen tekninen sihteeristö. Sama yhteinen tekninen sihteeristö voi avustaa useamman kuin yhden rajat ylittävän yhteistyöohjelman valmistelussa ja täytäntöönpanossa.

5.   IPA III -tuensaajan suorittamassa välillisessä hallinnoinnissa osallistuvat IPA III -tuensaajat sopivat kahdenvälisestä tai monenkeskisestä järjestelystä, jossa vahvistetaan niiden vastuut asianomaisen rajat ylittävän yhteistyöohjelman täytäntöönpanossa. Järjestelyn vähimmäisvaatimukset on määriteltävä rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa.

19 artikla

Erityiset rahoitusta koskevat säännökset

IPA III -välineen mukaiset rajat ylittävän yhteistyön ohjelmat pannaan täytäntöön suoraan tai välillisesti monivuotisten ohjelmien kautta.

IV OSASTO

MAATALOUS JA MAASEUDUN KEHITTÄMINEN

20 artikla

Erityiset säännökset maaseudun kehittämistuesta

1.   Maaseudun kehittämistukea varten laaditaan monivuotinen ohjelma, joka on asetuksen (EU) 2021/947 23 ja 24 artiklan mukainen monivuotinen toimintasuunnitelma ja jonka IPA III -tuensaajan nimeämät asiaankuuluvat viranomaiset laativat keskitetysti ja toimittavat komissiolle asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan.

2.   IPA III -tuensaajat toteuttavat maaseudun kehittämisohjelmia välillisellä hallinnoinnilla asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, ja ohjelmien on mahdollistettava tietynlaisten Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta rahoitettavien toimien rahoittaminen.

3.   Maaseudun kehittämisohjelmien osalta 8 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut rakenteet koostuvat IPA:n maaseudun kehittämisen virastosta (IPARD) ja IPARD:n hallintoviranomaisesta, jotka toimivat tiiviissä yhteistyössä.

4.   Julkisten menojen prosenttiosuutta tukikelpoisten investointikustannusten kokonaismäärästä määritettäessä ei oteta huomioon kansallista tukea, jolla helpotetaan sellaisten lainojen saantia, joihin ei sisälly lainkaan asetuksen (EU) 2021/1529 mukaista unionin rahoitusosuutta.

5.   Maaseudun kehittämisohjelmiin kuuluvat investointihankkeet ovat edelleen oikeutettuja unionin rahoitukseen edellyttäen, että niihin ei tehdä merkittäviä muutoksia viiden vuoden kuluessa loppumaksun suorittamisesta.

6.   Maaseudun kehittämisohjelmien osalta 10 artiklassa tarkoitettu alakohtainen seurantakomitea on alakohtainen IPARD-seurantakomitea.

V OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

21 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 330, 20.9.2021, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/947, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2021, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1059, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94).

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1085/2006, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2006, liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 82).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 231/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II) perustamisesta (EUVL L 77, 15.3.2014, s. 11).

6

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/21

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/2237,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2021,

asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta jokasään lentotoimintaa sekä ohjaamomiehistön koulutusta ja tarkastuslentoja koskevien vaatimusten osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta 4 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 (1) ja erityisesti sen 23 artiklan 1 kohdan, 27 artiklan 1 kohdan ja 31 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ilma-alusten käyttöön osallistuvien lentotoiminnan harjoittajien ja henkilöstön sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2018/1139 vahvistettuja lentotoimintaa koskevia keskeisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(1)

Ilma-alusten käyttöön osallistuvien lentotoiminnan harjoittajien ja henkilöstön sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2018/1139 vahvistettuja lentotoimintaa koskevia keskeisiä vaatimuksia.

| (2) | Komission asetuksessa (EU) N:o 965/2012 (2) vahvistetaan lentotoimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Jokasään lentotoimintaa sääteleviä nykyisiä sääntöjä olisi päivitettävä sen varmistamiseksi, että ne vastaavat ilma-alusten uusien järjestelmien viimeaikaista teknistä kehitystä ja lentotoiminta-alan parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksessa (EU) N:o 965/2012 (2) vahvistetaan lentotoimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Jokasään lentotoimintaa sääteleviä nykyisiä sääntöjä olisi päivitettävä sen varmistamiseksi, että ne vastaavat ilma-alusten uusien järjestelmien viimeaikaista teknistä kehitystä ja lentotoiminta-alan parhaita käytäntöjä.

| (3) | Jotta voidaan varmistaa siviili-ilmailun turvallisuuden korkea taso unionissa, on tarpeen käsitellä jokasään lentotoimintaa kaikilla asiaankuuluvilla ilmailun osa-alueilla, mukaan lukien lentokelpoisuus, lentotoiminta, ohjaamomiehistön lupakirjat ja lentopaikat, ja ottaa huomioon maailmanlaajuinen ilmailualan kokemus sekä tieteellinen ja tekninen kehitys lentotoiminnassa. Sen vuoksi uusilla säännöillä olisi parannettava yhdenmukaisuutta Yhdysvaltojen ilmailuhallinnon vaatimusten kanssa ja sisällytettävä unionin lainsäädäntöön niin pitkälti kuin mahdollista Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymien standardien viimeisimmät muutokset eli ICAOn liitteen 6 osan I (11. painos), osan II (10. painos) ja osan III (9. painos) muutokset, jotka koskevat jokasään lentotoimintaa ja mittarilähestymisen terminologiaa. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan varmistaa siviili-ilmailun turvallisuuden korkea taso unionissa, on tarpeen käsitellä jokasään lentotoimintaa kaikilla asiaankuuluvilla ilmailun osa-alueilla, mukaan lukien lentokelpoisuus, lentotoiminta, ohjaamomiehistön lupakirjat ja lentopaikat, ja ottaa huomioon maailmanlaajuinen ilmailualan kokemus sekä tieteellinen ja tekninen kehitys lentotoiminnassa. Sen vuoksi uusilla säännöillä olisi parannettava yhdenmukaisuutta Yhdysvaltojen ilmailuhallinnon vaatimusten kanssa ja sisällytettävä unionin lainsäädäntöön niin pitkälti kuin mahdollista Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymien standardien viimeisimmät muutokset eli ICAOn liitteen 6 osan I (11. painos), osan II (10. painos) ja osan III (9. painos) muutokset, jotka koskevat jokasään lentotoimintaa ja mittarilähestymisen terminologiaa.

| (4) | Lisäksi olisi mahdollistettava turvallinen helikopterilentotoiminta mittarilentosääntöjen (IFR) mukaisesti, mukaan lukien Point-in-Space-lähestymisten ja -lähtöjen käyttö. Tähän mennessä helikopteritoimintaa on harjoitettu pääasiassa näkölentosääntöjen mukaisesti, minkä vuoksi helikopterien toimintasääntöjä jatkokehitettiin. Tällä hetkellä on kuitenkin käytettävissä uusia helikoptereille tarkoitettuja Point-in-Space-lähestymis- ja lähtömenetelmiä sekä matalan korkeuden helikopterireittejä, joiden ansiosta helikoptereilla voidaan lentää IFR-lentosääntöjen mukaisesti. Sen vuoksi toimintasääntöjä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi olisi mahdollistettava turvallinen helikopterilentotoiminta mittarilentosääntöjen (IFR) mukaisesti, mukaan lukien Point-in-Space-lähestymisten ja -lähtöjen käyttö. Tähän mennessä helikopteritoimintaa on harjoitettu pääasiassa näkölentosääntöjen mukaisesti, minkä vuoksi helikopterien toimintasääntöjä jatkokehitettiin. Tällä hetkellä on kuitenkin käytettävissä uusia helikoptereille tarkoitettuja Point-in-Space-lähestymis- ja lähtömenetelmiä sekä matalan korkeuden helikopterireittejä, joiden ansiosta helikoptereilla voidaan lentää IFR-lentosääntöjen mukaisesti. Sen vuoksi toimintasääntöjä olisi muutettava.

| (5) | Jotta turvallisuutta voitaisiin parantaa kustannustehokkaasti, olisi vahvistettava uudet koulutusvaatimukset helikoptereilla harjoitettavaa erityislentotoimintaa (SPO) ja usean ohjaajan lentotoimintaa varten sekä lisättävä simulaattorien käyttöä ja laajennettava helikoptereilla harjoitettavaan kaupalliseen ilmakuljetukseen (CAT) liittyvässä koulutuksessa ja tarkastuslennoilla käytettävien tapahtumien valikoimaa. |
| --- | --- |

(5)

Jotta turvallisuutta voitaisiin parantaa kustannustehokkaasti, olisi vahvistettava uudet koulutusvaatimukset helikoptereilla harjoitettavaa erityislentotoimintaa (SPO) ja usean ohjaajan lentotoimintaa varten sekä lisättävä simulaattorien käyttöä ja laajennettava helikoptereilla harjoitettavaan kaupalliseen ilmakuljetukseen (CAT) liittyvässä koulutuksessa ja tarkastuslennoilla käytettävien tapahtumien valikoimaa.

| (6) | Uusien sääntöjen olisi oltava suorituskyky- ja riskiperusteisia, jotta ne mukautuvat tekniikan jatkuvaan kehittymiseen. Niiden ei pitäisi olla teknologiariippuvaisia, ja niitä tulisi voida mukauttaa tuleviin muutoksiin, jolloin vältetään riippuvuus tietyistä teknologisista ratkaisuista. |
| --- | --- |

(6)

Uusien sääntöjen olisi oltava suorituskyky- ja riskiperusteisia, jotta ne mukautuvat tekniikan jatkuvaan kehittymiseen. Niiden ei pitäisi olla teknologiariippuvaisia, ja niitä tulisi voida mukauttaa tuleviin muutoksiin, jolloin vältetään riippuvuus tietyistä teknologisista ratkaisuista.

| (7) | Uusien sääntöjen olisi mahdollistettava tehokkuushyödyt, jotka perustuvat teknologian kehittymiseen ja EFVS-järjestelmien kaltaisten uusien kehittyneiden teknologioiden operatiiviseen käyttöön sekä jokasään lentotoimintaa tukevien kehittyneiden uusien toimintamenetelmien soveltamiseen. Olisi myös pyrittävä käyttämään innovatiivisia koulutusvälineitä ohjaamomiehistön koulutukseen ja tarkastuslentoihin. |
| --- | --- |

(7)

Uusien sääntöjen olisi mahdollistettava tehokkuushyödyt, jotka perustuvat teknologian kehittymiseen ja EFVS-järjestelmien kaltaisten uusien kehittyneiden teknologioiden operatiiviseen käyttöön sekä jokasään lentotoimintaa tukevien kehittyneiden uusien toimintamenetelmien soveltamiseen. Olisi myös pyrittävä käyttämään innovatiivisia koulutusvälineitä ohjaamomiehistön koulutukseen ja tarkastuslentoihin.

| (8) | Jokasään lentotoimintaa sekä ohjaamomiehistön koulutusta ja tarkastuslentoja koskevilla uusilla säännöillä olisi edistettävä tasapuolisten toimintaedellytysten tarjoamista kaikille toimijoille unionin sisämarkkinoilla ja parannettava unionin ilmailualan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(8)

Jokasään lentotoimintaa sekä ohjaamomiehistön koulutusta ja tarkastuslentoja koskevilla uusilla säännöillä olisi edistettävä tasapuolisten toimintaedellytysten tarjoamista kaikille toimijoille unionin sisämarkkinoilla ja parannettava unionin ilmailualan kilpailukykyä.

| (9) | Lentopaikkojen toimintaminimit olisi mahdollisimman pitkälti yhdenmukaistettava kaupallisessa ilmakuljetuksessa (CAT), vaativilla moottorikäyttöisillä ilma-aluksilla harjoitettavassa muussa kuin kaupallisessa lentotoiminnassa (NCC) ja erityislentotoiminnassa (SPO). Vaatimuksia, jotka koskevat jokasään lentotoimintaa muussa kuin kaupallisessa lentotoiminnassa, jota harjoitetaan muilla kuin vaativilla moottorikäyttöisillä ilma-aluksilla (NCO), olisi myös yksinkertaistettava mittarilentosääntöjen käyttöön kannustamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Lentopaikkojen toimintaminimit olisi mahdollisimman pitkälti yhdenmukaistettava kaupallisessa ilmakuljetuksessa (CAT), vaativilla moottorikäyttöisillä ilma-aluksilla harjoitettavassa muussa kuin kaupallisessa lentotoiminnassa (NCC) ja erityislentotoiminnassa (SPO). Vaatimuksia, jotka koskevat jokasään lentotoimintaa muussa kuin kaupallisessa lentotoiminnassa, jota harjoitetaan muilla kuin vaativilla moottorikäyttöisillä ilma-aluksilla (NCO), olisi myös yksinkertaistettava mittarilentosääntöjen käyttöön kannustamiseksi.

| (10) | Operatiivisen kokemuksen perusteella ja ottaen huomioon lentotoiminnan luonne ja siihen liittyvät pienemmät riskit, ne ohjaamomiehistön koulutusta ja tarkastuslentoja koskevat vaatimusten helpotukset, jotka aiemmin olivat käytettävissä vain kaupallisessa ilmakuljetuksessa, olisi laajennettava kattamaan myös erityislentotoiminta ja vaativilla moottorikäyttöisillä ilma-aluksilla harjoitettava muu kuin kaupallinen lentotoiminta. Operatiivinen kehitys on osoittanut, että vaadittu turvallisuustaso voidaan säilyttää väljemmillä ja joustavammilla vaatimuksilla. Pienten helikoptereiden käyttäjille olisi vastaavasti annettava jonkin verran lisää joustovaraa, kun on kyse eri ilma-alustyypeillä tai -versioilla harjoitettavasta lentotoiminnasta. Pienille yksinkertaisille yksimoottorisille helikopterityypeille, jotka käyttäytyvät samankaltaisesti niin normaalitilanteissa kuin hätä- ja pakkotilanteissa, olisi myös sallittava joitakin yksinkertaistuksia, jotka nykyisin ovat mahdollisia lentokoneen luokkakelpuutuksen sisällä. |
| --- | --- |

(10)

Operatiivisen kokemuksen perusteella ja ottaen huomioon lentotoiminnan luonne ja siihen liittyvät pienemmät riskit, ne ohjaamomiehistön koulutusta ja tarkastuslentoja koskevat vaatimusten helpotukset, jotka aiemmin olivat käytettävissä vain kaupallisessa ilmakuljetuksessa, olisi laajennettava kattamaan myös erityislentotoiminta ja vaativilla moottorikäyttöisillä ilma-aluksilla harjoitettava muu kuin kaupallinen lentotoiminta. Operatiivinen kehitys on osoittanut, että vaadittu turvallisuustaso voidaan säilyttää väljemmillä ja joustavammilla vaatimuksilla. Pienten helikoptereiden käyttäjille olisi vastaavasti annettava jonkin verran lisää joustovaraa, kun on kyse eri ilma-alustyypeillä tai -versioilla harjoitettavasta lentotoiminnasta. Pienille yksinkertaisille yksimoottorisille helikopterityypeille, jotka käyttäytyvät samankaltaisesti niin normaalitilanteissa kuin hätä- ja pakkotilanteissa, olisi myös sallittava joitakin yksinkertaistuksia, jotka nykyisin ovat mahdollisia lentokoneen luokkakelpuutuksen sisällä.

| (11) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 965/2012 olisi muutettava, jotta asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V esitetyt lentotoimintaa koskevat keskeiset vaatimukset voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 965/2012 olisi muutettava, jotta asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V esitetyt lentotoimintaa koskevat keskeiset vaatimukset voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön.

| (12) | Euroopan lentoturvallisuusvirasto on laatinut täytäntöönpanosääntöjen luonnokset, jotka se on toimittanut komissiolle lausunnon nro 2/2021 (3) yhteydessä asetuksen (EU) 2018/1139 76 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto on laatinut täytäntöönpanosääntöjen luonnokset, jotka se on toimittanut komissiolle lausunnon nro 2/2021 (3) yhteydessä asetuksen (EU) 2018/1139 76 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2018/1139 127 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2018/1139 127 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 965/2012 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan iv alakohta seuraavasti:






  ”iv) | huonon näkyvyyden lentotoiminta (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta;” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan iv alakohta seuraavasti:

”iv)

huonon näkyvyyden lentotoiminta (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta;”

| 2) | Muutetaan liitteet I, II, III, IV, V, VI, VII ja VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liitteet I, II, III, IV, V, VI, VII ja VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 30 päivästä lokakuuta 2022.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1).

2

(3)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

3

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteet I, II, III, IV, V, VI, VII ja VIII seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Lisätään 6 kohta seuraavasti:






  ”6) | ’lentopaikan toimintaminimeillä’ lentopaikan käytettävyyden rajoituksia:






  a) | lentoonlähdön osalta, ilmaistuna kiitotienäkyvyytenä (RVR) ja/tai näkyvyytenä ja tarvittaessa pilvikorkeutena; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Lisätään 6 kohta seuraavasti:

”6)

’lentopaikan toimintaminimeillä’ lentopaikan käytettävyyden rajoituksia:

a)

lentoonlähdön osalta, ilmaistuna kiitotienäkyvyytenä (RVR) ja/tai näkyvyytenä ja tarvittaessa pilvikorkeutena;

| b) | laskun osalta 2D-mittarilähestymisestä, ilmaistuna näkyvyytenä ja/tai kiitotienäkyvyytenä, minimilaskeutumiskorkeutena (MDA/H) ja tarvittaessa pilvikorkeutena; |
| --- | --- |

b)

laskun osalta 2D-mittarilähestymisestä, ilmaistuna näkyvyytenä ja/tai kiitotienäkyvyytenä, minimilaskeutumiskorkeutena (MDA/H) ja tarvittaessa pilvikorkeutena;

| c) | laskun osalta 3D-mittarilähestymisestä, ilmaistuna näkyvyytenä ja/tai kiitotienäkyvyytenä ja ratkaisukorkeutena merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (DA/H) lentotoiminnan tyypin ja/tai kategorian mukaan;” |
| --- | --- |

c)

laskun osalta 3D-mittarilähestymisestä, ilmaistuna näkyvyytenä ja/tai kiitotienäkyvyytenä ja ratkaisukorkeutena merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (DA/H) lentotoiminnan tyypin ja/tai kategorian mukaan;”

| b) | Poistetaan 11 alakohta; |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 11 alakohta;

| c) | Poistetaan 13 ja 16 alakohta; |
| --- | --- |

c)

Poistetaan 13 ja 16 alakohta;

| d) | Lisätään 18 a alakohta seuraavasti:






  ”18 a) | ’pilvikorkeudella’6 000 metrin (20 000 jalan) korkeuden alapuolella olevan alimman, enemmän kuin puoli taivasta peittävän pilvikerroksen alarajan pystysuoraa etäisyyttä maasta tai vedestä;” |
| --- | --- | --- |

d)

Lisätään 18 a alakohta seuraavasti:

”18 a)

’pilvikorkeudella’6 000 metrin (20 000 jalan) korkeuden alapuolella olevan alimman, enemmän kuin puoli taivasta peittävän pilvikerroksen alarajan pystysuoraa etäisyyttä maasta tai vedestä;”

| e) | Korvataan 20 alakohta seuraavasti:






  ”20) | ’kiertolähestymisellä’ kiertolähestymismenetelmän näkölento-osuutta;” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 20 alakohta seuraavasti:

”20)

’kiertolähestymisellä’ kiertolähestymismenetelmän näkölento-osuutta;”

| f) | Lisätään 20 a alakohta seuraavasti:






  ”20 a) | ’kiertolähestymismenetelmällä’ tyypin A mittarilähestymistä, jolla ilma-alus tuodaan sopivaan asemaan laskua varten silloin, kun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen (FATO) sijainti ei ole sopiva suoraan lähestymiseen;” |
| --- | --- | --- |

f)

Lisätään 20 a alakohta seuraavasti:

”20 a)

’kiertolähestymismenetelmällä’ tyypin A mittarilähestymistä, jolla ilma-alus tuodaan sopivaan asemaan laskua varten silloin, kun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen (FATO) sijainti ei ole sopiva suoraan lähestymiseen;”

| g) | Korvataan 27 alakohta seuraavasti:






  ”27) | ’jatkuvan liu’un loppulähestymisellä’ (CDFA) vakaan lähestymisen menetelmää, jossa ei-tarkkuusmittarilähestymisen (NPA) loppulähestymissegmentti (FAS) lennetään jatkuvasti korkeutta vähentäen, ilman koneen oikaisemista vaakalentoon, loppulähestymisrastin ylityskorkeudesta tai sitä ylemmästä korkeudesta






  a) | suoran lähestymisen osalta pisteeseen, joka on noin 15 metriä (50 jalkaa) laskukiitotien kynnyksen yläpuolella tai pisteeseen, jossa loppuloivennus aloitetaan; tai |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Korvataan 27 alakohta seuraavasti:

”27)

’jatkuvan liu’un loppulähestymisellä’ (CDFA) vakaan lähestymisen menetelmää, jossa ei-tarkkuusmittarilähestymisen (NPA) loppulähestymissegmentti (FAS) lennetään jatkuvasti korkeutta vähentäen, ilman koneen oikaisemista vaakalentoon, loppulähestymisrastin ylityskorkeudesta tai sitä ylemmästä korkeudesta

a)

suoran lähestymisen osalta pisteeseen, joka on noin 15 metriä (50 jalkaa) laskukiitotien kynnyksen yläpuolella tai pisteeseen, jossa loppuloivennus aloitetaan; tai

| b) | kiertolähestymismenetelmien osalta, kunnes saavutetaan MDA/H tai korkeus, jossa näkölentäminen on mahdollista;” |
| --- | --- |

b)

kiertolähestymismenetelmien osalta, kunnes saavutetaan MDA/H tai korkeus, jossa näkölentäminen on mahdollista;”

| h) | Lisätään 35 a alakohta seuraavasti:






  ”35 a) | ’ratkaisukorkeudella (DA tai DH)’ sitä 3D-mittarilähestymisessä määriteltyä merenpinnasta tai vertailutasosta mitattua korkeutta, jossa keskeytetyn lähestymisen menetelmä on aloitettava, jos lähestymisen jatkamiseksi vaadittua näköyhteyttä ei ole saatu;” |
| --- | --- | --- |

h)

Lisätään 35 a alakohta seuraavasti:

”35 a)

’ratkaisukorkeudella (DA tai DH)’ sitä 3D-mittarilähestymisessä määriteltyä merenpinnasta tai vertailutasosta mitattua korkeutta, jossa keskeytetyn lähestymisen menetelmä on aloitettava, jos lähestymisen jatkamiseksi vaadittua näköyhteyttä ei ole saatu;”

| i) | Korvataan 46 alakohta seuraavasti:






  ”46) | ’EFVS-järjestelmällä’ elektronista laitetta, jolla ohjaamomiehistölle annetaan kuvannusantureita käyttämällä reaaliaikainen sensorista johdettu tai parannettu näyttö ulkoisesta pinnanmuodostuksesta (paikan tai alueen luonnolliset piirteet ja ihmisen rakennelmat erityisesti siten, että niiden suhteelliset sijainnit ja korkeustaso näkyvät); EFVS-järjestelmä on yhdistetty lennonohjausjärjestelmään ja se näkyy tuulilasinäytössä tai vastaavassa näyttöjärjestelmässä; jos EFVS-järjestelmä on sertifioitu sovellettavien lentokelpoisuusvaatimusten mukaisesti ja lentotoiminnan harjoittajalla on tarvittava erityishyväksyntä (jos sitä vaaditaan), järjestelmää voidaan käyttää EFVS-lentotoiminnassa ja se voi mahdollistaa operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan;” |
| --- | --- | --- |

i)

Korvataan 46 alakohta seuraavasti:

”46)

’EFVS-järjestelmällä’ elektronista laitetta, jolla ohjaamomiehistölle annetaan kuvannusantureita käyttämällä reaaliaikainen sensorista johdettu tai parannettu näyttö ulkoisesta pinnanmuodostuksesta (paikan tai alueen luonnolliset piirteet ja ihmisen rakennelmat erityisesti siten, että niiden suhteelliset sijainnit ja korkeustaso näkyvät); EFVS-järjestelmä on yhdistetty lennonohjausjärjestelmään ja se näkyy tuulilasinäytössä tai vastaavassa näyttöjärjestelmässä; jos EFVS-järjestelmä on sertifioitu sovellettavien lentokelpoisuusvaatimusten mukaisesti ja lentotoiminnan harjoittajalla on tarvittava erityishyväksyntä (jos sitä vaaditaan), järjestelmää voidaan käyttää EFVS-lentotoiminnassa ja se voi mahdollistaa operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan;”

| j) | Lisätään 46 a ja 46 b alakohta seuraavasti:






  ”46 a) | ’EFVS-lentotoiminnalla’ lentotoimintaa, jossa lähestymisen tai laskun suorittamiseksi, vaadittujen kiintopisteiden tunnistamiseksi tai laskukiitoa varten on näkyvyysolosuhteiden vuoksi käytettävä luonnollisen näkökentän sijasta EFVS-järjestelmää; |
| --- | --- | --- |

j)

Lisätään 46 a ja 46 b alakohta seuraavasti:

”46 a)

’EFVS-lentotoiminnalla’ lentotoimintaa, jossa lähestymisen tai laskun suorittamiseksi, vaadittujen kiintopisteiden tunnistamiseksi tai laskukiitoa varten on näkyvyysolosuhteiden vuoksi käytettävä luonnollisen näkökentän sijasta EFVS-järjestelmää;

| 46 b) | ’EFVS 200 -lentotoiminnalla’ operatiivisin hyvityksin harjoitettavaa lentotoimintaa, jossa 200 jalan korkeuteen asti FATOn tai kiitotien kynnyksen yläpuolelle on näkyvyysolosuhteiden vuoksi käytettävä EFVS-järjestelmää. Tästä pisteestä laskeutumiseen asti käytetään luonnollista näkökenttää. Kiitotienäkyvyyden on oltava vähintään 550 metriä;” |
| --- | --- |

46 b)

’EFVS 200 -lentotoiminnalla’ operatiivisin hyvityksin harjoitettavaa lentotoimintaa, jossa 200 jalan korkeuteen asti FATOn tai kiitotien kynnyksen yläpuolelle on näkyvyysolosuhteiden vuoksi käytettävä EFVS-järjestelmää. Tästä pisteestä laskeutumiseen asti käytetään luonnollista näkökenttää. Kiitotienäkyvyyden on oltava vähintään 550 metriä;”

| k) | Korvataan 47 alakohta seuraavasti:






  ”47) | ’EVS-järjestelmällä’ elektronista laitetta, jolla ohjaamomiehistölle annetaan kuvannusantureita käyttämällä reaaliaikainen kuva todellisesta ulkoisesta pinnanmuodostuksesta (paikan tai alueen luonnolliset piirteet tai ihmisen rakennelmat erityisesti siten, että niiden suhteelliset sijainnit ja korkeustaso näkyvät);” |
| --- | --- | --- |

k)

Korvataan 47 alakohta seuraavasti:

”47)

’EVS-järjestelmällä’ elektronista laitetta, jolla ohjaamomiehistölle annetaan kuvannusantureita käyttämällä reaaliaikainen kuva todellisesta ulkoisesta pinnanmuodostuksesta (paikan tai alueen luonnolliset piirteet tai ihmisen rakennelmat erityisesti siten, että niiden suhteelliset sijainnit ja korkeustaso näkyvät);”

| l) | Lisätään 48 b alakohta seuraavasti:






  ”48 b) | ’loppulähestymissegmentillä’ (FAS) mittarilähestymismenetelmän (IAP) osaa, jossa hakeudutaan lähestymislinjalle ja vähennetään korkeutta laskua varten;” |
| --- | --- | --- |

l)

Lisätään 48 b alakohta seuraavasti:

”48 b)

’loppulähestymissegmentillä’ (FAS) mittarilähestymismenetelmän (IAP) osaa, jossa hakeudutaan lähestymislinjalle ja vähennetään korkeutta laskua varten;”

| m) | Lisätään 52 a alakohta seuraavasti:






  ”52 a) | ’ylösvedolla’ siirtymistä lähestymisestä vakaaseen nousuun. Tähän sisältyvät MDA/H:ssa tai DA/H:ssa tai sen yläpuolella taikka DA/H:n alapuolella suoritettavat liikkeet (laskun keskeytykset);” |
| --- | --- | --- |

m)

Lisätään 52 a alakohta seuraavasti:

”52 a)

’ylösvedolla’ siirtymistä lähestymisestä vakaaseen nousuun. Tähän sisältyvät MDA/H:ssa tai DA/H:ssa tai sen yläpuolella taikka DA/H:n alapuolella suoritettavat liikkeet (laskun keskeytykset);”

| n) | Korvataan 55 alakohta seuraavasti:






  ”55) | ’tuulilasinäyttöön perustuvalla laskeutumisjärjestelmällä’ (HUDLS) ilma-aluksessa olevaa kokonaisjärjestelmää, joka antaa ohjaajalle tuulilasinäytöllä ohjausta, jotta ohjaaja kykenee joko ohjaamaan ilma-alusta tai seuraamaan automaattiohjausta lentoonlähdön aikana (tapauksen mukaan), lähestymisen ja laskun (ja tapauksen mukaan laskukiidon) tai ylösvedon aikana. Järjestelmään sisältyvät kaikki anturit, tietokoneet, voimanlähteet, näytöt ja valitsimet;” |
| --- | --- | --- |

n)

Korvataan 55 alakohta seuraavasti:

”55)

’tuulilasinäyttöön perustuvalla laskeutumisjärjestelmällä’ (HUDLS) ilma-aluksessa olevaa kokonaisjärjestelmää, joka antaa ohjaajalle tuulilasinäytöllä ohjausta, jotta ohjaaja kykenee joko ohjaamaan ilma-alusta tai seuraamaan automaattiohjausta lentoonlähdön aikana (tapauksen mukaan), lähestymisen ja laskun (ja tapauksen mukaan laskukiidon) tai ylösvedon aikana. Järjestelmään sisältyvät kaikki anturit, tietokoneet, voimanlähteet, näytöt ja valitsimet;”

| o) | Poistetaan 56 alakohta; |
| --- | --- |

o)

Poistetaan 56 alakohta;

| p) | Lisätään 69 d ja 69 e alakohta seuraavasti:






  ”69 d) | ’mittarilähestymisellä’ lähestymistä ja laskua käyttäen mittarilähestymismenetelmän (IAP) mukaisia suuntaopastuslaitteita. Mittarilähestyminen voidaan suorittaa seuraavilla kahdella tavalla:






  a) | kaksiulotteinen (2D) -mittarilähestyminen käyttäen ainoastaan sivusuuntaopastusta; ja |
| --- | --- | --- | --- |

p)

Lisätään 69 d ja 69 e alakohta seuraavasti:

”69 d)

’mittarilähestymisellä’ lähestymistä ja laskua käyttäen mittarilähestymismenetelmän (IAP) mukaisia suuntaopastuslaitteita. Mittarilähestyminen voidaan suorittaa seuraavilla kahdella tavalla:

a)

kaksiulotteinen (2D) -mittarilähestyminen käyttäen ainoastaan sivusuuntaopastusta; ja

| b) | kolmiulotteinen (3D) -mittarilähestyminen käyttäen sekä sivu- että pystysuuntaopastusta; |
| --- | --- |

b)

kolmiulotteinen (3D) -mittarilähestyminen käyttäen sekä sivu- että pystysuuntaopastusta;

| 69 e) | ’mittarilähestymismenetelmällä’ (IAP) ennalta määrättyä mittareiden avulla suoritettavaa lentoliikkeiden sarjaa, jota noudatettaessa säilyvät määritetyt estevarat ja joka alkaa alkulähestymisrastilta tai määritellyn lähestymisreitin alusta ja jatkuu kohtaan, josta lasku voidaan suorittaa, ja tämän jälkeen, ellei laskua suoriteta, sellaiseen asemaan, jossa sovelletaan odotus- tai reittiestevarakriteereitä. Mittarilähestymismenetelmät luokitellaan seuraavasti:






  a) | ’ei-tarkkuuslähestymismenetelmä’ (NPA) tarkoittaa mittarilähestymismenetelmää, joka on suunniteltu tyypin A 2D-mittarilähestymiseen; |
| --- | --- | --- |

69 e)

’mittarilähestymismenetelmällä’ (IAP) ennalta määrättyä mittareiden avulla suoritettavaa lentoliikkeiden sarjaa, jota noudatettaessa säilyvät määritetyt estevarat ja joka alkaa alkulähestymisrastilta tai määritellyn lähestymisreitin alusta ja jatkuu kohtaan, josta lasku voidaan suorittaa, ja tämän jälkeen, ellei laskua suoriteta, sellaiseen asemaan, jossa sovelletaan odotus- tai reittiestevarakriteereitä. Mittarilähestymismenetelmät luokitellaan seuraavasti:

a)

’ei-tarkkuuslähestymismenetelmä’ (NPA) tarkoittaa mittarilähestymismenetelmää, joka on suunniteltu tyypin A 2D-mittarilähestymiseen;

| b) | ’pystysuuntaopastettu lähestymismenetelmä’ (APV) tarkoittaa suorituskykyyn perustuvan navigoinnin (PBN) mittarilähestymismenetelmää, joka on suunniteltu tyypin A 3D-mittarilähestymiseen; |
| --- | --- |

b)

’pystysuuntaopastettu lähestymismenetelmä’ (APV) tarkoittaa suorituskykyyn perustuvan navigoinnin (PBN) mittarilähestymismenetelmää, joka on suunniteltu tyypin A 3D-mittarilähestymiseen;

| c) | ’tarkkuuslähestymismenetelmä’ (PA) tarkoittaa mittarilähestymismenetelmää, joka perustuu tyypin A tai B 3D-mittarilähestymistä varten suunniteltuihin navigointijärjestelmiin;” |
| --- | --- |

c)

’tarkkuuslähestymismenetelmä’ (PA) tarkoittaa mittarilähestymismenetelmää, joka perustuu tyypin A tai B 3D-mittarilähestymistä varten suunniteltuihin navigointijärjestelmiin;”

| q) | Lisätään 72 b alakohta seuraavasti:






  ”72 b) | ’reittitarkastuslennolla’ lentotoiminnan harjoittajan järjestämää ja ohjaajan tai teknisen miehistön jäsenen suorittamaa tarkastuslentoa, jolla osoitetaan kyky suorittaa normaali reittilento toimintakäsikirjan menetelmien mukaisesti;” |
| --- | --- | --- |

q)

Lisätään 72 b alakohta seuraavasti:

”72 b)

’reittitarkastuslennolla’ lentotoiminnan harjoittajan järjestämää ja ohjaajan tai teknisen miehistön jäsenen suorittamaa tarkastuslentoa, jolla osoitetaan kyky suorittaa normaali reittilento toimintakäsikirjan menetelmien mukaisesti;”

| r) | Korvataan 74 ja 75 alakohta seuraavasti:






  ”74) | ’huonon näkyvyyden lentotoiminnalla’ (LVO) lähestymistä tai lentoonlähtöä kiitotiellä, jolla kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä, tai käyttäen alle 200 jalan ratkaisukorkeutta; |
| --- | --- | --- |

r)

Korvataan 74 ja 75 alakohta seuraavasti:

”74)

’huonon näkyvyyden lentotoiminnalla’ (LVO) lähestymistä tai lentoonlähtöä kiitotiellä, jolla kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä, tai käyttäen alle 200 jalan ratkaisukorkeutta;

| 75) | ’huonon näkyvyyden lentoonlähdöllä’ (LVTO) lentoonlähtöä silloin, kun kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä;” |
| --- | --- |

75)

’huonon näkyvyyden lentoonlähdöllä’ (LVTO) lentoonlähtöä silloin, kun kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä;”

| s) | Poistetaan 76 alakohta; |
| --- | --- |

s)

Poistetaan 76 alakohta;

| t) | Lisätään 78 c alakohta seuraavasti:






  ”78 c | ’minimilaskeutumiskorkeudella’ (MDA tai MDH) 2D-mittarilähestymiselle tai kiertolähestymismenetelmälle määritettyä korkeutta, jonka alapuolelle ei saa laskeutua ennen kuin vaadittu näköyhteys on saatu”; |
| --- | --- | --- |

t)

Lisätään 78 c alakohta seuraavasti:

”78 c

’minimilaskeutumiskorkeudella’ (MDA tai MDH) 2D-mittarilähestymiselle tai kiertolähestymismenetelmälle määritettyä korkeutta, jonka alapuolelle ei saa laskeutua ennen kuin vaadittu näköyhteys on saatu”;

| u) | Poistetaan 83 alakohta; |
| --- | --- |

u)

Poistetaan 83 alakohta;

| v) | Lisätään 85 a alakohta seuraavasti:






  ”85 a) | ’estevarakorkeudella’ (OCA tai OCH) sitä alhaisinta korkeutta merenpinnasta (OCA) tai kiitotien kynnyksen tai lentopaikan korkeustasosta (OCH), jota käytetään asianmukaisten estevarakriteerien noudattamisen varmistamiseen;” |
| --- | --- | --- |

v)

Lisätään 85 a alakohta seuraavasti:

”85 a)

’estevarakorkeudella’ (OCA tai OCH) sitä alhaisinta korkeutta merenpinnasta (OCA) tai kiitotien kynnyksen tai lentopaikan korkeustasosta (OCH), jota käytetään asianmukaisten estevarakriteerien noudattamisen varmistamiseen;”

| w) | Lisätään 91 a alakohta seuraavasti:






  ”91 a) | ’operatiivisella hyvityksellä’ edistyksellisillä ilma-aluksilla harjoitettavasta toiminnasta annettavaa hyvitystä, joka mahdollistaa pienemmät lentopaikan toimintaminimit kuin ne, jotka lentotoiminnan harjoittaja tavanomaisesti asettaisi perustason ilma-alukselle ja joka perustuu saatavilla olevaa ulkoista infrastruktuuria hyödyntävien edistyksellisten ilma-alusjärjestelmien suorituskykyyn. Pienempiin toimintaminimeihin voivat kuulua alhaisempi ratkaisukorkeus (DA/DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDA/MDH), pienemmät näkyvyysvaatimukset tai alennetut vaatimukset maalaitteille, tai näiden yhdistelmä;” |
| --- | --- | --- |

w)

Lisätään 91 a alakohta seuraavasti:

”91 a)

’operatiivisella hyvityksellä’ edistyksellisillä ilma-aluksilla harjoitettavasta toiminnasta annettavaa hyvitystä, joka mahdollistaa pienemmät lentopaikan toimintaminimit kuin ne, jotka lentotoiminnan harjoittaja tavanomaisesti asettaisi perustason ilma-alukselle ja joka perustuu saatavilla olevaa ulkoista infrastruktuuria hyödyntävien edistyksellisten ilma-alusjärjestelmien suorituskykyyn. Pienempiin toimintaminimeihin voivat kuulua alhaisempi ratkaisukorkeus (DA/DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDA/MDH), pienemmät näkyvyysvaatimukset tai alennetut vaatimukset maalaitteille, tai näiden yhdistelmä;”

| x) | Korvataan 92 alakohta seuraavasti:






  ”92) | ’lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennolla’ lentotoiminnan harjoittajan järjestämää ja ohjaajan tai teknisen miehistön jäsenen suorittamaa tarkastuslentoa, jolla osoitetaan kyky suorittaa normaalimenetelmät sekä poikkeus- ja hätätilannemenetelmät;” |
| --- | --- | --- |

x)

Korvataan 92 alakohta seuraavasti:

”92)

’lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennolla’ lentotoiminnan harjoittajan järjestämää ja ohjaajan tai teknisen miehistön jäsenen suorittamaa tarkastuslentoa, jolla osoitetaan kyky suorittaa normaalimenetelmät sekä poikkeus- ja hätätilannemenetelmät;”

| y) | Lisätään 120 c, 120 d ja 120 e kohta seuraavasti:






  ”120 c) | ’ammattitaitoon johtavalla koulutuksella’ koulutusta, jonka tarkoituksena on saavuttaa loppuvaiheen suorituskykytavoitteet ja joka antaa riittävän varmuuden siitä, että koulutettu henkilö kykenee johdonmukaisesti suorittamaan tietyt tehtävät turvallisesti ja tehokkaasti; |
| --- | --- | --- |

y)

Lisätään 120 c, 120 d ja 120 e kohta seuraavasti:

”120 c)

’ammattitaitoon johtavalla koulutuksella’ koulutusta, jonka tarkoituksena on saavuttaa loppuvaiheen suorituskykytavoitteet ja joka antaa riittävän varmuuden siitä, että koulutettu henkilö kykenee johdonmukaisesti suorittamaan tietyt tehtävät turvallisesti ja tehokkaasti;

| 120 d) | ’tyypin A mittarilähestymismenetelmällä’ mittarilähestymismenetelmää, jossa minimilaskeutumiskorkeus (MDH) tai ratkaisukorkeus (DH) on vähintään 250 jalkaa; |
| --- | --- |

120 d)

’tyypin A mittarilähestymismenetelmällä’ mittarilähestymismenetelmää, jossa minimilaskeutumiskorkeus (MDH) tai ratkaisukorkeus (DH) on vähintään 250 jalkaa;

| 120 e) | ’tyypin B mittarilähestymismenetelmällä’ menetelmää, jossa ratkaisukorkeus (DH) on alle 250 jalkaa. Tyypin B mittarilähestymismenetelmät jaetaan seuraaviin kategorioihin:






  a) | kategoria I (CAT I): ratkaisukorkeus (DH) on vähintään 200 jalkaa ja joko näkyvyys on vähintään 800 metriä tai kiitotienäkyvyys vähintään 550 metriä; |
| --- | --- | --- |

120 e)

’tyypin B mittarilähestymismenetelmällä’ menetelmää, jossa ratkaisukorkeus (DH) on alle 250 jalkaa. Tyypin B mittarilähestymismenetelmät jaetaan seuraaviin kategorioihin:

a)

kategoria I (CAT I): ratkaisukorkeus (DH) on vähintään 200 jalkaa ja joko näkyvyys on vähintään 800 metriä tai kiitotienäkyvyys vähintään 550 metriä;

| b) | kategoria II (CAT II): ratkaisukorkeus (DH) on alle 200 jalkaa mutta vähintään 100 jalkaa ja kiitotienäkyvyys vähintään 300 metriä; |
| --- | --- |

b)

kategoria II (CAT II): ratkaisukorkeus (DH) on alle 200 jalkaa mutta vähintään 100 jalkaa ja kiitotienäkyvyys vähintään 300 metriä;

| c) | kategoria III (CAT III): ratkaisukorkeus (DH) on alle 100 jalkaa tai ratkaisukorkeutta ei ole ja kiitotienäkyvyys on alle 300 metriä tai kiitotienäkyvyyden rajoituksia ei ole;” |
| --- | --- |

c)

kategoria III (CAT III): ratkaisukorkeus (DH) on alle 100 jalkaa tai ratkaisukorkeutta ei ole ja kiitotienäkyvyys on alle 300 metriä tai kiitotienäkyvyyden rajoituksia ei ole;”

| z) | Lisätään 124 a alakohta seuraavasti:






  ”124 a) | ’näkyvyydellä’ (VIS) ilmaliikenteen käyttöön tarkoitettua näkyvyyttä, joka on suurempi seuraavista vaihtoehtoisista etäisyyksistä:






  a) | suurin etäisyys, jolta riittävän kokoinen lähellä maata oleva musta kohde voidaan nähdä ja tunnistaa, kun havainto tehdään valoisaa taustaa vasten; ja |
| --- | --- | --- | --- |

z)

Lisätään 124 a alakohta seuraavasti:

”124 a)

’näkyvyydellä’ (VIS) ilmaliikenteen käyttöön tarkoitettua näkyvyyttä, joka on suurempi seuraavista vaihtoehtoisista etäisyyksistä:

a)

suurin etäisyys, jolta riittävän kokoinen lähellä maata oleva musta kohde voidaan nähdä ja tunnistaa, kun havainto tehdään valoisaa taustaa vasten; ja

| b) | suurin etäisyys, jolta voimakkuudeltaan noin 1 000 kandelan valot voidaan nähdä ja tunnistaa valaisematonta taustaa vasten;” |
| --- | --- |

b)

suurin etäisyys, jolta voimakkuudeltaan noin 1 000 kandelan valot voidaan nähdä ja tunnistaa valaisematonta taustaa vasten;”

| a) | Korvataan 125 ja 126 alakohta seuraavasti:






  ”125) | ’näkölähestymismenetelmällä’ IFR-lennolla suoritettavaa lähestymistä, jossa mittarilähestymismenetelmää tai osaa siitä ei suoriteta loppuun ja lähestyminen tapahtuu näköyhteydessä maahan; |
| --- | --- | --- |

a)

Korvataan 125 ja 126 alakohta seuraavasti:

”125)

’näkölähestymismenetelmällä’ IFR-lennolla suoritettavaa lähestymistä, jossa mittarilähestymismenetelmää tai osaa siitä ei suoriteta loppuun ja lähestyminen tapahtuu näköyhteydessä maahan;

| 126) | ’sääolosuhteiltaan hyväksyttävällä lentopaikalla’ riittävää lentopaikkaa, jonka osalta sääsanomat tai -ennusteet tai niiden yhdistelmä osoittavat, että sääolosuhteet täyttävät vaaditut lentopaikan toimintaminimit aiottuna käyttöajankohtana, ja kiitotien pinnan kuntoa koskevien tietojen mukaan lasku voidaan suorittaa turvallisesti;” |
| --- | --- |

126)

’sääolosuhteiltaan hyväksyttävällä lentopaikalla’ riittävää lentopaikkaa, jonka osalta sääsanomat tai -ennusteet tai niiden yhdistelmä osoittavat, että sääolosuhteet täyttävät vaaditut lentopaikan toimintaminimit aiottuna käyttöajankohtana, ja kiitotien pinnan kuntoa koskevien tietojen mukaan lasku voidaan suorittaa turvallisesti;”

| 2) | Korvataan liitteessä II oleva lisäys II seuraavasti:



  ”Lisäys II












  TOIMINTAEHDOT


  (lisäksi toimintakäsikirjan hyväksyttyjä ehtoja on noudatettava) |
| --- | --- |
| Luvan myöntävän viranomaisen yhteystiedot
  Puhelin (1): ___________________; Faksi: ___________________;
  Sähköposti: ___________________ |
| Lentotoimintaluvan nro (2): | Lentotoiminnan harjoittajan nimi (3): | Päiväys (4): | Allekirjoitus: |
| | Harjoittaa toimintaa nimellä: |
| Toimintaehtojen nro: |
| Ilma-aluksen malli (5):
  Rekisteritunnukset (6): |
| Lentotoiminnan lajit: Kaupallinen ilmakuljetus |
| ☐ Matkustajaliikenne | ☐ Rahtiliikenne | ☐ Muut (7): ______________ |
| Toiminta-alue (8): |
| Erityisrajoitukset (9): |
| Erityishyväksynnät: | Kyllä | Ei | Tarkennus (10) | Huomautukset |
| Vaaralliset aineet: | ☐ | ☐ | | |
| Huonon näkyvyyden lentotoiminta | | | | |
| Lentoonlähtö | ☐ | ☐ | RVR (11):.. m |
| Lähestyminen ja lasku | ☐ | ☐ | CAT (12).... DA/H: ft, RVR:.. m |
| Operatiiviset hyvitykset | ☐ | ☐ | CAT (13).....DA/H: ft, RVR:... m |
| RVSM (14) | ☐ N/A | ☐ | ☐ | | |
| ETOPS (15) | ☐ N/A | ☐ | ☐ | Sallittu enimmäislentoaika varalentopaikalle (16): min. | |
| PBN-toiminnan erityishyväksynnät (17) | ☐ | ☐ | | (18) |
| Minimisuunnistustarkkuusvaatimukset | ☐ | ☐ | | |
| Lentotoiminta yksimoottorisilla turbiinilentokoneilla yöllä tai mittarisääolosuhteissa (SET-IMC) | ☐ | ☐ | (19) | |
| Helikopterilentotoiminta pimeänäköjärjestelmän avulla | ☐ | ☐ | | |
| Helikopterivinssaus | ☐ | ☐ | | |
| Kiireellinen lääkintälentotoiminta helikoptereilla (HEMS) | ☐ | ☐ | | |
| Helikopterilentotoiminta merialueella | ☐ | ☐ | | |
| Matkustamomiehistön koulutus (20) | ☐ | ☐ | | |
| Matkustamomiehistön kelpoisuustodistusten myöntäminen (21) | ☐ | ☐ | | |
| B-tyypin EFB-sovellusten käyttö | ☐ | ☐ | (22) | |
| Lentokelpoisuuden ylläpito | ☐ | ☐ | (23) | |
| Muut (24) | | | | |

2)

Korvataan liitteessä II oleva lisäys II seuraavasti:

”Lisäys II

TOIMINTAEHDOT

(lisäksi toimintakäsikirjan hyväksyttyjä ehtoja on noudatettava)

Luvan myöntävän viranomaisen yhteystiedot

Puhelin (1): ___________________; Faksi: ___________________;

Sähköposti: ___________________

Lentotoimintaluvan nro (2):

Lentotoiminnan harjoittajan nimi (3):

Päiväys (4):

Allekirjoitus:

Harjoittaa toimintaa nimellä:

Toimintaehtojen nro:

Ilma-aluksen malli (5):

Rekisteritunnukset (6):

Lentotoiminnan lajit: Kaupallinen ilmakuljetus

☐ Matkustajaliikenne

☐ Rahtiliikenne

☐ Muut (7): ______________

Toiminta-alue (8):

Erityisrajoitukset (9):

Erityishyväksynnät:

Kyllä

Ei

Tarkennus (10)

Huomautukset

Vaaralliset aineet:

☐

☐

Huonon näkyvyyden lentotoiminta

Lentoonlähtö

☐

☐

RVR (11):.. m

Lähestyminen ja lasku

☐

☐

CAT (12).... DA/H: ft, RVR:.. m

Operatiiviset hyvitykset

☐

☐

CAT (13).....DA/H: ft, RVR:... m

RVSM (14)

☐ N/A

☐

☐

ETOPS (15)

☐ N/A

☐

☐

Sallittu enimmäislentoaika varalentopaikalle (16): min.

PBN-toiminnan erityishyväksynnät (17)

☐

☐

(18)

Minimisuunnistustarkkuusvaatimukset

☐

☐

Lentotoiminta yksimoottorisilla turbiinilentokoneilla yöllä tai mittarisääolosuhteissa (SET-IMC)

☐

☐

(19)

Helikopterilentotoiminta pimeänäköjärjestelmän avulla

☐

☐

Helikopterivinssaus

☐

☐

Kiireellinen lääkintälentotoiminta helikoptereilla (HEMS)

☐

☐

Helikopterilentotoiminta merialueella

☐

☐

Matkustamomiehistön koulutus (20)

☐

☐

Matkustamomiehistön kelpoisuustodistusten myöntäminen (21)

☐

☐

B-tyypin EFB-sovellusten käyttö

☐

☐

(22)

Lentokelpoisuuden ylläpito

☐

☐

(23)

Muut (24)

| 3) | Muutetaan liite III seuraavasti:






  a) | Muutetaan ORO.FC.100 kohta seuraavasti:






  i) | Lisätään f alakohta seuraavasti:






  ”f) | Helikopteritoimintaa koskevat erityisvaatimukset
  Jos helikopteria käytetään kahden ohjaajan miehistöllä, kullakin ohjaajalla on oltava joko






  1) | todistus hyväksytysti suoritetusta asetuksen (EU) N:o 1178/2011 mukaisesta usean ohjaajan miehistöyhteistyökurssista (MCC) helikoptereilla; tai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite III seuraavasti:

a)

Muutetaan ORO.FC.100 kohta seuraavasti:

i)

Lisätään f alakohta seuraavasti:

”f)

Helikopteritoimintaa koskevat erityisvaatimukset

Jos helikopteria käytetään kahden ohjaajan miehistöllä, kullakin ohjaajalla on oltava joko

1)

todistus hyväksytysti suoritetusta asetuksen (EU) N:o 1178/2011 mukaisesta usean ohjaajan miehistöyhteistyökurssista (MCC) helikoptereilla; tai

| 2) | vähintään 500 tuntia lentoaikaa ohjaajana usean ohjaajan lentotoiminnassa;” |
| --- | --- |

2)

vähintään 500 tuntia lentoaikaa ohjaajana usean ohjaajan lentotoiminnassa;”

| ii) | Korvataan d alakohta seuraavasti:
  (ei koske suomenkielistä toisintoa) |
| --- | --- |

ii)

Korvataan d alakohta seuraavasti:

(ei koske suomenkielistä toisintoa)

| b) | Korvataan ORO.FC.105 kohta seuraavasti:
  ”ORO.FC.105   Ilma-aluksen päällikön nimeäminen







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V olevan 8.6 kohdan mukaisesti nimettävä ilma-aluksen päälliköksi tai kaupallisessa ilmakuljetustoiminnassa päälliköksi (commander) yksi ohjaamomiehistöön kuuluva ohjaaja, jolla on asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I (osa FCL) mukainen ilma-aluksen päällikön kelpoisuus. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan ORO.FC.105 kohta seuraavasti:

”ORO.FC.105   Ilma-aluksen päällikön nimeäminen

ORO.FC.105

Ilma-aluksen päällikön nimeäminen

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V olevan 8.6 kohdan mukaisesti nimettävä ilma-aluksen päälliköksi tai kaupallisessa ilmakuljetustoiminnassa päälliköksi (commander) yksi ohjaamomiehistöön kuuluva ohjaaja, jolla on asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I (osa FCL) mukainen ilma-aluksen päällikön kelpoisuus.

| b) | Lentotoiminnan harjoittaja saa nimetä ohjaamomiehistön jäsenen toimimaan ilma-aluksen päällikkönä vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  1) | ohjaamomiehistön jäsenellä on toimintakäsikirjassa määrätty vähimmäiskokemus; |
| --- | --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittaja saa nimetä ohjaamomiehistön jäsenen toimimaan ilma-aluksen päällikkönä vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

1)

ohjaamomiehistön jäsenellä on toimintakäsikirjassa määrätty vähimmäiskokemus;

| 2) | ohjaamomiehistön jäsen tuntee riittävästi reitin tai alueen ja käytettävät lentopaikat, myös varalentopaikat, laitteet ja välineet sekä menetelmät; |
| --- | --- |

2)

ohjaamomiehistön jäsen tuntee riittävästi reitin tai alueen ja käytettävät lentopaikat, myös varalentopaikat, laitteet ja välineet sekä menetelmät;

| 3) | kun kyseessä on usean ohjaajan lentotoiminta, ohjaamomiehistön jäsen on suorittanut lentotoiminnan harjoittajan päällikkökurssin perämiehestä ilma-aluksen päälliköksi ylennettäessä. |
| --- | --- |

3)

kun kyseessä on usean ohjaajan lentotoiminta, ohjaamomiehistön jäsen on suorittanut lentotoiminnan harjoittajan päällikkökurssin perämiehestä ilma-aluksen päälliköksi ylennettäessä.

| c) | Kun kyseessä on lentokoneilla tai helikoptereilla harjoitettava kaupallinen lentotoiminta, ilma-aluksen päällikön tai ohjaajan, jonka tehtäväksi lennon suorittaminen voidaan siirtää, on oltava suorittanut lennettävää reittiä tai aluetta sekä käytettäviä lentopaikkoja, laitteita ja välineitä sekä menetelmiä koskeva perehdyttämiskoulutus, ja hänen on pidettävä yllä tuntemustaan seuraavasti:






  1) | Lentopaikan tuntemusta on pidettävä yllä toimimalla kyseisellä lentopaikalla vähintään kerran 12 kalenterikuukauden aikana. |
| --- | --- | --- |

c)

Kun kyseessä on lentokoneilla tai helikoptereilla harjoitettava kaupallinen lentotoiminta, ilma-aluksen päällikön tai ohjaajan, jonka tehtäväksi lennon suorittaminen voidaan siirtää, on oltava suorittanut lennettävää reittiä tai aluetta sekä käytettäviä lentopaikkoja, laitteita ja välineitä sekä menetelmiä koskeva perehdyttämiskoulutus, ja hänen on pidettävä yllä tuntemustaan seuraavasti:

1)

Lentopaikan tuntemusta on pidettävä yllä toimimalla kyseisellä lentopaikalla vähintään kerran 12 kalenterikuukauden aikana.

| 2) | Reitin tai alueen tuntemusta on pidettävä yllä lentämällä kyseisellä reitillä tai alueella 36 kuukauden aikana. Lisäksi vaaditaan reitti- tai aluetuntemusta koskevaa kertauskoulutusta, jos reitillä tai alueella ei ole toimittu 12 kuukauteen tämän 36 kuukauden jakson aikana. |
| --- | --- |

2)

Reitin tai alueen tuntemusta on pidettävä yllä lentämällä kyseisellä reitillä tai alueella 36 kuukauden aikana. Lisäksi vaaditaan reitti- tai aluetuntemusta koskevaa kertauskoulutusta, jos reitillä tai alueella ei ole toimittu 12 kuukauteen tämän 36 kuukauden jakson aikana.

| d) | Sen estämättä, mitä c alakohdassa säädetään, kun kyseessä on VFR-lentotoiminta, jota harjoitetaan päivällä suoritusarvoluokan B ja C lentokoneilla ja helikoptereilla, perehdyttämiskoulutus reitillä ja lentopaikoilla voidaan korvata aluekohtaisella perehdyttämiskoulutuksella.” |
| --- | --- |

d)

Sen estämättä, mitä c alakohdassa säädetään, kun kyseessä on VFR-lentotoiminta, jota harjoitetaan päivällä suoritusarvoluokan B ja C lentokoneilla ja helikoptereilla, perehdyttämiskoulutus reitillä ja lentopaikoilla voidaan korvata aluekohtaisella perehdyttämiskoulutuksella.”

| c) | Korvataan ORO.FC.125 kohta seuraavasti:
  ”ORO.FC.125   Eroavuuskoulutus, perehdyttämiskoulutus sekä laite- ja menetelmäkoulutus







  a) | Ohjaamomiehistön jäsenten on suoritettava eroavuus- tai perehdyttämiskoulutus, jos sitä edellytetään asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteessä I (osa FCL). |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan ORO.FC.125 kohta seuraavasti:

”ORO.FC.125   Eroavuuskoulutus, perehdyttämiskoulutus sekä laite- ja menetelmäkoulutus

ORO.FC.125

Eroavuuskoulutus, perehdyttämiskoulutus sekä laite- ja menetelmäkoulutus

a)

Ohjaamomiehistön jäsenten on suoritettava eroavuus- tai perehdyttämiskoulutus, jos sitä edellytetään asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteessä I (osa FCL).

| b) | Ohjaamomiehistön jäsenten on suoritettava laite- ja menetelmäkoulutus, kun laitteiden tai menetelmien muutokset käytettävissä tyypeissä tai versioissa edellyttävät lisätietoa. |
| --- | --- |

b)

Ohjaamomiehistön jäsenten on suoritettava laite- ja menetelmäkoulutus, kun laitteiden tai menetelmien muutokset käytettävissä tyypeissä tai versioissa edellyttävät lisätietoa.

| c) | Toimintakäsikirjassa on määrättävä, milloin eroavuuskoulutusta, perehdyttämiskoulutusta tai laite- ja menetelmäkoulutusta vaaditaan.” |
| --- | --- |

c)

Toimintakäsikirjassa on määrättävä, milloin eroavuuskoulutusta, perehdyttämiskoulutusta tai laite- ja menetelmäkoulutusta vaaditaan.”

| d) | Korvataan ORO.FC.130 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava vuosittain sen ilma-alustyypin tai -version ja siihen kuuluvien laitteiden mukainen määräaikaiskoulutus, jossa hän toimii; koulutukseen on sisällyttävä lento- ja maakoulutusta sekä kaikkien ilma-aluksessa olevien hätä- ja turvallisuusvarusteiden sijaintia ja käyttöä koskeva koulutus.” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan ORO.FC.130 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava vuosittain sen ilma-alustyypin tai -version ja siihen kuuluvien laitteiden mukainen määräaikaiskoulutus, jossa hän toimii; koulutukseen on sisällyttävä lento- ja maakoulutusta sekä kaikkien ilma-aluksessa olevien hätä- ja turvallisuusvarusteiden sijaintia ja käyttöä koskeva koulutus.”

| e) | Korvataan ORO.FC.140 kohta seuraavasti:


  ”ORO.FC.140   Toiminta useammassa kuin yhdessä ilma-alustyypissä tai -versiossa







  a) | Ohjaamomiehistön jäsenten, jotka lentävät useampaa kuin yhtä ilma-alustyyppiä tai -versiota, on noudatettava tässä osastossa kullekin tyypille tai versiolle asetettuja vaatimuksia, jollei kyseisille tyypeille tai versioille ole määritetty koulutusta, tarkastuslentoja ja viimeaikaista kokemusta koskevien vaatimusten osalta hyvityksiä asetuksen (EU) N:o 748/2012 mukaisesti laadittujen käyttöönsoveltuvuustietojen pakollisessa osassa. |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan ORO.FC.140 kohta seuraavasti:

”ORO.FC.140   Toiminta useammassa kuin yhdessä ilma-alustyypissä tai -versiossa

”ORO.FC.140

Toiminta useammassa kuin yhdessä ilma-alustyypissä tai -versiossa

a)

Ohjaamomiehistön jäsenten, jotka lentävät useampaa kuin yhtä ilma-alustyyppiä tai -versiota, on noudatettava tässä osastossa kullekin tyypille tai versiolle asetettuja vaatimuksia, jollei kyseisille tyypeille tai versioille ole määritetty koulutusta, tarkastuslentoja ja viimeaikaista kokemusta koskevien vaatimusten osalta hyvityksiä asetuksen (EU) N:o 748/2012 mukaisesti laadittujen käyttöönsoveltuvuustietojen pakollisessa osassa.

| b) | Lentotoiminnan harjoittaja voi määritellä yksimoottoristen helikopterityyppien ryhmiä. Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento yhdellä tyypillä on voimassa kaikille muille ryhmän tyypeille, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:






  1) | ryhmään kuuluu joko ainoastaan VFR-lentosääntöjen mukaisesti käytettäviä yksimoottorisia turbiinimoottorihelikoptereita tai ainoastaan VFR-lentosääntöjen mukaisesti käytettäviä yksimoottorisia mäntämoottorihelikoptereita; |
| --- | --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittaja voi määritellä yksimoottoristen helikopterityyppien ryhmiä. Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento yhdellä tyypillä on voimassa kaikille muille ryhmän tyypeille, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:

1)

ryhmään kuuluu joko ainoastaan VFR-lentosääntöjen mukaisesti käytettäviä yksimoottorisia turbiinimoottorihelikoptereita tai ainoastaan VFR-lentosääntöjen mukaisesti käytettäviä yksimoottorisia mäntämoottorihelikoptereita;

| 2) | kaupallisessa ilmakuljetustoiminnassa suoritetaan vähintään kaksi lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslentoa kullakin tyypillä kolmen vuoden jakson aikana. |
| --- | --- |

2)

kaupallisessa ilmakuljetustoiminnassa suoritetaan vähintään kaksi lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslentoa kullakin tyypillä kolmen vuoden jakson aikana.

| c) | Erityislentotoiminnassa niistä ilma-alus/FSTD-koulutuksen ja lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon osista, jotka kattavat erityistehtävään liittyvät asiaankuuluvat näkökohdat ja jotka eivät liity tyyppiin tai tyyppiryhmään, voidaan antaa hyvitys muiden ryhmien tai tyyppien osalta lentotoiminnan harjoittajan laatiman riskinarvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

c)

Erityislentotoiminnassa niistä ilma-alus/FSTD-koulutuksen ja lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon osista, jotka kattavat erityistehtävään liittyvät asiaankuuluvat näkökohdat ja jotka eivät liity tyyppiin tai tyyppiryhmään, voidaan antaa hyvitys muiden ryhmien tai tyyppien osalta lentotoiminnan harjoittajan laatiman riskinarvioinnin perusteella.

| d) | Kun lentotoimintaa harjoitetaan useammalla kuin yhdellä sellaisella helikopterityypillä tai -versiolla, jota käytetään riittävän samankaltaisen lentotoiminnan harjoittamiseen, ja reittitarkastuslennot suoritetaan vuorotellen eri tyypeillä tai versioilla, kukin reittitarkastuslento jatkaa reittitarkastuslennon voimassaoloa myös muiden helikopterityyppien tai -versioiden osalta. |
| --- | --- |

d)

Kun lentotoimintaa harjoitetaan useammalla kuin yhdellä sellaisella helikopterityypillä tai -versiolla, jota käytetään riittävän samankaltaisen lentotoiminnan harjoittamiseen, ja reittitarkastuslennot suoritetaan vuorotellen eri tyypeillä tai versioilla, kukin reittitarkastuslento jatkaa reittitarkastuslennon voimassaoloa myös muiden helikopterityyppien tai -versioiden osalta.

| e) | Toimintakäsikirjassa on määrättävä asiaankuuluvat menetelmät ja mahdolliset toimintarajoitukset useammassa kuin yhdessä ilma-alustyypissä tai -versiossa työskentelyä varten.” |
| --- | --- |

e)

Toimintakäsikirjassa on määrättävä asiaankuuluvat menetelmät ja mahdolliset toimintarajoitukset useammassa kuin yhdessä ilma-alustyypissä tai -versiossa työskentelyä varten.”

| f) | Muutetaan ORO.FC.145 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan c ja d alakohta seuraavasti:






  ”c) | Kun kyseessä on kaupallinen ilmakuljetustoiminta, toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä koulutus- ja tarkastuslento-ohjelmat, mukaan lukien koulutusohjelmat ja ohjelman toteuttamiskeinojen käyttö, kuten yksittäiset lentoa simuloivat koulutuslaitteet (FSTD) ja muut koulutusratkaisut. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Muutetaan ORO.FC.145 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan c ja d alakohta seuraavasti:

”c)

Kun kyseessä on kaupallinen ilmakuljetustoiminta, toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä koulutus- ja tarkastuslento-ohjelmat, mukaan lukien koulutusohjelmat ja ohjelman toteuttamiskeinojen käyttö, kuten yksittäiset lentoa simuloivat koulutuslaitteet (FSTD) ja muut koulutusratkaisut.

| d) | Tämän osaston vaatimusten täyttämiseksi käytettävän FSTD-laitteen on oltava asetuksen (EU) N:o 1178/2011 mukaisesti hyväksytty, ja sen on jäljiteltävä lentotoiminnan harjoittajan käyttämää ilma-alusta siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista. Mahdolliset FSTD-laitteen ja ilma-aluksen väliset erot on kuvailtava ja niitä on käsiteltävä ohjeistuksessa tai koulutuksessa.” |
| --- | --- |

d)

Tämän osaston vaatimusten täyttämiseksi käytettävän FSTD-laitteen on oltava asetuksen (EU) N:o 1178/2011 mukaisesti hyväksytty, ja sen on jäljiteltävä lentotoiminnan harjoittajan käyttämää ilma-alusta siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista. Mahdolliset FSTD-laitteen ja ilma-aluksen väliset erot on kuvailtava ja niitä on käsiteltävä ohjeistuksessa tai koulutuksessa.”

| ii) | Lisätään f ja g alakohta seuraavasti:






  ”f) | Lentotoiminnan harjoittajan on seurattava määräaikaiskoulutusten ja tarkastuslentojen voimassaoloa. |
| --- | --- | --- |

ii)

Lisätään f ja g alakohta seuraavasti:

”f)

Lentotoiminnan harjoittajan on seurattava määräaikaiskoulutusten ja tarkastuslentojen voimassaoloa.

| g) | Tässä osastossa vaaditut voimassaoloajat lasketaan sen kuukauden lopusta, jona viimeaikainen kokemus hankittiin taikka koulutus tai tarkastuslento suoritettiin.” |
| --- | --- |

g)

Tässä osastossa vaaditut voimassaoloajat lasketaan sen kuukauden lopusta, jona viimeaikainen kokemus hankittiin taikka koulutus tai tarkastuslento suoritettiin.”

| g) | Muutetaan ORO.FC.146 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Lento- ja simulaattorikoulutuksen, tarkastuslentojen ja arviointien osalta koulutusta antavalla ja tarkastuslentoja vastaanottavalla tai arviointeja tekevällä henkilöstöllä on oltava asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I (osa FCL) mukainen kelpoisuus. Lisäksi erityislentotoimintaan liittyvää koulutusta antavalla ja tarkastuslentoja vastaanottavalla henkilöstöllä on oltava asianmukainen kelpoisuus kyseistä lentotoimintaa varten.” |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Muutetaan ORO.FC.146 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

Lento- ja simulaattorikoulutuksen, tarkastuslentojen ja arviointien osalta koulutusta antavalla ja tarkastuslentoja vastaanottavalla tai arviointeja tekevällä henkilöstöllä on oltava asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I (osa FCL) mukainen kelpoisuus. Lisäksi erityislentotoimintaan liittyvää koulutusta antavalla ja tarkastuslentoja vastaanottavalla henkilöstöllä on oltava asianmukainen kelpoisuus kyseistä lentotoimintaa varten.”

| ii) | Korvataan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | Sen estämättä, mitä b alakohdassa säädetään, reittilentotoiminnassa osaamisen arvioinnin voi suorittaa EBT-käsitteiden ja osaamisen arvioinnin osalta standardoinnin suorittanut lentotoiminnan harjoittajan nimeämä ilma-aluksen päällikkö (reittilennolla toimiva osaamisen arvioija), jolla on tehtävään soveltuva kelpoisuus.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan d alakohta seuraavasti:

”d)

Sen estämättä, mitä b alakohdassa säädetään, reittilentotoiminnassa osaamisen arvioinnin voi suorittaa EBT-käsitteiden ja osaamisen arvioinnin osalta standardoinnin suorittanut lentotoiminnan harjoittajan nimeämä ilma-aluksen päällikkö (reittilennolla toimiva osaamisen arvioija), jolla on tehtävään soveltuva kelpoisuus.”

| iii) | Lisätään e, f, g ja h alakohta seuraavasti:






  ”e) | Sen estämättä, mitä b alakohdassa säädetään, ilma-alus/FSTD-koulutuksen voi antaa ja lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon voi vastaanottaa ilma-aluksen päällikkö, jolla on tehtävään soveltuva kelpoisuus sekä FI-, TRI- tai SFI-kelpuutus ja jonka lentotoiminnan harjoittaja on nimennyt seuraavanlaista lentotoimintaa varten:






  1) | kaupallinen ilmakuljetustoiminta ORO.FC.005 kohdan b alakohdan 2 alakohdassa määritellyt kriteerit täyttävillä helikoptereilla; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Lisätään e, f, g ja h alakohta seuraavasti:

”e)

Sen estämättä, mitä b alakohdassa säädetään, ilma-alus/FSTD-koulutuksen voi antaa ja lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon voi vastaanottaa ilma-aluksen päällikkö, jolla on tehtävään soveltuva kelpoisuus sekä FI-, TRI- tai SFI-kelpuutus ja jonka lentotoiminnan harjoittaja on nimennyt seuraavanlaista lentotoimintaa varten:

1)

kaupallinen ilmakuljetustoiminta ORO.FC.005 kohdan b alakohdan 2 alakohdassa määritellyt kriteerit täyttävillä helikoptereilla;

| 2) | kaupallinen ilmakuljetustoiminta muilla kuin vaativilla moottorikäyttöisillä helikoptereilla päivällä ja reiteillä, joilla suunnistetaan näkyvien kiintopisteiden avulla; |
| --- | --- |

2)

kaupallinen ilmakuljetustoiminta muilla kuin vaativilla moottorikäyttöisillä helikoptereilla päivällä ja reiteillä, joilla suunnistetaan näkyvien kiintopisteiden avulla;

| 3) | kaupallinen ilmakuljetustoiminta suoritusarvoluokan B lentokoneilla, jotka eivät täytä ORO.FC.005 kohdan b alakohdan 1 alakohdassa määriteltyjä kriteereitä. |
| --- | --- |

3)

kaupallinen ilmakuljetustoiminta suoritusarvoluokan B lentokoneilla, jotka eivät täytä ORO.FC.005 kohdan b alakohdan 1 alakohdassa määriteltyjä kriteereitä.

| f) | Sen estämättä, mitä b alakohdassa säädetään, ilma-alus/FSTD-koulutuksen voi antaa ja pätevyyden osoittamisen tai lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon voi vastaanottaa ilma-aluksen päällikkö, jolla on tehtävään soveltuva kelpoisuus ja jonka lentotoiminnan harjoittaja on nimennyt seuraavanlaista lentotoimintaa varten:






  1) | erityislentotoiminta; |
| --- | --- | --- |

f)

Sen estämättä, mitä b alakohdassa säädetään, ilma-alus/FSTD-koulutuksen voi antaa ja pätevyyden osoittamisen tai lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon voi vastaanottaa ilma-aluksen päällikkö, jolla on tehtävään soveltuva kelpoisuus ja jonka lentotoiminnan harjoittaja on nimennyt seuraavanlaista lentotoimintaa varten:

1)

erityislentotoiminta;

| 2) | kaupallinen ilmakuljetustoiminta ORO.FC.005 kohdan b alakohdan 2 alakohdassa määritellyt kriteerit täyttävillä lentokoneilla. |
| --- | --- |

2)

kaupallinen ilmakuljetustoiminta ORO.FC.005 kohdan b alakohdan 2 alakohdassa määritellyt kriteerit täyttävillä lentokoneilla.

| g) | Sen estämättä, mitä b alakohdassa säädetään, reittitarkastuslennon voi vastaanottaa lentotoiminnan harjoittajan nimeämä ilma-aluksen päällikkö, jolla on tehtävään soveltuva kelpoisuus. |
| --- | --- |

g)

Sen estämättä, mitä b alakohdassa säädetään, reittitarkastuslennon voi vastaanottaa lentotoiminnan harjoittajan nimeämä ilma-aluksen päällikkö, jolla on tehtävään soveltuva kelpoisuus.

| h) | Lentotoiminnan harjoittajan on ilmoitettava e, f ja g alakohdan mukaisesti nimetyt henkilöt toimivaltaiselle viranomaiselle.” |
| --- | --- |

h)

Lentotoiminnan harjoittajan on ilmoitettava e, f ja g alakohdan mukaisesti nimetyt henkilöt toimivaltaiselle viranomaiselle.”

| h) | Korvataan ORO.FC.200 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | Helikopterilentotoimintaa koskevat erityisvaatimukset
  Kaikessa lentotoiminnassa helikoptereilla, joiden suurin käytettävä matkustajapaikkaluku on enemmän kuin 19, ja mittarilentosääntöjen mukaisessa lentotoiminnassa helikoptereilla, joiden suurin käytettävä matkustajapaikkaluku on yli 9, ohjaamomiehistön vähimmäismäärä on kaksi ohjaajaa.” |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan ORO.FC.200 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

Helikopterilentotoimintaa koskevat erityisvaatimukset

Kaikessa lentotoiminnassa helikoptereilla, joiden suurin käytettävä matkustajapaikkaluku on enemmän kuin 19, ja mittarilentosääntöjen mukaisessa lentotoiminnassa helikoptereilla, joiden suurin käytettävä matkustajapaikkaluku on yli 9, ohjaamomiehistön vähimmäismäärä on kaksi ohjaajaa.”

| i) | Muutetaan ORO.FC.202 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan johdantokappale seuraavasti:

  ”Jotta lento voidaan suorittaa mittarilentosääntöjen mukaisesti tai yöllä yhden ohjaajan vähimmäismiehistöllä, seuraavien vaatimusten on täytyttävä:” |
| --- | --- | --- |

i)

Muutetaan ORO.FC.202 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan johdantokappale seuraavasti:

”Jotta lento voidaan suorittaa mittarilentosääntöjen mukaisesti tai yöllä yhden ohjaajan vähimmäismiehistöllä, seuraavien vaatimusten on täytyttävä:”

| ii) | Korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | JÄTETTY TARKOITUKSELLA TYHJÄKSI”; |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

JÄTETTY TARKOITUKSELLA TYHJÄKSI”;

| j) | Muutetaan ORO.FC.220 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Ohjaamomiehistön jäsentä ei saa hänen aloitettuaan lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutuksen määrätä toimimaan lentotehtävissä muussa ilma-alustyypissä tai -luokassa ennen kurssin loppuun suorittamista tai lopettamista. Miehistön jäsenet, jotka toimivat ainoastaan suoritusarvoluokan B lentokoneissa, voidaan siirtymäkoulutuksen aikana määrätä muilla suoritusarvoluokan B lentokonetyypeillä suoritettaville lennoille siinä määrin kuin se on tarpeen toiminnan ylläpitämisen kannalta. Miehistön jäsenet voidaan yksimoottorisen helikopterin lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutuksen aikana määrätä muilla yksimoottorisilla helikoptereilla suoritettaville lennoille edellyttäen, ettei tämä vaikuta koulutukseen.” |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Muutetaan ORO.FC.220 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

Ohjaamomiehistön jäsentä ei saa hänen aloitettuaan lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutuksen määrätä toimimaan lentotehtävissä muussa ilma-alustyypissä tai -luokassa ennen kurssin loppuun suorittamista tai lopettamista. Miehistön jäsenet, jotka toimivat ainoastaan suoritusarvoluokan B lentokoneissa, voidaan siirtymäkoulutuksen aikana määrätä muilla suoritusarvoluokan B lentokonetyypeillä suoritettaville lennoille siinä määrin kuin se on tarpeen toiminnan ylläpitämisen kannalta. Miehistön jäsenet voidaan yksimoottorisen helikopterin lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutuksen aikana määrätä muilla yksimoottorisilla helikoptereilla suoritettaville lennoille edellyttäen, ettei tämä vaikuta koulutukseen.”

| ii) | Lisätään f alakohta seuraavasti:






  ”f) | Jos lentotoiminnan harjoittaja ei uuden lentotoimintaluvan hakemisen tai uuden ilma-alustyypin tai -luokan kalustoon lisäämisen kaltaisten operatiivisten olosuhteiden vuoksi kykene täyttämään d alakohdan vaatimuksia, lentotoiminnan harjoittaja voi laatia erillisen siirtymäkoulutuksen, joka annetaan väliaikaisesti rajoitetulle määrälle ohjaajista.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Lisätään f alakohta seuraavasti:

”f)

Jos lentotoiminnan harjoittaja ei uuden lentotoimintaluvan hakemisen tai uuden ilma-alustyypin tai -luokan kalustoon lisäämisen kaltaisten operatiivisten olosuhteiden vuoksi kykene täyttämään d alakohdan vaatimuksia, lentotoiminnan harjoittaja voi laatia erillisen siirtymäkoulutuksen, joka annetaan väliaikaisesti rajoitetulle määrälle ohjaajista.”

| k) | Korvataan ORO.FC.230 kohta seuraavasti:


  ”ORO.FC.230   Määräaikaiskoulutus, tarkastuslennot ja kokeet

  a)   Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava määräaikaiskoulutus, tarkastuslennot ja kokeet, jotka ovat sen ilma-aluksen tyypin tai version ja niihin liittyvien laitteiden mukaiset, jossa hän toimii.
  b)   Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennot







  1) | Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava lentotoiminnanharjoittajan tarkastuslennot normaalimiehistön jäsenenä. |
| --- | --- | --- |

k)

Korvataan ORO.FC.230 kohta seuraavasti:

”ORO.FC.230   Määräaikaiskoulutus, tarkastuslennot ja kokeet

”ORO.FC.230

Määräaikaiskoulutus, tarkastuslennot ja kokeet

a)   Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava määräaikaiskoulutus, tarkastuslennot ja kokeet, jotka ovat sen ilma-aluksen tyypin tai version ja niihin liittyvien laitteiden mukaiset, jossa hän toimii.

b)   Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennot

Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennot

1)

Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava lentotoiminnanharjoittajan tarkastuslennot normaalimiehistön jäsenenä.

| 2) | Jos ohjaamomiehistön jäsenen vaaditaan lentävän mittarilentosääntöjen mukaisesti, lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento on suoritettava tarvittaessa ilman ulkoista näköyhteyttä. |
| --- | --- |

2)

Jos ohjaamomiehistön jäsenen vaaditaan lentävän mittarilentosääntöjen mukaisesti, lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento on suoritettava tarvittaessa ilman ulkoista näköyhteyttä.

| 3) | Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon voimassaoloaika on 6 kalenterikuukautta. Suoritusarvoluokan B lentokoneilla kausiluonteisesti enintään kahdeksan peräkkäisen kuukauden ajan päivällä harjoitettavaa VFR-lentotoimintaa varten yksi lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento on riittävä. Tarkastuslento on suoritettava ennen kaupallisen ilmakuljetustoiminnan aloittamista. |
| --- | --- |

3)

Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon voimassaoloaika on 6 kalenterikuukautta. Suoritusarvoluokan B lentokoneilla kausiluonteisesti enintään kahdeksan peräkkäisen kuukauden ajan päivällä harjoitettavaa VFR-lentotoimintaa varten yksi lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento on riittävä. Tarkastuslento on suoritettava ennen kaupallisen ilmakuljetustoiminnan aloittamista.

c)   Reittitarkastuslento

Reittitarkastuslento

Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava reittitarkastuslento ilma-aluksella. Reittitarkastuslennon voimassaoloaika on 12 kalenterikuukautta.

d)   Hätä- ja turvallisuusvarustekoulutus ja -kokeet

Hätä- ja turvallisuusvarustekoulutus ja -kokeet

Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava ilma-aluksessa kaikkien ilma-aluksessa olevien hätä- ja turvallisuusvarusteiden sijaintia ja käyttöä koskeva määräaikaiskoulutus ja -kokeet. Hätä- ja turvallisuusvarustekoulutuksen ja -kokeiden voimassaoloaika on 12 kalenterikuukautta.

e)   Miehistöyhteistyökoulutus (CRM)

Miehistöyhteistyökoulutus (CRM)

| 1) | Miehistöyhteistyöasioita on käsiteltävä kaikissa asianmukaisissa määräaikaiskoulutuksen vaiheissa. |
| --- | --- |

1)

Miehistöyhteistyöasioita on käsiteltävä kaikissa asianmukaisissa määräaikaiskoulutuksen vaiheissa.

| 2) | Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on osallistuttava erilliseen jaksoista koostuvaan miehistöyhteistyökoulutukseen. Kaikki miehistöyhteistyökoulutuksen pääasiat on käsiteltävä siten, että koulutuskerrat jakautuvat mahdollisimman tasaisesti kullekin kolmen vuoden jaksolle. |
| --- | --- |

2)

Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on osallistuttava erilliseen jaksoista koostuvaan miehistöyhteistyökoulutukseen. Kaikki miehistöyhteistyökoulutuksen pääasiat on käsiteltävä siten, että koulutuskerrat jakautuvat mahdollisimman tasaisesti kullekin kolmen vuoden jaksolle.

f)   Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on osallistuttava maakoulutukseen ja lentokoulutukseen FSTD-laitteella tai ilma-aluksella, tai sekä FSTD-laitteella että ilma-aluksella annettavaan koulutukseen, vähintään 12 kalenterikuukauden välein.”

| l) | Korvataan ORO.FC.235 kohta seuraavasti:
  ”ORO.FC.235   Ohjaajan kelpuuttaminen toimimaan kummalla tahansa ohjaajan istuimella – lentokoneet







  a) | Jos lentokoneen päällikön tehtäviin kuuluu toimia perämiehenä jommallakummalla ohjaajan istuimella tai suorittaa koulutus- tai tarkastustehtäviä, hänen on suoritettava lisäkoulutus ja tarkastuslento sen varmistamiseksi, että hän on pätevä suorittamaan normaalimenetelmät sekä poikkeus- ja hätätilannemenetelmät kummaltakin istuimelta. Tällainen koulutus sekä tarkastuslennot on määritettävä toimintakäsikirjassa. Tarkastuslento voidaan suorittaa ORO.FC.230 kohdan b alakohdassa määrätyn lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon tai ORO.FC.231 kohdassa määrätyn EBT-ohjelman yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

l)

Korvataan ORO.FC.235 kohta seuraavasti:

”ORO.FC.235   Ohjaajan kelpuuttaminen toimimaan kummalla tahansa ohjaajan istuimella – lentokoneet

ORO.FC.235

Ohjaajan kelpuuttaminen toimimaan kummalla tahansa ohjaajan istuimella – lentokoneet

a)

Jos lentokoneen päällikön tehtäviin kuuluu toimia perämiehenä jommallakummalla ohjaajan istuimella tai suorittaa koulutus- tai tarkastustehtäviä, hänen on suoritettava lisäkoulutus ja tarkastuslento sen varmistamiseksi, että hän on pätevä suorittamaan normaalimenetelmät sekä poikkeus- ja hätätilannemenetelmät kummaltakin istuimelta. Tällainen koulutus sekä tarkastuslennot on määritettävä toimintakäsikirjassa. Tarkastuslento voidaan suorittaa ORO.FC.230 kohdan b alakohdassa määrätyn lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon tai ORO.FC.231 kohdassa määrätyn EBT-ohjelman yhteydessä.

| b) | Lisäkoulutukseen ja tarkastuslentoon on sisällyttävä vähintään seuraavat:






  1) | moottorihäiriö lentoonlähdön aikana; |
| --- | --- | --- |

b)

Lisäkoulutukseen ja tarkastuslentoon on sisällyttävä vähintään seuraavat:

1)

moottorihäiriö lentoonlähdön aikana;

| 2) | lähestyminen ja ylösveto yhden moottorin ollessa epäkunnossa; ja |
| --- | --- |

2)

lähestyminen ja ylösveto yhden moottorin ollessa epäkunnossa; ja

| 3) | lasku yhden moottorin ollessa epäkunnossa. |
| --- | --- |

3)

lasku yhden moottorin ollessa epäkunnossa.

| c) | Voimassaoloaika on 12 kalenterikuukautta. Niiden lentotoiminnan harjoittajien osalta, joilla on hyväksytty EBT-ohjelma, voimassaolo määräytyy ORO.FC.232 kohdan mukaisten arviointi- ja koulutusaiheiden mukaan. |
| --- | --- |

c)

Voimassaoloaika on 12 kalenterikuukautta. Niiden lentotoiminnan harjoittajien osalta, joilla on hyväksytty EBT-ohjelma, voimassaolo määräytyy ORO.FC.232 kohdan mukaisten arviointi- ja koulutusaiheiden mukaan.

| d) | Kun ohjaaja toimii perämiehen istuimella, myös ilma-aluksen päällikön istuimella toimimiseksi ORO.FC.230 kohdan mukaisesti vaadittavien tarkastuslentojen tai ORO.FC.231 kohdan mukaisesti vaadittavien arviointien ja koulutuksen on oltava voimassa. |
| --- | --- |

d)

Kun ohjaaja toimii perämiehen istuimella, myös ilma-aluksen päällikön istuimella toimimiseksi ORO.FC.230 kohdan mukaisesti vaadittavien tarkastuslentojen tai ORO.FC.231 kohdan mukaisesti vaadittavien arviointien ja koulutuksen on oltava voimassa.

| e) | Ilma-aluksen päällikön sijaisena toimivan ohjaajan on oltava ORO.FC.230 kohdan b alakohdassa määrättyjen lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslentojen tai ORO.FC.231 kohdassa vaadittujen arvioinnin ja koulutuksen yhteydessä osoittanut, että hän hallitsee myös ne toimenpiteet ja menetelmät, jotka eivät normaalisti kuuluisi hänelle. Tehtävät, joissa vasemman- ja oikeanpuoleisen istuimen väliset erot eivät ole merkittäviä, voidaan suorittaa kummalta tahansa istuimelta. |
| --- | --- |

e)

Ilma-aluksen päällikön sijaisena toimivan ohjaajan on oltava ORO.FC.230 kohdan b alakohdassa määrättyjen lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslentojen tai ORO.FC.231 kohdassa vaadittujen arvioinnin ja koulutuksen yhteydessä osoittanut, että hän hallitsee myös ne toimenpiteet ja menetelmät, jotka eivät normaalisti kuuluisi hänelle. Tehtävät, joissa vasemman- ja oikeanpuoleisen istuimen väliset erot eivät ole merkittäviä, voidaan suorittaa kummalta tahansa istuimelta.

| f) | Muun ilma-aluksen päällikön istuimella toimivan ohjaajan kuin ilma-aluksen päällikön on ORO.FC.230 kohdan b alakohdassa määrättyjen lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslentojen tai ORO.FC.231 vaadittujen arvioinnin ja koulutuksen yhteydessä osoitettava, että hän hallitsee myös ne toimenpiteet ja menetelmät, jotka ovat ilma-aluksen päällikön vastuulla tämän toimiessa avustavana ohjaajana. Tehtävät, joissa vasemman- ja oikeanpuoleisen istuimen väliset erot eivät ole merkittäviä, voidaan suorittaa kummalta tahansa istuimelta.” |
| --- | --- |

f)

Muun ilma-aluksen päällikön istuimella toimivan ohjaajan kuin ilma-aluksen päällikön on ORO.FC.230 kohdan b alakohdassa määrättyjen lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslentojen tai ORO.FC.231 vaadittujen arvioinnin ja koulutuksen yhteydessä osoitettava, että hän hallitsee myös ne toimenpiteet ja menetelmät, jotka ovat ilma-aluksen päällikön vastuulla tämän toimiessa avustavana ohjaajana. Tehtävät, joissa vasemman- ja oikeanpuoleisen istuimen väliset erot eivät ole merkittäviä, voidaan suorittaa kummalta tahansa istuimelta.”

| m) | Lisätään ORO.FC.236 kohta seuraavasti:


  ”ORO.FC.236   Ohjaajan kelpuuttaminen toimimaan kummalla tahansa ohjaajan istuimella – helikopterit







  a) | Helikopterilentäjien, joiden on tehtävissään tarpeen toimia kummalla tahansa ohjaajan istuimella, on suoritettava lisäkoulutus ja tarkastuslento sen varmistamiseksi, että he osaavat suorittaa normaalimenetelmät sekä poikkeus- ja hätätilannemenetelmät kummaltakin istuimelta. Kelpuutuksen voimassaoloaika on 12 kalenterikuukautta. |
| --- | --- | --- |

m)

Lisätään ORO.FC.236 kohta seuraavasti:

”ORO.FC.236   Ohjaajan kelpuuttaminen toimimaan kummalla tahansa ohjaajan istuimella – helikopterit

”ORO.FC.236

Ohjaajan kelpuuttaminen toimimaan kummalla tahansa ohjaajan istuimella – helikopterit

a)

Helikopterilentäjien, joiden on tehtävissään tarpeen toimia kummalla tahansa ohjaajan istuimella, on suoritettava lisäkoulutus ja tarkastuslento sen varmistamiseksi, että he osaavat suorittaa normaalimenetelmät sekä poikkeus- ja hätätilannemenetelmät kummaltakin istuimelta. Kelpuutuksen voimassaoloaika on 12 kalenterikuukautta.

| b) | Asianomaisen tyypin nykyisten lennonopettajien tai tyyppikouluttajien katsotaan täyttävän a alakohdan vaatimuksen, jos he ovat harjoittaneet FI- tai TRI-toimintaa viimeksi kuluneiden kuuden kuukauden aikana kyseisellä tyypillä ja helikopterilla.” |
| --- | --- |

b)

Asianomaisen tyypin nykyisten lennonopettajien tai tyyppikouluttajien katsotaan täyttävän a alakohdan vaatimuksen, jos he ovat harjoittaneet FI- tai TRI-toimintaa viimeksi kuluneiden kuuden kuukauden aikana kyseisellä tyypillä ja helikopterilla.”

| n) | Muutetaan ORO.FC.240 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | JÄTETTY TARKOITUKSELLA TYHJÄKSI”; |
| --- | --- | --- | --- |

n)

Muutetaan ORO.FC.240 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

JÄTETTY TARKOITUKSELLA TYHJÄKSI”;

| ii) | Korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | Edellä a alakohtaa ei sovelleta lentotoimintaan suoritusarvoluokan B lentokoneilla, jos harjoitetaan vain VFR-lentotoimintaa päivällä mäntämoottorikäyttöisillä yhden ohjaajan lentokoneilla.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

Edellä a alakohtaa ei sovelleta lentotoimintaan suoritusarvoluokan B lentokoneilla, jos harjoitetaan vain VFR-lentotoimintaa päivällä mäntämoottorikäyttöisillä yhden ohjaajan lentokoneilla.”

| o) | Muutetaan ORO.FC.A.245 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Lentokonetta käyttävä lentotoiminnan harjoittaja, jolla on asianmukainen kokemus, voi korvata yhden tai useamman seuraavista ohjaamomiehistön koulutus- ja koevaatimuksista toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä vaihtoehtoisella koulutusohjelmalla (ATQP):






  1) | SPA.LVO.120 kohdan mukainen ohjaamomiehistön koulutus ja kelpoisuus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

o)

Muutetaan ORO.FC.A.245 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

Lentokonetta käyttävä lentotoiminnan harjoittaja, jolla on asianmukainen kokemus, voi korvata yhden tai useamman seuraavista ohjaamomiehistön koulutus- ja koevaatimuksista toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä vaihtoehtoisella koulutusohjelmalla (ATQP):

1)

SPA.LVO.120 kohdan mukainen ohjaamomiehistön koulutus ja kelpoisuus;

| 2) | ORO.FC.220 kohdan mukainen siirtymäkoulutus, tarkastuslennot ja kokeet; |
| --- | --- |

2)

ORO.FC.220 kohdan mukainen siirtymäkoulutus, tarkastuslennot ja kokeet;

| 3) | ORO.FC.125 kohdan mukainen eroavuuskoulutus, perehdyttämiskoulutus sekä laite- ja menetelmäkoulutus; |
| --- | --- |

3)

ORO.FC.125 kohdan mukainen eroavuuskoulutus, perehdyttämiskoulutus sekä laite- ja menetelmäkoulutus;

| 4) | ORO.FC.205 kohdan mukainen päällikkökurssi; |
| --- | --- |

4)

ORO.FC.205 kohdan mukainen päällikkökurssi;

| 5) | ORO.FC.230 kohdan mukainen määräaikaiskoulutus, tarkastuslennot ja kokeet; ja |
| --- | --- |

5)

ORO.FC.230 kohdan mukainen määräaikaiskoulutus, tarkastuslennot ja kokeet; ja

| 6) | ORO.FC.240 kohdan mukainen toiminta useammassa kuin yhdessä ilma-alustyypissä tai -versiossa.” |
| --- | --- |

6)

ORO.FC.240 kohdan mukainen toiminta useammassa kuin yhdessä ilma-alustyypissä tai -versiossa.”

| ii) | Korvataan d ja e alakohta seuraavasti:






  ”d) | ORO.FC.230 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I (osa FCL) FCL.060 kohdassa vaadittujen kokeiden ja tarkastuslentojen lisäksi jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava reittilentämisen arviointi (LOE), joka toteutetaan FSTD-laitteella. Reittilentämisen arvioinnin voimassaoloaika on 12 kuukautta. Reittilentämisen arviointi on suoritettu, kun molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:






  1) | reittilentämisen arvioinnin koulutusohjelma on suoritettu; ja |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Korvataan d ja e alakohta seuraavasti:

”d)

ORO.FC.230 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I (osa FCL) FCL.060 kohdassa vaadittujen kokeiden ja tarkastuslentojen lisäksi jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava reittilentämisen arviointi (LOE), joka toteutetaan FSTD-laitteella. Reittilentämisen arvioinnin voimassaoloaika on 12 kuukautta. Reittilentämisen arviointi on suoritettu, kun molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:

1)

reittilentämisen arvioinnin koulutusohjelma on suoritettu; ja

| 2) | ohjaamomiehistön jäsen on osoittanut hyväksyttävän suoritustason. |
| --- | --- |

2)

ohjaamomiehistön jäsen on osoittanut hyväksyttävän suoritustason.

| e) | Kun lentotoiminnan harjoittaja on käyttänyt hyväksyttyä vaihtoehtoista koulutusohjelmaa kahden vuoden ajan, se voi toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän saatuaan pidentää ORO.FC.230 kohdassa tarkoitettujen tarkastuslentojen ja kokeiden voimassaoloaikoja seuraavasti:






  1) | Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento: 12 kalenterikuukautta. |
| --- | --- | --- |

e)

Kun lentotoiminnan harjoittaja on käyttänyt hyväksyttyä vaihtoehtoista koulutusohjelmaa kahden vuoden ajan, se voi toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän saatuaan pidentää ORO.FC.230 kohdassa tarkoitettujen tarkastuslentojen ja kokeiden voimassaoloaikoja seuraavasti:

1)

Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento: 12 kalenterikuukautta.

| 2) | Reittitarkastuslento: 24 kalenterikuukautta. |
| --- | --- |

2)

Reittitarkastuslento: 24 kalenterikuukautta.

| 3) | Hätä- ja turvallisuusvarustekoe: 24 kalenterikuukautta.” |
| --- | --- |

3)

Hätä- ja turvallisuusvarustekoe: 24 kalenterikuukautta.”

| iii) | Lisätään f ja g alakohta seuraavasti:






  ”f) | Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on osallistuttava erilliseen jaksoista koostuvaan miehistöyhteistyökoulutukseen. Kaikki miehistöyhteistyökoulutuksen pääasiat on käsiteltävä siten, että koulutuskerrat jakautuvat mahdollisimman tasaisesti kullekin kolmen vuoden jaksolle. |
| --- | --- | --- |

iii)

Lisätään f ja g alakohta seuraavasti:

”f)

Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on osallistuttava erilliseen jaksoista koostuvaan miehistöyhteistyökoulutukseen. Kaikki miehistöyhteistyökoulutuksen pääasiat on käsiteltävä siten, että koulutuskerrat jakautuvat mahdollisimman tasaisesti kullekin kolmen vuoden jaksolle.

| g) | Vaihtoehtoiseen koulutusohjelmaan on sisällyttävä jokaiselle ohjaamomiehistön jäsenelle koulutusta FSTD-laitteella 48 tuntia, joka jaetaan tasaisesti kolmen vuoden ohjelmalle. Lentotoiminnan harjoittaja voi vähentää FSTD-koulutuksen tuntimäärää, ei kuitenkaan alle 36 tuntiin, edellyttäen, että näin saavutetun turvallisuustason osoitetaan vastaavan sen ohjelman turvallisuustasoa, jonka vaihtoehtoinen koulutusohjelma voi a alakohdan mukaisesti korvata.” |
| --- | --- |

g)

Vaihtoehtoiseen koulutusohjelmaan on sisällyttävä jokaiselle ohjaamomiehistön jäsenelle koulutusta FSTD-laitteella 48 tuntia, joka jaetaan tasaisesti kolmen vuoden ohjelmalle. Lentotoiminnan harjoittaja voi vähentää FSTD-koulutuksen tuntimäärää, ei kuitenkaan alle 36 tuntiin, edellyttäen, että näin saavutetun turvallisuustason osoitetaan vastaavan sen ohjelman turvallisuustasoa, jonka vaihtoehtoinen koulutusohjelma voi a alakohdan mukaisesti korvata.”

| p) | Korvataan ORO.FC.H.250 kohdan a alakohdan 1 alakohta seuraavasti:






  ”a) | Helikopteriansiolentäjän lupakirjan (CPL(H)) haltija voi toimia ilma-aluksen päällikkönä kaupallisessa ilmakuljetustoiminnassa yhden ohjaajan helikopterilla vain, jos






  1) | lennettäessä mittarilentosääntöjen mukaisesti hänen kokonaislentoaikansa helikoptereilla on vähintään 700 tuntia, josta ilma-aluksen päällikkönä 300 tuntia. Kokonaislentoaikaan helikoptereilla on sisällyttävä 100 tuntia lentämistä mittarilentosääntöjen mukaisesti. Enintään 50 tuntia mittarilentokoulutusta, joka on suoritettu mittarilentokoulutukseen hyväksytyllä tason B lentosimulaattorilla (FFS(H)) tai vähintään tason 3 lentokoulutuslaitteella (FTD), voidaan hyvittää näiden 100 tunnin osalta. Edellä vaadittu 300 tunnin päällikkökokemus voidaan korvata kokemuksella, joka on hankittu perämiehenä toimintakäsikirjassa määrättyjen kahden tai useamman ohjaajan toimintamenetelmien mukaisesti, siten että kaksi tuntia perämiehenä vastaa yhtä tuntia päällikkönä;” |
| --- | --- | --- | --- |

p)

Korvataan ORO.FC.H.250 kohdan a alakohdan 1 alakohta seuraavasti:

”a)

Helikopteriansiolentäjän lupakirjan (CPL(H)) haltija voi toimia ilma-aluksen päällikkönä kaupallisessa ilmakuljetustoiminnassa yhden ohjaajan helikopterilla vain, jos

1)

lennettäessä mittarilentosääntöjen mukaisesti hänen kokonaislentoaikansa helikoptereilla on vähintään 700 tuntia, josta ilma-aluksen päällikkönä 300 tuntia. Kokonaislentoaikaan helikoptereilla on sisällyttävä 100 tuntia lentämistä mittarilentosääntöjen mukaisesti. Enintään 50 tuntia mittarilentokoulutusta, joka on suoritettu mittarilentokoulutukseen hyväksytyllä tason B lentosimulaattorilla (FFS(H)) tai vähintään tason 3 lentokoulutuslaitteella (FTD), voidaan hyvittää näiden 100 tunnin osalta. Edellä vaadittu 300 tunnin päällikkökokemus voidaan korvata kokemuksella, joka on hankittu perämiehenä toimintakäsikirjassa määrättyjen kahden tai useamman ohjaajan toimintamenetelmien mukaisesti, siten että kaksi tuntia perämiehenä vastaa yhtä tuntia päällikkönä;”

| q) | Lisätään ORO.FC.320 ja ORO.FC.325 kohta ennen ORO.FC.330 kohtaa seuraavasti:


  ”ORO.FC.320   Lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutus ja tarkastuslennot

  Lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutukseen on sisällyttävä lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento.

  ORO.FC.325   Laite- ja menetelmäkoulutus sekä tarkastuslennot

  Jos ohjaamomiehistön jäsen osallistuu laite- ja menetelmäkoulutukseen, joka edellyttää erityislentotoimintaan liittyvien vakiotoimintamenetelmien osalta koulutusta soveltuvalla FSTD-laitteella tai ilma-aluksella, ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento.” |
| --- | --- |

q)

Lisätään ORO.FC.320 ja ORO.FC.325 kohta ennen ORO.FC.330 kohtaa seuraavasti:

”ORO.FC.320   Lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutus ja tarkastuslennot

”ORO.FC.320

Lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutus ja tarkastuslennot

Lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutukseen on sisällyttävä lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento.

ORO.FC.325   Laite- ja menetelmäkoulutus sekä tarkastuslennot

ORO.FC.325

Laite- ja menetelmäkoulutus sekä tarkastuslennot

Jos ohjaamomiehistön jäsen osallistuu laite- ja menetelmäkoulutukseen, joka edellyttää erityislentotoimintaan liittyvien vakiotoimintamenetelmien osalta koulutusta soveltuvalla FSTD-laitteella tai ilma-aluksella, ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslento.”

| r) | Korvataan ORO.FC.330 kohta seuraavasti:


  ”ORO.FC.330   Määräaikaiskoulutus ja kokeet – Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennot







  a) | Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava määräaikaiskoulutus ja lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennot. Erityislentotoiminnassa määräaikaiskoulutuksen ja tarkastuslentojen on katettava toimintakäsikirjassa kuvattuihin erityistehtäviin liittyvät asiaankuuluvat näkökohdat. |
| --- | --- | --- |

r)

Korvataan ORO.FC.330 kohta seuraavasti:

”ORO.FC.330   Määräaikaiskoulutus ja kokeet – Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennot

”ORO.FC.330

Määräaikaiskoulutus ja kokeet – Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennot

a)

Jokaisen ohjaamomiehistön jäsenen on suoritettava määräaikaiskoulutus ja lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennot. Erityislentotoiminnassa määräaikaiskoulutuksen ja tarkastuslentojen on katettava toimintakäsikirjassa kuvattuihin erityistehtäviin liittyvät asiaankuuluvat näkökohdat.

| b) | IFR- tai yölentotoiminta on otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

b)

IFR- tai yölentotoiminta on otettava asianmukaisesti huomioon.

| c) | Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon voimassaoloaika on 12 kalenterikuukautta.” |
| --- | --- |

c)

Lentotoiminnan harjoittajan tarkastuslennon voimassaoloaika on 12 kalenterikuukautta.”

| s) | Korvataan lisäys I seuraavasti:


  ”Lisäys I











  ILMOITUS


  komission lentotoiminta-asetuksen (EU) N:o 965/2012 mukaisesti |
| --- | --- |
| Lentotoiminnan harjoittaja

  Nimi:
  Paikka, jossa lentotoiminnan harjoittajalla on päätoimipaikka, tai jos lentotoiminnan harjoittajalla ei ole päätoimipaikkaa, lentotoiminnan harjoittajan sijoittautumis- tai asuinpaikka sekä paikka, josta toimintaa johdetaan:
  Vastuullisen johtajan nimi ja yhteystiedot: |
| Lentotoiminta |
| Toiminnan aloituspäivä ja muutoksen käyttöönottopäivä: |
| Tiedot ilma-aluksista, lentotoiminnasta ja jatkuvan lentokelpoisuuden hallintaorganisaatiosta (25): |
| Ilma-alustyypit, rekisteritunnukset ja kotilentopaikka: |
| Ilma-aluksen sarjanumero (26) | Ilma-aluksen tyyppi | Ilma-aluksen rekisteritunnus (27) | Kotilentopaikka | Lentotoiminnan laji(t) (28) | Jatkuvan lentokelpoisuuden hallinnasta vastaava organisaatio (29) |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Tietyt lentotoiminnan lajit edellyttävät ennakkohyväksyntää (30) tai erityishyväksyntää (31) ennen toiminnan aloittamista. |
| Tarvittaessa tiedot hyväksynnöistä. Ilmoitukseen on liitettävä luettelo erityishyväksynnöistä. Näitä ovat:






  — | tarvittaessa kolmannen maan myöntämät erityishyväksynnät, |

s)

Korvataan lisäys I seuraavasti:

”Lisäys I

ILMOITUS

komission lentotoiminta-asetuksen (EU) N:o 965/2012 mukaisesti

Lentotoiminnan harjoittaja

Nimi:

Paikka, jossa lentotoiminnan harjoittajalla on päätoimipaikka, tai jos lentotoiminnan harjoittajalla ei ole päätoimipaikkaa, lentotoiminnan harjoittajan sijoittautumis- tai asuinpaikka sekä paikka, josta toimintaa johdetaan:

Vastuullisen johtajan nimi ja yhteystiedot:

Lentotoiminta

Toiminnan aloituspäivä ja muutoksen käyttöönottopäivä:

Tiedot ilma-aluksista, lentotoiminnasta ja jatkuvan lentokelpoisuuden hallintaorganisaatiosta (25):

Ilma-alustyypit, rekisteritunnukset ja kotilentopaikka:

Ilma-aluksen sarjanumero (26)

Ilma-aluksen tyyppi

Ilma-aluksen rekisteritunnus (27)

Kotilentopaikka

Lentotoiminnan laji(t) (28)

Jatkuvan lentokelpoisuuden hallinnasta vastaava organisaatio (29)

Tietyt lentotoiminnan lajit edellyttävät ennakkohyväksyntää (30) tai erityishyväksyntää (31) ennen toiminnan aloittamista.

Tarvittaessa tiedot hyväksynnöistä. Ilmoitukseen on liitettävä luettelo erityishyväksynnöistä. Näitä ovat:

—

tarvittaessa kolmannen maan myöntämät erityishyväksynnät,

| — | operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan nimitys (esim. EFVS 200, SA CAT I jne.). |
| --- | --- |

—

operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan nimitys (esim. EFVS 200, SA CAT I jne.).

Tarvittaessa tiedot erityislentotoimintaluvista (mahdolliset luvat liitteenä).

Luettelo mahdollisista vaihtoehtoisista menetelmistä vaatimusten täyttämiseksi ja AMC-kohdat, jotka niillä korvataan (vaihtoehtoiset menetelmät liitteenä).

Vakuuslausekkeet

| ☐ | Lentotoiminnan harjoittaja noudattaa jatkuvasti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V säädettyjä keskeisiä vaatimuksia sekä asetuksen (EU) N:o 965/2012 vaatimuksia. |
| --- | --- |

☐

Lentotoiminnan harjoittaja noudattaa jatkuvasti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V säädettyjä keskeisiä vaatimuksia sekä asetuksen (EU) N:o 965/2012 vaatimuksia.

| ☐ | Hallintojärjestelmän asiakirjat ja toimintakäsikirja vastaavat asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä III (osa ORO), liitteessä V (osa SPA), liitteessä VI (osa NCC) tai liitteessä VIII (osa SPO) vahvistettuja vaatimuksia, ja kaikki lennot suoritetaan toimintakäsikirjan määräysten mukaisesti, kuten osassa ORO olevan ORO.GEN.110 kohdan b alakohdassa vaaditaan. |
| --- | --- |

☐

Hallintojärjestelmän asiakirjat ja toimintakäsikirja vastaavat asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä III (osa ORO), liitteessä V (osa SPA), liitteessä VI (osa NCC) tai liitteessä VIII (osa SPO) vahvistettuja vaatimuksia, ja kaikki lennot suoritetaan toimintakäsikirjan määräysten mukaisesti, kuten osassa ORO olevan ORO.GEN.110 kohdan b alakohdassa vaaditaan.

| ☐ | Kaikilla käytössä olevilla ilma-aluksilla on






  — | komission asetuksen (EU) N:o 748/2012 mukainen voimassa oleva lentokelpoisuustodistus tai kolmannessa maassa rekisteröityjen ilma-alusten osalta ICAOn liitteen 8 mukainen voimassa oleva lentokelpoisuustodistus; ja |
| --- | --- | --- |

☐

Kaikilla käytössä olevilla ilma-aluksilla on

—

komission asetuksen (EU) N:o 748/2012 mukainen voimassa oleva lentokelpoisuustodistus tai kolmannessa maassa rekisteröityjen ilma-alusten osalta ICAOn liitteen 8 mukainen voimassa oleva lentokelpoisuustodistus; ja

| — | voimassa oleva vuokrasopimus ORO.SPO.100 kohdan mukaisesti, kun ilma-alusta käytetään erityislentotoimintaan. |
| --- | --- |

—

voimassa oleva vuokrasopimus ORO.SPO.100 kohdan mukaisesti, kun ilma-alusta käytetään erityislentotoimintaan.

| ☐ | Kaikilla ohjaamomiehistön jäsenillä on komission asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I mukainen lupakirja, kuten osassa ORO olevassa ORO.FC.100 kohdan c alakohdassa vaaditaan, ja matkustamomiehistön jäsenet on tarvittaessa koulutettu osassa ORO olevan osaston CC mukaisesti. |
| --- | --- |

☐

Kaikilla ohjaamomiehistön jäsenillä on komission asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I mukainen lupakirja, kuten osassa ORO olevassa ORO.FC.100 kohdan c alakohdassa vaaditaan, ja matkustamomiehistön jäsenet on tarvittaessa koulutettu osassa ORO olevan osaston CC mukaisesti.

| ☐ | (Merkitään rasti tarvittaessa) |
| --- | --- |

☐

(Merkitään rasti tarvittaessa)

Lentotoiminnan harjoittaja ottaa käyttöön yleisesti hyväksytyn alan standardin ja osoittaa täyttävänsä sen vaatimukset.

Standardin tunnus:

Sertifiointielin:

Viimeksi suoritetun auditoinnin päivämäärä:

| ☐ | Lentotoiminnan harjoittaja ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista olosuhteiden muutoksista, jotka vaikuttavat asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V esitettyjen keskeisten vaatimusten ja komission asetuksen (EU) N:o 965/2012 vaatimusten noudattamiseen, josta se on ilmoittanut toimivaltaiselle viranomaiselle tällä ilmoituksella, sekä kaikista muutoksista tässä ilmoituksessa annettuihin tietoihin ja sen liitteenä olevaan vaihtoehtoisten vaatimusten täyttämisen menetelmien luetteloon, siten kuin osassa ORO olevan ORO.GEN.120 kohdan a alakohdassa vaaditaan. |
| --- | --- |

☐

Lentotoiminnan harjoittaja ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista olosuhteiden muutoksista, jotka vaikuttavat asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V esitettyjen keskeisten vaatimusten ja komission asetuksen (EU) N:o 965/2012 vaatimusten noudattamiseen, josta se on ilmoittanut toimivaltaiselle viranomaiselle tällä ilmoituksella, sekä kaikista muutoksista tässä ilmoituksessa annettuihin tietoihin ja sen liitteenä olevaan vaihtoehtoisten vaatimusten täyttämisen menetelmien luetteloon, siten kuin osassa ORO olevan ORO.GEN.120 kohdan a alakohdassa vaaditaan.

| ☐ | Lentotoiminnan harjoittaja vakuuttaa, että tässä ilmoituksessa annetut tiedot ovat totuudenmukaisia. |
| --- | --- |

☐

Lentotoiminnan harjoittaja vakuuttaa, että tässä ilmoituksessa annetut tiedot ovat totuudenmukaisia.

Päiväys, vastuullisen johtajan nimi ja allekirjoitus

| 4) | Muutetaan liite IV seuraavasti:






  a) | Korvataan CAT.GEN.MPA.100 kohta seuraavasti:
  ”CAT.GEN.MPA.100   Miehistön velvollisuudet







  a) | Miehistön jäsen on vastuussa niiden tehtäviensä asianmukaisesta hoitamisesta, jotka






  1) | liittyvät ilma-aluksen ja siinä olevien henkilöiden turvallisuuteen; ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan liite IV seuraavasti:

a)

Korvataan CAT.GEN.MPA.100 kohta seuraavasti:

”CAT.GEN.MPA.100   Miehistön velvollisuudet

CAT.GEN.MPA.100

Miehistön velvollisuudet

a)

Miehistön jäsen on vastuussa niiden tehtäviensä asianmukaisesta hoitamisesta, jotka

1)

liittyvät ilma-aluksen ja siinä olevien henkilöiden turvallisuuteen; ja

| 2) | eritellään toimintakäsikirjaan sisältyvissä ohjeissa ja menetelmissä. |
| --- | --- |

2)

eritellään toimintakäsikirjaan sisältyvissä ohjeissa ja menetelmissä.

| b) | Miehistön jäsenen on






  1) | ilmoitettava ilma-aluksen päällikölle kaikista vioista, puutteista ja toimintahäiriöistä, joiden miehistön jäsen uskoo voivan vaikuttaa ilma-aluksen lentokelpoisuuteen tai turvalliseen toimintaan, hätäjärjestelmät mukaan luettuina, ellei toinen miehistön jäsen ole niistä jo ilmoittanut; |
| --- | --- | --- |

b)

Miehistön jäsenen on

1)

ilmoitettava ilma-aluksen päällikölle kaikista vioista, puutteista ja toimintahäiriöistä, joiden miehistön jäsen uskoo voivan vaikuttaa ilma-aluksen lentokelpoisuuteen tai turvalliseen toimintaan, hätäjärjestelmät mukaan luettuina, ellei toinen miehistön jäsen ole niistä jo ilmoittanut;

| 2) | ilmoitettava ilma-aluksen päällikölle kaikista tapauksista, joissa toiminnan turvallisuus on vaarantunut tai olisi saattanut vaarantua, ellei toinen miehistön jäsen ole niistä jo ilmoittanut; |
| --- | --- |

2)

ilmoitettava ilma-aluksen päällikölle kaikista tapauksista, joissa toiminnan turvallisuus on vaarantunut tai olisi saattanut vaarantua, ellei toinen miehistön jäsen ole niistä jo ilmoittanut;

| 3) | noudatettava lentotoiminnan harjoittajan poikkeamailmoitusjärjestelmän asiaankuuluvia vaatimuksia; |
| --- | --- |

3)

noudatettava lentotoiminnan harjoittajan poikkeamailmoitusjärjestelmän asiaankuuluvia vaatimuksia;

| 4) | noudatettava kaikkia tehtäviinsä sovellettavia lento- ja työaikarajoituksia sekä lepovaatimuksia; |
| --- | --- |

4)

noudatettava kaikkia tehtäviinsä sovellettavia lento- ja työaikarajoituksia sekä lepovaatimuksia;

| 5) | ottaessaan vastaan tehtäviä useammalta kuin yhdeltä lentotoiminnan harjoittajalta






  i) | pidettävä henkilökohtaisesti kirjaa lento- ja työajoistaan sekä lepoajoistaan lento- ja työaikarajoituksia koskevien sovellettavien vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

5)

ottaessaan vastaan tehtäviä useammalta kuin yhdeltä lentotoiminnan harjoittajalta

i)

pidettävä henkilökohtaisesti kirjaa lento- ja työajoistaan sekä lepoajoistaan lento- ja työaikarajoituksia koskevien sovellettavien vaatimusten mukaisesti;

| ii) | toimitettava kullekin lentotoiminnan harjoittajalle tarvittavat tiedot, jotta nämä voivat suunnitella toimintansa lento- ja työaikarajoituksia koskevien sovellettavien vaatimusten mukaisesti; ja |
| --- | --- |

ii)

toimitettava kullekin lentotoiminnan harjoittajalle tarvittavat tiedot, jotta nämä voivat suunnitella toimintansa lento- ja työaikarajoituksia koskevien sovellettavien vaatimusten mukaisesti; ja

| iii) | toimitettava kullekin lentotoiminnan harjoittajalle tarvittavat tiedot lentotoiminnasta useammalla kuin yhdellä tyypillä tai versiolla. |
| --- | --- |

iii)

toimitettava kullekin lentotoiminnan harjoittajalle tarvittavat tiedot lentotoiminnasta useammalla kuin yhdellä tyypillä tai versiolla.

| c) | Miehistön jäsen ei saa suorittaa tehtäviä ilma-aluksessa






  1) | jos hän on psykoaktiivisten aineiden vaikutuksen alaisena tai kykenemätön tehtäväänsä loukkaantumisen, väsymyksen, lääkityksen, sairauden tai muun vastaavan syyn vuoksi; |
| --- | --- | --- |

c)

Miehistön jäsen ei saa suorittaa tehtäviä ilma-aluksessa

1)

jos hän on psykoaktiivisten aineiden vaikutuksen alaisena tai kykenemätön tehtäväänsä loukkaantumisen, väsymyksen, lääkityksen, sairauden tai muun vastaavan syyn vuoksi;

| 2) | laitesukelluksen tai verenluovutuksen jälkeen, ennen kuin siitä on kulunut kohtuullinen aika; |
| --- | --- |

2)

laitesukelluksen tai verenluovutuksen jälkeen, ennen kuin siitä on kulunut kohtuullinen aika;

| 3) | jos sovellettavat lääketieteelliset kelpoisuusvaatimukset eivät täyty; |
| --- | --- |

3)

jos sovellettavat lääketieteelliset kelpoisuusvaatimukset eivät täyty;

| 4) | jos hän jostain syystä epäilee kykyään suorittaa hänelle osoitetut tehtävät; tai |
| --- | --- |

4)

jos hän jostain syystä epäilee kykyään suorittaa hänelle osoitetut tehtävät; tai

| 5) | jos hän tietää tai epäilee kärsivänsä asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V olevassa 7.5 kohdassa tarkoitetusta väsymyksestä tai tuntee itsensä huonokuntoiseksi siinä määrin, että lennon turvallisuus saattaisi vaarantua.” |
| --- | --- |

5)

jos hän tietää tai epäilee kärsivänsä asetuksen (EU) 2018/1139 liitteessä V olevassa 7.5 kohdassa tarkoitetusta väsymyksestä tai tuntee itsensä huonokuntoiseksi siinä määrin, että lennon turvallisuus saattaisi vaarantua.”

| b) | Lisätään CAT.OP.MPA.101 kohta seuraavasti:
  ”CAT.OP.MPA.101   Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät korkeusmittarin tarkistukseen ennen jokaista lähtöä. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään CAT.OP.MPA.101 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.101   Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset

CAT.OP.MPA.101

Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät korkeusmittarin tarkistukseen ennen jokaista lähtöä.

| b) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lennon kaikkia vaiheita varten korkeusmittarin asetuksia koskevat menetelmät, joissa otetaan tarvittaessa huomioon lentopaikan sijaintivaltion tai ilmatilan valtion laatimat menetelmät.” |
| --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lennon kaikkia vaiheita varten korkeusmittarin asetuksia koskevat menetelmät, joissa otetaan tarvittaessa huomioon lentopaikan sijaintivaltion tai ilmatilan valtion laatimat menetelmät.”

| c) | Korvataan CAT.OP.MPA.107 kohta seuraavasti:
  ”CAT.OP.MPA.107   Riittävä lentopaikka

  Lentotoiminnan harjoittajan on katsottava lentopaikka riittäväksi, jos lentopaikka on aiottuna käyttöajankohtana käytettävissä ja sillä on saatavissa tarvittavat lisäpalvelut, kuten ilmaliikennepalvelu (ATS), riittävä valaistus, viestintäyhteydet, sääsanomat, suunnistuslaitteet ja pelastuspalvelut.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan CAT.OP.MPA.107 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.107   Riittävä lentopaikka

CAT.OP.MPA.107

Riittävä lentopaikka

Lentotoiminnan harjoittajan on katsottava lentopaikka riittäväksi, jos lentopaikka on aiottuna käyttöajankohtana käytettävissä ja sillä on saatavissa tarvittavat lisäpalvelut, kuten ilmaliikennepalvelu (ATS), riittävä valaistus, viestintäyhteydet, sääsanomat, suunnistuslaitteet ja pelastuspalvelut.”

| d) | Korvataan CAT.OP.MPA.110 kohta seuraavasti:
  ”CAT.OP.MPA.110   Lentopaikan toimintaminimit







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, jota suunnitellaan käytettävän, jotta voidaan varmistaa ilma-aluksen etäisyys maastosta ja esteistä sekä vähentää näköyhteyden menettämisen riskiä mittarilähestymisen näkölentosegmentin aikana. |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan CAT.OP.MPA.110 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.110   Lentopaikan toimintaminimit

CAT.OP.MPA.110

Lentopaikan toimintaminimit

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, jota suunnitellaan käytettävän, jotta voidaan varmistaa ilma-aluksen etäisyys maastosta ja esteistä sekä vähentää näköyhteyden menettämisen riskiä mittarilähestymisen näkölentosegmentin aikana.

| b) | Lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käytettävässä menetelmässä on otettava huomioon seuraavat tekijät:






  1) | ilma-aluksen tyyppi, suoritusarvot ja lento-ominaisuudet; |
| --- | --- | --- |

b)

Lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käytettävässä menetelmässä on otettava huomioon seuraavat tekijät:

1)

ilma-aluksen tyyppi, suoritusarvot ja lento-ominaisuudet;

| 2) | ilma-aluksessa olevat laitteet, joita käytetään suunnistukseen, näköyhteyden saamiseen ja/tai lentoradan hallintaan lentoonlähdön, lähestymisen, laskun ja keskeytetyn lähestymisen aikana; |
| --- | --- |

2)

ilma-aluksessa olevat laitteet, joita käytetään suunnistukseen, näköyhteyden saamiseen ja/tai lentoradan hallintaan lentoonlähdön, lähestymisen, laskun ja keskeytetyn lähestymisen aikana;

| 3) | kaikki ilma-aluksen lentokäsikirjassa (AFM) mainitut ehdot tai rajoitukset; |
| --- | --- |

3)

kaikki ilma-aluksen lentokäsikirjassa (AFM) mainitut ehdot tai rajoitukset;

| 4) | lentotoiminnan harjoittajan asiaankuuluva operatiivinen kokemus; |
| --- | --- |

4)

lentotoiminnan harjoittajan asiaankuuluva operatiivinen kokemus;

| 5) | niiden kiitoteiden / loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueiden mitat ja ominaisuudet, jotka voidaan valita käytettäviksi; |
| --- | --- |

5)

niiden kiitoteiden / loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueiden mitat ja ominaisuudet, jotka voidaan valita käytettäviksi;

| 6) | käytettävissä olevien visuaalisten ja muiden maalaitteiden ja infrastruktuurin riittävyys ja suorituskyky; |
| --- | --- |

6)

käytettävissä olevien visuaalisten ja muiden maalaitteiden ja infrastruktuurin riittävyys ja suorituskyky;

| 7) | mittarilähestymismenetelmien estevarakorkeus merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (OCA/H); |
| --- | --- |

7)

mittarilähestymismenetelmien estevarakorkeus merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (OCA/H);

| 8) | esteet nousuun käytettävillä alueilla ja tarvittavat estevarat; |
| --- | --- |

8)

esteet nousuun käytettävillä alueilla ja tarvittavat estevarat;

| 9) | ohjaamomiehistön kokoonpano, pätevyys ja kokemus; |
| --- | --- |

9)

ohjaamomiehistön kokoonpano, pätevyys ja kokemus;

| 10) | mittarilähestymismenetelmä (IAP); |
| --- | --- |

10)

mittarilähestymismenetelmä (IAP);

| 11) | lentopaikan ominaisuudet ja käytettävissä olevat lennonvarmistuspalvelut (ANS); |
| --- | --- |

11)

lentopaikan ominaisuudet ja käytettävissä olevat lennonvarmistuspalvelut (ANS);

| 12) | lentopaikan sijaintivaltion mahdollisesti julkaisemat minimit; |
| --- | --- |

12)

lentopaikan sijaintivaltion mahdollisesti julkaisemat minimit;

| 13) | toimintaehdoissa määrätyt ehdot, mukaan lukien huonon näkyvyyden lentotoimintaa (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettavaa lentotoimintaa koskevat erityishyväksynnät; |
| --- | --- |

13)

toimintaehdoissa määrätyt ehdot, mukaan lukien huonon näkyvyyden lentotoimintaa (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettavaa lentotoimintaa koskevat erityishyväksynnät;

| 14) | lentopaikan, mittarilähestymismenetelmän tai ympäristön tavanomaisesta poikkeavat ominaisuudet. |
| --- | --- |

14)

lentopaikan, mittarilähestymismenetelmän tai ympäristön tavanomaisesta poikkeavat ominaisuudet.

| c) | Lentotoiminnan harjoittajan on esitettävä lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käytettävä menetelmä toimintakäsikirjassa. |
| --- | --- |

c)

Lentotoiminnan harjoittajan on esitettävä lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käytettävä menetelmä toimintakäsikirjassa.

| d) | Toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä lentotoiminnan harjoittajan lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käyttämä menetelmä ja siihen tehtävät muutokset.” |
| --- | --- |

d)

Toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä lentotoiminnan harjoittajan lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käyttämä menetelmä ja siihen tehtävät muutokset.”

| e) | Korvataan CAT.OP.MPA.115 kohta seuraavasti:
  ”CAT.OP.MPA.115   Lähestymismenetelmät – lentokoneet







  a) | Kaikki lähestymiset on lennettävä vakaina lähestymisinä, ellei toimivaltainen viranomainen ole toisin hyväksynyt tietylle kiitotielle ja tiettyä lähestymistä varten. |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan CAT.OP.MPA.115 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.115   Lähestymismenetelmät – lentokoneet

CAT.OP.MPA.115

Lähestymismenetelmät – lentokoneet

a)

Kaikki lähestymiset on lennettävä vakaina lähestymisinä, ellei toimivaltainen viranomainen ole toisin hyväksynyt tietylle kiitotielle ja tiettyä lähestymistä varten.

| b) | Jatkuvan liu’un loppulähestymistä (CDFA) on käytettävä lähestymisessä, jossa käytetään ei-tarkkuuslähestymismenetelmiä (NPA), lukuun ottamatta sellaisia erityisiä kiitoteitä, joiden osalta toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt muun lentomenetelmän.” |
| --- | --- |

b)

Jatkuvan liu’un loppulähestymistä (CDFA) on käytettävä lähestymisessä, jossa käytetään ei-tarkkuuslähestymismenetelmiä (NPA), lukuun ottamatta sellaisia erityisiä kiitoteitä, joiden osalta toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt muun lentomenetelmän.”

| f) | Korvataan CAT.OP.MPA.245 ja CAT.OP.MPA.246 kohta seuraavasti:
  ”CAT.OP.MPA.245   Sääolosuhteet – kaikki ilma-alukset







  a) | IFR-lennoilla ilma-aluksen päällikkö saa






  1) | aloittaa lennon; tai |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Korvataan CAT.OP.MPA.245 ja CAT.OP.MPA.246 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.245   Sääolosuhteet – kaikki ilma-alukset

CAT.OP.MPA.245

Sääolosuhteet – kaikki ilma-alukset

a)

IFR-lennoilla ilma-aluksen päällikkö saa

1)

aloittaa lennon; tai

| 2) | ohittaa kohdan, josta alkaen ATS-lentosuunnitelmaa on tarkoitus noudattaa silloin, kun lentosuunnitelmaa on muutettu lennon aikana, |
| --- | --- |

2)

ohittaa kohdan, josta alkaen ATS-lentosuunnitelmaa on tarkoitus noudattaa silloin, kun lentosuunnitelmaa on muutettu lennon aikana,

vain jos saatavilla on tieto, jonka mukaan määrälentopaikalla ja/tai vaadituilla varalentopaikoilla saapumisajankohtana odotettavissa olevat sääolosuhteet täyttävät vähintään suunnitteluminimit.

| b) | IFR-lennoilla ilma-aluksen päällikkö saa jatkaa kohti suunniteltua määrälentopaikkaa vain, jos uusimmat saatavilla olevat tiedot osoittavat, että sääolosuhteet määrälentopaikalla tai ainakin yhdellä määrävaralentopaikalla arvioituna saapumisajankohtana täyttävät vähintään sovellettavat lentopaikan toimintaminimit. |
| --- | --- |

b)

IFR-lennoilla ilma-aluksen päällikkö saa jatkaa kohti suunniteltua määrälentopaikkaa vain, jos uusimmat saatavilla olevat tiedot osoittavat, että sääolosuhteet määrälentopaikalla tai ainakin yhdellä määrävaralentopaikalla arvioituna saapumisajankohtana täyttävät vähintään sovellettavat lentopaikan toimintaminimit.

| c) | VFR-lennoilla ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa lennon vain, jos asianmukaiset sääsanomat ja/tai -ennusteet osoittavat sääolosuhteiden olevan näkölentosääntöjen mukaisesti lennettäväksi tarkoitetulla reitillä tai reitin osalla kyseisenä aikana sellaiset, että ne täyttävät vähintään VFR-rajat. |
| --- | --- |

c)

VFR-lennoilla ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa lennon vain, jos asianmukaiset sääsanomat ja/tai -ennusteet osoittavat sääolosuhteiden olevan näkölentosääntöjen mukaisesti lennettäväksi tarkoitetulla reitillä tai reitin osalla kyseisenä aikana sellaiset, että ne täyttävät vähintään VFR-rajat.

CAT.OP.MPA.246   Sääolosuhteet – lentokoneet

CAT.OP.MPA.246

Sääolosuhteet – lentokoneet

CAT.OP.MPA.245 kohdan säännösten noudattamisen lisäksi lentokoneella suoritettavilla IFR-lennoilla ilma-aluksen päällikkö saa ohittaa

| a) | ratkaisupisteen käytettäessä reittivarapolttoaineen vähentämiseen / energiansäästöön tarkoitettua menetelmää (reduced contingency fuel, RCF); tai |
| --- | --- |

a)

ratkaisupisteen käytettäessä reittivarapolttoaineen vähentämiseen / energiansäästöön tarkoitettua menetelmää (reduced contingency fuel, RCF); tai

| b) | paluurajakohdan käytettäessä syrjäisen lentopaikan lentotoimintamenetelmää, |
| --- | --- |

b)

paluurajakohdan käytettäessä syrjäisen lentopaikan lentotoimintamenetelmää,

vain, jos saatavilla on tieto, jonka mukaan määrälentopaikalla ja/tai vaadituilla varalentopaikoilla saapumisajankohtana odotettavissa olevat sääolosuhteet täyttävät vähintään sovellettavat lentopaikan toimintaminimit.”

| g) | Korvataan CAT.OP.MPA.247 kohdan a alakohta seuraavasti:
  (ei koske suomenkielistä toisintoa) |
| --- | --- |

g)

Korvataan CAT.OP.MPA.247 kohdan a alakohta seuraavasti:

(ei koske suomenkielistä toisintoa)

| h) | Korvataan CAT.OP.MPA.265 kohta seuraavasti:


  ”CAT.OP.MPA.265   Lentoonlähtöolosuhteet

  Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että






  a) | lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä; ja |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan CAT.OP.MPA.265 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.265   Lentoonlähtöolosuhteet

”CAT.OP.MPA.265

Lentoonlähtöolosuhteet

Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että

a)

lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä; ja

| b) | valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:






  1) | toiminnassa olevat maalaitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:

1)

toiminnassa olevat maalaitteet;

| 2) | toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät; |
| --- | --- |

2)

toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät;

| 3) | ilma-aluksen suoritusarvot; |
| --- | --- |

3)

ilma-aluksen suoritusarvot;

| 4) | ohjaamomiehistön kelpoisuus.” |
| --- | --- |

4)

ohjaamomiehistön kelpoisuus.”

| i) | Korvataan CAT.OP.MPA.300 kohta seuraavasti:
  ”CAT.OP.MPA.300   Lähestymis- ja laskuolosuhteet

  Ennen lähestymisen aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että






  a) | lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai ylösvedon esteenä ottaen huomioon toimintakäsikirjassa olevat suoristusarvotiedot; ja |
| --- | --- | --- |

i)

Korvataan CAT.OP.MPA.300 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.300   Lähestymis- ja laskuolosuhteet

CAT.OP.MPA.300

Lähestymis- ja laskuolosuhteet

Ennen lähestymisen aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että

a)

lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai ylösvedon esteenä ottaen huomioon toimintakäsikirjassa olevat suoristusarvotiedot; ja

| b) | valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:






  1) | toiminnassa olevat maalaitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:

1)

toiminnassa olevat maalaitteet;

| 2) | toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät; |
| --- | --- |

2)

toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät;

| 3) | ilma-aluksen suoritusarvot; |
| --- | --- |

3)

ilma-aluksen suoritusarvot;

| 4) | ohjaamomiehistön kelpoisuus.” |
| --- | --- |

4)

ohjaamomiehistön kelpoisuus.”

| j) | Korvataan CAT.OP.MPA.305 kohta seuraavasti:
  ”CAT.OP.MPA.305   Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen







  a) | Jos ilmoitettu näkyvyys (VIS) tai määräävä kiitotienäkyvyys (RVR) laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa lentokoneilla jatkaa






  1) | sen pisteen ohi, jossa lentokone on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Korvataan CAT.OP.MPA.305 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.305   Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen

CAT.OP.MPA.305

Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen

a)

Jos ilmoitettu näkyvyys (VIS) tai määräävä kiitotienäkyvyys (RVR) laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa lentokoneilla jatkaa

1)

sen pisteen ohi, jossa lentokone on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai

| 2) | loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa. |
| --- | --- |

2)

loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa.

| b) | Jos ilmoitettu kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä ja määräävä kiitotienäkyvyys laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa helikoptereilla jatkaa






  1) | sen pisteen ohi, jossa helikopteri on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Jos ilmoitettu kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä ja määräävä kiitotienäkyvyys laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa helikoptereilla jatkaa

1)

sen pisteen ohi, jossa helikopteri on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai

| 2) | loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa. |
| --- | --- |

2)

loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa.

| c) | Jos vaadittua näköyhteyttä ei saada, on suoritettava keskeytetty lähestyminen ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen. |
| --- | --- |

c)

Jos vaadittua näköyhteyttä ei saada, on suoritettava keskeytetty lähestyminen ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen.

| d) | Jos vaadittu näköyhteys ei säily DA/H:n tai MDA/H:n jälkeen, on viipymättä suoritettava ylösveto. |
| --- | --- |

d)

Jos vaadittu näköyhteys ei säily DA/H:n tai MDA/H:n jälkeen, on viipymättä suoritettava ylösveto.

| e) | Sen estämättä, mitä a alakohdassa säädetään, jos kiitotienäkyvyyttä ei ilmoiteta ja ilmoitettu näkyvyys (VIS) on sovellettavaa minimiä pienempi mutta muunnettu meteorologinen näkyvyys (CMV) on yhtä hyvä tai parempi kuin sovellettava minimi, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka.” |
| --- | --- |

e)

Sen estämättä, mitä a alakohdassa säädetään, jos kiitotienäkyvyyttä ei ilmoiteta ja ilmoitettu näkyvyys (VIS) on sovellettavaa minimiä pienempi mutta muunnettu meteorologinen näkyvyys (CMV) on yhtä hyvä tai parempi kuin sovellettava minimi, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka.”

| k) | Korvataan CAT.OP.MPA.310 kohta seuraavasti:
  ”CAT.OP.MPA.310   Toimintamenetelmät – kynnyksen ylityskorkeus – lentokoneet

  Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava toimintamenetelmät, joilla varmistetaan, että 3D-mittarilähestymistä suorittava lentokone ylittää kiitotien kynnyksen turvalliselta etäisyydeltä lentokoneen ollessa laskuasussa ja -asennossa.” |
| --- | --- |

k)

Korvataan CAT.OP.MPA.310 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.310   Toimintamenetelmät – kynnyksen ylityskorkeus – lentokoneet

CAT.OP.MPA.310

Toimintamenetelmät – kynnyksen ylityskorkeus – lentokoneet

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava toimintamenetelmät, joilla varmistetaan, että 3D-mittarilähestymistä suorittava lentokone ylittää kiitotien kynnyksen turvalliselta etäisyydeltä lentokoneen ollessa laskuasussa ja -asennossa.”

| l) | Lisätään CAT.OP.MPA.312 kohta seuraavasti:


  ”CAT.OP.MPA.312   EFVS 200 -lentotoiminta







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan, joka aikoo harjoittaa EFVS 200 -lentotoimintaa, on varmistettava, että






  1) | ilma-alus on sertifioitu aiottua lentotoimintaa varten; |
| --- | --- | --- | --- |

l)

Lisätään CAT.OP.MPA.312 kohta seuraavasti:

”CAT.OP.MPA.312   EFVS 200 -lentotoiminta

”CAT.OP.MPA.312

EFVS 200 -lentotoiminta

a)

Lentotoiminnan harjoittajan, joka aikoo harjoittaa EFVS 200 -lentotoimintaa, on varmistettava, että

1)

ilma-alus on sertifioitu aiottua lentotoimintaa varten;

| 2) | käytetään ainoastaan EFVS-lentotoimintaan soveltuvia kiitoteitä, loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueita ja mittarilähestymismenetelmiä; |
| --- | --- |

2)

käytetään ainoastaan EFVS-lentotoimintaan soveltuvia kiitoteitä, loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueita ja mittarilähestymismenetelmiä;

| 3) | ohjaamomiehistön jäsenillä on pätevyys harjoittaa aiottua lentotoimintaa, ja ohjaamomiehistön jäsenille ja lennon valmisteluun osallistuvalle asiaankuuluvalle henkilöstölle on laadittu koulutus- ja tarkastuslento-ohjelma; |
| --- | --- |

3)

ohjaamomiehistön jäsenillä on pätevyys harjoittaa aiottua lentotoimintaa, ja ohjaamomiehistön jäsenille ja lennon valmisteluun osallistuvalle asiaankuuluvalle henkilöstölle on laadittu koulutus- ja tarkastuslento-ohjelma;

| 4) | toimintamenetelmät on laadittu; |
| --- | --- |

4)

toimintamenetelmät on laadittu;

| 5) | kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu minimivarusteluettelossa (MEL); |
| --- | --- |

5)

kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu minimivarusteluettelossa (MEL);

| 6) | kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu huolto-ohjelmassa; |
| --- | --- |

6)

kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu huolto-ohjelmassa;

| 7) | tehdään turvallisuusarvioinnit ja laaditaan suorituskykyindikaattorit lentotoiminnan turvallisuustason seurantaan; ja |
| --- | --- |

7)

tehdään turvallisuusarvioinnit ja laaditaan suorituskykyindikaattorit lentotoiminnan turvallisuustason seurantaan; ja

| 8) | lentopaikan toimintaminimeissä otetaan huomioon käytettävän järjestelmän suorituskyky. |
| --- | --- |

8)

lentopaikan toimintaminimeissä otetaan huomioon käytettävän järjestelmän suorituskyky.

| b) | Lentotoiminnan harjoittaja ei saa suorittaa EFVS 200 -lentotoimintaa huonon näkyvyyden lentotoiminnan yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittaja ei saa suorittaa EFVS 200 -lentotoimintaa huonon näkyvyyden lentotoiminnan yhteydessä.

| c) | Sen estämättä, mitä a alakohdan 1 alakohdassa säädetään, lentotoiminnan harjoittaja voi käyttää vähimmäiskriteerit täyttäviä EVS-järjestelmiä EFVS 200 -lentotoiminnan harjoittamiseen edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tämän.” |
| --- | --- |

c)

Sen estämättä, mitä a alakohdan 1 alakohdassa säädetään, lentotoiminnan harjoittaja voi käyttää vähimmäiskriteerit täyttäviä EVS-järjestelmiä EFVS 200 -lentotoiminnan harjoittamiseen edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tämän.”

| 5) | Muutetaan liite V seuraavasti:






  a) | Korvataan osaston D otsikko seuraavasti: ”Huonon näkyvyyden lentotoiminta (LVO) ja operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta”; |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan liite V seuraavasti:

a)

Korvataan osaston D otsikko seuraavasti: ”Huonon näkyvyyden lentotoiminta (LVO) ja operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta”;

| b) | Korvataan SPA.LVO.100 kohta seuraavasti:


  ”SPA.LVO.100   Huonon näkyvyyden lentotoiminta ja operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta

  Lentotoiminnan harjoittaja saa harjoittaa seuraavaa lentotoimintaa ainoastaan, jos se on saanut siihen toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän:






  a) | lentoonlähtö, kun kiitotienäkyvyys on alle 400 metriä; |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan SPA.LVO.100 kohta seuraavasti:

”SPA.LVO.100   Huonon näkyvyyden lentotoiminta ja operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta

”SPA.LVO.100

Huonon näkyvyyden lentotoiminta ja operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta

Lentotoiminnan harjoittaja saa harjoittaa seuraavaa lentotoimintaa ainoastaan, jos se on saanut siihen toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän:

a)

lentoonlähtö, kun kiitotienäkyvyys on alle 400 metriä;

| b) | mittarilähestymiset huonossa näkyvyydessä; ja |
| --- | --- |

b)

mittarilähestymiset huonossa näkyvyydessä; ja

| c) | operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta, lukuun ottamatta EFVS 200 -lentotoimintaa, joka ei edellytä erityishyväksyntää.” |
| --- | --- |

c)

operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta, lukuun ottamatta EFVS 200 -lentotoimintaa, joka ei edellytä erityishyväksyntää.”

| c) | Korvataan SPA.LVO.105 kohta seuraavasti:


  ”SPA.LVO.105   Erityishyväksynnän kriteerit

  Saadakseen SPA.LVO.100 kohdan mukaisen erityishyväksynnän lentotoiminnan harjoittajan on osoitettava, että






  a) | huonon näkyvyyden lähestymisissä, LVTO-lentotoiminnassa kiitotienäkyvyyden ollessa alle 125 metriä ja operatiivisin hyvityksin harjoitettavassa lentotoiminnassa ilma-alus on sertifioitu aiottua lentotoimintaa varten; |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan SPA.LVO.105 kohta seuraavasti:

”SPA.LVO.105   Erityishyväksynnän kriteerit

”SPA.LVO.105

Erityishyväksynnän kriteerit

Saadakseen SPA.LVO.100 kohdan mukaisen erityishyväksynnän lentotoiminnan harjoittajan on osoitettava, että

a)

huonon näkyvyyden lähestymisissä, LVTO-lentotoiminnassa kiitotienäkyvyyden ollessa alle 125 metriä ja operatiivisin hyvityksin harjoitettavassa lentotoiminnassa ilma-alus on sertifioitu aiottua lentotoimintaa varten;

| b) | ohjaamomiehistön jäsenillä on pätevyys harjoittaa aiottua lentotoimintaa, ja ohjaamomiehistön jäsenille ja lennon valmisteluun osallistuvalle asiaankuuluvalle henkilöstölle on laadittu SPA.LVO.120 kohdan mukainen koulutus- ja tarkastuslento-ohjelma; |
| --- | --- |

b)

ohjaamomiehistön jäsenillä on pätevyys harjoittaa aiottua lentotoimintaa, ja ohjaamomiehistön jäsenille ja lennon valmisteluun osallistuvalle asiaankuuluvalle henkilöstölle on laadittu SPA.LVO.120 kohdan mukainen koulutus- ja tarkastuslento-ohjelma;

| c) | aiottua lentotoimintaa varten on laadittu toimintamenetelmät; |
| --- | --- |

c)

aiottua lentotoimintaa varten on laadittu toimintamenetelmät;

| d) | minimivarusteluetteloon (MEL) on tehty asiaankuuluvat muutokset; |
| --- | --- |

d)

minimivarusteluetteloon (MEL) on tehty asiaankuuluvat muutokset;

| e) | huolto-ohjelmaan on tehty asiaankuuluvat muutokset; |
| --- | --- |

e)

huolto-ohjelmaan on tehty asiaankuuluvat muutokset;

| f) | SPA.LVO.110 kohdan mukaisesti on laadittu menetelmät sen varmistamiseksi, että lentopaikat, mukaan lukien mittarilentomenetelmät, soveltuvat aiottuun lentotoimintaan; ja |
| --- | --- |

f)

SPA.LVO.110 kohdan mukaisesti on laadittu menetelmät sen varmistamiseksi, että lentopaikat, mukaan lukien mittarilentomenetelmät, soveltuvat aiottuun lentotoimintaan; ja

| g) | aiotusta lentotoiminnasta on tehty turvallisuusarviointi ja turvallisuustason seurantaa varten on laadittu suorituskykyindikaattorit.” |
| --- | --- |

g)

aiotusta lentotoiminnasta on tehty turvallisuusarviointi ja turvallisuustason seurantaa varten on laadittu suorituskykyindikaattorit.”

| d) | Korvataan SPA.LVO.110 kohta seuraavasti:


  ”SPA.LVO.110   Lentopaikkaa koskevat vaatimukset, mukaan lukien mittarilentomenetelmät

  Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että huonon näkyvyyden lentotoiminnassa ja operatiivisin hyvityksin harjoitettavassa lentotoiminnassa käytetään vain aiottuun lentotoimintaan soveltuvia lentopaikkoja, mukaan lukien mittarilentomenetelmät.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan SPA.LVO.110 kohta seuraavasti:

”SPA.LVO.110   Lentopaikkaa koskevat vaatimukset, mukaan lukien mittarilentomenetelmät

”SPA.LVO.110

Lentopaikkaa koskevat vaatimukset, mukaan lukien mittarilentomenetelmät

Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että huonon näkyvyyden lentotoiminnassa ja operatiivisin hyvityksin harjoitettavassa lentotoiminnassa käytetään vain aiottuun lentotoimintaan soveltuvia lentopaikkoja, mukaan lukien mittarilentomenetelmät.”

| e) | Poistetaan SPA.LVO.115 kohta; |
| --- | --- |

e)

Poistetaan SPA.LVO.115 kohta;

| f) | Korvataan SPA.LVO.120 kohta seuraavasti:


  ”SPA.LVO.120   Ohjaamomiehistön pätevyys







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että ohjaamomiehistö on pätevä harjoittamaan aiottua lentotoimintaa. |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan SPA.LVO.120 kohta seuraavasti:

”SPA.LVO.120   Ohjaamomiehistön pätevyys

”SPA.LVO.120

Ohjaamomiehistön pätevyys

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että ohjaamomiehistö on pätevä harjoittamaan aiottua lentotoimintaa.

| b) | Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että jokainen ohjaamomiehistön jäsen suorittaa hyväksytysti koulutuksen ja tarkastuslennot kaikkea sellaista huonon näkyvyyden lentotoimintaa ja operatiivisin hyvityksin harjoitettavaa lentotoimintaa varten, johon on myönnetty hyväksyntä. Koulutuksen ja tarkastuslentojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  1) | sisällettävä perus- ja määräaikaiskoulutus sekä tarkastuslennot; |
| --- | --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että jokainen ohjaamomiehistön jäsen suorittaa hyväksytysti koulutuksen ja tarkastuslennot kaikkea sellaista huonon näkyvyyden lentotoimintaa ja operatiivisin hyvityksin harjoitettavaa lentotoimintaa varten, johon on myönnetty hyväksyntä. Koulutuksen ja tarkastuslentojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

1)

sisällettävä perus- ja määräaikaiskoulutus sekä tarkastuslennot;

| 2) | sisällettävä normaalitoiminnassa sekä poikkeus- ja hätätilanteissa käytettävät menetelmät; |
| --- | --- |

2)

sisällettävä normaalitoiminnassa sekä poikkeus- ja hätätilanteissa käytettävät menetelmät;

| 3) | oltava räätälöity aiotussa lentotoiminnassa käytettävän teknologian tyypin mukaan; ja |
| --- | --- |

3)

oltava räätälöity aiotussa lentotoiminnassa käytettävän teknologian tyypin mukaan; ja

| 4) | otettava huomioon aiottuun lentotoimintaan liittyvät inhimilliset tekijät. |
| --- | --- |

4)

otettava huomioon aiottuun lentotoimintaan liittyvät inhimilliset tekijät.

| c) | Lentotoiminnan harjoittajan on pidettävä kirjaa ohjaamomiehistön jäsenten koulutuksesta ja kelpoisuudesta. |
| --- | --- |

c)

Lentotoiminnan harjoittajan on pidettävä kirjaa ohjaamomiehistön jäsenten koulutuksesta ja kelpoisuudesta.

| d) | Koulutuksen antamisesta ja tarkastuslentojen vastaanottamisesta vastaavalla henkilöstöllä on oltava asianmukainen kelpoisuus. Lento- ja lentosimulaattorikoulutuksen sekä tarkastuslentojen osalta koulutusta antavalla ja tarkastuslentoja vastaanottavalla henkilöstöllä on oltava asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I (osa FCL) mukainen kelpoisuus.” |
| --- | --- |

d)

Koulutuksen antamisesta ja tarkastuslentojen vastaanottamisesta vastaavalla henkilöstöllä on oltava asianmukainen kelpoisuus. Lento- ja lentosimulaattorikoulutuksen sekä tarkastuslentojen osalta koulutusta antavalla ja tarkastuslentoja vastaanottavalla henkilöstöllä on oltava asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteen I (osa FCL) mukainen kelpoisuus.”

| g) | Korvataan SPA.NVIS.120 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Toimintaa ei saa harjoittaa kyseisen yölentotoiminnan tyypin sääminimejä huonommissa olosuhteissa.” |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan SPA.NVIS.120 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Toimintaa ei saa harjoittaa kyseisen yölentotoiminnan tyypin sääminimejä huonommissa olosuhteissa.”

| h) | Korvataan SPA.HOFO.120 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Maa-alueella sijaitseva määrävaralentopaikka. Sen estämättä, mitä CAT.OP.MPA.192, NCC.OP.152 ja SPO.OP.151 kohdassa säädetään, ilma-aluksen päällikön ei tarvitse määrittää määrävaralentopaikkaa operatiivisessa lentosuunnitelmassa suorittaessaan lentoja merialueella sijaitsevasta paikasta maalla sijaitsevalle määrälentopaikalle edellyttäen, että käytössä on riittävät toiminnalliset varajärjestelyt turvallisen paluun varmistamiseksi merialueelta.” |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan SPA.HOFO.120 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Maa-alueella sijaitseva määrävaralentopaikka. Sen estämättä, mitä CAT.OP.MPA.192, NCC.OP.152 ja SPO.OP.151 kohdassa säädetään, ilma-aluksen päällikön ei tarvitse määrittää määrävaralentopaikkaa operatiivisessa lentosuunnitelmassa suorittaessaan lentoja merialueella sijaitsevasta paikasta maalla sijaitsevalle määrälentopaikalle edellyttäen, että käytössä on riittävät toiminnalliset varajärjestelyt turvallisen paluun varmistamiseksi merialueelta.”

Maa-alueella sijaitseva määrävaralentopaikka.

| i) | Korvataan SPA.HOFO.125 kohta seuraavasti:
  ”SPA.HOFO.125   Vakiolähestymismenetelmät merialueilla (OSAP)







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät sen varmistamiseksi, että vakiolähestymismenetelmiä merialueilla (OSAP) käytetään vain silloin, kun






  1) | helikopteri kykenee antamaan suunnistustiedot ja reaaliaikaiset tiedot esteympäristöstä estevaran säilyttämiseksi; ja |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Korvataan SPA.HOFO.125 kohta seuraavasti:

”SPA.HOFO.125   Vakiolähestymismenetelmät merialueilla (OSAP)

SPA.HOFO.125

Vakiolähestymismenetelmät merialueilla (OSAP)

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät sen varmistamiseksi, että vakiolähestymismenetelmiä merialueilla (OSAP) käytetään vain silloin, kun

1)

helikopteri kykenee antamaan suunnistustiedot ja reaaliaikaiset tiedot esteympäristöstä estevaran säilyttämiseksi; ja

| 2) | joko






  i) | minimilaskeutumiskorkeus (MDH) määritetään radiokorkeusmittarin avulla tai suorituskyvyltään vastaavalla laitteella; tai |
| --- | --- | --- |

2)

joko

i)

minimilaskeutumiskorkeus (MDH) määritetään radiokorkeusmittarin avulla tai suorituskyvyltään vastaavalla laitteella; tai

| ii) | käytetään riittävän marginaalin sisältävää minimilaskeutumiskorkeutta (MDA). |
| --- | --- |

ii)

käytetään riittävän marginaalin sisältävää minimilaskeutumiskorkeutta (MDA).

| b) | Jos lentotoiminnan harjoittaja noudattaa OSAP-menetelmiä liikkeessä oleville lautoille tai aluksille, lento on suoritettava usean ohjaajan lentotoimintana. |
| --- | --- |

b)

Jos lentotoiminnan harjoittaja noudattaa OSAP-menetelmiä liikkeessä oleville lautoille tai aluksille, lento on suoritettava usean ohjaajan lentotoimintana.

| c) | Ratkaisuetäisyyden on tarjottava riittävä estevara keskeytetyssä lähestymisessä mistä tahansa määräpaikasta, jonne OSAP-menetelmällä suoritettavaa lähestymistä suunnitellaan. |
| --- | --- |

c)

Ratkaisuetäisyyden on tarjottava riittävä estevara keskeytetyssä lähestymisessä mistä tahansa määräpaikasta, jonne OSAP-menetelmällä suoritettavaa lähestymistä suunnitellaan.

| d) | Lähestymistä voidaan jatkaa ratkaisuetäisyyden ohi tai minimilaskeutumiskorkeuden (MDA/H) alapuolelle vain, jos näköyhteys määräpaikkaan on saatu. |
| --- | --- |

d)

Lähestymistä voidaan jatkaa ratkaisuetäisyyden ohi tai minimilaskeutumiskorkeuden (MDA/H) alapuolelle vain, jos näköyhteys määräpaikkaan on saatu.

| e) | Yhden ohjaajan lentotoiminnassa minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) ja ratkaisuetäisyyteen on tehtävä tarvittavat lisäykset. |
| --- | --- |

e)

Yhden ohjaajan lentotoiminnassa minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) ja ratkaisuetäisyyteen on tehtävä tarvittavat lisäykset.

| f) | Kun OSAP-menetelmällä suoritettava lähestyminen tehdään merialueella sijaitsevaan liikkumattomaan kohteeseen (eli kiinteään laitokseen tai ankkuroituun alukseen) ja paikan luotettava GNSS-sijainti on saatavilla navigointijärjestelmästä, GNSS-/aluesuunnistusjärjestelmää on käytettävä OSAP-menetelmällä suoritettavan lähestymisen turvallisuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

f)

Kun OSAP-menetelmällä suoritettava lähestyminen tehdään merialueella sijaitsevaan liikkumattomaan kohteeseen (eli kiinteään laitokseen tai ankkuroituun alukseen) ja paikan luotettava GNSS-sijainti on saatavilla navigointijärjestelmästä, GNSS-/aluesuunnistusjärjestelmää on käytettävä OSAP-menetelmällä suoritettavan lähestymisen turvallisuuden parantamiseksi.

| g) | Lentotoiminnan harjoittajan on sisällytettävä OSAP-menetelmät perus- ja määräaikaiskoulutukseensa sekä tarkastuslento-ohjelmiinsa.” |
| --- | --- |

g)

Lentotoiminnan harjoittajan on sisällytettävä OSAP-menetelmät perus- ja määräaikaiskoulutukseensa sekä tarkastuslento-ohjelmiinsa.”

| j) | Lisätään osasto N seuraavasti:

  ”OSASTO N


  HELIKOPTERIEN POINT-IN-SPACE-LÄHESTYMISET JA LÄHDÖT PIENENNETYILLÄ VFR-MINIMEILLÄ (PINS-VFR)



  SPA.PINS-VFR.100   Helikopterien Point-in-Space-lähestymiset (PinS) ja lähdöt pienennetyillä VFR-minimeillä







  a) | Lentotoiminnan harjoittaja saa käyttää pienennettyjä VFR-toimintaminimejä vain, jos lentotoiminnan harjoittajalle on myönnetty siihen toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä. |
| --- | --- | --- |

j)

Lisätään osasto N seuraavasti:

”OSASTO N

HELIKOPTERIEN POINT-IN-SPACE-LÄHESTYMISET JA LÄHDÖT PIENENNETYILLÄ VFR-MINIMEILLÄ (PINS-VFR)

HELIKOPTERIEN POINT-IN-SPACE-LÄHESTYMISET JA LÄHDÖT PIENENNETYILLÄ VFR-MINIMEILLÄ (PINS-VFR)

SPA.PINS-VFR.100   Helikopterien Point-in-Space-lähestymiset (PinS) ja lähdöt pienennetyillä VFR-minimeillä

SPA.PINS-VFR.100

Helikopterien Point-in-Space-lähestymiset (PinS) ja lähdöt pienennetyillä VFR-minimeillä

a)

Lentotoiminnan harjoittaja saa käyttää pienennettyjä VFR-toimintaminimejä vain, jos lentotoiminnan harjoittajalle on myönnetty siihen toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä.

| b) | Pienennettyjä VFR-toimintaminimejä voidaan käyttää ainoastaan sellaisella helikopterilennolla, johon sisältyy IFR-osuus, ja ainoastaan jossakin seuraavista tapauksista:






  1) | VFR-lento-osuus suoritetaan välittömästi PinS-helikopterilähestymisen jälkeen tarkoituksena laskeutua läheiselle helikopterikentälle tai toimintapaikalle; |
| --- | --- | --- |

b)

Pienennettyjä VFR-toimintaminimejä voidaan käyttää ainoastaan sellaisella helikopterilennolla, johon sisältyy IFR-osuus, ja ainoastaan jossakin seuraavista tapauksista:

1)

VFR-lento-osuus suoritetaan välittömästi PinS-helikopterilähestymisen jälkeen tarkoituksena laskeutua läheiselle helikopterikentälle tai toimintapaikalle;

| 2) | VFR-lento-osuus suoritetaan välittömästi PinS-helikopterilähestymisen jälkeen tarkoituksena suorittaa vinssausta lähellä sijaitsevalla paikalla, jota käytetään henkilökuljetukseen ilma-aluksen ulkopuolella (HEC) tai helikopterivinssaukseen (HHO); |
| --- | --- |

2)

VFR-lento-osuus suoritetaan välittömästi PinS-helikopterilähestymisen jälkeen tarkoituksena suorittaa vinssausta lähellä sijaitsevalla paikalla, jota käytetään henkilökuljetukseen ilma-aluksen ulkopuolella (HEC) tai helikopterivinssaukseen (HHO);

| 3) | VFR-sääntöjen mukaisesti lennettävä osuus on lähtö, ja tarkoituksena on siirtyä IFR-lentoon lähistöllä olevalla alkulähtörastilla. |
| --- | --- |

3)

VFR-sääntöjen mukaisesti lennettävä osuus on lähtö, ja tarkoituksena on siirtyä IFR-lentoon lähistöllä olevalla alkulähtörastilla.

| c) | Lentotoiminnan harjoittajan on määriteltävä toimintamenetelmät, joita käytetään lennettäessä pienennetyillä VFR-toimintaminimeillä. |
| --- | --- |

c)

Lentotoiminnan harjoittajan on määriteltävä toimintamenetelmät, joita käytetään lennettäessä pienennetyillä VFR-toimintaminimeillä.

| d) | Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että ohjaamomiehistön jäsenet ovat kokeneita ja koulutettuja toimimaan pienennetyillä VFR-toimintaminimeillä.” |
| --- | --- |

d)

Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että ohjaamomiehistön jäsenet ovat kokeneita ja koulutettuja toimimaan pienennetyillä VFR-toimintaminimeillä.”

| 6) | Muutetaan liite VI seuraavasti:






  a) | Lisätään NCC.OP.101 kohta seuraavasti:
  ”NCC.OP.101   Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät korkeusmittarin tarkistukseen ennen jokaista lähtöä. |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Muutetaan liite VI seuraavasti:

a)

Lisätään NCC.OP.101 kohta seuraavasti:

”NCC.OP.101   Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset

NCC.OP.101

Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät korkeusmittarin tarkistukseen ennen jokaista lähtöä.

| b) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lennon kaikkia vaiheita varten korkeusmittarin asetuksia koskevat menetelmät, joissa otetaan tarvittaessa huomioon lentopaikan sijaintivaltion tai ilmatilan valtion laatimat menetelmät.” |
| --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lennon kaikkia vaiheita varten korkeusmittarin asetuksia koskevat menetelmät, joissa otetaan tarvittaessa huomioon lentopaikan sijaintivaltion tai ilmatilan valtion laatimat menetelmät.”

| b) | Korvataan NCC.OP.110 kohta seuraavasti:


  ”NCC.OP.110   Lentopaikan toimintaminimit – yleistä







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, jota suunnitellaan käytettävän, jotta voidaan varmistaa ilma-aluksen etäisyys maastosta ja esteistä sekä vähentää näköyhteyden menettämisen riskiä mittarilähestymisen näkölentosegmentin aikana. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan NCC.OP.110 kohta seuraavasti:

”NCC.OP.110   Lentopaikan toimintaminimit – yleistä

”NCC.OP.110

Lentopaikan toimintaminimit – yleistä

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, jota suunnitellaan käytettävän, jotta voidaan varmistaa ilma-aluksen etäisyys maastosta ja esteistä sekä vähentää näköyhteyden menettämisen riskiä mittarilähestymisen näkölentosegmentin aikana.

| b) | Lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käytettävässä menetelmässä on otettava huomioon seuraavat tekijät:






  1) | ilma-aluksen tyyppi, suoritusarvot ja lento-ominaisuudet; |
| --- | --- | --- |

b)

Lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käytettävässä menetelmässä on otettava huomioon seuraavat tekijät:

1)

ilma-aluksen tyyppi, suoritusarvot ja lento-ominaisuudet;

| 2) | ilma-aluksessa olevat laitteet, joita käytetään suunnistukseen, näköyhteyden saamiseen ja/tai lentoradan hallintaan lentoonlähdön, lähestymisen, laskun ja keskeytetyn lähestymisen aikana; |
| --- | --- |

2)

ilma-aluksessa olevat laitteet, joita käytetään suunnistukseen, näköyhteyden saamiseen ja/tai lentoradan hallintaan lentoonlähdön, lähestymisen, laskun ja keskeytetyn lähestymisen aikana;

| 3) | kaikki ilma-aluksen lentokäsikirjassa (AFM) mainitut ehdot tai rajoitukset; |
| --- | --- |

3)

kaikki ilma-aluksen lentokäsikirjassa (AFM) mainitut ehdot tai rajoitukset;

| 4) | niiden kiitoteiden / loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueiden mitat ja ominaisuudet, jotka voidaan valita käytettäviksi; |
| --- | --- |

4)

niiden kiitoteiden / loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueiden mitat ja ominaisuudet, jotka voidaan valita käytettäviksi;

| 5) | käytettävissä olevien visuaalisten ja muiden maalaitteiden ja infrastruktuurin riittävyys ja suorituskyky; |
| --- | --- |

5)

käytettävissä olevien visuaalisten ja muiden maalaitteiden ja infrastruktuurin riittävyys ja suorituskyky;

| 6) | mittarilähestymismenetelmien estevarakorkeus merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (OCA/H); |
| --- | --- |

6)

mittarilähestymismenetelmien estevarakorkeus merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (OCA/H);

| 7) | esteet nousuun käytettävillä alueilla ja tarvittavat estevarat; |
| --- | --- |

7)

esteet nousuun käytettävillä alueilla ja tarvittavat estevarat;

| 8) | lentopaikan, mittarilähestymismenetelmän tai ympäristön muut kuin standardiominaisuudet; |
| --- | --- |

8)

lentopaikan, mittarilähestymismenetelmän tai ympäristön muut kuin standardiominaisuudet;

| 9) | ohjaamomiehistön kokoonpano, pätevyys ja kokemus; |
| --- | --- |

9)

ohjaamomiehistön kokoonpano, pätevyys ja kokemus;

| 10) | mittarilähestymismenetelmä (IAP); |
| --- | --- |

10)

mittarilähestymismenetelmä (IAP);

| 11) | lentopaikan ominaisuudet ja käytettävissä olevat lennonvarmistuspalvelut (ANS); |
| --- | --- |

11)

lentopaikan ominaisuudet ja käytettävissä olevat lennonvarmistuspalvelut (ANS);

| 12) | lentopaikan sijaintivaltion mahdollisesti julkaisemat minimit; |
| --- | --- |

12)

lentopaikan sijaintivaltion mahdollisesti julkaisemat minimit;

| 13) | huonon näkyvyyden lentotoiminnan (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan erityishyväksynnöissä määrätyt ehdot; ja |
| --- | --- |

13)

huonon näkyvyyden lentotoiminnan (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan erityishyväksynnöissä määrätyt ehdot; ja

| 14) | lentotoiminnan harjoittajan asiaankuuluva operatiivinen kokemus. |
| --- | --- |

14)

lentotoiminnan harjoittajan asiaankuuluva operatiivinen kokemus.

| c) | Lentotoiminnan harjoittajan on esitettävä lentopaikan toimintaminimien määrittämisen menetelmä toimintakäsikirjassa.” |
| --- | --- |

c)

Lentotoiminnan harjoittajan on esitettävä lentopaikan toimintaminimien määrittämisen menetelmä toimintakäsikirjassa.”

| c) | Poistetaan NCC.OP.111 kohta; |
| --- | --- |

c)

Poistetaan NCC.OP.111 kohta;

| d) | Korvataan NCC.OP.112 kohta seuraavasti:


  ”NCC.OP.112   Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneen kiertolähestyminen







  a) | Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin se, joka seuraavista on korkein:






  1) | kyseisen lentokoneluokan julkaistu kiertolähestymisen estevarakorkeus (OCH); |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korvataan NCC.OP.112 kohta seuraavasti:

”NCC.OP.112   Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneen kiertolähestyminen

”NCC.OP.112

Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneen kiertolähestyminen

a)

Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin se, joka seuraavista on korkein:

1)

kyseisen lentokoneluokan julkaistu kiertolähestymisen estevarakorkeus (OCH);

| 2) | taulukosta 1 saatu alin kiertolähestymiskorkeus; tai |
| --- | --- |

2)

taulukosta 1 saatu alin kiertolähestymiskorkeus; tai

| 3) | edeltävän mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeus/minimilaskeutumiskorkeus (DH/MDH). |
| --- | --- |

3)

edeltävän mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeus/minimilaskeutumiskorkeus (DH/MDH).

| b) | Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä miniminäkyvyyden on oltava paras seuraavista:






  1) | kyseisen lentokoneluokan kiertolähestymisnäkyvyys, jos sellainen on julkaistu; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä miniminäkyvyyden on oltava paras seuraavista:

1)

kyseisen lentokoneluokan kiertolähestymisnäkyvyys, jos sellainen on julkaistu; tai

| 2) | taulukosta 1 saatu miniminäkyvyys.

  Taulukko 1


  Eri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys | Lentokoneluokka |
| --- | --- | --- |
| A | B | C | D |
| MDH (jalkaa) | 400 | 500 | 600 | 700 |
| Miniminäkyvyys (m) | 1 500 | 1 600 | 2 400 | 3 600 ”; |

2)

taulukosta 1 saatu miniminäkyvyys.

Taulukko 1

Taulukko 1

Eri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys

Eri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys

Lentokoneluokka

A

B

C

D

MDH (jalkaa)

400

500

600

700

Miniminäkyvyys (m)

1 500

1 600

2 400

3 600 ”;

| e) | Korvataan NCC.OP.145 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Ennen lennon aloittamista ilma-aluksen päällikön on tutustuttava kaikkiin saatavilla oleviin säätietoihin, jotka ovat olennaisia suunnitellun lennon kannalta. Muualle kuin lähtöpaikan läheisyyteen suuntautuvan lennon ja jokaisen IFR-lennon valmisteluihin on kuuluttava






  1) | saatavilla olevien ajantasaisten sääsanomien ja -ennusteiden tarkastelu; ja |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Korvataan NCC.OP.145 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

Ennen lennon aloittamista ilma-aluksen päällikön on tutustuttava kaikkiin saatavilla oleviin säätietoihin, jotka ovat olennaisia suunnitellun lennon kannalta. Muualle kuin lähtöpaikan läheisyyteen suuntautuvan lennon ja jokaisen IFR-lennon valmisteluihin on kuuluttava

1)

saatavilla olevien ajantasaisten sääsanomien ja -ennusteiden tarkastelu; ja

| 2) | vaihtoehtoisten toimenpiteiden suunnittelu siltä varalta, ettei lentoa sääolosuhteiden vuoksi voida suorittaa loppuun suunnitelman mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

vaihtoehtoisten toimenpiteiden suunnittelu siltä varalta, ettei lentoa sääolosuhteiden vuoksi voida suorittaa loppuun suunnitelman mukaisesti.”

| f) | Lisätään NCC.OP.147 and NCC.OP.148 kohta seuraavasti:


  ”NCC.OP.147   Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – lentokoneet

  Lentopaikkaa ei saa määrittää määrävaralentopaikaksi, elleivät saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,






  a) | varalentopaikalla, jolla on käytettävissä mittarilähestyminen, jonka ratkaisukorkeus on alle 250 jalkaa:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Lisätään NCC.OP.147 and NCC.OP.148 kohta seuraavasti:

”NCC.OP.147   Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – lentokoneet

”NCC.OP.147

Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – lentokoneet

Lentopaikkaa ei saa määrittää määrävaralentopaikaksi, elleivät saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,

a)

varalentopaikalla, jolla on käytettävissä mittarilähestyminen, jonka ratkaisukorkeus on alle 250 jalkaa:

1)

pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja

| 2) | näkyvyys on vähintään parempi seuraavista: 1 500 metriä tai 800 metriä yli mittarilähestymisen RVR/VIS-minimin; tai |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on vähintään parempi seuraavista: 1 500 metriä tai 800 metriä yli mittarilähestymisen RVR/VIS-minimin; tai

| b) | varalentopaikalla, jolla mittarilähestymisessä käytettävä ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on 250 jalkaa tai yli:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 400 jalkaa mittarilähestymismenetelmässä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja |
| --- | --- | --- |

b)

varalentopaikalla, jolla mittarilähestymisessä käytettävä ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on 250 jalkaa tai yli:

1)

pilvikorkeus on vähintään 400 jalkaa mittarilähestymismenetelmässä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja

| 2) | näkyvyys on vähintään 3 000 m; tai |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on vähintään 3 000 m; tai

| c) | varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:






  1) | pilvikorkeus on vähintään korkeampi seuraavista: 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus; ja |
| --- | --- | --- |

c)

varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:

1)

pilvikorkeus on vähintään korkeampi seuraavista: 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus; ja

| 2) | näkyvyys on vähintään 5 000 m. |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on vähintään 5 000 m.

NCC.OP.148   Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – helikopterit

NCC.OP.148

Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – helikopterit

Lentotoiminnan harjoittaja saa valita lentopaikan määrävaralentopaikaksi vain, jos saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoittavat, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,

| a) | varalentopaikalla, jolla on käytössä mittarilähestymismenetelmä:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja |
| --- | --- | --- |

a)

varalentopaikalla, jolla on käytössä mittarilähestymismenetelmä:

1)

pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja

| 2) | näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä; tai |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä; tai

| b) | varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus – sen mukaan, kumpi näistä on suurempi; ja |
| --- | --- | --- |

b)

varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:

1)

pilvikorkeus on vähintään 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus – sen mukaan, kumpi näistä on suurempi; ja

| 2) | näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä.” |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä.”

| g) | Korvataan NCC.OP.150 kohdan a alakohta seuraavasti: (ei koske suomenkielistä toisintoa) |
| --- | --- |

g)

Korvataan NCC.OP.150 kohdan a alakohta seuraavasti: (ei koske suomenkielistä toisintoa)

| h) | Korvataan NCC.OP.180 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa VFR-lennon tai jatkaa sitä vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet reitillä ja aiotussa määräpaikassa vastaavat arvioituna käyttöaikana vähintään sovellettavia VFR-toimintaminimejä. |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan NCC.OP.180 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa VFR-lennon tai jatkaa sitä vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet reitillä ja aiotussa määräpaikassa vastaavat arvioituna käyttöaikana vähintään sovellettavia VFR-toimintaminimejä.

| b) | Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa IFR-lennon tai jatkaa sitä kohti suunniteltua määrälentopaikkaa vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet määrälentopaikalla tai ainakin yhdellä määrävaralentopaikalla täyttävät vähintään sovellettavat lentopaikan toimintaminimit arvioituna saapumisajankohtana.” |
| --- | --- |

b)

Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa IFR-lennon tai jatkaa sitä kohti suunniteltua määrälentopaikkaa vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet määrälentopaikalla tai ainakin yhdellä määrävaralentopaikalla täyttävät vähintään sovellettavat lentopaikan toimintaminimit arvioituna saapumisajankohtana.”

| i) | Korvataan NCC.OP.195 kohta seuraavasti:


  ”NCC.OP.195   Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

  Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että






  a) | lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä; ja |
| --- | --- | --- |

i)

Korvataan NCC.OP.195 kohta seuraavasti:

”NCC.OP.195   Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

”NCC.OP.195

Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että

a)

lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä; ja

| b) | valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:






  1) | toiminnassa olevat maalaitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:

1)

toiminnassa olevat maalaitteet;

| 2) | toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät; |
| --- | --- |

2)

toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät;

| 3) | ilma-aluksen suoritusarvot; |
| --- | --- |

3)

ilma-aluksen suoritusarvot;

| 4) | ohjaamomiehistön kelpoisuus.” |
| --- | --- |

4)

ohjaamomiehistön kelpoisuus.”

| j) | Korvataan NCC.OP.225 kohta seuraavasti:


  ”NCC.OP.225   Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

  Ennen lähestymisen aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että






  a) | lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai ylösvedon esteenä ottaen huomioon toimintakäsikirjassa olevat suoritusarvotiedot; ja |
| --- | --- | --- |

j)

Korvataan NCC.OP.225 kohta seuraavasti:

”NCC.OP.225   Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

”NCC.OP.225

Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

Ennen lähestymisen aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että

a)

lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai ylösvedon esteenä ottaen huomioon toimintakäsikirjassa olevat suoritusarvotiedot; ja

| b) | valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:






  1) | toiminnassa olevat maalaitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:

1)

toiminnassa olevat maalaitteet;

| 2) | toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät; |
| --- | --- |

2)

toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät;

| 3) | ilma-aluksen suoritusarvot; ja |
| --- | --- |

3)

ilma-aluksen suoritusarvot; ja

| 4) | ohjaamomiehistön kelpoisuus.” |
| --- | --- |

4)

ohjaamomiehistön kelpoisuus.”

| k) | Korvataan NCC.OP.230 kohta seuraavasti:
  ”NCC.OP.230   Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen







  a) | Jos ilmoitettu näkyvyys (VIS) tai määräävä kiitotienäkyvyys (RVR) laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa lentokoneilla jatkaa






  1) | sen pisteen ohi, jossa lentokone on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai |
| --- | --- | --- | --- |

k)

Korvataan NCC.OP.230 kohta seuraavasti:

”NCC.OP.230   Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen

NCC.OP.230

Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen

a)

Jos ilmoitettu näkyvyys (VIS) tai määräävä kiitotienäkyvyys (RVR) laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa lentokoneilla jatkaa

1)

sen pisteen ohi, jossa lentokone on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai

| 2) | loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa. |
| --- | --- |

2)

loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa.

| b) | Jos ilmoitettu kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä ja määräävä kiitotienäkyvyys laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa helikoptereilla jatkaa






  1) | sen pisteen ohi, jossa helikopteri on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Jos ilmoitettu kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä ja määräävä kiitotienäkyvyys laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa helikoptereilla jatkaa

1)

sen pisteen ohi, jossa helikopteri on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai

| 2) | loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa. |
| --- | --- |

2)

loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa.

| c) | Jos vaadittua näköyhteyttä ei saada, on suoritettava keskeytetty lähestyminen ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen. |
| --- | --- |

c)

Jos vaadittua näköyhteyttä ei saada, on suoritettava keskeytetty lähestyminen ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen.

| d) | Jos vaadittu näköyhteys ei säily DA/H:n tai MDA/H:n jälkeen, on viipymättä suoritettava ylösveto. |
| --- | --- |

d)

Jos vaadittu näköyhteys ei säily DA/H:n tai MDA/H:n jälkeen, on viipymättä suoritettava ylösveto.

| e) | Sen estämättä, mitä a alakohdassa säädetään, jos kiitotienäkyvyyttä ei ilmoiteta ja ilmoitettu näkyvyys (VIS) on sovellettavaa minimiä pienempi, mutta muunnettu meteorologinen näkyvyys (CMV) on yhtä hyvä tai parempi kuin sovellettava minimi, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka. |
| --- | --- |

e)

Sen estämättä, mitä a alakohdassa säädetään, jos kiitotienäkyvyyttä ei ilmoiteta ja ilmoitettu näkyvyys (VIS) on sovellettavaa minimiä pienempi, mutta muunnettu meteorologinen näkyvyys (CMV) on yhtä hyvä tai parempi kuin sovellettava minimi, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka.

| f) | Sen estämättä, mitä a ja b alakohdassa säädetään, jos aikomuksena ei ole laskeutua, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka. Keskeytetty lähestyminen on suoritettava ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen.” |
| --- | --- |

f)

Sen estämättä, mitä a ja b alakohdassa säädetään, jos aikomuksena ei ole laskeutua, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka. Keskeytetty lähestyminen on suoritettava ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen.”

| l) | Lisätään NCC.OP.235 kohta seuraavasti:


  ”NCC.OP.235   EFVS 200 -lentotoiminta







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan, joka aikoo harjoittaa EFVS 200 -lentotoimintaa operatiivisin hyvityksin ja ilman erityishyväksyntää, on varmistettava, että






  1) | ilma-alus on sertifioitu aiottua lentotoimintaa varten; |
| --- | --- | --- | --- |

l)

Lisätään NCC.OP.235 kohta seuraavasti:

”NCC.OP.235   EFVS 200 -lentotoiminta

”NCC.OP.235

EFVS 200 -lentotoiminta

a)

Lentotoiminnan harjoittajan, joka aikoo harjoittaa EFVS 200 -lentotoimintaa operatiivisin hyvityksin ja ilman erityishyväksyntää, on varmistettava, että

1)

ilma-alus on sertifioitu aiottua lentotoimintaa varten;

| 2) | käytetään ainoastaan EFVS-lentotoimintaan soveltuvia kiitoteitä, loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueita ja mittarilähestymismenetelmiä; |
| --- | --- |

2)

käytetään ainoastaan EFVS-lentotoimintaan soveltuvia kiitoteitä, loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueita ja mittarilähestymismenetelmiä;

| 3) | ohjaamomiehistön jäsenillä on pätevyys harjoittaa aiottua lentotoimintaa, ja ohjaamomiehistön jäsenille ja lennon valmisteluun osallistuvalle asiaankuuluvalle henkilöstölle on laadittu koulutus- ja tarkastuslento-ohjelma; |
| --- | --- |

3)

ohjaamomiehistön jäsenillä on pätevyys harjoittaa aiottua lentotoimintaa, ja ohjaamomiehistön jäsenille ja lennon valmisteluun osallistuvalle asiaankuuluvalle henkilöstölle on laadittu koulutus- ja tarkastuslento-ohjelma;

| 4) | toimintamenetelmät on laadittu; |
| --- | --- |

4)

toimintamenetelmät on laadittu;

| 5) | kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu minimivarusteluettelossa (MEL); |
| --- | --- |

5)

kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu minimivarusteluettelossa (MEL);

| 6) | kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu huolto-ohjelmassa; |
| --- | --- |

6)

kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu huolto-ohjelmassa;

| 7) | tehdään turvallisuusarvioinnit ja laaditaan suorituskykyindikaattorit lentotoiminnan turvallisuustason seurantaan; ja |
| --- | --- |

7)

tehdään turvallisuusarvioinnit ja laaditaan suorituskykyindikaattorit lentotoiminnan turvallisuustason seurantaan; ja

| 8) | lentopaikan toimintaminimeissä otetaan huomioon käytettävän järjestelmän suorituskyky. |
| --- | --- |

8)

lentopaikan toimintaminimeissä otetaan huomioon käytettävän järjestelmän suorituskyky.

| b) | Lentotoiminnan harjoittaja ei saa suorittaa EFVS 200 -lentotoimintaa huonon näkyvyyden lentotoiminnan yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittaja ei saa suorittaa EFVS 200 -lentotoimintaa huonon näkyvyyden lentotoiminnan yhteydessä.

| c) | Sen estämättä, mitä a alakohdan 1 alakohdassa säädetään, lentotoiminnan harjoittaja voi käyttää vähimmäiskriteerit täyttäviä EVS-järjestelmiä EFVS 200 -lentotoiminnan harjoittamiseen edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tämän.” |
| --- | --- |

c)

Sen estämättä, mitä a alakohdan 1 alakohdassa säädetään, lentotoiminnan harjoittaja voi käyttää vähimmäiskriteerit täyttäviä EVS-järjestelmiä EFVS 200 -lentotoiminnan harjoittamiseen edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tämän.”

| 7) | Muutetaan liite VII seuraavasti:






  a) | Lisätään NCO.OP.101 kohta seuraavasti:
  ”NCO.OP.101   Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset







  a) | Ilma-aluksen päällikön on tarkastettava korkeusmittarin asianmukainen toiminta ennen jokaista lähtöä. |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Muutetaan liite VII seuraavasti:

a)

Lisätään NCO.OP.101 kohta seuraavasti:

”NCO.OP.101   Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset

NCO.OP.101

Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset

a)

Ilma-aluksen päällikön on tarkastettava korkeusmittarin asianmukainen toiminta ennen jokaista lähtöä.

| b) | Ilma-aluksen päällikön on käytettävä lennon kaikissa vaiheissa asianmukaisia korkeusmittarin asetuksia, joissa otetaan tarvittaessa huomioon lentopaikan sijaintivaltion tai ilmatilan valtion määräämät menetelmät.” |
| --- | --- |

b)

Ilma-aluksen päällikön on käytettävä lennon kaikissa vaiheissa asianmukaisia korkeusmittarin asetuksia, joissa otetaan tarvittaessa huomioon lentopaikan sijaintivaltion tai ilmatilan valtion määräämät menetelmät.”

| b) | Poistetaan NCO.OP.105 kohta; |
| --- | --- |

b)

Poistetaan NCO.OP.105 kohta;

| c) | Korvataan NCO.OP.110, NCO.OP.111 ja NCO.OP.112 kohta seuraavasti:


  ”NCO.OP.110   Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneet ja helikopterit







  a) | Mittarilentosääntöjen (IFR) mukaisten lentojen osalta ilma-aluksen päällikön on laadittava lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, jota suunnitellaan käytettävän, jotta voidaan varmistaa ilma-aluksen etäisyys maastosta ja esteistä sekä vähentää näköyhteyden menettämisen riskiä mittarilähestymisen näkölentosegmentin aikana. |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan NCO.OP.110, NCO.OP.111 ja NCO.OP.112 kohta seuraavasti:

”NCO.OP.110   Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneet ja helikopterit

”NCO.OP.110

Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneet ja helikopterit

a)

Mittarilentosääntöjen (IFR) mukaisten lentojen osalta ilma-aluksen päällikön on laadittava lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, jota suunnitellaan käytettävän, jotta voidaan varmistaa ilma-aluksen etäisyys maastosta ja esteistä sekä vähentää näköyhteyden menettämisen riskiä mittarilähestymisen näkölentosegmentin aikana.

| b) | Lentopaikan toimintaminimeissä on tarvittaessa otettava huomioon seuraavat seikat:






  1) | ilma-aluksen tyyppi, suoritusarvot ja lento-ominaisuudet; |
| --- | --- | --- |

b)

Lentopaikan toimintaminimeissä on tarvittaessa otettava huomioon seuraavat seikat:

1)

ilma-aluksen tyyppi, suoritusarvot ja lento-ominaisuudet;

| 2) | ilma-aluksessa olevat laitteet, joita käytetään suunnistukseen, näköyhteyden saamiseen ja/tai lentoradan hallintaan lentoonlähdön, lähestymisen, laskun ja keskeytetyn lähestymisen aikana; |
| --- | --- |

2)

ilma-aluksessa olevat laitteet, joita käytetään suunnistukseen, näköyhteyden saamiseen ja/tai lentoradan hallintaan lentoonlähdön, lähestymisen, laskun ja keskeytetyn lähestymisen aikana;

| 3) | kaikki ilma-aluksen lentokäsikirjassa (AFM) mainitut ehdot tai rajoitukset; |
| --- | --- |

3)

kaikki ilma-aluksen lentokäsikirjassa (AFM) mainitut ehdot tai rajoitukset;

| 4) | niiden kiitoteiden / loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueiden mitat ja ominaisuudet, jotka voidaan valita käytettäviksi; |
| --- | --- |

4)

niiden kiitoteiden / loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueiden mitat ja ominaisuudet, jotka voidaan valita käytettäviksi;

| 5) | käytettävissä olevien visuaalisten ja muiden maalaitteiden ja infrastruktuurin riittävyys ja suorituskyky; |
| --- | --- |

5)

käytettävissä olevien visuaalisten ja muiden maalaitteiden ja infrastruktuurin riittävyys ja suorituskyky;

| 6) | estevarakorkeus merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (OCA/H) mittarilähestymismenetelmiä varten, jos määritetty; |
| --- | --- |

6)

estevarakorkeus merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (OCA/H) mittarilähestymismenetelmiä varten, jos määritetty;

| 7) | esteet nousuun käytettävillä alueilla ja estevarat; |
| --- | --- |

7)

esteet nousuun käytettävillä alueilla ja estevarat;

| 8) | ilma-aluksen päällikön pätevyys ja asianmukainen toimintakokemus; |
| --- | --- |

8)

ilma-aluksen päällikön pätevyys ja asianmukainen toimintakokemus;

| 9) | mittarilentomenetelmä (IAP), jos sellainen on laadittu; |
| --- | --- |

9)

mittarilentomenetelmä (IAP), jos sellainen on laadittu;

| 10) | lentopaikan ominaisuudet ja käytettävissä olevat lennonvarmistuspalvelut (ANS), jos sellaisia on; |
| --- | --- |

10)

lentopaikan ominaisuudet ja käytettävissä olevat lennonvarmistuspalvelut (ANS), jos sellaisia on;

| 11) | lentopaikan sijaintivaltion mahdollisesti julkaisemat minimit; |
| --- | --- |

11)

lentopaikan sijaintivaltion mahdollisesti julkaisemat minimit;

| 12) | huonon näkyvyyden lentotoiminnan (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan erityishyväksynnöissä määrätyt ehdot. |
| --- | --- |

12)

huonon näkyvyyden lentotoiminnan (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan erityishyväksynnöissä määrätyt ehdot.

NCO.OP.111   Lentopaikan toimintaminimit – 2D- ja 3D-lähestymiset

NCO.OP.111

Lentopaikan toimintaminimit – 2D- ja 3D-lähestymiset

| a) | Ratkaisukorkeus (DH), jota käytetään 3D-lähestymisessä tai 2D-lähestymisessä jatkuvan liu’un loppulähestymistekniikalla (CDFA), ei saa olla alempi kuin korkein seuraavista:






  1) | kyseisen ilma-alusluokan estevarakorkeus (OCH); |
| --- | --- | --- |

a)

Ratkaisukorkeus (DH), jota käytetään 3D-lähestymisessä tai 2D-lähestymisessä jatkuvan liu’un loppulähestymistekniikalla (CDFA), ei saa olla alempi kuin korkein seuraavista:

1)

kyseisen ilma-alusluokan estevarakorkeus (OCH);

| 2) | tarvittaessa julkaistu lähestymismenetelmän ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH); |
| --- | --- |

2)

tarvittaessa julkaistu lähestymismenetelmän ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH);

| 3) | taulukossa 1 määrätty järjestelmäminimi; |
| --- | --- |

3)

taulukossa 1 määrätty järjestelmäminimi;

| 4) | lentokäsikirjassa tai vastaavassa asiakirjassa määrätty vähimmäisratkaisukorkeus, jos sellainen on ilmoitettu. |
| --- | --- |

4)

lentokäsikirjassa tai vastaavassa asiakirjassa määrätty vähimmäisratkaisukorkeus, jos sellainen on ilmoitettu.

| b) | Lentokoneella suoritettavassa 2D-lähestymisessä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin korkein seuraavista:






  1) | kyseisen ilma-alusluokan estevarakorkeus (OCH); |
| --- | --- | --- |

b)

Lentokoneella suoritettavassa 2D-lähestymisessä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin korkein seuraavista:

1)

kyseisen ilma-alusluokan estevarakorkeus (OCH);

| 2) | julkaistu lähestymismenetelmän minimiratkaisukorkeus (MDH), jos on; |
| --- | --- |

2)

julkaistu lähestymismenetelmän minimiratkaisukorkeus (MDH), jos on;

| 3) | taulukossa 1 määrätty järjestelmäminimi; tai |
| --- | --- |

3)

taulukossa 1 määrätty järjestelmäminimi; tai

| 4) | lentokäsikirjassa määrätty pienin minimilaskeutumiskorkeus, jos sellainen on ilmoitettu.

  Taulukko 1


  Järjestelmäminimit







  Laite | Alin DH/MDH (jalkaa) |
| --- | --- | --- |
| ILS/MLS/GLS | 200 |
| GNSS/SBAS (LPV) | 200 |
| Tarkkuuslähestymistutka (PAR) | 200 |
| GNSS/SBAS (LP) | 250 |
| GNSS (LNAV) | 250 |
| GNSS/Baro-VNAV (LNAV/VNAV) | 250 |
| Helikopterin Point-in-Space-lähestyminen | 250 |
| LOC DME:llä tai ilman | 250 |
| SRA (päättyy 1⁄2 NM:n etäisyydelle) | 250 |
| SRA (päättyy 1 NM:n etäisyydelle) | 300 |
| SRA (päättyy 2 NM:n etäisyydelle) | 350 |
| VOR | 300 |
| VOR/DME | 250 |
| NDB | 350 |
| NDB/DME | 300 |
| VDF | 350 |

4)

lentokäsikirjassa määrätty pienin minimilaskeutumiskorkeus, jos sellainen on ilmoitettu.

Taulukko 1

Taulukko 1

Järjestelmäminimit

Järjestelmäminimit

Laite

Alin DH/MDH (jalkaa)

ILS/MLS/GLS

200

GNSS/SBAS (LPV)

200

Tarkkuuslähestymistutka (PAR)

200

GNSS/SBAS (LP)

250

GNSS (LNAV)

250

GNSS/Baro-VNAV (LNAV/VNAV)

250

Helikopterin Point-in-Space-lähestyminen

250

LOC DME:llä tai ilman

250

SRA (päättyy 1⁄2 NM:n etäisyydelle)

250

SRA (päättyy 1 NM:n etäisyydelle)

300

SRA (päättyy 2 NM:n etäisyydelle)

350

VOR

300

VOR/DME

250

NDB

350

NDB/DME

300

VDF

350

NCO.OP.112   Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneen kiertolähestyminen

NCO.OP.112

Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneen kiertolähestyminen

| a) | Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin se, joka seuraavista on korkein:






  1) | kyseisen lentokoneluokan julkaistu kiertolähestymisen estevarakorkeus (OCH); |
| --- | --- | --- |

a)

Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin se, joka seuraavista on korkein:

1)

kyseisen lentokoneluokan julkaistu kiertolähestymisen estevarakorkeus (OCH);

| 2) | taulukosta 1 saatu alin kiertolähestymiskorkeus; tai |
| --- | --- |

2)

taulukosta 1 saatu alin kiertolähestymiskorkeus; tai

| 3) | edeltävän mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeus/minimilaskeutumiskorkeus (DH/MDH). |
| --- | --- |

3)

edeltävän mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeus/minimilaskeutumiskorkeus (DH/MDH).

| b) | Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä miniminäkyvyyden on oltava paras seuraavista:






  1) | kyseisen lentokoneluokan kiertolähestymisnäkyvyys, jos sellainen on julkaistu; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä miniminäkyvyyden on oltava paras seuraavista:

1)

kyseisen lentokoneluokan kiertolähestymisnäkyvyys, jos sellainen on julkaistu; tai

| 2) | taulukosta 1 saatu miniminäkyvyys.

  Taulukko 1


  Eri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys | Lentokoneluokka |
| --- | --- | --- |
| A | B | C | D |
| MDH (jalkaa) | 400 | 500 | 600 | 700 |
| Miniminäkyvyys (m) | 1 500 | 1 500 | 2 400 | 3 600 ” |

2)

taulukosta 1 saatu miniminäkyvyys.

Taulukko 1

Taulukko 1

Eri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys

Eri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys

Lentokoneluokka

A

B

C

D

MDH (jalkaa)

400

500

600

700

Miniminäkyvyys (m)

1 500

1 500

2 400

3 600 ”

| d) | Korvataan NCO.OP.135 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Ennen lennon aloittamista ilma-aluksen päällikön on tutustuttava kaikkiin saatavilla oleviin säätietoihin, jotka ovat olennaisia aiotun lennon kannalta. Muualle kuin lähtöpaikan läheisyyteen suuntautuvan lennon ja jokaisen IFR-lennon valmisteluihin on kuuluttava






  1) | saatavilla olevien ajantasaisten sääsanomien ja -ennusteiden tarkastelu; ja |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korvataan NCO.OP.135 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

Ennen lennon aloittamista ilma-aluksen päällikön on tutustuttava kaikkiin saatavilla oleviin säätietoihin, jotka ovat olennaisia aiotun lennon kannalta. Muualle kuin lähtöpaikan läheisyyteen suuntautuvan lennon ja jokaisen IFR-lennon valmisteluihin on kuuluttava

1)

saatavilla olevien ajantasaisten sääsanomien ja -ennusteiden tarkastelu; ja

| 2) | vaihtoehtoisten toimenpiteiden suunnittelu siltä varalta, ettei lentoa sääolosuhteiden vuoksi voida suorittaa loppuun suunnitelman mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

vaihtoehtoisten toimenpiteiden suunnittelu siltä varalta, ettei lentoa sääolosuhteiden vuoksi voida suorittaa loppuun suunnitelman mukaisesti.”

| e) | Korvataan NCO.OP.140, NCO.OP.141 ja NCO.OP.142 kohta seuraavasti:


  ”NCO.OP.140   Määrävaralentopaikat – lentokoneet

  Ilma-aluksen päällikön on määritettävä IFR-lennolle lentosuunnitelmassa ainakin yksi määrävaralentopaikka, elleivät määräpaikkaa koskevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi, pilvikorkeus on vähintään 1 000 jalkaa käytettävissä olevan mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeuden (DH) tai minimilaskeutumiskorkeuden (MDH) yläpuolella ja näkyvyys on vähintään 5 000 metriä.

  NCO.OP.141   Määrävaralentopaikat – helikopterit

  Ilma-aluksen päällikön on määritettävä IFR-lennolle lentosuunnitelmassa ainakin yksi määrävaralentopaikka, elleivät määräpaikkaa koskevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi, pilvikorkeus on vähintään 1 000 jalkaa käytettävissä olevan mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeuden (DH) tai minimilaskeutumiskorkeuden (MDH) yläpuolella ja näkyvyys on vähintään 3 000 metriä.

  NCO.OP.142   Määrävaralentopaikat – mittarilähestymiset

  Ilma-aluksen päällikkö saa valita lentopaikan määrävaralentopaikaksi vain, jos






  a) | joko määrälentopaikalla tai määrävaralentopaikalla on käytettävissä mittarilähestymismenetelmä, joka ei perustu GNSS-järjestelmään, tai |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan NCO.OP.140, NCO.OP.141 ja NCO.OP.142 kohta seuraavasti:

”NCO.OP.140   Määrävaralentopaikat – lentokoneet

”NCO.OP.140

Määrävaralentopaikat – lentokoneet

Ilma-aluksen päällikön on määritettävä IFR-lennolle lentosuunnitelmassa ainakin yksi määrävaralentopaikka, elleivät määräpaikkaa koskevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi, pilvikorkeus on vähintään 1 000 jalkaa käytettävissä olevan mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeuden (DH) tai minimilaskeutumiskorkeuden (MDH) yläpuolella ja näkyvyys on vähintään 5 000 metriä.

NCO.OP.141   Määrävaralentopaikat – helikopterit

NCO.OP.141

Määrävaralentopaikat – helikopterit

Ilma-aluksen päällikön on määritettävä IFR-lennolle lentosuunnitelmassa ainakin yksi määrävaralentopaikka, elleivät määräpaikkaa koskevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi, pilvikorkeus on vähintään 1 000 jalkaa käytettävissä olevan mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeuden (DH) tai minimilaskeutumiskorkeuden (MDH) yläpuolella ja näkyvyys on vähintään 3 000 metriä.

NCO.OP.142   Määrävaralentopaikat – mittarilähestymiset

NCO.OP.142

Määrävaralentopaikat – mittarilähestymiset

Ilma-aluksen päällikkö saa valita lentopaikan määrävaralentopaikaksi vain, jos

a)

joko määrälentopaikalla tai määrävaralentopaikalla on käytettävissä mittarilähestymismenetelmä, joka ei perustu GNSS-järjestelmään, tai

| b) | seuraavat edellytykset täyttyvät:






  1) | ilma-aluksen GNSS-laitteistossa on SBAS-valmius; |
| --- | --- | --- |

b)

seuraavat edellytykset täyttyvät:

1)

ilma-aluksen GNSS-laitteistossa on SBAS-valmius;

| 2) | määrälentopaikka, mahdollinen määrävaralentopaikka ja niiden välinen reitti ovat SBAS-palvelualueella; |
| --- | --- |

2)

määrälentopaikka, mahdollinen määrävaralentopaikka ja niiden välinen reitti ovat SBAS-palvelualueella;

| 3) | ABAS-järjestelmän ennakoidaan olevan käytettävissä, jos SBAS-järjestelmä ei odottamatta ole käytettävissä; |
| --- | --- |

3)

ABAS-järjestelmän ennakoidaan olevan käytettävissä, jos SBAS-järjestelmä ei odottamatta ole käytettävissä;

| 4) | valitaan mittarilähestymismenetelmä (joko määrä- tai määrävaralentopaikalla), joka ei ole riippuvainen SBAS-järjestelmän käytettävyydestä; |
| --- | --- |

4)

valitaan mittarilähestymismenetelmä (joko määrä- tai määrävaralentopaikalla), joka ei ole riippuvainen SBAS-järjestelmän käytettävyydestä;

| 5) | asianmukainen varajärjestely mahdollistaa lennon turvallisen suorittamisen, jos GNSS-järjestelmä ei ole käytettävissä.” |
| --- | --- |

5)

asianmukainen varajärjestely mahdollistaa lennon turvallisen suorittamisen, jos GNSS-järjestelmä ei ole käytettävissä.”

| f) | Lisätään NCO.OP.143 and NCO.OP.144 kohta seuraavasti:


  ”NCO.OP.143   Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – lentokoneet

  Lentopaikkaa ei saa määrittää määrävaralentopaikaksi, elleivät saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,






  a) | varalentopaikalla, jolla on käytettävissä mittarilähestyminen, jonka ratkaisukorkeus on alle 250 jalkaa:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Lisätään NCO.OP.143 and NCO.OP.144 kohta seuraavasti:

”NCO.OP.143   Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – lentokoneet

”NCO.OP.143

Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – lentokoneet

Lentopaikkaa ei saa määrittää määrävaralentopaikaksi, elleivät saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,

a)

varalentopaikalla, jolla on käytettävissä mittarilähestyminen, jonka ratkaisukorkeus on alle 250 jalkaa:

1)

pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja

| 2) | näkyvyys on vähintään 1 500 metriä; tai |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on vähintään 1 500 metriä; tai

| b) | varalentopaikalla, jolla mittarilähestymisessä käytettävä ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on 250 jalkaa tai yli:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 400 jalkaa mittarilähestymismenetelmässä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja |
| --- | --- | --- |

b)

varalentopaikalla, jolla mittarilähestymisessä käytettävä ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on 250 jalkaa tai yli:

1)

pilvikorkeus on vähintään 400 jalkaa mittarilähestymismenetelmässä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja

| 2) | näkyvyys on vähintään 3 000 m; tai |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on vähintään 3 000 m; tai

| c) | varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:






  1) | pilvikorkeus on vähintään korkeampi seuraavista: 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus; ja |
| --- | --- | --- |

c)

varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:

1)

pilvikorkeus on vähintään korkeampi seuraavista: 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus; ja

| 2) | näkyvyys on vähintään 5 000 metriä. |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on vähintään 5 000 metriä.

NCO.OP.144   Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – helikopterit

NCO.OP.144

Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – helikopterit

Lentopaikkaa ei saa määrittää määrävaralentopaikaksi, elleivät saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,

| a) | varalentopaikalla, jolla on käytössä mittarilähestymismenetelmä:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja |
| --- | --- | --- |

a)

varalentopaikalla, jolla on käytössä mittarilähestymismenetelmä:

1)

pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja

| 2) | näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä; tai |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä; tai

| b) | varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:






  1) | pilvikorkeus on vähintään korkeampi seuraavista: 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus; ja |
| --- | --- | --- |

b)

varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:

1)

pilvikorkeus on vähintään korkeampi seuraavista: 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus; ja

| 2) | näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä.” |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä.”

| g) | Korvataan NCO.OP.160 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa VFR-lennon tai jatkaa sitä vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet reitillä ja aiotussa määräpaikassa vastaavat arvioituna käyttöaikana vähintään sovellettavia VFR-toimintaminimejä. |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan NCO.OP.160 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa VFR-lennon tai jatkaa sitä vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet reitillä ja aiotussa määräpaikassa vastaavat arvioituna käyttöaikana vähintään sovellettavia VFR-toimintaminimejä.

| b) | Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa IFR-lennon tai jatkaa sitä kohti suunniteltua määrälentopaikkaa vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet määrälentopaikalla tai ainakin yhdellä määrävaralentopaikalla vastaavat arvioituna saapumisajankohtana vähintään sovellettavia lentopaikan toimintaminimejä.” |
| --- | --- |

b)

Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa IFR-lennon tai jatkaa sitä kohti suunniteltua määrälentopaikkaa vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet määrälentopaikalla tai ainakin yhdellä määrävaralentopaikalla vastaavat arvioituna saapumisajankohtana vähintään sovellettavia lentopaikan toimintaminimejä.”

| h) | Korvataan NCO.OP.175 kohta seuraavasti:


  ”NCO.OP.175   Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

  Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että






  a) | lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat käytettävissä olevien tietojen mukaan sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä; ja |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan NCO.OP.175 kohta seuraavasti:

”NCO.OP.175   Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

”NCO.OP.175

Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että

a)

lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat käytettävissä olevien tietojen mukaan sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä; ja

| b) | valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:






  1) | toiminnassa olevat maalaitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:

1)

toiminnassa olevat maalaitteet;

| 2) | toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät; |
| --- | --- |

2)

toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät;

| 3) | ilma-aluksen suoritusarvot; |
| --- | --- |

3)

ilma-aluksen suoritusarvot;

| 4) | ohjaamomiehistön kelpoisuus.” |
| --- | --- |

4)

ohjaamomiehistön kelpoisuus.”

| i) | Korvataan NCO.OP.205 ja NCO.OP.206 kohta seuraavasti:


  ”NCO.OP.205   Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet

  Ennen lähestymisen ja laskun aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että






  a) | lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien kunto ovat käytettävissä olevien tietojen mukaan sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai keskeytetyn lähestymisen esteenä; ja |
| --- | --- | --- |

i)

Korvataan NCO.OP.205 ja NCO.OP.206 kohta seuraavasti:

”NCO.OP.205   Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet

”NCO.OP.205

Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet

Ennen lähestymisen ja laskun aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että

a)

lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien kunto ovat käytettävissä olevien tietojen mukaan sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai keskeytetyn lähestymisen esteenä; ja

| b) | valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:






  1) | toiminnassa olevat maalaitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:

1)

toiminnassa olevat maalaitteet;

| 2) | toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät; |
| --- | --- |

2)

toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät;

| 3) | ilma-aluksen suoritusarvot; ja |
| --- | --- |

3)

ilma-aluksen suoritusarvot; ja

| 4) | ohjaamomiehistön kelpoisuus. |
| --- | --- |

4)

ohjaamomiehistön kelpoisuus.

NCO.OP.206   Lähestymis- ja laskuolosuhteet – helikopterit

NCO.OP.206

Lähestymis- ja laskuolosuhteet – helikopterit

Ennen lähestymisen ja laskun aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että

| a) | lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet sekä käytettäväksi aiotun loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat käytettävissä olevien tietojen mukaan sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai keskeytetyn lähestymisen esteenä; ja |
| --- | --- |

a)

lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet sekä käytettäväksi aiotun loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat käytettävissä olevien tietojen mukaan sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai keskeytetyn lähestymisen esteenä; ja

| b) | valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:






  1) | toiminnassa olevat maalaitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:

1)

toiminnassa olevat maalaitteet;

| 2) | toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät; |
| --- | --- |

2)

toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät;

| 3) | ilma-aluksen suoritusarvot; |
| --- | --- |

3)

ilma-aluksen suoritusarvot;

| 4) | ohjaamomiehistön kelpoisuus.” |
| --- | --- |

4)

ohjaamomiehistön kelpoisuus.”

| j) | Korvataan NCO.OP.210 kohta seuraavasti:


  ”NCO.OP.210   Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen – lentokoneet ja helikopterit







  a) | Jos laskuun käytettävän kiitotien määräävä kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä (tai mikä tahansa SPA.LVO kohdan mukaisen hyväksynnän mukaisesti määritetty alempi arvo), mittarilähestymistä ei saa jatkaa






  1) | sen pisteen ohi, jossa ilma-alus on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Korvataan NCO.OP.210 kohta seuraavasti:

”NCO.OP.210   Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen – lentokoneet ja helikopterit

”NCO.OP.210

Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen – lentokoneet ja helikopterit

a)

Jos laskuun käytettävän kiitotien määräävä kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä (tai mikä tahansa SPA.LVO kohdan mukaisen hyväksynnän mukaisesti määritetty alempi arvo), mittarilähestymistä ei saa jatkaa

1)

sen pisteen ohi, jossa ilma-alus on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai

| 2) | loppulähestymissegmenttiin, jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa. |
| --- | --- |

2)

loppulähestymissegmenttiin, jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa.

| b) | Jos vaadittua näköyhteyttä ei saada, on suoritettava keskeytetty lähestyminen ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen. |
| --- | --- |

b)

Jos vaadittua näköyhteyttä ei saada, on suoritettava keskeytetty lähestyminen ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen.

| c) | Jos vaadittu näköyhteys ei säily DA/H:n tai MDA/H:n jälkeen, on viipymättä suoritettava ylösveto.” |
| --- | --- |

c)

Jos vaadittu näköyhteys ei säily DA/H:n tai MDA/H:n jälkeen, on viipymättä suoritettava ylösveto.”

| 8) | Muutetaan liite VIII seuraavasti:






  a) | Lisätään SPO.OP.101 kohta seuraavasti:
  ”SPO.OP.101   Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät korkeusmittarin tarkistukseen ennen jokaista lähtöä. |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Muutetaan liite VIII seuraavasti:

a)

Lisätään SPO.OP.101 kohta seuraavasti:

”SPO.OP.101   Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset

SPO.OP.101

Korkeusmittarin tarkistus ja asetukset

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät korkeusmittarin tarkistukseen ennen jokaista lähtöä.

| b) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lennon kaikkia vaiheita varten korkeusmittarin asetuksia koskevat menetelmät, joissa otetaan tarvittaessa huomioon lentopaikan sijaintivaltion tai ilmatilan valtion laatimat menetelmät.” |
| --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lennon kaikkia vaiheita varten korkeusmittarin asetuksia koskevat menetelmät, joissa otetaan tarvittaessa huomioon lentopaikan sijaintivaltion tai ilmatilan valtion laatimat menetelmät.”

| b) | Korvataan SPO.OP.110 kohta seuraavasti:
  ”SPO.OP.110   Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneet ja helikopterit







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, jota suunnitellaan käytettävän, jotta voidaan varmistaa ilma-aluksen etäisyys maastosta ja esteistä sekä vähentää näköyhteyden menettämisen riskiä mittarilähestymisen näkölentosegmentin aikana. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan SPO.OP.110 kohta seuraavasti:

”SPO.OP.110   Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneet ja helikopterit

SPO.OP.110

Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneet ja helikopterit

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, jota suunnitellaan käytettävän, jotta voidaan varmistaa ilma-aluksen etäisyys maastosta ja esteistä sekä vähentää näköyhteyden menettämisen riskiä mittarilähestymisen näkölentosegmentin aikana.

| b) | Lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käytettävässä menetelmässä on otettava huomioon seuraavat tekijät:






  1) | ilma-aluksen tyyppi, suoritusarvot ja lento-ominaisuudet; |
| --- | --- | --- |

b)

Lentopaikan toimintaminimien määrittämiseen käytettävässä menetelmässä on otettava huomioon seuraavat tekijät:

1)

ilma-aluksen tyyppi, suoritusarvot ja lento-ominaisuudet;

| 2) | ilma-aluksessa olevat laitteet, joita käytetään suunnistukseen, näköyhteyden saamiseen ja/tai lentoradan hallintaan lentoonlähdön, lähestymisen, laskun ja keskeytetyn lähestymisen aikana; |
| --- | --- |

2)

ilma-aluksessa olevat laitteet, joita käytetään suunnistukseen, näköyhteyden saamiseen ja/tai lentoradan hallintaan lentoonlähdön, lähestymisen, laskun ja keskeytetyn lähestymisen aikana;

| 3) | kaikki ilma-aluksen lentokäsikirjassa (AFM) mainitut ehdot tai rajoitukset; |
| --- | --- |

3)

kaikki ilma-aluksen lentokäsikirjassa (AFM) mainitut ehdot tai rajoitukset;

| 4) | niiden kiitoteiden / loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueiden mitat ja ominaisuudet, jotka voidaan valita käytettäviksi; |
| --- | --- |

4)

niiden kiitoteiden / loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueiden mitat ja ominaisuudet, jotka voidaan valita käytettäviksi;

| 5) | käytettävissä olevien visuaalisten ja muiden maalaitteiden ja infrastruktuurin riittävyys ja suorituskyky; |
| --- | --- |

5)

käytettävissä olevien visuaalisten ja muiden maalaitteiden ja infrastruktuurin riittävyys ja suorituskyky;

| 6) | mittarilähestymismenetelmien estevarakorkeus merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (OCA/H); |
| --- | --- |

6)

mittarilähestymismenetelmien estevarakorkeus merenpinnasta/vertailutasosta mitattuna (OCA/H);

| 7) | esteet nousuun käytettävillä alueilla ja tarvittavat estevarat; |
| --- | --- |

7)

esteet nousuun käytettävillä alueilla ja tarvittavat estevarat;

| 8) | lentopaikan, mittarilähestymismenetelmän tai paikallisympäristön muut kuin standardiominaisuudet; |
| --- | --- |

8)

lentopaikan, mittarilähestymismenetelmän tai paikallisympäristön muut kuin standardiominaisuudet;

| 9) | ohjaamomiehistön kokoonpano, pätevyys ja kokemus; |
| --- | --- |

9)

ohjaamomiehistön kokoonpano, pätevyys ja kokemus;

| 10) | mittarilähestymismenetelmä (IAP); |
| --- | --- |

10)

mittarilähestymismenetelmä (IAP);

| 11) | lentopaikan ominaisuudet ja käytettävissä olevat lennonvarmistuspalvelut (ANS); |
| --- | --- |

11)

lentopaikan ominaisuudet ja käytettävissä olevat lennonvarmistuspalvelut (ANS);

| 12) | lentopaikan sijaintivaltion mahdollisesti julkaisemat minimit; |
| --- | --- |

12)

lentopaikan sijaintivaltion mahdollisesti julkaisemat minimit;

| 13) | huonon näkyvyyden lentotoiminnan (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan erityishyväksynnöissä määrätyt ehdot; ja |
| --- | --- |

13)

huonon näkyvyyden lentotoiminnan (LVO) tai operatiivisin hyvityksin harjoitettavan lentotoiminnan erityishyväksynnöissä määrätyt ehdot; ja

| 14) | lentotoiminnan harjoittajan asiaankuuluva operatiivinen kokemus. |
| --- | --- |

14)

lentotoiminnan harjoittajan asiaankuuluva operatiivinen kokemus.

| c) | Lentotoiminnan harjoittajan on esitettävä lentopaikan toimintaminimien määrittämisen menetelmä toimintakäsikirjassa.” |
| --- | --- |

c)

Lentotoiminnan harjoittajan on esitettävä lentopaikan toimintaminimien määrittämisen menetelmä toimintakäsikirjassa.”

| c) | Poistetaan SPO.OP.111 kohta; |
| --- | --- |

c)

Poistetaan SPO.OP.111 kohta;

| d) | Korvataan SPO.OP.112 kohta seuraavasti:


  ”SPO.OP.112   Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneen kiertolähestyminen







  a) | Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin se, joka seuraavista on korkein:






  1) | kyseisen lentokoneluokan julkaistu kiertolähestymisen estevarakorkeus (OCH); |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korvataan SPO.OP.112 kohta seuraavasti:

”SPO.OP.112   Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneen kiertolähestyminen

”SPO.OP.112

Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneen kiertolähestyminen

a)

Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin se, joka seuraavista on korkein:

1)

kyseisen lentokoneluokan julkaistu kiertolähestymisen estevarakorkeus (OCH);

| 2) | taulukosta 1 saatu alin kiertolähestymiskorkeus; tai |
| --- | --- |

2)

taulukosta 1 saatu alin kiertolähestymiskorkeus; tai

| 3) | edeltävän mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeus/minimilaskeutumiskorkeus (DH/MDH). |
| --- | --- |

3)

edeltävän mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeus/minimilaskeutumiskorkeus (DH/MDH).

| b) | Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä miniminäkyvyyden on oltava paras seuraavista:






  1) | kyseisen lentokoneluokan kiertolähestymisnäkyvyys, jos sellainen on julkaistu; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Lentokoneella suoritettavassa kiertolähestymismenetelmässä miniminäkyvyyden on oltava paras seuraavista:

1)

kyseisen lentokoneluokan kiertolähestymisnäkyvyys, jos sellainen on julkaistu; tai

| 2) | taulukosta 1 saatu miniminäkyvyys.

  Taulukko 1


  Eri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys | Lentokoneluokka |
| --- | --- | --- |
| A | B | C | D |
| MDH (jalkaa) | 400 | 500 | 600 | 700 |
| Miniminäkyvyys (m) | 1 500 | 1 600 | 2 400 | 3 600 ” |

2)

taulukosta 1 saatu miniminäkyvyys.

Taulukko 1

Taulukko 1

Eri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys

Eri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys

Lentokoneluokka

A

B

C

D

MDH (jalkaa)

400

500

600

700

Miniminäkyvyys (m)

1 500

1 600

2 400

3 600 ”

| e) | Korvataan SPO.OP.140 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Ennen lennon aloittamista ilma-aluksen päällikön on tutustuttava kaikkiin saatavilla oleviin säätietoihin, jotka ovat olennaisia aiotun lennon kannalta. Muualle kuin lähtöpaikan läheisyyteen suuntautuvan lennon ja jokaisen IFR-lennon valmisteluihin on kuuluttava






  1) | saatavilla olevien ajantasaisten sääsanomien ja -ennusteiden tarkastelu; ja |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Korvataan SPO.OP.140 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

Ennen lennon aloittamista ilma-aluksen päällikön on tutustuttava kaikkiin saatavilla oleviin säätietoihin, jotka ovat olennaisia aiotun lennon kannalta. Muualle kuin lähtöpaikan läheisyyteen suuntautuvan lennon ja jokaisen IFR-lennon valmisteluihin on kuuluttava

1)

saatavilla olevien ajantasaisten sääsanomien ja -ennusteiden tarkastelu; ja

| 2) | vaihtoehtoisten toimenpiteiden suunnittelu siltä varalta, ettei lentoa sääolosuhteiden vuoksi voida suorittaa loppuun suunnitelman mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

vaihtoehtoisten toimenpiteiden suunnittelu siltä varalta, ettei lentoa sääolosuhteiden vuoksi voida suorittaa loppuun suunnitelman mukaisesti.”

| f) | Lisätään SPO.OP.143 and SPO.OP.144 kohta seuraavasti:


  ”SPO.OP.143   Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – lentokoneet

  Lentopaikkaa ei saa määrittää määrävaralentopaikaksi, elleivät saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,






  a) | varalentopaikalla, jolla on käytettävissä mittarilähestyminen, jonka ratkaisukorkeus on alle 250 jalkaa:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Lisätään SPO.OP.143 and SPO.OP.144 kohta seuraavasti:

”SPO.OP.143   Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – lentokoneet

”SPO.OP.143

Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – lentokoneet

Lentopaikkaa ei saa määrittää määrävaralentopaikaksi, elleivät saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoita, että ajanjaksona, joka alkaa tunti ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen tai alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,

a)

varalentopaikalla, jolla on käytettävissä mittarilähestyminen, jonka ratkaisukorkeus on alle 250 jalkaa:

1)

pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja

| 2) | näkyvyys on vähintään parempi seuraavista: 1 500 metriä tai 800 metriä yli mittarilähestymisen RVR/VIS-minimin; tai |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on vähintään parempi seuraavista: 1 500 metriä tai 800 metriä yli mittarilähestymisen RVR/VIS-minimin; tai

| b) | varalentopaikalla, jolla mittarilähestymisessä käytettävä ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on 250 jalkaa tai yli:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 400 jalkaa mittarilähestymismenetelmässä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja |
| --- | --- | --- |

b)

varalentopaikalla, jolla mittarilähestymisessä käytettävä ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on 250 jalkaa tai yli:

1)

pilvikorkeus on vähintään 400 jalkaa mittarilähestymismenetelmässä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja

| 2) | näkyvyys on vähintään 3 000 m; tai |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on vähintään 3 000 m; tai

| c) | varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:






  1) | pilvikorkeus on vähintään korkeampi seuraavista: 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus; ja |
| --- | --- | --- |

c)

varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:

1)

pilvikorkeus on vähintään korkeampi seuraavista: 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus; ja

| 2) | näkyvyys on vähintään 5 000 m. |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on vähintään 5 000 m.

SPO.OP.144   Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – helikopterit

SPO.OP.144

Määrävaralentopaikkojen suunnitteluminimit – helikopterit

Lentotoiminnan harjoittaja saa valita lentopaikan määrävaralentopaikaksi vain, jos saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoittavat, että ajanjaksona, joka alkaa tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen, tai ajanjaksona, joka alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,

| a) | varalentopaikalla, jolla on käytössä mittarilähestymismenetelmä:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja |
| --- | --- | --- |

a)

varalentopaikalla, jolla on käytössä mittarilähestymismenetelmä:

1)

pilvikorkeus on vähintään 200 jalkaa mittarilähestymisessä käytettävää ratkaisukorkeutta (DH) tai minimilaskeutumiskorkeutta (MDH) korkeampi; ja

| 2) | näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä; tai |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä; tai

| b) | varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:






  1) | pilvikorkeus on vähintään 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus sen mukaan, kumpi näistä on suurempi; ja |
| --- | --- | --- |

b)

varalentopaikalla, jolla ei ole käytössä mittarilähestymismenetelmää:

1)

pilvikorkeus on vähintään 2 000 jalkaa tai turvallinen IFR-minimikorkeus sen mukaan, kumpi näistä on suurempi; ja

| 2) | näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä.” |
| --- | --- |

2)

näkyvyys on päivällä vähintään 1 500 metriä tai yöllä vähintään 3 000 metriä.”

| g) | Korvataan SPO.OP.145 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Ilma-aluksen päällikön on määritettävä IFR-lennolle lentosuunnitelmassa ainakin yksi sääolosuhteiltaan hyväksyttävä lähtövaralentopaikka, jos lähtölentopaikan sääolosuhteet ovat sovellettavien lentopaikan toimintaminimien tasolla tai niiden alapuolella tai jos lähtölentopaikalle ei voida palata muista syistä.” |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan SPO.OP.145 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Ilma-aluksen päällikön on määritettävä IFR-lennolle lentosuunnitelmassa ainakin yksi sääolosuhteiltaan hyväksyttävä lähtövaralentopaikka, jos lähtölentopaikan sääolosuhteet ovat sovellettavien lentopaikan toimintaminimien tasolla tai niiden alapuolella tai jos lähtölentopaikalle ei voida palata muista syistä.”

| h) | Korvataan SPO.OP.170 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa VFR-lennon tai jatkaa sitä vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet reitillä ja aiotussa määräpaikassa vastaavat arvioituna käyttöaikana vähintään sovellettavia VFR-toimintaminimejä. |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan SPO.OP.170 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa VFR-lennon tai jatkaa sitä vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet reitillä ja aiotussa määräpaikassa vastaavat arvioituna käyttöaikana vähintään sovellettavia VFR-toimintaminimejä.

| b) | Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa IFR-lennon tai jatkaa sitä kohti suunniteltua määrälentopaikkaa vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet määrälentopaikalla tai ainakin yhdellä määrävaralentopaikalla vastaavat arvioituna saapumisajankohtana vähintään sovellettavia lentopaikan toimintaminimejä.” |
| --- | --- |

b)

Ilma-aluksen päällikkö saa aloittaa IFR-lennon tai jatkaa sitä kohti suunniteltua määrälentopaikkaa vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet määrälentopaikalla tai ainakin yhdellä määrävaralentopaikalla vastaavat arvioituna saapumisajankohtana vähintään sovellettavia lentopaikan toimintaminimejä.”

| i) | Korvataan SPO.OP.180 kohta seuraavasti:


  ”SPO.OP.180   Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

  Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että






  a) | lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä; ja |
| --- | --- | --- |

i)

Korvataan SPO.OP.180 kohta seuraavasti:

”SPO.OP.180   Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

”SPO.OP.180

Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

Ennen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että

a)

lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä; ja

| b) | valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:






  1) | toiminnassa olevat maalaitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:

1)

toiminnassa olevat maalaitteet;

| 2) | toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät; |
| --- | --- |

2)

toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät;

| 3) | ilma-aluksen suoritusarvot; |
| --- | --- |

3)

ilma-aluksen suoritusarvot;

| 4) | ohjaamomiehistön kelpoisuus.” |
| --- | --- |

4)

ohjaamomiehistön kelpoisuus.”

| j) | Korvataan SPO.OP.210 kohta seuraavasti:


  ”SPO.OP.210   Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

  Ennen lähestymisen aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että






  a) | lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai ylösvedon esteenä ottaen huomioon toimintakäsikirjassa olevat suoritusarvotiedot; ja |
| --- | --- | --- |

j)

Korvataan SPO.OP.210 kohta seuraavasti:

”SPO.OP.210   Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

”SPO.OP.210

Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit

Ennen lähestymisen aloittamista ilma-aluksen päällikön on oltava vakuuttunut siitä, että

a)

lento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lähestymisen, laskun tai ylösvedon esteenä ottaen huomioon toimintakäsikirjassa olevat suoritusarvotiedot; ja

| b) | valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:






  1) | toiminnassa olevat maalaitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

valitut lentopaikan toimintaminimit soveltuvat kaikkiin seuraaviin:

1)

toiminnassa olevat maalaitteet;

| 2) | toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät; |
| --- | --- |

2)

toiminnassa olevat ilma-aluksen järjestelmät;

| 3) | ilma-aluksen suoritusarvot; |
| --- | --- |

3)

ilma-aluksen suoritusarvot;

| 4) | ohjaamomiehistön kelpoisuus.” |
| --- | --- |

4)

ohjaamomiehistön kelpoisuus.”

| k) | Korvataan SPO.OP.215 kohta seuraavasti:


  ”SPO.OP.215   Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen







  a) | Jos ilmoitettu näkyvyys (VIS) tai määräävä kiitotienäkyvyys (RVR) laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa lentokoneilla jatkaa






  1) | sen pisteen ohi, jossa lentokone on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai |
| --- | --- | --- | --- |

k)

Korvataan SPO.OP.215 kohta seuraavasti:

”SPO.OP.215   Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen

”SPO.OP.215

Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen

a)

Jos ilmoitettu näkyvyys (VIS) tai määräävä kiitotienäkyvyys (RVR) laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa lentokoneilla jatkaa

1)

sen pisteen ohi, jossa lentokone on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai

| 2) | loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa. |
| --- | --- |

2)

loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa.

| b) | Jos ilmoitettu kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä ja määräävä kiitotienäkyvyys laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa helikoptereilla jatkaa






  1) | sen pisteen ohi, jossa helikopteri on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Jos ilmoitettu kiitotienäkyvyys on alle 550 metriä ja määräävä kiitotienäkyvyys laskuun käytettävällä kiitotiellä on alle sovellettavan minimin, mittarilähestymistä ei saa helikoptereilla jatkaa

1)

sen pisteen ohi, jossa helikopteri on 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta; tai

| 2) | loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa. |
| --- | --- |

2)

loppulähestymissegmenttiin (FAS), jos ratkaisukorkeus (DH) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDH) on yli 1 000 jalkaa.

| c) | Jos vaadittua näköyhteyttä ei saada, on suoritettava keskeytetty lähestyminen ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen. |
| --- | --- |

c)

Jos vaadittua näköyhteyttä ei saada, on suoritettava keskeytetty lähestyminen ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen.

| d) | Jos vaadittu näköyhteys ei säily DA/H:n tai MDA/H:n jälkeen, on viipymättä suoritettava ylösveto. |
| --- | --- |

d)

Jos vaadittu näköyhteys ei säily DA/H:n tai MDA/H:n jälkeen, on viipymättä suoritettava ylösveto.

| e) | Sen estämättä, mitä a alakohdassa säädetään, jos kiitotienäkyvyyttä ei ilmoiteta ja ilmoitettu näkyvyys (VIS) on pienempi, mutta muunnettu meteorologinen näkyvyys (CMV) on parempi kuin sovellettava minimi, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka. |
| --- | --- |

e)

Sen estämättä, mitä a alakohdassa säädetään, jos kiitotienäkyvyyttä ei ilmoiteta ja ilmoitettu näkyvyys (VIS) on pienempi, mutta muunnettu meteorologinen näkyvyys (CMV) on parempi kuin sovellettava minimi, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka.

| f) | Sen estämättä, mitä a ja b alakohdassa säädetään, jos aikomuksena ei ole laskeutua, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka. Keskeytetty lähestyminen on suoritettava ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen.” |
| --- | --- |

f)

Sen estämättä, mitä a ja b alakohdassa säädetään, jos aikomuksena ei ole laskeutua, mittarilähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) saakka. Keskeytetty lähestyminen on suoritettava ratkaisukorkeudesta (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeudesta (MDA/H) tai sitä ennen.”

| l) | Lisätään SPO.OP.235 kohta seuraavasti:


  ”SPO.OP.235   EFVS 200 -lentotoiminta







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan, joka aikoo harjoittaa EFVS 200 -lentotoimintaa operatiivisin hyvityksin ja ilman erityishyväksyntää, on varmistettava, että






  1) | ilma-alus on sertifioitu aiottua lentotoimintaa varten; |
| --- | --- | --- | --- |

l)

Lisätään SPO.OP.235 kohta seuraavasti:

”SPO.OP.235   EFVS 200 -lentotoiminta

”SPO.OP.235

EFVS 200 -lentotoiminta

a)

Lentotoiminnan harjoittajan, joka aikoo harjoittaa EFVS 200 -lentotoimintaa operatiivisin hyvityksin ja ilman erityishyväksyntää, on varmistettava, että

1)

ilma-alus on sertifioitu aiottua lentotoimintaa varten;

| 2) | käytetään ainoastaan EFVS-lentotoimintaan soveltuvia kiitoteitä, loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueita ja mittarilähestymismenetelmiä; |
| --- | --- |

2)

käytetään ainoastaan EFVS-lentotoimintaan soveltuvia kiitoteitä, loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueita ja mittarilähestymismenetelmiä;

| 3) | ohjaamomiehistöllä on pätevyys harjoittaa aiottua lentotoimintaa, ja ohjaamomiehistön jäsenille ja lennon valmisteluun osallistuvalle asiaankuuluvalle henkilöstölle on laadittu koulutus- ja tarkastuslento-ohjelma; |
| --- | --- |

3)

ohjaamomiehistöllä on pätevyys harjoittaa aiottua lentotoimintaa, ja ohjaamomiehistön jäsenille ja lennon valmisteluun osallistuvalle asiaankuuluvalle henkilöstölle on laadittu koulutus- ja tarkastuslento-ohjelma;

| 4) | toimintamenetelmät on laadittu; |
| --- | --- |

4)

toimintamenetelmät on laadittu;

| 5) | kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu minimivarusteluettelossa (MEL); |
| --- | --- |

5)

kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu minimivarusteluettelossa (MEL);

| 6) | kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu huolto-ohjelmassa; |
| --- | --- |

6)

kaikki asiaankuuluvat tiedot on dokumentoitu huolto-ohjelmassa;

| 7) | tehdään turvallisuusarvioinnit ja laaditaan suorituskykyindikaattorit lentotoiminnan turvallisuustason seurantaan; ja |
| --- | --- |

7)

tehdään turvallisuusarvioinnit ja laaditaan suorituskykyindikaattorit lentotoiminnan turvallisuustason seurantaan; ja

| 8) | lentopaikan toimintaminimeissä otetaan huomioon käytettävän järjestelmän suorituskyky. |
| --- | --- |

8)

lentopaikan toimintaminimeissä otetaan huomioon käytettävän järjestelmän suorituskyky.

| b) | Lentotoiminnan harjoittaja ei saa suorittaa EFVS 200 -lentotoimintaa huonon näkyvyyden lentotoiminnan yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittaja ei saa suorittaa EFVS 200 -lentotoimintaa huonon näkyvyyden lentotoiminnan yhteydessä.

| c) | Sen estämättä, mitä a alakohdan 1 alakohdassa säädetään, lentotoiminnan harjoittaja voi käyttää vähimmäiskriteerit täyttäviä EVS-järjestelmiä EFVS 200 -lentotoiminnan harjoittamiseen edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tämän.” |
| --- | --- |

c)

Sen estämättä, mitä a alakohdan 1 alakohdassa säädetään, lentotoiminnan harjoittaja voi käyttää vähimmäiskriteerit täyttäviä EVS-järjestelmiä EFVS 200 -lentotoiminnan harjoittamiseen edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tämän.”

---

(1)  Toimivaltaisen viranomaisen puhelinnumerot maatunnuksineen. Sähköpostiosoite ja faksinumero, jos sellainen on käytössä.

1

(2)  Vastaavan lentotoimintaluvan numero.

2

(3)  Lentotoiminnan harjoittajan rekisteröity nimi ja mahdollinen muu toiminimi. Merkitse toiminimen edelle lyhenne htn. (harjoittaa toimintaa nimellä).

3

(4)  Toimintaehtojen antamispäivämäärä (pp.kk.vvvv) ja toimivaltaisen viranomaisen edustajan allekirjoitus.

4

(5)  ICAOn standardin mukainen ilma-aluksen merkki, malli ja sarja tai pääsarja, jos sarjalle on annettu erillinen tunnus (esim. Boeing-737-3K2 tai Boeing-777-232).

5

(6)  Rekisteritunnukset luetellaan joko toimintaehdoissa tai toimintakäsikirjassa. Jälkimmäisessä tapauksessa toimintaehdoissa on viitattava kyseiseen toimintakäsikirjan sivuun. Jos kaikki erityishyväksynnät eivät koske tiettyä ilma-aluksen mallia, ilma-alusten rekisteritunnukset voidaan merkitä kyseisen erityishyväksynnän kohdalle huomautussarakkeeseen.

6

(7)  Tarkennettava muun lentotoiminnan laji (esim. kiireellinen lääkintälentotoiminta).

7

(8)  Hyväksytyn lentotoiminnan maantieteellinen alue (maantieteelliset koordinaatit tai tietyt reitit, lentotiedotusalue tai valtion tai alueen rajat).

8

(9)  Sovellettavat erityisrajoitukset (esim. vain VFR, vain päivällä jne.).

9

(10)  Kutakin hyväksyntää tai hyväksyntätyyppiä rajoittavat enimmäis- tai vähimmäisarvot (ja asianmukaiset kriteerit).

10

(11)  Lentoonlähdössä sallittu pienin RVR metreinä. Jos hyväksyntöjä on useita, jokainen hyväksyntä voidaan merkitä omalle rivilleen.

11

(12)  Tarkkuuslähestymisen kategoria: CAT II tai CAT III. Pienin kiitotienäkyvyys (RVR) ilmoitetaan metreinä ja ratkaisukorkeus (DH) jalkoina (ft). Yksi rivi jokaista lueteltavaa lähestymiskategoriaa kohti.

12

(13)  Sovellettava operatiivinen hyvitys: SA CAT I, SA CAT II, EFVS, jne. Pienin kiitotienäkyvyys (RVR) ilmoitetaan metreinä ja ratkaisukorkeus (DH) jalkoina (ft). Yksi rivi jokaista lueteltavaa hyvitystä kohti.

13

(14)  Kohtaan ”ei sovellu” (N/A) voidaan merkitä rasti vain, jos ilma-aluksen lakikorkeus on lentopinnan FL290 alapuolella.

14

(15)  ETOPS-rajoitukset koskevat tällä hetkellä vain kaksimoottorisia ilma-aluksia. Kohtaan ”ei sovellu” (N/A) voidaan merkitä rasti, jos ilma-alusmallissa on vähemmän tai enemmän kuin kaksi moottoria.

15

(16)  Kohdassa voidaan ilmoittaa myös suurin sallittu etäisyys lentopaikasta (meripeninkulmina) sekä moottorityyppi.

16

(17)  Suorituskykyyn perustuva navigointi (PBN): yksi rivi jokaista PBN-erityishyväksyntää kohti (esim. RNP AR APCH), ja rajoitukset luetellaan sarakkeessa ”Tarkennus” tai ”Huomautukset” tai molemmissa. Menetelmäkohtaiset RNP AR APCH -menetelmien erillishyväksynnät voidaan luetella toimintaehdoissa tai toimintakäsikirjassa. Jälkimmäisessä tapauksessa toimintaehdoissa on viitattava kyseiseen toimintakäsikirjan sivuun.

17

(18)  Täsmennetään, onko erityishyväksyntä rajattu tiettyihin kiitotien lähestymis-/lähtösuuntiin ja/tai lentopaikkoihin.

18

(19)  Merkitään kyseessä oleva runko-/moottoriyhdistelmä.

19

(20)  Hyväksyntä asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteessä V (osa CC) tarkoitetun matkustamomiehistön kelpoisuustodistuksen hakijoiden koulutuksen ja kokeiden järjestämistä varten.

20

(21)  Hyväksyntä asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteessä V (osa CC) tarkoitettujen matkustamomiehistön kelpoisuustodistusten myöntämistä varten.

21

(22)  Luettelo B-tyypin EFB-sovelluksista ja viittaukset EFB-laitteistoon (kannettaviin EFB-laitteisiin). Luettelo sisällytetään joko toimintaehtoihin tai toimintakäsikirjaan. Jälkimmäisessä tapauksessa toimintaehdoissa on viitattava kyseiseen toimintakäsikirjan sivuun.

22

(23)  Ilma-aluksen jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta vastaavan henkilön tai organisaation nimi ja viittaus säädökseen, jossa tätä vaaditaan, esimerkiksi komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteen I (osa M) luku G.

23

(24)  Tähän kohtaan voidaan merkitä muut hyväksynnät tai tiedot niin, että jokaista hyväksyntää kohti käytetään yksi rivi (tai yksi useita rivejä sisältävä kenttä), (esim. lyhyen laskumatkan toiminta, jyrkät lähestymiset, lyhennetty laskumatka, helikopterilennot yleishyödylliseen toimintaan käytettävillä lentoonlähtö- ja laskupaikoilla, helikopterilennot tiheästi asutun alueen ulkopuolella sijaitsevalla pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella, helikopteritoiminta ilman varmaa mahdollisuutta turvalliseen pakkolaskuun, toiminta tavallista suuremmalla kallistuskulmalla, suurin sallittu etäisyys riittävästä lentopaikasta toimittaessa kaksimoottorisilla lentokoneilla ilman ETOPS-hyväksyntää).

24

EASA 139 -lomake, versio 7”

(25)  Jos lomakkeessa ei ole tarpeeksi tilaa vaadittaville tiedoille, ne on esitettävä erillisessä liitteessä. Liite on päivättävä ja allekirjoitettava.

25

(26)  Valmistajan sarjanumero.

26

(27)  Jos ilma-alus on rekisteröity myös lentotoimintaluvan haltijalle, on ilmoitettava luvan haltijan lentotoimintaluvan numero.

27

(28)  Ilmaisulla ”lentotoiminnan laji(t)” tarkoitetaan kyseisellä ilma-aluksella harjoitettavan lentotoiminnan lajia, esimerkiksi muuta kuin kaupallista lentotoimintaa tai erityislentotoimintaa, kuten ilmakuvausta, mainoshinausta, uutislentoja, televisio- ja elokuvauslentoja, laskuvarjohyppytoimintaa ja huollon jälkeisiä koelentoja.

28

(29)  Jatkuvasta lentokelpoisuudesta vastaavan organisaation tiedoissa ilmoitetaan organisaation nimi, osoite ja hyväksyntänumero.

29

(30)

30

| a) | Minimivarusteluettelon (MEL) mukainen toiminta mahdollisesti viallisilla mittareilla, laitteilla tai toiminnoilla (ORO.MLR.105 kohdan b, f ja j alakohta, NCC.IDE.A.105, NCC.IDE.H.105, SPO.IDE.A.105 ja SPO.IDE.H.105 kohta). |
| --- | --- |

a)

Minimivarusteluettelon (MEL) mukainen toiminta mahdollisesti viallisilla mittareilla, laitteilla tai toiminnoilla (ORO.MLR.105 kohdan b, f ja j alakohta, NCC.IDE.A.105, NCC.IDE.H.105, SPO.IDE.A.105 ja SPO.IDE.H.105 kohta).

| b) | Toiminta, joka edellyttää ennakkolupaa tai -hyväksyntää, mukaan lukien kaikki seuraavat:






  — | erityislentotoiminnan osalta kolmannessa maassa rekisteröityjen ilma-alusten vuokraus miehistöineen ja ilman miehistöä (ORO.SPO.100 kohdan c alakohta); |
| --- | --- | --- |

b)

Toiminta, joka edellyttää ennakkolupaa tai -hyväksyntää, mukaan lukien kaikki seuraavat:

—

erityislentotoiminnan osalta kolmannessa maassa rekisteröityjen ilma-alusten vuokraus miehistöineen ja ilman miehistöä (ORO.SPO.100 kohdan c alakohta);

| — | suuririskinen kaupallinen erityislentotoiminta (ORO.SPO.110 kohta); |
| --- | --- |

—

suuririskinen kaupallinen erityislentotoiminta (ORO.SPO.110 kohta);

| — | muu kuin kaupallinen lentotoiminta ilma-aluksilla, joiden suurin käytettävä matkustajapaikkaluku on yli 19 ja jotka suoritetaan ilman matkustamomiehistön jäsentä (ORO.CC.100 kohdan d alakohta); |
| --- | --- |

—

muu kuin kaupallinen lentotoiminta ilma-aluksilla, joiden suurin käytettävä matkustajapaikkaluku on yli 19 ja jotka suoritetaan ilman matkustamomiehistön jäsentä (ORO.CC.100 kohdan d alakohta);

| — | valtion julkaisemia IFR-toimintaminimejä pienempien toimintaminimien käyttö (NCC.OP.110 ja SPO.OP.110 kohta); |
| --- | --- |

—

valtion julkaisemia IFR-toimintaminimejä pienempien toimintaminimien käyttö (NCC.OP.110 ja SPO.OP.110 kohta);

| — | polttoainetankkaus moottori(e)n käydessä ja/tai roottorien pyöriessä (NCC.OP.157 kohta); |
| --- | --- |

—

polttoainetankkaus moottori(e)n käydessä ja/tai roottorien pyöriessä (NCC.OP.157 kohta);

| — | erityislentotoiminta (SPO) yli 10 000 jalan painekorkeudessa ilman lisähappea (SPO.OP.195 kohta). |
| --- | --- |

—

erityislentotoiminta (SPO) yli 10 000 jalan painekorkeudessa ilman lisähappea (SPO.OP.195 kohta).

(31)  Toiminta, jota harjoitetaan asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteen V (osa SPA) mukaisesti, mukaan lukien osasto B ”PBN-toiminta” ja osasto C ”Erityisten minimisuunnistustarkkuusvaatimusten (MNPS) mukainen toiminta”, osasto D ”Toiminta RVSM-ilmatilassa pienennetty porrastusminimi”, osasto E ”Huonon näkyvyyden lentotoiminta (LVO) ja operatiivisin hyvityksin harjoitettava lentotoiminta”, osasto G ”Vaarallisten aineiden kuljetus”, osasto K ”Merialueella harjoitettava helikopterilentotoiminta” ja osasto N ”Helikopterien Point-in-Space-lähestymiset ja lähdöt pienennetyillä VFR-minimeillä”.

31

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/57

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/2238,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2021,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773 muuttamisesta loppuopasteita koskevien erityistapausten vaiheittaisen poistamisen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa 11 päivänä toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 11 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773 (2) liitteessä olevassa 4.2.2.1.3.2 kohdassa vahvistetaan määräajat, joiden jälkeen kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten on poikkeuksetta hyväksyttävä kaikki tavarajunat, jotka on varustettu kahdesta heijastavasta levystä muodostuvalla loppuopasteella ja niiden on lakattava vaatimasta tavarajunilta muuntyyppistä loppuopastetta. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773 (2) liitteessä olevassa 4.2.2.1.3.2 kohdassa vahvistetaan määräajat, joiden jälkeen kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten on poikkeuksetta hyväksyttävä kaikki tavarajunat, jotka on varustettu kahdesta heijastavasta levystä muodostuvalla loppuopasteella ja niiden on lakattava vaatimasta tavarajunilta muuntyyppistä loppuopastetta.

| (2) | Kohdassa 4.2.2.1.3.2 esitellään erityistapauksia useiden jäsenvaltioiden, kuten Belgian, Ranskan, Portugalin ja Espanjan, osalta, joille annettiin lupa soveltaa niiden ilmoittamia kansallisia sääntöjä ja vaatia, että tavarajunissa on niiden rataverkon osuuksilla käytettävä kahta kiinteää punaista valoa. Nämä erityistapaukset olisi poistettava asteittain käytöstä. |
| --- | --- |

(2)

Kohdassa 4.2.2.1.3.2 esitellään erityistapauksia useiden jäsenvaltioiden, kuten Belgian, Ranskan, Portugalin ja Espanjan, osalta, joille annettiin lupa soveltaa niiden ilmoittamia kansallisia sääntöjä ja vaatia, että tavarajunissa on niiden rataverkon osuuksilla käytettävä kahta kiinteää punaista valoa. Nämä erityistapaukset olisi poistettava asteittain käytöstä.

| (3) | Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet tavarajunien loppuopasteiden yhdenmukaistamiseksi unionin tasolla 1 päivään tammikuuta 2026 mennessä, niiden olisi raportoitava säännöllisesti ehdotettujen lieventämistoimenpiteiden täytäntöönpanosta ja toteutettava kiireellisesti toimia, jos havaitaan poikkeamia suunnitelmasta. |
| --- | --- |

(3)

Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet tavarajunien loppuopasteiden yhdenmukaistamiseksi unionin tasolla 1 päivään tammikuuta 2026 mennessä, niiden olisi raportoitava säännöllisesti ehdotettujen lieventämistoimenpiteiden täytäntöönpanosta ja toteutettava kiireellisesti toimia, jos havaitaan poikkeamia suunnitelmasta.

| (4) | Belgia, Ranska, Portugali ja Espanja toimittivat komissiolle heijastavien levyjen käyttöä koskevat kertomukset, joissa yksilöidään vakavat esteet kansallisten sääntöjen suunnitellulle poistamiselle 1 päivään tammikuuta 2022 mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 913/2010 (3) mukaisesti yksilöidyillä rautateiden tavaraliikennekäytävillä. |
| --- | --- |

(4)

Belgia, Ranska, Portugali ja Espanja toimittivat komissiolle heijastavien levyjen käyttöä koskevat kertomukset, joissa yksilöidään vakavat esteet kansallisten sääntöjen suunnitellulle poistamiselle 1 päivään tammikuuta 2022 mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 913/2010 (3) mukaisesti yksilöidyillä rautateiden tavaraliikennekäytävillä.

| (5) | Euroopan unionin rautatievirasto antoi 29 päivänä kesäkuuta 2021 suosituksen ”REC TSI OPE 422132”, jossa ehdotetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773 liitteessä olevan 4.2.2.1.3.2 kohdan muuttamista. Komissio tarkasteli uudelleen heijastavien levyjen yhdenmukaistamista unionissa koskevia päivämääriä kyseisen suosituksen perusteella ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimittamissa kertomuksissa esitetyt havainnot. Komissio totesi myös, että tällä hetkellä ei ole tarpeen tarkistaa Komission asetus (EU) N:o 321/2013 (4) lisäyksessä E vahvistettuja eritelmiä. Komissio otti asianmukaisesti huomioon heijastavien levyjen yhdenmukaiseen käyttöönottoon liittyvät turvallisuus- ja kapasiteettikysymykset sekä kustannusvaikutukset. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unionin rautatievirasto antoi 29 päivänä kesäkuuta 2021 suosituksen ”REC TSI OPE 422132”, jossa ehdotetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773 liitteessä olevan 4.2.2.1.3.2 kohdan muuttamista. Komissio tarkasteli uudelleen heijastavien levyjen yhdenmukaistamista unionissa koskevia päivämääriä kyseisen suosituksen perusteella ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimittamissa kertomuksissa esitetyt havainnot. Komissio totesi myös, että tällä hetkellä ei ole tarpeen tarkistaa Komission asetus (EU) N:o 321/2013 (4) lisäyksessä E vahvistettuja eritelmiä. Komissio otti asianmukaisesti huomioon heijastavien levyjen yhdenmukaiseen käyttöönottoon liittyvät turvallisuus- ja kapasiteettikysymykset sekä kustannusvaikutukset.

| (6) | Kun otetaan huomioon Belgian, Ranskan, Portugalin ja Espanjan toimittamissa kertomuksissa esitetyt havainnot ja komission näistä havainnoista tekemä tarkastelu, olisi kyseisten jäsenvaltioiden osalta lykättävä määräaikaa 1 päivä tammikuuta 2022 kahdella heijastavalla levyllä varustettujen tavarajunien hyväksymiselle asetuksen (EU) N:o 913/2010 mukaisesti yksilöidyillä tavaraliikennekäytävillä. |
| --- | --- |

(6)

Kun otetaan huomioon Belgian, Ranskan, Portugalin ja Espanjan toimittamissa kertomuksissa esitetyt havainnot ja komission näistä havainnoista tekemä tarkastelu, olisi kyseisten jäsenvaltioiden osalta lykättävä määräaikaa 1 päivä tammikuuta 2022 kahdella heijastavalla levyllä varustettujen tavarajunien hyväksymiselle asetuksen (EU) N:o 913/2010 mukaisesti yksilöidyillä tavaraliikennekäytävillä.

| (7) | Tämä päätös ei vaikuta Euroopan unionin rautatieviraston meneillään olevaan työhön loppuopasteiden yhdenmukaistamiseksi eikä asetuksen (EU) N:o 321/2013 lisäyksen E mahdolliseen tulevaan uudelleentarkasteluun, jotka komissio voi toteuttaa ottaen huomioon turvallisuus-, kapasiteetti- ja kustannusvaikutukset. |
| --- | --- |

(7)

Tämä päätös ei vaikuta Euroopan unionin rautatieviraston meneillään olevaan työhön loppuopasteiden yhdenmukaistamiseksi eikä asetuksen (EU) N:o 321/2013 lisäyksen E mahdolliseen tulevaan uudelleentarkasteluun, jotka komissio voi toteuttaa ottaen huomioon turvallisuus-, kapasiteetti- ja kustannusvaikutukset.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin (EU) 2016/797 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin (EU) 2016/797 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) 2019/773 liitteessä olevassa 4.2.2.1.3.2 kohdassa oleva kohta ”Asteittainen käytöstä poistaminen” seuraavasti:

”
  Asteittainen käytöstä poistaminen:

Kahdella heijastavalla levyllä varustettujen tavarajunien hyväksymisen osalta on sovellettava seuraavia määräaikoja:

| (1) | 1 päivästä tammikuuta 2022 alkaen asetuksen (EU) N:o 913/2010 mukaisesti yksilöityjen rautateiden tavaraliikennekäytävien osalta lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia sellaisten rataosuuksien osalta, joilla kiinteät punaiset valot ovat turvallisuuden varmistava toimintavaatimus:






  a) | 1 päivästä tammikuuta 2026 Belgian ja Ranskan osalta; |
| --- | --- | --- |

(1)

1 päivästä tammikuuta 2022 alkaen asetuksen (EU) N:o 913/2010 mukaisesti yksilöityjen rautateiden tavaraliikennekäytävien osalta lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia sellaisten rataosuuksien osalta, joilla kiinteät punaiset valot ovat turvallisuuden varmistava toimintavaatimus:

a)

1 päivästä tammikuuta 2026 Belgian ja Ranskan osalta;

| b) | 1 päivästä tammikuuta 2025 Portugalin ja Espanjan osalta. |
| --- | --- |

b)

1 päivästä tammikuuta 2025 Portugalin ja Espanjan osalta.

| (2) | 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen Euroopan unionin koko rataverkon osalta. |
| --- | --- |

(2)

1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen Euroopan unionin koko rataverkon osalta.

Jäsenvaltioiden, joita 1 kohdan a ja b alakohdan poikkeukset koskevat, on toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2022 yksityiskohtainen toimintasuunnitelma ja täsmälliset tavoitteet, joilla varmistetaan, että vaatimus punaisten valojen käytöstä loppuopasteina poistuu. Kyseisten jäsenvaltioiden on tämän jälkeen kuuden kuukauden välein toimitettava komissiolle edistymiskertomus heijastavien levyjen käytöstä niiden rataverkossa, jotta saavutetaan tavoite loppuopasteiden yhdenmukaistamisesta unionin tasolla 1 päivään tammikuuta 2026 mennessä. Sidosryhmien on annettava kaikki tarvittavat tiedot, jotta jäsenvaltiot voivat täyttää raportointivelvollisuutensa.

Komissio raportoi 4.2.2.1 kohdan täytäntöönpanon edistymisestä direktiivin (EU) 2016/797 51 artiklassa tarkoitetulle komitealle.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/773, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja päätöksen 2012/757/EU kumoamisesta (EUVL L 139I, 27.5.2019, s. 5).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 913/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 22).

3

(4)  Komission asetus (EU) N:o 321/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ’liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut’ koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja komission päätöksen 2006/861/EY kumoamisesta (EUVL L 104, 12.4.2013, s. 1–56).

4

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/59

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/2239,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2021,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien voimalaitoskoon teräksisten tuulivoimalatornien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 21 päivänä lokakuuta 2020 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien teräksisten tuulivoimalatornien, jäljempänä ’tuulivoimalatornit’ tai ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan nojalla. Se julkaisi menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 21 päivänä lokakuuta 2020 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien teräksisten tuulivoimalatornien, jäljempänä ’tuulivoimalatornit’ tai ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan nojalla. Se julkaisi menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan 9 päivänä syyskuuta 2020 valituksen, jonka oli tehnyt European Wind Tower Association, jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’EWTA’. Valitus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti tuulivoimalatorneja valmistavan unionin tuotannonalan puolesta. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan 9 päivänä syyskuuta 2020 valituksen, jonka oli tehnyt European Wind Tower Association, jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’EWTA’. Valitus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti tuulivoimalatorneja valmistavan unionin tuotannonalan puolesta. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Asianomaiset osapuolet ja vireillepanoa koskevat huomautukset

Asianomaiset osapuolet ja vireillepanoa koskevat huomautukset

| (3) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä tiedossa oleville käyttäjille/tuojille tutkimuksen vireillepanosta ja pyysi niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(3)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä tiedossa oleville käyttäjille/tuojille tutkimuksen vireillepanosta ja pyysi niitä osallistumaan.

| (4) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Komissio järjesti kuulemisen kolmen käyttäjän kanssa maaliskuussa 2021. |
| --- | --- |

(4)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Komissio järjesti kuulemisen kolmen käyttäjän kanssa maaliskuussa 2021.

| (5) | Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan kiinalainen toimialajärjestö Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari, jäljempänä ’CCCME’, väitti, että valituksen tekijä ei ollut toimittanut merkityksellistä yhteenvetoa valituksessa käytetyistä luottamuksellisista tiedoista, etenkään valituksen liitteiden 2.1–2.4 osalta. CCCME:n mukaan luottamuksellisten tietojen liiallinen käyttö esti sitä ymmärtämästä tutkimusajanjakson aikaista tilannetta. Kyseinen osapuoli toisti väitteet huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen. |
| --- | --- |

(5)

Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan kiinalainen toimialajärjestö Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari, jäljempänä ’CCCME’, väitti, että valituksen tekijä ei ollut toimittanut merkityksellistä yhteenvetoa valituksessa käytetyistä luottamuksellisista tiedoista, etenkään valituksen liitteiden 2.1–2.4 osalta. CCCME:n mukaan luottamuksellisten tietojen liiallinen käyttö esti sitä ymmärtämästä tutkimusajanjakson aikaista tilannetta. Kyseinen osapuoli toisti väitteet huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen.

| (6) | Komissio huomauttaa, että valituksen tekijä merkitsi kyseisissä liitteissä luottamuksellisiksi ainoastaan yrityskohtaiset tiedot, kuten liikevaihdon, voiton sekä tuotanto- ja myyntimäärän, jotka yritykset toimittivat valituksen laatimista varten. Kustakin indikaattorista toimitettiin aggregoidut tiedot valituksen avoimessa versiossa. Toisin kuin CCCME väittää, valituksen avoimeen versioon sisältyvät tiedot olivat riittäviä, jotta CCCME pystyi esittämään yksityiskohtaisia huomautuksia valituksessa esitetyistä vahinkomarginaalia koskevista laskelmista. EWTA totesi vastauksena CCCME:n huomautuksiin, että on vastoin unionin tuottajien etua antaa yksityiskohtaisia tietoja kunkin tuottajan tuloksesta, edes indeksoituna, tarkastelujakson ajalta. (3) Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(6)

Komissio huomauttaa, että valituksen tekijä merkitsi kyseisissä liitteissä luottamuksellisiksi ainoastaan yrityskohtaiset tiedot, kuten liikevaihdon, voiton sekä tuotanto- ja myyntimäärän, jotka yritykset toimittivat valituksen laatimista varten. Kustakin indikaattorista toimitettiin aggregoidut tiedot valituksen avoimessa versiossa. Toisin kuin CCCME väittää, valituksen avoimeen versioon sisältyvät tiedot olivat riittäviä, jotta CCCME pystyi esittämään yksityiskohtaisia huomautuksia valituksessa esitetyistä vahinkomarginaalia koskevista laskelmista. EWTA totesi vastauksena CCCME:n huomautuksiin, että on vastoin unionin tuottajien etua antaa yksityiskohtaisia tietoja kunkin tuottajan tuloksesta, edes indeksoituna, tarkastelujakson ajalta. (3) Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

3

1.3   Otanta

Otanta

| (7) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.3.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (8) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Komissio valitsi otoksen käyttämällä perusteena unionin tuotanto- ja myyntimäärää, jonka unionin tuottajat olivat ilmoittaneet vireillepanoa edeltävässä vaiheessa edustavuutta koskevan arvioinnin yhteydessä, ottaen huomioon myös yritysten maantieteellisen sijainnin. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, jotka sijaitsivat kahdessa eri jäsenvaltiossa ja joiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta myynti- ja tuotantomäärästä unionissa vireillepanovaiheessa oli noin 38 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Osapuolet eivät esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Komissio valitsi otoksen käyttämällä perusteena unionin tuotanto- ja myyntimäärää, jonka unionin tuottajat olivat ilmoittaneet vireillepanoa edeltävässä vaiheessa edustavuutta koskevan arvioinnin yhteydessä, ottaen huomioon myös yritysten maantieteellisen sijainnin. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, jotka sijaitsivat kahdessa eri jäsenvaltiossa ja joiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta myynti- ja tuotantomäärästä unionissa vireillepanovaiheessa oli noin 38 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Osapuolet eivät esittäneet huomautuksia.

| (9) | Näin ollen alustava otos, johon kuului kolme unionin tuottajaa, katsottiin unionin tuotannonalaa edustavaksi ja se vahvistettiin lopulliseksi otokseksi. |
| --- | --- |

(9)

Näin ollen alustava otos, johon kuului kolme unionin tuottajaa, katsottiin unionin tuotannonalaa edustavaksi ja se vahvistettiin lopulliseksi otokseksi.

| (10) | CCCME ja tuulienergia-alaa edustava eurooppalainen järjestö WindEurope kyseenalaistivat valituksen tekijöiden edustavuuden hyvän aikaa sen jälkeen, kun määräaika unionin tuottajien otosta koskevien huomautusten esittämiselle oli mennyt umpeen. Osapuolten esittämät huomautukset eivät muuttaneet päätöstä unionin tuottajien otoksesta, ja ne hylättiin. |
| --- | --- |

(10)

CCCME ja tuulienergia-alaa edustava eurooppalainen järjestö WindEurope kyseenalaistivat valituksen tekijöiden edustavuuden hyvän aikaa sen jälkeen, kun määräaika unionin tuottajien otosta koskevien huomautusten esittämiselle oli mennyt umpeen. Osapuolten esittämät huomautukset eivät muuttaneet päätöstä unionin tuottajien otoksesta, ja ne hylättiin.

1.3.2   Tuojia koskeva otanta

Tuojia koskeva otanta

| (11) | Vireillepanon yhteydessä yksi osapuoli väitti olevansa etuyhteydetön tuoja, toimitti vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Se osoittautui olevan osa konsernia, jonka pääasialliset intressit vastaavat tuulivoimalatornien käyttäjien intressejä. Näin ollen komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. Tästä päätöksestä ei esitetty huomautuksia. |
| --- | --- |

(11)

Vireillepanon yhteydessä yksi osapuoli väitti olevansa etuyhteydetön tuoja, toimitti vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Se osoittautui olevan osa konsernia, jonka pääasialliset intressit vastaavat tuulivoimalatornien käyttäjien intressejä. Näin ollen komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. Tästä päätöksestä ei esitetty huomautuksia.

1.3.3   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (12) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(12)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (13) | Seitsemän asianomaisen maan tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Niistä vain kuusi vei tuulivoimalatorneja unioniin tutkimusajanjakson aikana. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen vientiä harjoittavan tuottajan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Alustavaan otokseen kuuluivat yritykset Chengxi Shipyard Co., Ltd., jäljempänä ’Chengxi Shipyard’, CS WIND China Co., Ltd., jäljempänä ’CS Wind’, ja Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd., jäljempänä ’Suzhou Titan’. Kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Seitsemän asianomaisen maan tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Niistä vain kuusi vei tuulivoimalatorneja unioniin tutkimusajanjakson aikana. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen vientiä harjoittavan tuottajan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Alustavaan otokseen kuuluivat yritykset Chengxi Shipyard Co., Ltd., jäljempänä ’Chengxi Shipyard’, CS WIND China Co., Ltd., jäljempänä ’CS Wind’, ja Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd., jäljempänä ’Suzhou Titan’. Kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (14) | Yksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia alustavan otoksen valinnasta. Yritys Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd., jäljempänä ’Penglai Dajin’, pyysi, että se sisällytettäisiin otokseen, ja väitti, että alustava otos ei ollut edustava useista syistä. Ensinnäkin yritys väitti, että otos ei ollut maantieteellisesti edustava, koska kaikki otokseen valitut yritykset sijaitsivat Jiangsun provinssissa. Toiseksi Penglai Dajin huomautti, että yksi otokseen valituista yrityksistä on valtion omistuksessa ja toinen on ulkomaisen yrityksen tytäryhtiö. Kolmanneksi yritys väitti, että sitä voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa toisin kuin joitakin otokseen valittuja vientiä harjoittavia tuottajia, joiden konsernirakenne on monimutkainen. Lopuksi Penglai Dajin väitti, että kaksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei edustanut sen tuotantoa, koska ne tuottavat vain läpimitaltaan suuria terästorneja. |
| --- | --- |

(14)

Yksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia alustavan otoksen valinnasta. Yritys Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd., jäljempänä ’Penglai Dajin’, pyysi, että se sisällytettäisiin otokseen, ja väitti, että alustava otos ei ollut edustava useista syistä. Ensinnäkin yritys väitti, että otos ei ollut maantieteellisesti edustava, koska kaikki otokseen valitut yritykset sijaitsivat Jiangsun provinssissa. Toiseksi Penglai Dajin huomautti, että yksi otokseen valituista yrityksistä on valtion omistuksessa ja toinen on ulkomaisen yrityksen tytäryhtiö. Kolmanneksi yritys väitti, että sitä voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa toisin kuin joitakin otokseen valittuja vientiä harjoittavia tuottajia, joiden konsernirakenne on monimutkainen. Lopuksi Penglai Dajin väitti, että kaksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei edustanut sen tuotantoa, koska ne tuottavat vain läpimitaltaan suuria terästorneja.

| (15) | Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 17 artiklan säännösten mukaisesti alustavaan otokseen sisältyi yrityksiä, joilla oli suurin edustava tuotanto-, myynti- tai vientimäärä, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Penglai Dajin ei myöskään esittänyt pakottavia syitä, joiden vuoksi sen olisi korvattava jokin alustavasti otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista. Tämän vuoksi komissio hylkäsi Penglai Dajinin pyynnön ja vahvisti otoksen. |
| --- | --- |

(15)

Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 17 artiklan säännösten mukaisesti alustavaan otokseen sisältyi yrityksiä, joilla oli suurin edustava tuotanto-, myynti- tai vientimäärä, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Penglai Dajin ei myöskään esittänyt pakottavia syitä, joiden vuoksi sen olisi korvattava jokin alustavasti otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista. Tämän vuoksi komissio hylkäsi Penglai Dajinin pyynnön ja vahvisti otoksen.

| (16) | Piakkoin tämän jälkeen yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista, CS Wind, vetäytyi yhteistyöstä. Komissio huomioi päätöksen ja ilmoitti yritykselle aikomuksestaan määrittää mahdolliset polkumyyntitullit kyseiselle yritykselle perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukaisesti. Lisäksi komissio ilmoitti Kiinan kansantasavallan edustustolle tilanteesta. |
| --- | --- |

(16)

Piakkoin tämän jälkeen yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista, CS Wind, vetäytyi yhteistyöstä. Komissio huomioi päätöksen ja ilmoitti yritykselle aikomuksestaan määrittää mahdolliset polkumyyntitullit kyseiselle yritykselle perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukaisesti. Lisäksi komissio ilmoitti Kiinan kansantasavallan edustustolle tilanteesta.

| (17) | Myöhemmin komissio täydensi vientiä harjoittavien tuottajien otosta lisäämällä siihen yrityksen Penglai Dajin, joka oli yhteistyössä toimineista yrityksistä vientimäärältään seuraava ja jota voitiin kohtuudella tutkia ottaen huomioon aikarajoitukset. |
| --- | --- |

(17)

Myöhemmin komissio täydensi vientiä harjoittavien tuottajien otosta lisäämällä siihen yrityksen Penglai Dajin, joka oli yhteistyössä toimineista yrityksistä vientimäärältään seuraava ja jota voitiin kohtuudella tutkia ottaen huomioon aikarajoitukset.

1.4   Yksilöllinen tarkastelu

Yksilöllinen tarkastelu

| (18) | Alun perin otantalomakkeen palauttaneet neljä vientiä harjoittavaa kiinalaista tuottajaa pyysivät yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio asetti kyselylomakkeet saataville verkossa (4) vireillepanopäivänä. Ilmoittaessaan otoksesta komissio ilmoitti otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille, että niiden oli vastattava kyselylomakkeeseen, jos ne halusivat yksilöllisen tarkastelun. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan toimittanut kyselyvastausta. Sen vuoksi yhtään yksilöllistä tarkastelua ei tehty. |
| --- | --- |

(18)

Alun perin otantalomakkeen palauttaneet neljä vientiä harjoittavaa kiinalaista tuottajaa pyysivät yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio asetti kyselylomakkeet saataville verkossa (4) vireillepanopäivänä. Ilmoittaessaan otoksesta komissio ilmoitti otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille, että niiden oli vastattava kyselylomakkeeseen, jos ne halusivat yksilöllisen tarkastelun. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan toimittanut kyselyvastausta. Sen vuoksi yhtään yksilöllistä tarkastelua ei tehty.

4

1.5   Kyselyvastaukset

Kyselyvastaukset

| (19) | Komissio lähetti Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. |
| --- | --- |

(19)

Komissio lähetti Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

| (20) | Komissio asetti unionin tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, käyttäjille ja vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet saataville verkossa (5) vireillepanopäivänä. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin vireillepanoilmoituksessa samoin kuin silloin, kun komissio ilmoitti otoksesta tai päätöksestään luopua otannasta, mistä kyselylomakkeet löytyvät. |
| --- | --- |

(20)

Komissio asetti unionin tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, käyttäjille ja vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet saataville verkossa (5) vireillepanopäivänä. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin vireillepanoilmoituksessa samoin kuin silloin, kun komissio ilmoitti otoksesta tai päätöksestään luopua otannasta, mistä kyselylomakkeet löytyvät.

5

| (21) | Kyselyvastaus saatiin otokseen valituilta kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta sekä kahdelta käyttäjältä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta. Tämän jälkeen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille aikomuksestaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa merkittäviä vääristymiä koskeviin mahdollisiin päätelmiin. |
| --- | --- |

(21)

Kyselyvastaus saatiin otokseen valituilta kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta sekä kahdelta käyttäjältä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta. Tämän jälkeen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille aikomuksestaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa merkittäviä vääristymiä koskeviin mahdollisiin päätelmiin.

| (22) | Koronaviruspandemian ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä. Sen sijaan komissio ristiintarkisti etätarkastuksena osapuolten lähettämät tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Koronaviruspandemian ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä. Sen sijaan komissio ristiintarkisti etätarkastuksena osapuolten lähettämät tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (6) mukaisesti.

6

| (23) | Komissio hankki kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Komissio suoritti seuraavia yrityksiä/osapuolia koskevan etätarkastuksen: | Unionin tuottajat ja niiden järjestö






  — | GRI Renewable Industries S.L., Madrid, Espanja |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komissio hankki kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Komissio suoritti seuraavia yrityksiä/osapuolia koskevan etätarkastuksen:

Unionin tuottajat ja niiden järjestö

—

GRI Renewable Industries S.L., Madrid, Espanja

| — | Welcon A/S, Give, Tanska |
| --- | --- |

—

Welcon A/S, Give, Tanska

| — | Windar Renovables S.L, Avilés, Espanja |
| --- | --- |

—

Windar Renovables S.L, Avilés, Espanja

| — | EWTA, Bryssel, Belgia |
| --- | --- |

—

EWTA, Bryssel, Belgia

| | Käyttäjät






  — | GE Wind Energy GmbH, Salzbergen, Saksa, jäljempänä ’GE’ |
| --- | --- | --- |

Käyttäjät

—

GE Wind Energy GmbH, Salzbergen, Saksa, jäljempänä ’GE’

| — | Vestas Wind Systems A/S, Aarhus N, Tanska, ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, jäljempänä ’Vestas’ |
| --- | --- |

—

Vestas Wind Systems A/S, Aarhus N, Tanska, ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, jäljempänä ’Vestas’

| | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat






  — | Chengxi Shipyard Co., Ltd., Jiangyin City, ja siihen etuyhteydessä oleva kotimainen tuottaja CSSC Guangxi Shipbuilding & Offshore Engineering Co., Ltd., Qinzhou City |
| --- | --- | --- |

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Chengxi Shipyard Co., Ltd., Jiangyin City, ja siihen etuyhteydessä oleva kotimainen tuottaja CSSC Guangxi Shipbuilding & Offshore Engineering Co., Ltd., Qinzhou City

| — | Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd., Penglai, ja siihen etuyhteydessä oleva kotimainen tuottaja Liaoning Dajin Heavy Industry Corporation, Fuxin |
| --- | --- |

—

Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd., Penglai, ja siihen etuyhteydessä oleva kotimainen tuottaja Liaoning Dajin Heavy Industry Corporation, Fuxin

| — | Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd., Taicang City ja siihen etuyhteydessä olevat kotimaiset tuottajat Baotou Titan Wind Power Energy Equipment Co., Ltd., Baotou Rare Earth High-tech Zone ja Heze Titan New Energy Equipment Co., Ltd., Heze City |
| --- | --- |

—

Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd., Taicang City ja siihen etuyhteydessä olevat kotimaiset tuottajat Baotou Titan Wind Power Energy Equipment Co., Ltd., Baotou Rare Earth High-tech Zone ja Heze Titan New Energy Equipment Co., Ltd., Heze City

1.6   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (24) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(24)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.7   Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen

| (25) | Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton määräaika oli 18 päivänä kesäkuuta 2021. Komissio ilmoitti 21 päivänä toukokuuta 2021 perusasetuksen 19 a artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisille osapuolille aikeestaan luopua väliaikaisten tullien käyttöönotosta. |
| --- | --- |

(25)

Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton määräaika oli 18 päivänä kesäkuuta 2021. Komissio ilmoitti 21 päivänä toukokuuta 2021 perusasetuksen 19 a artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisille osapuolille aikeestaan luopua väliaikaisten tullien käyttöönotosta.

| (26) | Komissio vahvisti 18 päivänä kesäkuuta 2021 päätöksensä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä ja antoi asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää lisätietoja ja/tai tulla kuulluiksi. CCCME pyysi kuulemista ja esitti huomautuksia. Kuulemisessa ja sen toimittamissa asiakirjoissa esitettyjä huomautuksia ja väitteitä käsitellään asianmukaisesti tämän asetuksen asianomaisissa jaksoissa. |
| --- | --- |

(26)

Komissio vahvisti 18 päivänä kesäkuuta 2021 päätöksensä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä ja antoi asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää lisätietoja ja/tai tulla kuulluiksi. CCCME pyysi kuulemista ja esitti huomautuksia. Kuulemisessa ja sen toimittamissa asiakirjoissa esitettyjä huomautuksia ja väitteitä käsitellään asianmukaisesti tämän asetuksen asianomaisissa jaksoissa.

| (27) | Koska väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä ei otettu käyttöön, tuontia ei kirjattu. |
| --- | --- |

(27)

Koska väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä ei otettu käyttöön, tuontia ei kirjattu.

1.8   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (28) | Komissio jatkoi kaikkien lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Lopullisia päätelmiä tehdessään komissio otti huomioon asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

(28)

Komissio jatkoi kaikkien lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Lopullisia päätelmiä tehdessään komissio otti huomioon asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset.

| (29) | Komissio ilmoitti kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien teräksisten tuulivoimalatornien tuonnissa, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. |
| --- | --- |

(29)

Komissio ilmoitti kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien teräksisten tuulivoimalatornien tuonnissa, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä.

| (30) | Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin myös mahdollisuus tulla kuulluiksi. EWTAn kanssa järjestettiin kuuleminen 23 päivänä syyskuuta 2021. CCCME:n ja Suzhou Titanin kanssa järjestettiin kuulemiset 27 päivänä syyskuuta 2021. |
| --- | --- |

(30)

Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin myös mahdollisuus tulla kuulluiksi. EWTAn kanssa järjestettiin kuuleminen 23 päivänä syyskuuta 2021. CCCME:n ja Suzhou Titanin kanssa järjestettiin kuulemiset 27 päivänä syyskuuta 2021.

| (31) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ja edellä mainitussa komission yksikköjen kanssa järjestetyssä kuulemisessa CCCME toisti väitteensä, joka esitetään tiivistettynä 5 kappaleessa ja jonka mukaan EWTA on käyttänyt liiallisesti luottamuksellisia tietoja. Tämä ei liity ainoastaan valituksessa esitettyihin tietoihin vaan myös asianomaisille osapuolille lopullisissa päätelmissä ilmoitettuihin tietoihin. Jälkimmäisen osalta CCCME ja Suzhou Titan katsoivat erityisesti, että viitehinnan alittavuutta koskevista laskelmista vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitetut tiedot eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia tavoitehintaa koskevien laskelmien osalta. Chengxi Shipyard esitti samanlaisia huomautuksia lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Komissio tarkasteli uudelleen ilmoitettuja tietoja, ja vaikka unionin tuotannonalan täsmällisiä tuotelajikohtaisia tavoitehintoja ei voitu esittää luottamuksellisuussyistä, se ilmoitti otokseen valituille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle samana päivänä täydentäviä päätelmiä hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevista laskelmista. |
| --- | --- |

(31)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ja edellä mainitussa komission yksikköjen kanssa järjestetyssä kuulemisessa CCCME toisti väitteensä, joka esitetään tiivistettynä 5 kappaleessa ja jonka mukaan EWTA on käyttänyt liiallisesti luottamuksellisia tietoja. Tämä ei liity ainoastaan valituksessa esitettyihin tietoihin vaan myös asianomaisille osapuolille lopullisissa päätelmissä ilmoitettuihin tietoihin. Jälkimmäisen osalta CCCME ja Suzhou Titan katsoivat erityisesti, että viitehinnan alittavuutta koskevista laskelmista vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitetut tiedot eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia tavoitehintaa koskevien laskelmien osalta. Chengxi Shipyard esitti samanlaisia huomautuksia lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Komissio tarkasteli uudelleen ilmoitettuja tietoja, ja vaikka unionin tuotannonalan täsmällisiä tuotelajikohtaisia tavoitehintoja ei voitu esittää luottamuksellisuussyistä, se ilmoitti otokseen valituille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle samana päivänä täydentäviä päätelmiä hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevista laskelmista.

| (32) | Edellä esitetystä huolimatta CCCME ja Suzhou Titan pyysivät kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan väliintuloa seuraavista syistä: i) niiden mukaan komission olisi tarkistettava paremmin unionin tuotannonalan tiedot (tätä käsitellään 307 kappaleessa), ii) ne haluavat saada neuvonantajan kannan lähteistä, joita komissio käytti Kiinasta tulevien tuulivoimalatornien tuontihinnan vahvistamiseen (tätä käsitellään 317 ja 318 kappaleessa), iii) valituksen tekijän esittämissä kolmessa asiakirjassa olevien ristiriitaisuuksien vuoksi (tätä käsitellään 306 ja 307 kappaleessa) ja iv) polkumyynti- ja vahinkomarginaalien merkittävien erojen vuoksi (tätä käsitellään 292–295 kappaleessa). Komissio selvensi näitä seikkoja 14 päivänä lokakuuta 2021 kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestetyssä kuulemisessa. Neuvonantaja päätteli, että puolustautumisoikeuksia ei ole rikottu. |
| --- | --- |

(32)

Edellä esitetystä huolimatta CCCME ja Suzhou Titan pyysivät kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan väliintuloa seuraavista syistä: i) niiden mukaan komission olisi tarkistettava paremmin unionin tuotannonalan tiedot (tätä käsitellään 307 kappaleessa), ii) ne haluavat saada neuvonantajan kannan lähteistä, joita komissio käytti Kiinasta tulevien tuulivoimalatornien tuontihinnan vahvistamiseen (tätä käsitellään 317 ja 318 kappaleessa), iii) valituksen tekijän esittämissä kolmessa asiakirjassa olevien ristiriitaisuuksien vuoksi (tätä käsitellään 306 ja 307 kappaleessa) ja iv) polkumyynti- ja vahinkomarginaalien merkittävien erojen vuoksi (tätä käsitellään 292–295 kappaleessa). Komissio selvensi näitä seikkoja 14 päivänä lokakuuta 2021 kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestetyssä kuulemisessa. Neuvonantaja päätteli, että puolustautumisoikeuksia ei ole rikottu.

| (33) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen EWTA väitti, että tutkimuksen menettelylliset ongelmat vahingoittivat valituksen tekijän puolustautumisoikeutta ja kykyä arvioida kiinalaisten viejien ja käyttäjien huomautuksia ja vastata niihin. EWTAn mukaan kiinalaiset viejät ja muut asianomaiset osapuolet olivat käyttäneet koko tutkimuksen ajan liiallisesti luottamuksellisia tietoja ja olivat myös jatkuvasti jättäneet toimittamatta merkityksellisiä tiivistelmiä luottamuksellisista tiedoista. Tämän vuoksi valituksen tekijän oli mahdotonta arvioida asiaan liittyviä tietoja ja väitteitä ja esittää niistä merkityksellisiä huomautuksia, mikä rikkoi sen oikeutta oikeudenmukaiseen menettelyyn. |
| --- | --- |

(33)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen EWTA väitti, että tutkimuksen menettelylliset ongelmat vahingoittivat valituksen tekijän puolustautumisoikeutta ja kykyä arvioida kiinalaisten viejien ja käyttäjien huomautuksia ja vastata niihin. EWTAn mukaan kiinalaiset viejät ja muut asianomaiset osapuolet olivat käyttäneet koko tutkimuksen ajan liiallisesti luottamuksellisia tietoja ja olivat myös jatkuvasti jättäneet toimittamatta merkityksellisiä tiivistelmiä luottamuksellisista tiedoista. Tämän vuoksi valituksen tekijän oli mahdotonta arvioida asiaan liittyviä tietoja ja väitteitä ja esittää niistä merkityksellisiä huomautuksia, mikä rikkoi sen oikeutta oikeudenmukaiseen menettelyyn.

| (34) | Komissio hylkäsi väitteen, koska se tueksi ei esitetty näyttöä. Lisäksi komissio huomauttaa, että kaikki luottamuksellisessa muodossa toimitetut tiedot esitettiin myös avoimessa asiakirja-aineistossa, jos niiden paljastaminen ei vahingoittanut tiedot toimittaneen osapuolen luottamuksellisuutta koskevia etuja. |
| --- | --- |

(34)

Komissio hylkäsi väitteen, koska se tueksi ei esitetty näyttöä. Lisäksi komissio huomauttaa, että kaikki luottamuksellisessa muodossa toimitetut tiedot esitettiin myös avoimessa asiakirja-aineistossa, jos niiden paljastaminen ei vahingoittanut tiedot toimittaneen osapuolen luottamuksellisuutta koskevia etuja.

| (35) | Asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon tässä asetuksessa. |
| --- | --- |

(35)

Asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon tässä asetuksessa.

| (36) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet väittivät, että komission olisi suspendoitava toimenpiteet perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan nojalla. Valituksen tekijä ja useat unionin tuottajat vastustivat toimenpiteiden suspendoimista. Komissio toteaa vastaanottaneensa osapuolten toimittamat tiedot ja muistuttaa, että jos komissio pitää sitä asianmukaisena, se voi päättää suspendoida toimenpiteet, jos markkinaolosuhteet ovat väliaikaisesti muuttuneet siten, ettei vahinko todennäköisesti toistuisi suspendoimisen johdosta, ja jos on unionin edun mukaista tehdä niin. |
| --- | --- |

(36)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet väittivät, että komission olisi suspendoitava toimenpiteet perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan nojalla. Valituksen tekijä ja useat unionin tuottajat vastustivat toimenpiteiden suspendoimista. Komissio toteaa vastaanottaneensa osapuolten toimittamat tiedot ja muistuttaa, että jos komissio pitää sitä asianmukaisena, se voi päättää suspendoida toimenpiteet, jos markkinaolosuhteet ovat väliaikaisesti muuttuneet siten, ettei vahinko todennäköisesti toistuisi suspendoimisen johdosta, ja jos on unionin edun mukaista tehdä niin.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (37) | Tarkasteltuaan tuotteen kuvausta vireillepanoilmoituksessa ja välttääkseen väärinkäsitykset kansallisten tulliviranomaisten kannalta komissio katsoi aiheelliseksi muuttaa hieman tuotteen kuvausta, joka julkaistiin vireillepanoilmoituksessa. Muutokset eivät edellyttäneet ilmoituksen muuttamista eivätkä vaikuttaneet menettelyn asianomaisiin osapuoliin. Muutokset esitetään jäljempänä kursivoituna. |
| --- | --- |

(37)

Tarkasteltuaan tuotteen kuvausta vireillepanoilmoituksessa ja välttääkseen väärinkäsitykset kansallisten tulliviranomaisten kannalta komissio katsoi aiheelliseksi muuttaa hieman tuotteen kuvausta, joka julkaistiin vireillepanoilmoituksessa. Muutokset eivät edellyttäneet ilmoituksen muuttamista eivätkä vaikuttaneet menettelyn asianomaisiin osapuoliin. Muutokset esitetään jäljempänä kursivoituna.

| (38) | Tarkasteltavana ovat tietyt Kiinasta peräisin olevat voimalaitoskoon teräksiset tuulivoimalatornit, myös kartiomaiset, ja niiden osat (7), myös kootut, myös perustuksen sisältävät, myös konehuoneeseen (naselliin) tai roottorin lapoihin kiinnitetyt, jotka on suunniteltu kannattelemaan konehuonetta ja roottorin lapoja ja joita käytetään tuuliturbiineissa, joiden sähköntuotantokapasiteetti – joko maalla tai merellä – on vähintään 1,00 megawattia (MW) ja joiden korkeus mitattuna tornin juuresta konehuoneen alaosaan (eli kohtaan, jossa tornin yläpää ja konehuone kiinnittyvät toisiinsa) on vähintään 50 metriä kokonaan asennettuna, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7308 20 00 (Taric-koodi 7308200011) ja ex 7308 90 98 (Taric-koodi 7308909811) ja tuotaessa osana tuuliturbiinia CN-koodiin ex 8502 31 00 (Taric-koodit 8502310011 ja 8502310085), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(38)

Tarkasteltavana ovat tietyt Kiinasta peräisin olevat voimalaitoskoon teräksiset tuulivoimalatornit, myös kartiomaiset, ja niiden osat (7), myös kootut, myös perustuksen sisältävät, myös konehuoneeseen (naselliin) tai roottorin lapoihin kiinnitetyt, jotka on suunniteltu kannattelemaan konehuonetta ja roottorin lapoja ja joita käytetään tuuliturbiineissa, joiden sähköntuotantokapasiteetti – joko maalla tai merellä – on vähintään 1,00 megawattia (MW) ja joiden korkeus mitattuna tornin juuresta konehuoneen alaosaan (eli kohtaan, jossa tornin yläpää ja konehuone kiinnittyvät toisiinsa) on vähintään 50 metriä kokonaan asennettuna, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7308 20 00 (Taric-koodi 7308200011) ja ex 7308 90 98 (Taric-koodi 7308909811) ja tuotaessa osana tuuliturbiinia CN-koodiin ex 8502 31 00 (Taric-koodit 8502310011 ja 8502310085), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

teräksiset

7

ja tuotaessa osana tuuliturbiinia

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (39) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(39)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote,

| — | Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja |
| --- | --- |

—

Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (40) | Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(40)

Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (41) | Vestas pyysi suurempien tuulivoimalatornien jättämistä määritelmän ulkopuolelle sillä perusteella, että unionin tuotannonalalla on kapasiteettia pääasiassa pienempiin torneihin. (8) |
| --- | --- |

(41)

Vestas pyysi suurempien tuulivoimalatornien jättämistä määritelmän ulkopuolelle sillä perusteella, että unionin tuotannonalalla on kapasiteettia pääasiassa pienempiin torneihin. (8)

8

| (42) | Komissio ei pitänyt pyyntöä perusteltuna, koska unionin tuotannonalalla on kapasiteettia tuulivoimalatornien kaikkien vaadittujen kokojen tuottamiseen, vaikkakaan kaikki unionin tuulivoimalatornien tuottajat eivät valmista samoja kokoja. Komissio totesi myös, että kaikilla tuulivoimalatorneilla niiden koosta tai tuontipaikasta riippumatta on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Tämän vuoksi komissio hylkäsi määritelmän ulkopuolelle jättämistä koskevan pyynnön. |
| --- | --- |

(42)

Komissio ei pitänyt pyyntöä perusteltuna, koska unionin tuotannonalalla on kapasiteettia tuulivoimalatornien kaikkien vaadittujen kokojen tuottamiseen, vaikkakaan kaikki unionin tuulivoimalatornien tuottajat eivät valmista samoja kokoja. Komissio totesi myös, että kaikilla tuulivoimalatorneilla niiden koosta tai tuontipaikasta riippumatta on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Tämän vuoksi komissio hylkäsi määritelmän ulkopuolelle jättämistä koskevan pyynnön.

| (43) | CCCME totesi, että tuotteen määritelmään sisältyvien tuotteiden moninaisuuden vuoksi Kiinan kotimarkkinoilla tuotettua ja myytyä tuotetta ja unionin tuotannonalan unionissa tuottamaa ja myymää tuotetta ei voida pitää samankaltaisina tuotteina. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME pyysi tuotteen määritelmän supistamista sillä perusteella, että unionissa on eri säännöksiä ja tukia korkeille ja lyhyille torneille ja että tuulivoimalatornien korkeus odotettavasti kasvaa. CCCME ei toimittanut mitään näyttöä siitä, mitkä tornimallit tai mitkä tornien tekniset ominaisuudet olisi jätettävä määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(43)

CCCME totesi, että tuotteen määritelmään sisältyvien tuotteiden moninaisuuden vuoksi Kiinan kotimarkkinoilla tuotettua ja myytyä tuotetta ja unionin tuotannonalan unionissa tuottamaa ja myymää tuotetta ei voida pitää samankaltaisina tuotteina. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME pyysi tuotteen määritelmän supistamista sillä perusteella, että unionissa on eri säännöksiä ja tukia korkeille ja lyhyille torneille ja että tuulivoimalatornien korkeus odotettavasti kasvaa. CCCME ei toimittanut mitään näyttöä siitä, mitkä tornimallit tai mitkä tornien tekniset ominaisuudet olisi jätettävä määritelmän ulkopuolelle.

| (44) | Edellä esitetty pyyntö hylätään. Komissio huomauttaa, että on luonnollista, että tuoteryhmän sisällä on eri malleja tai tyyppejä. Hinnan alittavuutta, viitehinnan alittavuutta ja polkumyyntiä laskettaessa tällaiset tuotteiden eroavaisuudet ja niistä johtuvat erot tuotantokustannuksissa ja hinnoissa otetaan täysimääräisesti huomioon tuotevalvontakoodin kautta. Komissio totesi, että kaikilla tuulivoimalatorneilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja ne ovat keskenään vaihdettavissa (ks. 2.2 jakso), mitkä ovat merkitykselliset tekijät tarkasteltavana olevan tuotteen määrittelemisessä. |
| --- | --- |

(44)

Edellä esitetty pyyntö hylätään. Komissio huomauttaa, että on luonnollista, että tuoteryhmän sisällä on eri malleja tai tyyppejä. Hinnan alittavuutta, viitehinnan alittavuutta ja polkumyyntiä laskettaessa tällaiset tuotteiden eroavaisuudet ja niistä johtuvat erot tuotantokustannuksissa ja hinnoissa otetaan täysimääräisesti huomioon tuotevalvontakoodin kautta. Komissio totesi, että kaikilla tuulivoimalatorneilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja ne ovat keskenään vaihdettavissa (ks. 2.2 jakso), mitkä ovat merkitykselliset tekijät tarkasteltavana olevan tuotteen määrittelemisessä.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

| (45) | Koska tutkimuksen vireillepanovaiheessa oli saatavilla riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen Kiinassa, komissio piti asianmukaisena, että tutkimus pannaan vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Koska tutkimuksen vireillepanovaiheessa oli saatavilla riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen Kiinassa, komissio piti asianmukaisena, että tutkimus pannaan vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

| (46) | Tarvittavien tietojen keräämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan tietoja tuulivoimalatornien valmistuksessa käytetyistä tuotantopanoksista. Viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(46)

Tarvittavien tietojen keräämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan tietoja tuulivoimalatornien valmistuksessa käytetyistä tuotantopanoksista. Viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti tarvittavat tiedot.

| (47) | Saadakseen väitettyjä merkittäviä vääristymiä koskevat tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu kyselyvastausta määräajassa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. |
| --- | --- |

(47)

Saadakseen väitettyjä merkittäviä vääristymiä koskevat tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu kyselyvastausta määräajassa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

| (48) | Vientiä harjoittavat tuottajat Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan ja toimialajärjestö CCCME kommentoivat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista huomautuksissaan, joita ne esittivät 1 päivänä joulukuuta 2020 julkaistusta normaaliarvon määrittämisen lähteitä käsittelevästä ensimmäisestä muistiosta. Ne toistivat väitteensä huomautuksissaan, joita ne esittivät 8 päivänä huhtikuuta 2021 julkaistusta normaaliarvon määrittämisen lähteitä käsittelevästä toisesta muistiosta. Näitä huomautuksia käsitellään tämän asetuksen 3.2.1 jaksossa. |
| --- | --- |

(48)

Vientiä harjoittavat tuottajat Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan ja toimialajärjestö CCCME kommentoivat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista huomautuksissaan, joita ne esittivät 1 päivänä joulukuuta 2020 julkaistusta normaaliarvon määrittämisen lähteitä käsittelevästä ensimmäisestä muistiosta. Ne toistivat väitteensä huomautuksissaan, joita ne esittivät 8 päivänä huhtikuuta 2021 julkaistusta normaaliarvon määrittämisen lähteitä käsittelevästä toisesta muistiosta. Näitä huomautuksia käsitellään tämän asetuksen 3.2.1 jaksossa.

| (49) | Komissio myös täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Komissio myös täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

| (50) | Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 1 päivänä joulukuuta 2020 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’ (9), niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetään. Lisäksi komissio yksilöi mahdollisia edustavia maita vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella (nämä maat olivat Meksiko, Etelä-Afrikka ja Turkki). Komissio sai ensimmäistä muistiota koskevia huomautuksia kahdelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta ( Chengxi Shipyard (10) ja Suzhou Titan (11)), CCCME:ltä (12) ja yhdeltä käyttäjältä (Vestas (13)). Näitä huomautuksia käsiteltiin normaaliarvon määrittämisen lähteitä koskevassa toisessa muistiossa ja ne esitetään tiivistettynä tämän asetuksen 3.2.2 jaksossa. |
| --- | --- |

(50)

Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 1 päivänä joulukuuta 2020 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’ (9), niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetään. Lisäksi komissio yksilöi mahdollisia edustavia maita vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella (nämä maat olivat Meksiko, Etelä-Afrikka ja Turkki). Komissio sai ensimmäistä muistiota koskevia huomautuksia kahdelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta ( Chengxi Shipyard (10) ja Suzhou Titan (11)), CCCME:ltä (12) ja yhdeltä käyttäjältä (Vestas (13)). Näitä huomautuksia käsiteltiin normaaliarvon määrittämisen lähteitä koskevassa toisessa muistiossa ja ne esitetään tiivistettynä tämän asetuksen 3.2.2 jaksossa.

9

10

11

12

13

| (51) | Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 8 päivänä huhtikuuta 2021 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’ (14), niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Meksikon asianmukaisimmaksi edustavaksi maaksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton edustavassa maassa toimivien tuottajien Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V. ja Speco Wind Power, S.A. de C.V. käytettävissä olevien tietojen perusteella. Komissio sai toista muistiota koskevia huomautuksia Chengxi Shipyardilta (15), Suzhou Titanilta (16) ja CCCME:ltä (17). Näitä huomautuksia käsitellään tämän asetuksen 3.2.2 jaksossa. |
| --- | --- |

(51)

Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 8 päivänä huhtikuuta 2021 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’ (14), niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Meksikon asianmukaisimmaksi edustavaksi maaksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton edustavassa maassa toimivien tuottajien Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V. ja Speco Wind Power, S.A. de C.V. käytettävissä olevien tietojen perusteella. Komissio sai toista muistiota koskevia huomautuksia Chengxi Shipyardilta (15), Suzhou Titanilta (16) ja CCCME:ltä (17). Näitä huomautuksia käsitellään tämän asetuksen 3.2.2 jaksossa.

14

15

16

17

3.2   Normaaliarvo

Normaaliarvo

3.2.1   Merkittävien vääristymien esiintyminen

Merkittävien vääristymien esiintyminen

| (52) | Komissio totesi Kiinan terässektoria koskevissa hiljattaisissa tutkimuksissa (18), että alalla esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, ja teräs on tuulivoimalatornien tärkein tuotannontekijä. Komissio päätteli, että myös tässä tutkimuksessa on käytettävissä olevan näytön perusteella asianmukaista soveltaa perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa. |
| --- | --- |

(52)

Komissio totesi Kiinan terässektoria koskevissa hiljattaisissa tutkimuksissa (18), että alalla esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, ja teräs on tuulivoimalatornien tärkein tuotannontekijä. Komissio päätteli, että myös tässä tutkimuksessa on käytettävissä olevan näytön perusteella asianmukaista soveltaa perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa.

18

| (53) | Komissio totesi näissä tutkimuksissa, että valtio puuttuu merkittävästi toimintaan Kiinassa, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista. (19) Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla, josta saadaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksen pääraaka-aine, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (20), minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (21). Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella. (22) Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. (23) Samalla tavalla komissio totesi terässektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (24) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (25), jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa. |
| --- | --- |

(53)

Komissio totesi näissä tutkimuksissa, että valtio puuttuu merkittävästi toimintaan Kiinassa, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista. (19) Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla, josta saadaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksen pääraaka-aine, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (20), minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (21). Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella. (22) Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. (23) Samalla tavalla komissio totesi terässektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (24) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (25), jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa.

19

20

21

22

23

24

25

| (54) | Valitukseen sisältyi tietoja terässektorin vääristymistä ja erityisesti terästeollisuuden 13. viisivuotissuunnitelmasta sekä terästeollisuuden alalla toimivien yritysten etuuskohtelusta. Valitukseen sisältyi myös kattava luettelo tuulivoimalatorneja valmistavista valtion omistamista yrityksistä, mukaan lukien seuraavat kiinalaiset alkuperäiset laitevalmistajat (OEM-valmistajat): China Shipbuilding Industry Corporation, Dongfang Electric Corporation, Xinjiang Goldwind (ei valtion omistama yritys, mutta valtiolla on merkittävä omistusosuus), Shanghai Electric (noteerattu Hongkongissa ja Shanghaissa ja 63-prosenttisesti valtion omistuksessa), Dalian Huarui Heavy Industry, Taiyuan Heavy Machinery Group Co Ltd, Guodian United Power Technology Company Limited, XEMC Windpower (Hunanin provinssilla on enemmistöosakkuus ja lopuilla osakkeilla käydään kauppaa Shanghain pörssissä), China Datang Corporation sekä maksukyvytön yritys Baoding Tianwei Baobian Electric Co. Valituksessa mainittiin myös Envision Energy, joka on yksityinen yritys mutta jolle valtion omistama pankki myönsi silti 50 miljoonan luottolimiitin. |
| --- | --- |

(54)

Valitukseen sisältyi tietoja terässektorin vääristymistä ja erityisesti terästeollisuuden 13. viisivuotissuunnitelmasta sekä terästeollisuuden alalla toimivien yritysten etuuskohtelusta. Valitukseen sisältyi myös kattava luettelo tuulivoimalatorneja valmistavista valtion omistamista yrityksistä, mukaan lukien seuraavat kiinalaiset alkuperäiset laitevalmistajat (OEM-valmistajat): China Shipbuilding Industry Corporation, Dongfang Electric Corporation, Xinjiang Goldwind (ei valtion omistama yritys, mutta valtiolla on merkittävä omistusosuus), Shanghai Electric (noteerattu Hongkongissa ja Shanghaissa ja 63-prosenttisesti valtion omistuksessa), Dalian Huarui Heavy Industry, Taiyuan Heavy Machinery Group Co Ltd, Guodian United Power Technology Company Limited, XEMC Windpower (Hunanin provinssilla on enemmistöosakkuus ja lopuilla osakkeilla käydään kauppaa Shanghain pörssissä), China Datang Corporation sekä maksukyvytön yritys Baoding Tianwei Baobian Electric Co. Valituksessa mainittiin myös Envision Energy, joka on yksityinen yritys mutta jolle valtion omistama pankki myönsi silti 50 miljoonan luottolimiitin.

| (55) | Edellä mainittujen OEM-valmistajien lisäksi valituksessa mainittiin myös seuraavat kiinalaiset tuulivoimalatornien tuottajat: Chengxi Shipyard Co., Ltd., joka on China State Shipbuilding Corporationin ja China CSSC Holdings Limitedin (molemmat valtion omistamia yrityksiä) tytäryhtiö; Beijing JINGCHENG New Energy Co., Ltd., valtion omistaman Beijing JINGCHENG Machinery Electric Holding Co., Ltd.:n tytäryhtiö;; Zhonghang Hongbo Windpower Equipment Co.,Ltd., joka on yksi Kiinan suurimman valtio-omisteisen ilmailu- ja puolustusalan yrityksen AVICin strategisista kumppaneista;; China Gezhouba Group Corporation (valtion omistama yritys); Harbin Hongguang Boiler Group Co., Ltd. (valtion tason huipputeknologiayritys); Jiangsu Baolong Electromechanical Manufacturing Co., Ltd, yksi tärkeimmistä johtavista yrityksistä Liyanginissa, johon sulautui kaksi entistä valtion omistamaa yritystä; HuaDian Heavy Industries Co., Ltd., josta enemmistö on Kiinan valtion omistuksessa olevien varojen valvonta- ja hallintokomission (SASAC) hallinnassa. |
| --- | --- |

(55)

Edellä mainittujen OEM-valmistajien lisäksi valituksessa mainittiin myös seuraavat kiinalaiset tuulivoimalatornien tuottajat: Chengxi Shipyard Co., Ltd., joka on China State Shipbuilding Corporationin ja China CSSC Holdings Limitedin (molemmat valtion omistamia yrityksiä) tytäryhtiö; Beijing JINGCHENG New Energy Co., Ltd., valtion omistaman Beijing JINGCHENG Machinery Electric Holding Co., Ltd.:n tytäryhtiö;; Zhonghang Hongbo Windpower Equipment Co.,Ltd., joka on yksi Kiinan suurimman valtio-omisteisen ilmailu- ja puolustusalan yrityksen AVICin strategisista kumppaneista;; China Gezhouba Group Corporation (valtion omistama yritys); Harbin Hongguang Boiler Group Co., Ltd. (valtion tason huipputeknologiayritys); Jiangsu Baolong Electromechanical Manufacturing Co., Ltd, yksi tärkeimmistä johtavista yrityksistä Liyanginissa, johon sulautui kaksi entistä valtion omistamaa yritystä; HuaDian Heavy Industries Co., Ltd., josta enemmistö on Kiinan valtion omistuksessa olevien varojen valvonta- ja hallintokomission (SASAC) hallinnassa.

| (56) | Lisäksi valituksessa mainittiin Yhdysvaltojen kauppaministeriön kahta kiinalaista yritystä (CS Wind ja Titan Wind) (26) koskeva tutkimus, jossa todettiin ainakin seuraavat tuotannonalaa suoraan hyödyttävät julkiset politiikat: poliittinen luotonanto uusiutuvan energian tuotannonaloille, vientiostajan luotot, kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelma ulkomaisrahoitteisille yrityksille, tuloveroetuudet ulkomaisrahoitteisille yrityksille maantieteellisen sijainnin perusteella, yritystuloverolaki, tutkimus- ja kehitysohjelma, vapautukset tuontitariffeista ja arvonlisäverosta (alv) maahantuotujen laitteiden käyttöä varten, kuumavalssattua terästä koskevat määräykset, sähkön tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan, hankeinfrastruktuurin rakentamisen tukirahasto, jonka tarjoaa Lianyungang Economic and Technological Development Zone -alueen (LETDZ) hallintokomissio, palkinto hyvästä suoriutumisesta verojen maksamisessa, Taicang Cityn palkinto yritysten julkisen listautumisen tukemiseksi, Taicang Cityn palkinto teollisen talouden kehittämiseksi kolmivuotiskaudella 2010–2012, erityisrahastot tieteen ja teknologian kehittämiseksi, palkinto Titan Baotoulle Rare Earth High and New Technology Industrial Development Zone -alueen erinomaisista rakennushankkeista. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi valituksessa mainittiin Yhdysvaltojen kauppaministeriön kahta kiinalaista yritystä (CS Wind ja Titan Wind) (26) koskeva tutkimus, jossa todettiin ainakin seuraavat tuotannonalaa suoraan hyödyttävät julkiset politiikat: poliittinen luotonanto uusiutuvan energian tuotannonaloille, vientiostajan luotot, kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelma ulkomaisrahoitteisille yrityksille, tuloveroetuudet ulkomaisrahoitteisille yrityksille maantieteellisen sijainnin perusteella, yritystuloverolaki, tutkimus- ja kehitysohjelma, vapautukset tuontitariffeista ja arvonlisäverosta (alv) maahantuotujen laitteiden käyttöä varten, kuumavalssattua terästä koskevat määräykset, sähkön tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan, hankeinfrastruktuurin rakentamisen tukirahasto, jonka tarjoaa Lianyungang Economic and Technological Development Zone -alueen (LETDZ) hallintokomissio, palkinto hyvästä suoriutumisesta verojen maksamisessa, Taicang Cityn palkinto yritysten julkisen listautumisen tukemiseksi, Taicang Cityn palkinto teollisen talouden kehittämiseksi kolmivuotiskaudella 2010–2012, erityisrahastot tieteen ja teknologian kehittämiseksi, palkinto Titan Baotoulle Rare Earth High and New Technology Industrial Development Zone -alueen erinomaisista rakennushankkeista.

26

| (57) | Komissio tarkasteli tässä tutkimuksessa, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan lukien valitukseen sisältyvä näyttö sekä julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan Kiinaa koskevaan raporttiin (27), jäljempänä ’maaraportti’, sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi tätä näyttöä omalla tutkimuksellaan eri perusteista, jotka ovat merkityksellisiä, jotta voidaan vahvistaa merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa. |
| --- | --- |

(57)

Komissio tarkasteli tässä tutkimuksessa, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan lukien valitukseen sisältyvä näyttö sekä julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan Kiinaa koskevaan raporttiin (27), jäljempänä ’maaraportti’, sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi tätä näyttöä omalla tutkimuksellaan eri perusteista, jotka ovat merkityksellisiä, jotta voidaan vahvistaa merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa.

27

| (58) | Mitä tulee Kiinan viranomaisten omistusosuuteen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien tuulivoimalatornien tuottajien tarkasta suhteesta ei ole tarkkoja tietoja, mutta jotkin suuret kiinalaiset tuulivoimalatornien tuottajat, esimerkiksi Chengxi Shipyard ja Fuchuan Yifan, ovat valtion omistamia yrityksiä. |
| --- | --- |

(58)

Mitä tulee Kiinan viranomaisten omistusosuuteen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien tuulivoimalatornien tuottajien tarkasta suhteesta ei ole tarkkoja tietoja, mutta jotkin suuret kiinalaiset tuulivoimalatornien tuottajat, esimerkiksi Chengxi Shipyard ja Fuchuan Yifan, ovat valtion omistamia yrityksiä.

| (59) | Terässektorilla, josta saadaan tärkein tuotannontekijä tuulivoimalatornien tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus. Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman 10 suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä. (28) Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yrityksille vuoteen 2025 mennessä. (29) Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat suuntaviivat. (30) Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa. (31) |
| --- | --- |

(59)

Terässektorilla, josta saadaan tärkein tuotannontekijä tuulivoimalatornien tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus. Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman 10 suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä. (28) Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yrityksille vuoteen 2025 mennessä. (29) Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat suuntaviivat. (30) Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa. (31)

28

29

30

31

| (60) | Lisäksi moniin terässektorin suurimpiin tuottajiin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Esimerkiksi Kiinan valtion omistama Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd., jäljempänä ’TISCO’, mainitsee verkkosivustollaan olevansa rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksikompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kaupankäyntiin. (32) Baosteel on toinen suuri Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys, joka valmistaa terästä ja muodostaa osan hiljattain konsolidoitua yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd (aiemmalta nimeltään Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel). (33) |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi moniin terässektorin suurimpiin tuottajiin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Esimerkiksi Kiinan valtion omistama Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd., jäljempänä ’TISCO’, mainitsee verkkosivustollaan olevansa rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksikompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kaupankäyntiin. (32) Baosteel on toinen suuri Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys, joka valmistaa terästä ja muodostaa osan hiljattain konsolidoitua yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd (aiemmalta nimeltään Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel). (33)

32

33

| (61) | Koska valtio puuttuu tietyssä määrin toimintaan ja valtion omistamia yrityksiä on paljon tuulivoimalatornien ja terästeollisuuden alalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. Poliittinen valvonta ja ohjaus koskevat sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa olevia tuulivoimalatornisektorin yrityksiä, kuten 67–74 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(61)

Koska valtio puuttuu tietyssä määrin toimintaan ja valtion omistamia yrityksiä on paljon tuulivoimalatornien ja terästeollisuuden alalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. Poliittinen valvonta ja ohjaus koskevat sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa olevia tuulivoimalatornisektorin yrityksiä, kuten 67–74 kappaleessa todetaan.

| (62) | Mitä tulee siihen, että Kiinan viranomaiset kykenevät puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, seuraavat esimerkit kuvastavat edellä mainittua suuntausta, jossa Kiinan viranomaiset puuttuvat enenevässä määrin tuulivoimalatornien sektorin taloudellisten toimijoiden toimintaan valtion läsnäolon kautta. Monet tuulivoimalatornien tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan, niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä ja ne korostavat kuulumistaan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa tuli esiin puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia useissa tuulivoimalatornien tuottajayrityksissä (mm. otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja Chengxi Shipyard). CSSC Holding Limitedin – jonka hallussa on 100 prosenttia Chengxi Shipyardin osakkeista – yhtiöjärjestyksen mukaan puoluekomitealla on seuraavanlainen rooli: ”puolueorganisaatio valvoo puolueen ja valtion politiikan tosiasiallista täytäntöönpanoa ja varmistaa sen yrityksessä [...] ja noudattaen periaatetta puolueen hallinnoimista johtohenkilöistä, periaatetta lain mukaan valitun yrityksen hallituksen jäsenten operatiivisesta hallinnoimisesta sekä periaatetta operatiivisen johdon lain mukaisesti soveltamista ihmisoikeuksista se vastaa ennakkojärjestelyistä ja esittää lausuntoja ja ehdotuksia hallituksen ehdokkaista tai toimitusjohtajaehdokkaista tai perusteellisen tutkimuksen jälkeen antaa lausuntoja ja ehdotuksia hallitukselle ja toimitusjohtajalle nykyisistä ehdokkaista [...] sekä tutkii yrityksen uudistamiseen, kehittämiseen ja vakauteen sekä keskeiseen toimintaan ja hallintoon liittyviä seikkoja ja keskustelee niistä [...]”. (34) |
| --- | --- |

(62)

Mitä tulee siihen, että Kiinan viranomaiset kykenevät puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, seuraavat esimerkit kuvastavat edellä mainittua suuntausta, jossa Kiinan viranomaiset puuttuvat enenevässä määrin tuulivoimalatornien sektorin taloudellisten toimijoiden toimintaan valtion läsnäolon kautta. Monet tuulivoimalatornien tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan, niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä ja ne korostavat kuulumistaan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa tuli esiin puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia useissa tuulivoimalatornien tuottajayrityksissä (mm. otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja Chengxi Shipyard). CSSC Holding Limitedin – jonka hallussa on 100 prosenttia Chengxi Shipyardin osakkeista – yhtiöjärjestyksen mukaan puoluekomitealla on seuraavanlainen rooli: ”puolueorganisaatio valvoo puolueen ja valtion politiikan tosiasiallista täytäntöönpanoa ja varmistaa sen yrityksessä [...] ja noudattaen periaatetta puolueen hallinnoimista johtohenkilöistä, periaatetta lain mukaan valitun yrityksen hallituksen jäsenten operatiivisesta hallinnoimisesta sekä periaatetta operatiivisen johdon lain mukaisesti soveltamista ihmisoikeuksista se vastaa ennakkojärjestelyistä ja esittää lausuntoja ja ehdotuksia hallituksen ehdokkaista tai toimitusjohtajaehdokkaista tai perusteellisen tutkimuksen jälkeen antaa lausuntoja ja ehdotuksia hallitukselle ja toimitusjohtajalle nykyisistä ehdokkaista [...] sekä tutkii yrityksen uudistamiseen, kehittämiseen ja vakauteen sekä keskeiseen toimintaan ja hallintoon liittyviä seikkoja ja keskustelee niistä [...]”. (34)

34

| (63) | CS Windin osalta tutkimuksessa vahvistettiin, että yrityksessä pyrittiin lisäämään puolueen jäsenmäärää: ”Ulkomaisrahoitteisessa yrityksessä CS Wind Power Equipment (Lianyungang) Co., Ltd. on yli 150 työntekijää, mutta siellä oli vain viisi puolueen jäsentä. Yrityksessä on nyt puolueen jäseniä yli 70 ”puolueen ja massojen integroinnin” ansiosta”. (35) |
| --- | --- |

(63)

CS Windin osalta tutkimuksessa vahvistettiin, että yrityksessä pyrittiin lisäämään puolueen jäsenmäärää: ”Ulkomaisrahoitteisessa yrityksessä CS Wind Power Equipment (Lianyungang) Co., Ltd. on yli 150 työntekijää, mutta siellä oli vain viisi puolueen jäsentä. Yrityksessä on nyt puolueen jäseniä yli 70 ”puolueen ja massojen integroinnin” ansiosta”. (35)

35

| (64) | Fuchuan Yifan kuvaa puoluekomitean roolia seuraavasti: ”Puolueen jäsenet ja eri osastojen keskeinen henkilöstö tekevät tiivistä yhteistyötä, antavat täyden tuen edelläkävijäroolimallin toiminnalle, tehostavat aktiivisesti kunkin osaston vahvuuksia, kannustavat henkilöstöä erinomaisuuteen, pitävät läpimurtohankkeita lähtökohtana, keskittyvät koheesioon, vaikeuksien voittamiseen ja lahjakkuuksien ja taitojen esittelemiseen, jotta varmistetaan aktiivinen rooli yrityksen kustannusten vähentämisessä ja tehokkuuden lisäämisessä, tulojen kasvattamisessa ja varojen keräämisessä ja varmistetaan myös, että jokainen hanke saatetaan asianmukaisesti päätökseen määrän ja laadun osalta”. (36) |
| --- | --- |

(64)

Fuchuan Yifan kuvaa puoluekomitean roolia seuraavasti: ”Puolueen jäsenet ja eri osastojen keskeinen henkilöstö tekevät tiivistä yhteistyötä, antavat täyden tuen edelläkävijäroolimallin toiminnalle, tehostavat aktiivisesti kunkin osaston vahvuuksia, kannustavat henkilöstöä erinomaisuuteen, pitävät läpimurtohankkeita lähtökohtana, keskittyvät koheesioon, vaikeuksien voittamiseen ja lahjakkuuksien ja taitojen esittelemiseen, jotta varmistetaan aktiivinen rooli yrityksen kustannusten vähentämisessä ja tehokkuuden lisäämisessä, tulojen kasvattamisessa ja varojen keräämisessä ja varmistetaan myös, että jokainen hanke saatetaan asianmukaisesti päätökseen määrän ja laadun osalta”. (36)

36

| (65) | Puolueen vahvistamiseen liittyvää toimintaa todettiin myös otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien Penglai Dajin ja Shanghai Taisheng Wind Power Equipment yrityksissä. |
| --- | --- |

(65)

Puolueen vahvistamiseen liittyvää toimintaa todettiin myös otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien Penglai Dajin ja Shanghai Taisheng Wind Power Equipment yrityksissä.

| (66) | Lisäksi komissio vahvisti tutkimuksen aikana, että tuulivoimalatornien tuottajien ja Kiinan kommunististen puolueen välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kommunistisen puolueen jäseniä oli useiden tuulivoimalatorneja valmistavien yritysten ylimmässä johdossa, esimerkkinä Chengxi Shipyard (hallituksen johtaja ja toimitusjohtaja ovat molemmat kommunistisen puolueen jäseniä ja hoitavat samalla puoluekomitean pääsihteerin ja apulaispääsihteerin tehtäviä), Suzhou Titan (ainakin yksi hallituksen jäsenistä on kommunistisen puolueen jäsen), Fuchuan Yifan (hallituksen johtaja ja varajohtaja ovat molemmat kommunistisen puolueen jäseniä ja hoitavat samalla puoluekomitean pääsihteerin ja apulaispääsihteerin tehtäviä) ja Shanghai Taisheng Wind Power Equipment (hallintoneuvoston puheenjohtaja on kommunistisen puolueen jäsen). |
| --- | --- |

(66)

Lisäksi komissio vahvisti tutkimuksen aikana, että tuulivoimalatornien tuottajien ja Kiinan kommunististen puolueen välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kommunistisen puolueen jäseniä oli useiden tuulivoimalatorneja valmistavien yritysten ylimmässä johdossa, esimerkkinä Chengxi Shipyard (hallituksen johtaja ja toimitusjohtaja ovat molemmat kommunistisen puolueen jäseniä ja hoitavat samalla puoluekomitean pääsihteerin ja apulaispääsihteerin tehtäviä), Suzhou Titan (ainakin yksi hallituksen jäsenistä on kommunistisen puolueen jäsen), Fuchuan Yifan (hallituksen johtaja ja varajohtaja ovat molemmat kommunistisen puolueen jäseniä ja hoitavat samalla puoluekomitean pääsihteerin ja apulaispääsihteerin tehtäviä) ja Shanghai Taisheng Wind Power Equipment (hallintoneuvoston puheenjohtaja on kommunistisen puolueen jäsen).

| (67) | Lisäksi tuulivoimalatornien sektorilla on käytössä syrjiviä julkisia politiikkoja tai toimenpiteitä, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(67)

Lisäksi tuulivoimalatornien sektorilla on käytössä syrjiviä julkisia politiikkoja tai toimenpiteitä, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

| (68) | Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta, josta saadaan tuulivoimalatornien pääkomponentit, keskeisenä tuotannonalana. (37) Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi. (38) Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat. (39) |
| --- | --- |

(68)

Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta, josta saadaan tuulivoimalatornien pääkomponentit, keskeisenä tuotannonalana. (37) Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi. (38) Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat. (39)

37

38

39

| (69) | Taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (40) ehdotetaan korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista. (41) Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden saavuttamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa. (42) |
| --- | --- |

(69)

Taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (40) ehdotetaan korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista. (41) Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden saavuttamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa. (42)

40

41

42

| (70) | Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (43), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan teräs kannustettavana tuotannonalana. |
| --- | --- |

(70)

Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (43), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan teräs kannustettavana tuotannonalana.

43

| (71) | Kiinan viranomaiset ohjeistavat alan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, sijoitukset, kapasiteetin poistaminen, tuotevalikoima, tuotannon siirtäminen ja päivittäminen. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa. (44) Tämänhetkinen ylikapasiteettiongelma on kiistatta selvin osoitus Kiinan viranomaisten politiikan vaikutuksista ja siitä seuraavista vääristymistä. |
| --- | --- |

(71)

Kiinan viranomaiset ohjeistavat alan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, sijoitukset, kapasiteetin poistaminen, tuotevalikoima, tuotannon siirtäminen ja päivittäminen. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa. (44) Tämänhetkinen ylikapasiteettiongelma on kiistatta selvin osoitus Kiinan viranomaisten politiikan vaikutuksista ja siitä seuraavista vääristymistä.

44

| (72) | Tuulienergiaa tuetaan myös provinssi- ja kuntatasolla, esimerkiksi Lianyungangin kunnan meritalouden kehittämisen 13. viisivuotissuunnitelmassa viitataan nimenomaisesti tämän tuotannonalan kehittämiseen. Suunnitelman mukaan on ”rakennettava tuulivoimalalaitteiden teollista ketjua. On kannustettava ja ohjattava useiden johtavien tuulivoimalayritysten (esim. Guodian Power, Zhongfu Lianzhong, Tianshun Tower ja CSWind Power) rakennemuutosta ja uudistamista, päivitettävä asteittain niiden kehitys-, suunnittelu- ja valmistustekniikkaa ja edistettävä megawattiluokan hankkeita”. (45) |
| --- | --- |

(72)

Tuulienergiaa tuetaan myös provinssi- ja kuntatasolla, esimerkiksi Lianyungangin kunnan meritalouden kehittämisen 13. viisivuotissuunnitelmassa viitataan nimenomaisesti tämän tuotannonalan kehittämiseen. Suunnitelman mukaan on ”rakennettava tuulivoimalalaitteiden teollista ketjua. On kannustettava ja ohjattava useiden johtavien tuulivoimalayritysten (esim. Guodian Power, Zhongfu Lianzhong, Tianshun Tower ja CSWind Power) rakennemuutosta ja uudistamista, päivitettävä asteittain niiden kehitys-, suunnittelu- ja valmistustekniikkaa ja edistettävä megawattiluokan hankkeita”. (45)

45

| (73) | Kuten edellä on osoitettu, Kiinan viranomaiset ohjeistavat alan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa. |
| --- | --- |

(73)

Kuten edellä on osoitettu, Kiinan viranomaiset ohjeistavat alan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa.

| (74) | Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tuulivoimalatornien valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli teräksen tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti. |
| --- | --- |

(74)

Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tuulivoimalatornien valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli teräksen tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

| (75) | Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että 53 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano tuulivoimalatornien sektorilla ei vaikuttaisi teräksisten tuulivoimalatornien valmistajiin. |
| --- | --- |

(75)

Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että 53 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano tuulivoimalatornien sektorilla ei vaikuttaisi teräksisten tuulivoimalatornien valmistajiin.

| (76) | Tuulivoimalatornien sektoriin vaikuttavat myös 53 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat sektoriin sekä suoraan (tuulivoimalatorneja tai niiden tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää). (46) |
| --- | --- |

(76)

Tuulivoimalatornien sektoriin vaikuttavat myös 53 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat sektoriin sekä suoraan (tuulivoimalatorneja tai niiden tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää). (46)

46

| (77) | Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että tuulivoimalatornien sektoriin ei vaikuttaisi 53 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

(77)

Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että tuulivoimalatornien sektoriin ei vaikuttaisi 53 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

| (78) | Komissio muistuttaa vielä, että tuulivoimalatornien tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Asiakirja-aineiston sisältämän näytön mukaan kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat hankkivat valtaosan tuotantopanoksistaan Kiinasta. Kiina on lisäksi yksi suurimmista teräksen tuottajista, ja teräs on keskeinen raaka-aine tuulivoimalatornien tuotantoprosessissa. Kun tuulivoimalatornien tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla. |
| --- | --- |

(78)

Komissio muistuttaa vielä, että tuulivoimalatornien tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Asiakirja-aineiston sisältämän näytön mukaan kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat hankkivat valtaosan tuotantopanoksistaan Kiinasta. Kiina on lisäksi yksi suurimmista teräksen tuottajista, ja teräs on keskeinen raaka-aine tuulivoimalatornien tuotantoprosessissa. Kun tuulivoimalatornien tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

| (79) | Näin ollen sen lisäksi, että tuulivoimalatornien kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä. |
| --- | --- |

(79)

Näin ollen sen lisäksi, että tuulivoimalatornien kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

| (80) | Kuten 21 ja 47 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatuja Kiinan viranomaisten huomautuksia käsitellään 116–123 kappaleessa. |
| --- | --- |

(80)

Kuten 21 ja 47 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatuja Kiinan viranomaisten huomautuksia käsitellään 116–123 kappaleessa.

| (81) | Vireillepanon yhteydessä saatiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista koskevia huomautuksia CCCME:ltä. Myöhemmin CCCME, Suzhou Titan ja Chengxi Shipyard esittivät sekä ensimmäistä että toista muistiota koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(81)

Vireillepanon yhteydessä saatiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista koskevia huomautuksia CCCME:ltä. Myöhemmin CCCME, Suzhou Titan ja Chengxi Shipyard esittivät sekä ensimmäistä että toista muistiota koskevia huomautuksia.

| (82) | Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan CCCME esitti ensin seuraavat kommentit normaaliarvon määrittämisestä valituksessa:






  (a) | Valituksen tekijä toimitti epäjohdonmukaisia tietoja teräslevyjen osuudesta tuulivoimalatornien tuotantokustannuksista. Valituksen useissa osissa se väitti, että teräslevyjen osuus tuotantokustannuksista on yli 40 prosenttia, mutta varsinaisissa normaaliarvoa koskevissa laskelmissa tuotantokustannusten osuus oli noin 60 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

(82)

Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan CCCME esitti ensin seuraavat kommentit normaaliarvon määrittämisestä valituksessa:

(a)

Valituksen tekijä toimitti epäjohdonmukaisia tietoja teräslevyjen osuudesta tuulivoimalatornien tuotantokustannuksista. Valituksen useissa osissa se väitti, että teräslevyjen osuus tuotantokustannuksista on yli 40 prosenttia, mutta varsinaisissa normaaliarvoa koskevissa laskelmissa tuotantokustannusten osuus oli noin 60 prosenttia;

| (b) | Valituksen tekijä käytti normaaliarvon muodostamiseen teräslevyjen vääristymättömiä kustannuksia, jotka olivat 869 euroa/tonni, mutta sen omissa kustannuksissa kyseisen raaka-aineen kustannukset olivat keskimäärin vain 625 euroa/tonni; |
| --- | --- |

(b)

Valituksen tekijä käytti normaaliarvon muodostamiseen teräslevyjen vääristymättömiä kustannuksia, jotka olivat 869 euroa/tonni, mutta sen omissa kustannuksissa kyseisen raaka-aineen kustannukset olivat keskimäärin vain 625 euroa/tonni;

| (c) | Normaaliarvon muodostamisessa käytetty 14 prosentin voittomarginaali ei toteudu kilpailluilla markkinoilla, ja sen sijaan olisi pitänyt käyttää 6 prosentin kohtuullista voittoa; |
| --- | --- |

(c)

Normaaliarvon muodostamisessa käytetty 14 prosentin voittomarginaali ei toteudu kilpailluilla markkinoilla, ja sen sijaan olisi pitänyt käyttää 6 prosentin kohtuullista voittoa;

| (d) | Myös muiden raaka-aineiden yksikkökustannuksia pitäisi korjata, koska ne olivat joissakin tapauksissa jopa kolme kertaa niin korkeat kuin valituksen tekijän kustannukset. Tästä kohdasta CCCME ei toimittanut tarkempia tietoja eikä yksilöinyt, mitä raaka-aineita tämä koski. |
| --- | --- |

(d)

Myös muiden raaka-aineiden yksikkökustannuksia pitäisi korjata, koska ne olivat joissakin tapauksissa jopa kolme kertaa niin korkeat kuin valituksen tekijän kustannukset. Tästä kohdasta CCCME ei toimittanut tarkempia tietoja eikä yksilöinyt, mitä raaka-aineita tämä koski.

| (83) | Lisäksi CCCME ehdotti, että normaaliarvon muodostamiseen liittyvien puutteiden vuoksi (ks. 82 kappale) olisi käytettävä vaihtoehtoista menetelmää. CCCME totesi, että perustana olisi käytettävä unionin tuotannonalan tavoitehintaa. Tavoitehinnan määrittämisessä käytetyt työvoimakustannukset olisi korvattava Turkin, valituksen tekijän ehdottaman edustavan maan, työvoimakustannuksilla, jotka olivat yli kymmenen kertaa pienemmät kuin unionin tuotannonalan työvoimakustannukset. Valituksen tekijän tavoitehinnan määrittämisessä käyttämä 10 prosentin tavoitevoitto olisi lisättävä tavoitehintaan, jotta saataisiin vaihtoehtoinen normaaliarvo. CCCME huomautti, että tällainen normaaliarvo johtaisi huomattavasti alempaan polkumyyntimarginaaliin kuin 55 prosentin keskimääräinen marginaali, jonka valituksen tekijä laski esittämättä varsinaisia laskelmia. |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi CCCME ehdotti, että normaaliarvon muodostamiseen liittyvien puutteiden vuoksi (ks. 82 kappale) olisi käytettävä vaihtoehtoista menetelmää. CCCME totesi, että perustana olisi käytettävä unionin tuotannonalan tavoitehintaa. Tavoitehinnan määrittämisessä käytetyt työvoimakustannukset olisi korvattava Turkin, valituksen tekijän ehdottaman edustavan maan, työvoimakustannuksilla, jotka olivat yli kymmenen kertaa pienemmät kuin unionin tuotannonalan työvoimakustannukset. Valituksen tekijän tavoitehinnan määrittämisessä käyttämä 10 prosentin tavoitevoitto olisi lisättävä tavoitehintaan, jotta saataisiin vaihtoehtoinen normaaliarvo. CCCME huomautti, että tällainen normaaliarvo johtaisi huomattavasti alempaan polkumyyntimarginaaliin kuin 55 prosentin keskimääräinen marginaali, jonka valituksen tekijä laski esittämättä varsinaisia laskelmia.

| (84) | CCCME toisti 82 ja 83 kappaleessa esitetyt huomautukset ja väitteet myös kuulemisessa ja alustavan vaiheen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa. |
| --- | --- |

(84)

CCCME toisti 82 ja 83 kappaleessa esitetyt huomautukset ja väitteet myös kuulemisessa ja alustavan vaiheen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa.

| (85) | Komissio katsoi 82 kappaleessa luetellusta väitetyistä puutteista, että CCCME:n on täytynyt ymmärtää väärin valituksessa esitetyt tiedot ja normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisestikäytetty menetelmä.






  (a) | Kun valituksessa todettiin, että teräslevyjen osuus tuulivoimalatornien tuotantokustannuksista on yli 40 prosenttia, siinä viitattiin kokoonpannun teräksisen tuulivoimalatornin kustannuksiin kaikkine sisäisine osineen. Näiden osien osuus on valituksen mukaan 17 prosenttia tuulivoimalatornien tuotantokustannuksista. (47) Valituksen tekijä kuitenkin laski polkumyyntimarginaalin tyhjien tornien perusteella eli sellaisten tornien perusteella, joissa ei ole sisäisiä osia, ja näin ollen huomioon ei otettu kokoonpanoon liittyviä työvoimakustannuksia. Sen vuoksi komissio katsoi, että teräslevyjen suurempi osuus tuotantokustannuksista normaaliarvoa koskevissa laskelmissa voidaan selittää järkevästi. |
| --- | --- | --- |

(85)

Komissio katsoi 82 kappaleessa luetellusta väitetyistä puutteista, että CCCME:n on täytynyt ymmärtää väärin valituksessa esitetyt tiedot ja normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisestikäytetty menetelmä.

(a)

Kun valituksessa todettiin, että teräslevyjen osuus tuulivoimalatornien tuotantokustannuksista on yli 40 prosenttia, siinä viitattiin kokoonpannun teräksisen tuulivoimalatornin kustannuksiin kaikkine sisäisine osineen. Näiden osien osuus on valituksen mukaan 17 prosenttia tuulivoimalatornien tuotantokustannuksista. (47) Valituksen tekijä kuitenkin laski polkumyyntimarginaalin tyhjien tornien perusteella eli sellaisten tornien perusteella, joissa ei ole sisäisiä osia, ja näin ollen huomioon ei otettu kokoonpanoon liittyviä työvoimakustannuksia. Sen vuoksi komissio katsoi, että teräslevyjen suurempi osuus tuotantokustannuksista normaaliarvoa koskevissa laskelmissa voidaan selittää järkevästi.

47

| (b) | Unionin tuotannonalalle aiheutuneet raaka-ainekustannukset eivät ole sellaisinaan ratkaiseva tekijä normaaliarvon muodostamisen kannalta. Komission käytännön mukaisesti ratkaisevia ovat vientiä harjoittavalle tuottajalle aiheutuneet kustannukset, tai jos normaaliarvo muodostetaan laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti, kustannukset edustavassa maassa. Komissio katsoo, että valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä (esim. kuvakaappauksen Turkin virallisista tuontitilastoista (48)), joka tuki normaaliarvon muodostamisessa käytettyä teräslevyjen yksikköhintaa. |
| --- | --- |

(b)

Unionin tuotannonalalle aiheutuneet raaka-ainekustannukset eivät ole sellaisinaan ratkaiseva tekijä normaaliarvon muodostamisen kannalta. Komission käytännön mukaisesti ratkaisevia ovat vientiä harjoittavalle tuottajalle aiheutuneet kustannukset, tai jos normaaliarvo muodostetaan laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti, kustannukset edustavassa maassa. Komissio katsoo, että valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä (esim. kuvakaappauksen Turkin virallisista tuontitilastoista (48)), joka tuki normaaliarvon muodostamisessa käytettyä teräslevyjen yksikköhintaa.

48

| (c) | Valituksen tekijä perusti normaaliarvon muodostamisessa käytetyn voittotason Turkissa toimivien kolmen tuulivoimalatornien tuottajan taloudellisiin tietoihin. (49) Sen vuoksi komissio katsoi, että valituksen tekijän käyttämä voitto oli asianmukaisesti perusteltu. |
| --- | --- |

(c)

Valituksen tekijä perusti normaaliarvon muodostamisessa käytetyn voittotason Turkissa toimivien kolmen tuulivoimalatornien tuottajan taloudellisiin tietoihin. (49) Sen vuoksi komissio katsoi, että valituksen tekijän käyttämä voitto oli asianmukaisesti perusteltu.

49

| (d) | CCCME ehdotti, että vertailuarvoja, jotka olivat merkittävästi korkeammat kuin unionin tuottajien kustannukset, olisi korjattava. Kuten tämän johdanto-osan kappaleen b alakohdassa selitetään, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukainen menetelmä perustuu vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen vahvistamiseen, eikä tulokseksi saatujen kustannusten tarvitse välttämättä olla samat kuin unionin tuottajien kustannukset. |
| --- | --- |

(d)

CCCME ehdotti, että vertailuarvoja, jotka olivat merkittävästi korkeammat kuin unionin tuottajien kustannukset, olisi korjattava. Kuten tämän johdanto-osan kappaleen b alakohdassa selitetään, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukainen menetelmä perustuu vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen vahvistamiseen, eikä tulokseksi saatujen kustannusten tarvitse välttämättä olla samat kuin unionin tuottajien kustannukset.

| (86) | Mitä tulee CCCME:n 83 kappaleessa ehdottamaan vaihtoehtoiseen menetelmään, komissio huomauttaa, että normaaliarvon muodostaminen kyseisellä tavalla olisi vastoin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännöksiä. Lisäksi CCCME:n lähestymistapa vaikutti olevan epäjohdonmukainen. Jos tiettyjen raaka-aineiden kustannukset Turkissa ylittivät unionin tuotannonalalle aiheutuneet kustannukset, CCCME ehdotti unionin tuotannonalan alempien kustannusten käyttämistä vertailuarvona. Jos kuitenkin kustannukset Turkissa olivat alemmat, etenkin työvoimakustannukset, CCCME ehdotti Turkin kustannusten käyttämistä vertailuarvona. Lisäksi valituksen tekijä oli käyttänyt asianmukaisesti edustavan maan kustannuksia normaaliarvon muodostamisessa, kuten 85 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(86)

Mitä tulee CCCME:n 83 kappaleessa ehdottamaan vaihtoehtoiseen menetelmään, komissio huomauttaa, että normaaliarvon muodostaminen kyseisellä tavalla olisi vastoin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännöksiä. Lisäksi CCCME:n lähestymistapa vaikutti olevan epäjohdonmukainen. Jos tiettyjen raaka-aineiden kustannukset Turkissa ylittivät unionin tuotannonalalle aiheutuneet kustannukset, CCCME ehdotti unionin tuotannonalan alempien kustannusten käyttämistä vertailuarvona. Jos kuitenkin kustannukset Turkissa olivat alemmat, etenkin työvoimakustannukset, CCCME ehdotti Turkin kustannusten käyttämistä vertailuarvona. Lisäksi valituksen tekijä oli käyttänyt asianmukaisesti edustavan maan kustannuksia normaaliarvon muodostamisessa, kuten 85 kappaleessa selitetään.

| (87) | Komissio hylkäsi CCCME:n 82, 83 ja 84 kappaleessa esittämät väitteet 85 ja 86 kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(87)

Komissio hylkäsi CCCME:n 82, 83 ja 84 kappaleessa esittämät väitteet 85 ja 86 kappaleessa esitetyistä syistä.

| (88) | Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö ja Kiinan viranomaisten kieltäytyminen yhteistyöstä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista. |
| --- | --- |

(88)

Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö ja Kiinan viranomaisten kieltäytyminen yhteistyöstä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

| (89) | Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti vielä, että valituksen tekijä nojautui voimakkaasti maaraporttiin, joka CCCME:n mukaan on laadittu helpottamaan valitusten jättämistä eurooppalaisen tuotannonalan puolesta. Tämä tarkoittaa sitä, että maaraporttia ei ole voitu laatia objektiivisesti. CCCME lisäsi, että tästä syystä maaraportti ei täytä puolueettoman ja todistusarvoltaan riittävän näytön vaatimuksia. CCCME väitti vielä, että maaraportissa jätetään tarkoituksellisesti huomiotta tosiseikkoihin perustuvia olosuhteita, tekijöitä ja päätelmiä eikä se ole objektiivinen. |
| --- | --- |

(89)

Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti vielä, että valituksen tekijä nojautui voimakkaasti maaraporttiin, joka CCCME:n mukaan on laadittu helpottamaan valitusten jättämistä eurooppalaisen tuotannonalan puolesta. Tämä tarkoittaa sitä, että maaraporttia ei ole voitu laatia objektiivisesti. CCCME lisäsi, että tästä syystä maaraportti ei täytä puolueettoman ja todistusarvoltaan riittävän näytön vaatimuksia. CCCME väitti vielä, että maaraportissa jätetään tarkoituksellisesti huomiotta tosiseikkoihin perustuvia olosuhteita, tekijöitä ja päätelmiä eikä se ole objektiivinen.

| (90) | CCCME väitti myös, että maaraportti julkaistiin vuonna 2017, ja se sisältää tietoja vuodelta 2016 ja sitä edeltäviltä vuosilta. Tämä tutkimus pantiin kuitenkin vireille 21 päivänä lokakuuta 2020, ja polkumyyntiä koskeva tutkimus kattaa heinäkuun 2019 ja kesäkuun 2020 välisen ajan. Sen vuoksi maaraportti ei CCCME:n mukaan kuvasta mahdollisia vääristymiä tutkimusajanjakson aikana. CCCME väitti erityisesti, että terästä käsittelevä maaraportin luku kattaa vuoteen 2017 ulottuvan kauden, eikä valituksessa osoitettu, että kyseisiä vääristymiä esiintyisi edelleen myöhempinä vuosina, myös tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(90)

CCCME väitti myös, että maaraportti julkaistiin vuonna 2017, ja se sisältää tietoja vuodelta 2016 ja sitä edeltäviltä vuosilta. Tämä tutkimus pantiin kuitenkin vireille 21 päivänä lokakuuta 2020, ja polkumyyntiä koskeva tutkimus kattaa heinäkuun 2019 ja kesäkuun 2020 välisen ajan. Sen vuoksi maaraportti ei CCCME:n mukaan kuvasta mahdollisia vääristymiä tutkimusajanjakson aikana. CCCME väitti erityisesti, että terästä käsittelevä maaraportin luku kattaa vuoteen 2017 ulottuvan kauden, eikä valituksessa osoitettu, että kyseisiä vääristymiä esiintyisi edelleen myöhempinä vuosina, myös tutkimusajanjaksolla.

| (91) | Komissio huomauttaa, että maaraportti on kattava asiakirja, joka perustuu objektiiviseen näyttöön, muun muassa Kiinan viranomaisten julkaisemiin lakeihin, asetuksiin ja muihin virallisiin politiikka-asiakirjoihin, kansainvälisten organisaatioiden kolmansien osapuolten raportteihin, akateemisiin tutkimuksiin ja tutkijoiden artikkeleihin sekä muihin luotettaviin riippumattomiin lähteisiin. Raportti on ollut julkinen joulukuusta 2017 lähtien, joten kaikilla asianomaisilla osapuolilla on ollut runsaasti mahdollisuuksia esittää siitä sekä sen perustana olevasta näytöstä vastalauseita tai huomautuksia tai täydentää niitä. Tähän mennessä yksikään osapuoli ei ole esittänyt mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, että maaraportissa käytetyt lähteet olisivat väärässä. |
| --- | --- |

(91)

Komissio huomauttaa, että maaraportti on kattava asiakirja, joka perustuu objektiiviseen näyttöön, muun muassa Kiinan viranomaisten julkaisemiin lakeihin, asetuksiin ja muihin virallisiin politiikka-asiakirjoihin, kansainvälisten organisaatioiden kolmansien osapuolten raportteihin, akateemisiin tutkimuksiin ja tutkijoiden artikkeleihin sekä muihin luotettaviin riippumattomiin lähteisiin. Raportti on ollut julkinen joulukuusta 2017 lähtien, joten kaikilla asianomaisilla osapuolilla on ollut runsaasti mahdollisuuksia esittää siitä sekä sen perustana olevasta näytöstä vastalauseita tai huomautuksia tai täydentää niitä. Tähän mennessä yksikään osapuoli ei ole esittänyt mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, että maaraportissa käytetyt lähteet olisivat väärässä.

| (92) | Tutkimusajanjakson osalta komissio toteaa, että maaraportti kyllä julkaistiin vuonna 2017, mutta se perustuu suurelta osin Kiinan 13. viisivuotissuunnitelmiin, joita sovellettiin vuosina 2016–2020 eli tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(92)

Tutkimusajanjakson osalta komissio toteaa, että maaraportti kyllä julkaistiin vuonna 2017, mutta se perustuu suurelta osin Kiinan 13. viisivuotissuunnitelmiin, joita sovellettiin vuosina 2016–2020 eli tutkimusajanjakson aikana.

| (93) | Lisäksi CCCME huomautti, että merkittävien vääristymien käsite on vastoin WTO:n lainsäädäntöä, koska tällaista käsitettä ei ole olemassa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklassa. WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklan mukaan normaaliarvo voidaan muodostaa vain ”[s]illoin kun viejämaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä ei myydä vastaavaa tuotetta” tai ”viejämaan kotimarkkinoiden erityisestä markkinatilanteesta tai myynninvähäisyydestä johtuen”. WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklassa ei mainita merkittäviä vääristymiä. CCCME väitti lisäksi, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artikla mahdollista normaaliarvon muodostamista edustavan maan tai kansainvälisten vertailuarvojen perusteella, kuten perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa säädetään, sillä sen mukaan normaaliarvon muodostamisessa on sallittua käyttää vain alkuperämaan tuotantokustannuksia, joihin on lisätty kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja muita kustannuksia sekä voittoa. |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi CCCME huomautti, että merkittävien vääristymien käsite on vastoin WTO:n lainsäädäntöä, koska tällaista käsitettä ei ole olemassa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklassa. WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklan mukaan normaaliarvo voidaan muodostaa vain ”[s]illoin kun viejämaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä ei myydä vastaavaa tuotetta” tai ”viejämaan kotimarkkinoiden erityisestä markkinatilanteesta tai myynninvähäisyydestä johtuen”. WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklassa ei mainita merkittäviä vääristymiä. CCCME väitti lisäksi, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artikla mahdollista normaaliarvon muodostamista edustavan maan tai kansainvälisten vertailuarvojen perusteella, kuten perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa säädetään, sillä sen mukaan normaaliarvon muodostamisessa on sallittua käyttää vain alkuperämaan tuotantokustannuksia, joihin on lisätty kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja muita kustannuksia sekä voittoa.

| (94) | Komissio katsoo, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännökset ovat täysin unionin WTO-velvoitteiden mukaisia. Kuten WTO:n valituselin nimenomaisesti selvensi asiassa DS473 ”European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina”, WTO-lainsäädännössä sallitaan kolmannen maan tietojen käyttö asianmukaisesti oikaistuna silloin, kun tällainen oikaisu on tarpeen ja perusteltu. Jos viejämaassa esiintyy merkittäviä vääristymiä, sen kustannukset ja hinnat eivät sovellu normaaliarvon muodostamiseen. Tällaisessa tapauksessa säännöksen mukaan tuotanto- ja myyntikustannukset muodostetaan vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella, mukaan lukien sellaisen asianomaisen edustavan maan hintojen tai vertailuarvojen perusteella, jonka kehitystaso on sama kuin viejämaan. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(94)

Komissio katsoo, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännökset ovat täysin unionin WTO-velvoitteiden mukaisia. Kuten WTO:n valituselin nimenomaisesti selvensi asiassa DS473 ”European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina”, WTO-lainsäädännössä sallitaan kolmannen maan tietojen käyttö asianmukaisesti oikaistuna silloin, kun tällainen oikaisu on tarpeen ja perusteltu. Jos viejämaassa esiintyy merkittäviä vääristymiä, sen kustannukset ja hinnat eivät sovellu normaaliarvon muodostamiseen. Tällaisessa tapauksessa säännöksen mukaan tuotanto- ja myyntikustannukset muodostetaan vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella, mukaan lukien sellaisen asianomaisen edustavan maan hintojen tai vertailuarvojen perusteella, jonka kehitystaso on sama kuin viejämaan. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (95) | CCCME lisäsi, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohta näyttää rikkovan WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa, koska perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaan komissiolla on oikeus jättää huomiotta viejämaan tuotanto- ja myyntikustannukset ja käyttää niiden sijaan kolmannen maan tietoja. Tämä on vastoin WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa, jonka mukaan ”kustannukset on tavallisesti laskettava tutkittavana olevan viejän tai valmistajan kirjaamien tietojen pohjalta, mikäli tällaiset tiedot ovat viejämaassa yleisesti hyväksyttyjen kirjanpito periaatteidenmukaisia ja ne antavat kohtuullisen hyvän käsityksen kyseisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin liittyvistä kustannuksista”. CCCME viittasi väitteensä tueksi WTO:n oikeuskäytäntöön, etenkin asiaan DS473 (”European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina”), jossa vahvistettiin, että tutkivan viranomaisen on käytettävä tuottajille tai viejille tosiasiallisesti aiheutuneita tuotantokustannuksia normaaliarvon muodostamisessa, ja paneelin raporttiin asiassa DS494 ”European Union – Cost Adjustment Methodologies II (Russia)”. |
| --- | --- |

(95)

CCCME lisäsi, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohta näyttää rikkovan WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa, koska perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaan komissiolla on oikeus jättää huomiotta viejämaan tuotanto- ja myyntikustannukset ja käyttää niiden sijaan kolmannen maan tietoja. Tämä on vastoin WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa, jonka mukaan ”kustannukset on tavallisesti laskettava tutkittavana olevan viejän tai valmistajan kirjaamien tietojen pohjalta, mikäli tällaiset tiedot ovat viejämaassa yleisesti hyväksyttyjen kirjanpito periaatteidenmukaisia ja ne antavat kohtuullisen hyvän käsityksen kyseisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin liittyvistä kustannuksista”. CCCME viittasi väitteensä tueksi WTO:n oikeuskäytäntöön, etenkin asiaan DS473 (”European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina”), jossa vahvistettiin, että tutkivan viranomaisen on käytettävä tuottajille tai viejille tosiasiallisesti aiheutuneita tuotantokustannuksia normaaliarvon muodostamisessa, ja paneelin raporttiin asiassa DS494 ”European Union – Cost Adjustment Methodologies II (Russia)”.

| (96) | Komissio muistuttaa, että kumpikaan siteeratuista WTO-tapauksista ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa eikä sen soveltamisedellytyksiä. Lisäksi kyseisten tapausten taustalla olevat tosiasialliset tilanteet eroavat tilanteesta ja kriteereistä, joiden perusteella perusasetuksen kyseisen säännöksen mukaista menetelmää sovelletaan. Mitä tulee WTO-riitaan asiassa ”EU – Cost Adjustment Methodologies II”, komissio muistuttaa, että sekä unioni että Venäjä valittivat paneelin päätöksestä, joka ei tämän vuoksi ole lopullinen eikä sillä ole WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti oikeudellista asemaa WTO-järjestelmässä, koska WTO:n jäsenet eivät ole vahvistaneet sitä. Paneelin raportissa katsottiin nimenomaisesti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännökset eivät kuulu riidan soveltamisalaan. Paneeli totesi, että kyseiset säännökset eroavat sisällöltään ja oikeudellisilta vaikutuksiltaan perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan säännöksistä, jotka olivat kyseisen riidan kohteena, ja että 2 artiklan 6 a kohdan säännökset eivät korvanneet 2 artiklan 5 kohdan säännöksiä, kun ne otettiin käyttöön. (50) Näillä päätelmillä ei näin ollen ole mitään merkitystä arvioitaessa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopivuutta asiaa koskevien WTO:n sääntöjen kanssa. Näistä syistä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(96)

Komissio muistuttaa, että kumpikaan siteeratuista WTO-tapauksista ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa eikä sen soveltamisedellytyksiä. Lisäksi kyseisten tapausten taustalla olevat tosiasialliset tilanteet eroavat tilanteesta ja kriteereistä, joiden perusteella perusasetuksen kyseisen säännöksen mukaista menetelmää sovelletaan. Mitä tulee WTO-riitaan asiassa ”EU – Cost Adjustment Methodologies II”, komissio muistuttaa, että sekä unioni että Venäjä valittivat paneelin päätöksestä, joka ei tämän vuoksi ole lopullinen eikä sillä ole WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti oikeudellista asemaa WTO-järjestelmässä, koska WTO:n jäsenet eivät ole vahvistaneet sitä. Paneelin raportissa katsottiin nimenomaisesti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännökset eivät kuulu riidan soveltamisalaan. Paneeli totesi, että kyseiset säännökset eroavat sisällöltään ja oikeudellisilta vaikutuksiltaan perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan säännöksistä, jotka olivat kyseisen riidan kohteena, ja että 2 artiklan 6 a kohdan säännökset eivät korvanneet 2 artiklan 5 kohdan säännöksiä, kun ne otettiin käyttöön. (50) Näillä päätelmillä ei näin ollen ole mitään merkitystä arvioitaessa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopivuutta asiaa koskevien WTO:n sääntöjen kanssa. Näistä syistä väite hylättiin.

50

| (97) | CCCME toisti edellä esitetyt väitteet ensimmäisestä muistiosta esittämissään huomautuksissa. Suzhou Titan toisti kaikki edellä esitetyt CCCME:n huomautukset omissa ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan. |
| --- | --- |

(97)

CCCME toisti edellä esitetyt väitteet ensimmäisestä muistiosta esittämissään huomautuksissa. Suzhou Titan toisti kaikki edellä esitetyt CCCME:n huomautukset omissa ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan.

| (98) | Lisäksi CCCME väitti ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan, että tuulivoimalatornien tuotannonala on markkinasuuntautunut, koska suurin osa tuottajista on yksityisomistuksessa, useat raaka-aineet tuodaan ulkomailta ja sisäosien (51) ostohinnat neuvotellaan eurooppalaisten tuuliturbiinien OEM-valmistajien kanssa suoraan. |
| --- | --- |

(98)

Lisäksi CCCME väitti ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan, että tuulivoimalatornien tuotannonala on markkinasuuntautunut, koska suurin osa tuottajista on yksityisomistuksessa, useat raaka-aineet tuodaan ulkomailta ja sisäosien (51) ostohinnat neuvotellaan eurooppalaisten tuuliturbiinien OEM-valmistajien kanssa suoraan.

51

| (99) | Komissio totesi, että kun on vahvistettu, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti viejämaassa esiintyvien merkittävien vääristymien vuoksi viejämaan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttö ei ole asianmukaista, normaaliarvo muodostetaan käyttämällä vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja asianmukaisessa edustavassa maassa kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Perusasetuksen sama säännös mahdollistaa myös kotimaisten kustannusten käyttämisen, jos on varmuudella todettu, että ne eivät ole vääristyneitä. Sen vuoksi vientiä harjoittavilla tuottajilla oli mahdollisuus toimittaa näyttöä siitä, että niiden myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja/tai tuotantopanoskustannukset olivat vääristymättömiä. Kuten 52–79 kappaleessa esitetään, komissio kuitenkin vahvisti, että tuulivoimalatornien tuotannonalalla esiintyy vääristymiä, eikä ollut mitään näyttöä siitä, että yksittäisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotannontekijät olisivat vääristymättömiä. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(99)

Komissio totesi, että kun on vahvistettu, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti viejämaassa esiintyvien merkittävien vääristymien vuoksi viejämaan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttö ei ole asianmukaista, normaaliarvo muodostetaan käyttämällä vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja asianmukaisessa edustavassa maassa kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Perusasetuksen sama säännös mahdollistaa myös kotimaisten kustannusten käyttämisen, jos on varmuudella todettu, että ne eivät ole vääristyneitä. Sen vuoksi vientiä harjoittavilla tuottajilla oli mahdollisuus toimittaa näyttöä siitä, että niiden myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja/tai tuotantopanoskustannukset olivat vääristymättömiä. Kuten 52–79 kappaleessa esitetään, komissio kuitenkin vahvisti, että tuulivoimalatornien tuotannonalalla esiintyy vääristymiä, eikä ollut mitään näyttöä siitä, että yksittäisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotannontekijät olisivat vääristymättömiä. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

| (100) | Lisäksi CCCME väitti toista muistiota koskevissa huomautuksissaan, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa edellytetään, että komissio tarkastelee yksilöllisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan vääristymiä. CCCME:n mukaan komissiolla on velvoite tehdä tapauskohtainen analyysi ja a) selvittää, pätevätkö väitetyt merkittävät vääristymät kuhunkin otokseen valittuun viejään; b) selvittää, onko jokainen kyseisen viejän ilmoittama tuotantopanos ja tuotannontekijä ”vääristynyt”, minkä vuoksi se olisi korvattava muusta lähteestä saaduilla tiedoilla; sekä c) selittää, miksi komissio pitää muusta lähteestä saatuja tietoja kustakin tuotantopanoksesta ja tuotannontekijästä ”vääristymättöminä”. |
| --- | --- |

(100)

Lisäksi CCCME väitti toista muistiota koskevissa huomautuksissaan, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa edellytetään, että komissio tarkastelee yksilöllisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan vääristymiä. CCCME:n mukaan komissiolla on velvoite tehdä tapauskohtainen analyysi ja a) selvittää, pätevätkö väitetyt merkittävät vääristymät kuhunkin otokseen valittuun viejään; b) selvittää, onko jokainen kyseisen viejän ilmoittama tuotantopanos ja tuotannontekijä ”vääristynyt”, minkä vuoksi se olisi korvattava muusta lähteestä saaduilla tiedoilla; sekä c) selittää, miksi komissio pitää muusta lähteestä saatuja tietoja kustakin tuotantopanoksesta ja tuotannontekijästä ”vääristymättöminä”.

| (101) | Suzhou Titan toisti edellä esitetyt väitteet toisesta muistiosta esittämissään huomautuksissa. |
| --- | --- |

(101)

Suzhou Titan toisti edellä esitetyt väitteet toisesta muistiosta esittämissään huomautuksissa.

| (102) | Kuten 99 kappaleessa selitetään, jos merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistetaan, 2 artiklan 6 a kohdan säännöksiä sovelletaan lähtökohtaisesti kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa ja kaikkiin niiden tuotannontekijöihin liittyviin kustannuksiin. Samalla kyseinen säännös mahdollistaa kotimarkkinoiden kustannusten käyttämisen, jos on selvästi vahvistettu, että merkittävät vääristymät eivät vaikuta niihin. |
| --- | --- |

(102)

Kuten 99 kappaleessa selitetään, jos merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistetaan, 2 artiklan 6 a kohdan säännöksiä sovelletaan lähtökohtaisesti kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa ja kaikkiin niiden tuotannontekijöihin liittyviin kustannuksiin. Samalla kyseinen säännös mahdollistaa kotimarkkinoiden kustannusten käyttämisen, jos on selvästi vahvistettu, että merkittävät vääristymät eivät vaikuta niihin.

| (103) | Väitteestä, jonka mukaan komission olisi osoitettava, että edustavan maan kustannukset ovat vääristymättömiä, komissio toteaa, että se käyttää vain kustannuksia, joihin ei kohdistu vääristymiä asianmukaisessa edustavassa maassa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Komissio julkaisi asiakirja-aineistossa kaksi tuotannontekijöitä koskevaa muistiota, joihin osapuolilla oli runsaasti mahdollisuuksia esittää huomautuksia, esimerkiksi tuomalla esiin mahdollisia poikkeavuuksia tai muita seikkoja, jotka voivat vaikuttaa tuotannontekijöihin edustavassa maassa tai maissa. Asianomaiset osapuolet eivät ole kyseenalaistaneet ensimmäisessä ja toisessa muistiossa vahvistettua eri tuotannontekijöiden tasoa asianmukaisessa edustavassa maassa. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(103)

Väitteestä, jonka mukaan komission olisi osoitettava, että edustavan maan kustannukset ovat vääristymättömiä, komissio toteaa, että se käyttää vain kustannuksia, joihin ei kohdistu vääristymiä asianmukaisessa edustavassa maassa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Komissio julkaisi asiakirja-aineistossa kaksi tuotannontekijöitä koskevaa muistiota, joihin osapuolilla oli runsaasti mahdollisuuksia esittää huomautuksia, esimerkiksi tuomalla esiin mahdollisia poikkeavuuksia tai muita seikkoja, jotka voivat vaikuttaa tuotannontekijöihin edustavassa maassa tai maissa. Asianomaiset osapuolet eivät ole kyseenalaistaneet ensimmäisessä ja toisessa muistiossa vahvistettua eri tuotannontekijöiden tasoa asianmukaisessa edustavassa maassa. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

| (104) | Ensimmäisen muistion julkaisemisen jälkeen myös Chengxi Shipyard toimitti huomautuksia merkittävistä vääristymistä. Chengxi Shipyard väitti ensinnäkin, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohta on ristiriidassa WTO:n lainsäädännön ja WTO:n riitojenratkaisuelimen aiempien päätösten kanssa. Chengxi Shipyard väitti, että Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan 15 jaksossa poikkeuksellisesti sallitaan se, että tuontia harjoittavat WTO:n jäsenet käyttävät menetelmää, joka ei perustu tiukkaan vertailuun Kiinassa tutkimuksen kohteena olevan tuotannonalan kotimarkkinahintojen ja -kustannusten kanssa, mutta että tämän poikkeuksen voimassaolo päättyi 15 vuotta liittymispäivän jälkeen eli 11 päivänä joulukuuta 2016. Kyseisestä päivästä lähtien komissiolla on velvoite käyttää vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon määrittämistä koskevaa vakiomenetelmää ja viejämaan kotimarkkinahintoja ja -kustannuksia, ellei WTO:n sopimusten, mukaan lukien WTO:n polkumyyntisopimuksen, muissa määräyksissä sallita muuta. |
| --- | --- |

(104)

Ensimmäisen muistion julkaisemisen jälkeen myös Chengxi Shipyard toimitti huomautuksia merkittävistä vääristymistä. Chengxi Shipyard väitti ensinnäkin, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohta on ristiriidassa WTO:n lainsäädännön ja WTO:n riitojenratkaisuelimen aiempien päätösten kanssa. Chengxi Shipyard väitti, että Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan 15 jaksossa poikkeuksellisesti sallitaan se, että tuontia harjoittavat WTO:n jäsenet käyttävät menetelmää, joka ei perustu tiukkaan vertailuun Kiinassa tutkimuksen kohteena olevan tuotannonalan kotimarkkinahintojen ja -kustannusten kanssa, mutta että tämän poikkeuksen voimassaolo päättyi 15 vuotta liittymispäivän jälkeen eli 11 päivänä joulukuuta 2016. Kyseisestä päivästä lähtien komissiolla on velvoite käyttää vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon määrittämistä koskevaa vakiomenetelmää ja viejämaan kotimarkkinahintoja ja -kustannuksia, ellei WTO:n sopimusten, mukaan lukien WTO:n polkumyyntisopimuksen, muissa määräyksissä sallita muuta.

| (105) | Chengxi Shipyard lisäsi vielä, että WTO:n lainsäädännössä ei ole määräyksiä, jotka mahdollistaisivat sen, että Kiinan tapauksessa ei käytetä vakiomenetelmää. Chengxi Shipyard lisäsi, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan ja etenkin sen 2.2.1 artiklan edellytykset eivät ole yhteensopivia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan edellytysten kanssa. Chengxi Shipyard selvensi, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklassa kuvatussa menetelmässä ei sallita muiden kuin viejämaan tietojen käyttöä normaaliarvon määrittämiseksi. Jos poikkeuksellisissa olosuhteissa normaaliarvo on muodostettava laskennallisesti, tuotantokustannuksiin sekä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin ja voittoon liittyvät tiedot on hankittava viejämaan lähteistä. Edellä esitettyjen väitteiden tueksi Chengxi Shipyard siteerasi WTO-riidassa ”EU-Biodiesel (Argentina)” tehtyä päätöstä, jonka mukaan komission oli käytettävä tuottajan/viejän kirjanpidossa ilmoitettuja kustannuksia WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(105)

Chengxi Shipyard lisäsi vielä, että WTO:n lainsäädännössä ei ole määräyksiä, jotka mahdollistaisivat sen, että Kiinan tapauksessa ei käytetä vakiomenetelmää. Chengxi Shipyard lisäsi, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan ja etenkin sen 2.2.1 artiklan edellytykset eivät ole yhteensopivia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan edellytysten kanssa. Chengxi Shipyard selvensi, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklassa kuvatussa menetelmässä ei sallita muiden kuin viejämaan tietojen käyttöä normaaliarvon määrittämiseksi. Jos poikkeuksellisissa olosuhteissa normaaliarvo on muodostettava laskennallisesti, tuotantokustannuksiin sekä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin ja voittoon liittyvät tiedot on hankittava viejämaan lähteistä. Edellä esitettyjen väitteiden tueksi Chengxi Shipyard siteerasi WTO-riidassa ”EU-Biodiesel (Argentina)” tehtyä päätöstä, jonka mukaan komission oli käytettävä tuottajan/viejän kirjanpidossa ilmoitettuja kustannuksia WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklan mukaisesti.

| (106) | Tätä väitettä käsitellään jo 94–96 kappaleessa. Mitä tulee Kiinan liittymistä koskevaan pöytäkirjaan liittyvään väitteeseen, komissio muistuttaa, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevissa polkumyynnin vastaisissa menettelyissä Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan jakson 15 niitä osia, joiden voimassaolo ei ole päättynyt, sovelletaan edelleen normaaliarvon määrittämiseen sekä markkinataloutta koskevien vaatimusten osalta että sellaisen menetelmän käytön osalta, joka ei perustu tiukkaan vertailuun Kiinan hintojen ja kustannusten kanssa. Näin ollen väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(106)

Tätä väitettä käsitellään jo 94–96 kappaleessa. Mitä tulee Kiinan liittymistä koskevaan pöytäkirjaan liittyvään väitteeseen, komissio muistuttaa, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevissa polkumyynnin vastaisissa menettelyissä Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan jakson 15 niitä osia, joiden voimassaolo ei ole päättynyt, sovelletaan edelleen normaaliarvon määrittämiseen sekä markkinataloutta koskevien vaatimusten osalta että sellaisen menetelmän käytön osalta, joka ei perustu tiukkaan vertailuun Kiinan hintojen ja kustannusten kanssa. Näin ollen väitteet hylättiin.

| (107) | Chengxi Shipyard väitti lisäksi, että väitetyistä vääristymistä ei ole kunnollista näyttöä, ja vaikka tällaisia vääristymiä olisi olemassakin, ne eivät vaikuta kaikkiin Chengxi Shipyardin kustannuksiin. Näin ollen kaikkia kustannuksia ei tarvitse oikaista tai määrittää eri perusteella. Chengxi Shipyard väitti, että tärkein asiaa tukeva näyttö valituksessa oli maaraportti, mutta koska siinä ei ole nimenomaisesti tuulivoimalatorneja käsittelevää lukua, sen päätelmien ei voida automaattisesti katsoa pätevän tuulivoimalatornien tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(107)

Chengxi Shipyard väitti lisäksi, että väitetyistä vääristymistä ei ole kunnollista näyttöä, ja vaikka tällaisia vääristymiä olisi olemassakin, ne eivät vaikuta kaikkiin Chengxi Shipyardin kustannuksiin. Näin ollen kaikkia kustannuksia ei tarvitse oikaista tai määrittää eri perusteella. Chengxi Shipyard väitti, että tärkein asiaa tukeva näyttö valituksessa oli maaraportti, mutta koska siinä ei ole nimenomaisesti tuulivoimalatorneja käsittelevää lukua, sen päätelmien ei voida automaattisesti katsoa pätevän tuulivoimalatornien tuotannonalaan.

| (108) | Väitteestä, jonka mukaan maaraporttiin ei sisälly tuulivoimalatorneja käsittelevää erillistä lukua, komissio toteaa, että merkittävien vääristymien esiintyminen, jonka vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa sovelletaan, ei liity siihen, että raportissa olisi erillinen alakohtainen luku, jossa käsitellään tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. Maaraportissa kuvataan Kiinassa esiintyviä erityyppisiä vääristymiä, jotka ovat laaja-alaisia ja vaikuttavat koko Kiinan talouteen ja näin ollen myös tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintoihin ja/tai raaka-aineisiin ja tuotantokustannuksiin. Kuten 58–79 kappaleessa selitetään, tuulivoimalatornien tuotannonalaan kohdistuu monenlaista raportissa kuvattua valtion puuttumista toimintaan (esim. kuuluminen viisivuotissuunnitelmien ja muiden asiakirjojen piiriin, raaka-aineisiin liittyvät vääristymät, rahoitukseen liittyvät vääristymät), joka on nimenomaisesti lueteltu ja johon viitataan tässä asetuksessa. Maaraportti ei myöskään ole ainoa näytön lähde, jota komissio käyttää määrityksessään, sillä tätä varten käytetään muutakin todisteluun liittyviä tekijöitä. Edellä 58–74 kappaleessa esitetään yksityiskohtaisesti useita vääristymiä, joita esiintyy tuulivoimalatornien sektorilla ja/tai jotka vaikuttavat raaka-aineisiin ja tuotantopanoksiin niiden merkittävien vääristymien lisäksi, jotka jo kuvataan maaraportissa. Merkittävien vääristymien taustalla olevat markkinaolosuhteet sekä politiikka ja suunnitelmat pätevät edelleen tuulivoimalatornien sektoriin ja sen tuotantokustannuksiin. Mikään osapuoli ei toimittanut vastakkaista näyttöä. Sen vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(108)

Väitteestä, jonka mukaan maaraporttiin ei sisälly tuulivoimalatorneja käsittelevää erillistä lukua, komissio toteaa, että merkittävien vääristymien esiintyminen, jonka vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa sovelletaan, ei liity siihen, että raportissa olisi erillinen alakohtainen luku, jossa käsitellään tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. Maaraportissa kuvataan Kiinassa esiintyviä erityyppisiä vääristymiä, jotka ovat laaja-alaisia ja vaikuttavat koko Kiinan talouteen ja näin ollen myös tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintoihin ja/tai raaka-aineisiin ja tuotantokustannuksiin. Kuten 58–79 kappaleessa selitetään, tuulivoimalatornien tuotannonalaan kohdistuu monenlaista raportissa kuvattua valtion puuttumista toimintaan (esim. kuuluminen viisivuotissuunnitelmien ja muiden asiakirjojen piiriin, raaka-aineisiin liittyvät vääristymät, rahoitukseen liittyvät vääristymät), joka on nimenomaisesti lueteltu ja johon viitataan tässä asetuksessa. Maaraportti ei myöskään ole ainoa näytön lähde, jota komissio käyttää määrityksessään, sillä tätä varten käytetään muutakin todisteluun liittyviä tekijöitä. Edellä 58–74 kappaleessa esitetään yksityiskohtaisesti useita vääristymiä, joita esiintyy tuulivoimalatornien sektorilla ja/tai jotka vaikuttavat raaka-aineisiin ja tuotantopanoksiin niiden merkittävien vääristymien lisäksi, jotka jo kuvataan maaraportissa. Merkittävien vääristymien taustalla olevat markkinaolosuhteet sekä politiikka ja suunnitelmat pätevät edelleen tuulivoimalatornien sektoriin ja sen tuotantokustannuksiin. Mikään osapuoli ei toimittanut vastakkaista näyttöä. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

| (109) | Chengxi Shipyard huomautti vielä, että merkittävien vääristymien todistamiseksi vaadittuja kuutta kriteeriä ei joko esitetty valituksessa tai ne eivät koskeneet Chengxi Shipyardia. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisista kriteereistä ensimmäisen, neljännen, viidennen ja kuudennen luetelmakohdan mukaisia kriteerejä ei mainittu valituksessa eikä niiden tueksi esitetty näyttöä. Toisen luetelmakohdan osalta Chengxi Shipyard analysoi yksitellen valituksen tekijän luettelemat kiinalaiset tuulivoimatornien (OEM-)tuottajat (ks. 54 kappale) ja tuli siihen tulokseen, että tietoja joko ei ole perusteltu asianmukaisesti tai ne ovat vanhentuneita. Chengxi Shipyard lisäsi, että vaikka kaikki tiedot olisivatkin paikkansapitäviä, ei ole mitään tapaa vahvistaa tarkasti, mikä osuus tuulivoimalatornien tuottajista on valtion omistuksessa ja mikä yksityisomistuksessa. Se huomautti, että suurimmat tuulivoimalatornien tuottajat, muun muassa Titan Wind, Shanghai Taisheng, Dajin Heavy Industry, Tianneng Heavy Industries ja CS Wind, ovat kaikki yksityisomistuksessa. |
| --- | --- |

(109)

Chengxi Shipyard huomautti vielä, että merkittävien vääristymien todistamiseksi vaadittuja kuutta kriteeriä ei joko esitetty valituksessa tai ne eivät koskeneet Chengxi Shipyardia. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisista kriteereistä ensimmäisen, neljännen, viidennen ja kuudennen luetelmakohdan mukaisia kriteerejä ei mainittu valituksessa eikä niiden tueksi esitetty näyttöä. Toisen luetelmakohdan osalta Chengxi Shipyard analysoi yksitellen valituksen tekijän luettelemat kiinalaiset tuulivoimatornien (OEM-)tuottajat (ks. 54 kappale) ja tuli siihen tulokseen, että tietoja joko ei ole perusteltu asianmukaisesti tai ne ovat vanhentuneita. Chengxi Shipyard lisäsi, että vaikka kaikki tiedot olisivatkin paikkansapitäviä, ei ole mitään tapaa vahvistaa tarkasti, mikä osuus tuulivoimalatornien tuottajista on valtion omistuksessa ja mikä yksityisomistuksessa. Se huomautti, että suurimmat tuulivoimalatornien tuottajat, muun muassa Titan Wind, Shanghai Taisheng, Dajin Heavy Industry, Tianneng Heavy Industries ja CS Wind, ovat kaikki yksityisomistuksessa.

| (110) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa esitetystä tekijästä Chengxi Shipyard huomautti, että Yhdysvaltojen tutkimuksessa, joka koski muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia voimalaitoskoon tuulivoimalatorneja, osoitettiin tukien myöntäminen kahdelle yritykselle, mutta tätä ei voida ekstrapoloida muihin tuulivoimalatornien tuottajiin. Vaikka komissio toteaisi, että Chengxi Shipyardin kustannusten tietyissä osissa esiintyy merkittäviä vääristymiä, normaaliarvon muodostamisessa ei pitäisi käyttää kustannusten muita osia, joiden ei ole osoitettu olevan merkittävästi vääristyneitä. Koska edellä mainittuja kuutta seikkaa ei Chengxi Shipyardin mukaan perusteltu asianmukaisesti valituksessa, ei ole mitään näyttöä siitä, että tuulivoimatornien markkinat olisivat vääristyneet. |
| --- | --- |

(110)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa esitetystä tekijästä Chengxi Shipyard huomautti, että Yhdysvaltojen tutkimuksessa, joka koski muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia voimalaitoskoon tuulivoimalatorneja, osoitettiin tukien myöntäminen kahdelle yritykselle, mutta tätä ei voida ekstrapoloida muihin tuulivoimalatornien tuottajiin. Vaikka komissio toteaisi, että Chengxi Shipyardin kustannusten tietyissä osissa esiintyy merkittäviä vääristymiä, normaaliarvon muodostamisessa ei pitäisi käyttää kustannusten muita osia, joiden ei ole osoitettu olevan merkittävästi vääristyneitä. Koska edellä mainittuja kuutta seikkaa ei Chengxi Shipyardin mukaan perusteltu asianmukaisesti valituksessa, ei ole mitään näyttöä siitä, että tuulivoimatornien markkinat olisivat vääristyneet.

| (111) | Lopuksi Chengxi Shipyard huomautti, että vaikka komissio toteaisi, että Chengxi Shipyardin kustannusten tietyissä osissa esiintyy merkittäviä vääristymiä, normaaliarvon muodostamisessa ei pitäisi käyttää kustannusten muita osia, joiden ei ole osoitettu olevan merkittävästi vääristyneitä. |
| --- | --- |

(111)

Lopuksi Chengxi Shipyard huomautti, että vaikka komissio toteaisi, että Chengxi Shipyardin kustannusten tietyissä osissa esiintyy merkittäviä vääristymiä, normaaliarvon muodostamisessa ei pitäisi käyttää kustannusten muita osia, joiden ei ole osoitettu olevan merkittävästi vääristyneitä.

| (112) | Vireillepanovaiheessa esitetyn näytön riittämättömyyttä koskevista väitteistä komissio muistuttaa, että vireillepanoilmoituksen 3 jaksossa viitattiin useisiin tekijöihin Kiinan tuulivoimalatornien markkinoilla sen perustelemiseksi, että vääristymät vaikuttavat markkinoihin koko tuulivoimalatornien arvoketjussa Kiinassa. Komissio katsoo, että vireillepanoilmoituksessa esitetty näyttö oli riittävä, jotta tutkimuksen vireillepano perusasetuksen 2 artiklan 6a kohdan mukaisesti oli perusteltua. Merkittävien vääristymien tosiasiallisesta esiintymisestä ja perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuvatun menetelmän käytöstä päätetään vasta alustavien ja/tai lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä. Käsillä olevassa tapauksessa komissio katsoi, että valituksen tekijän toimittama näyttö merkittävistä vääristymistä oli riittävä tutkimuksen vireillepanoon, vaikka joidenkin vääristymiä koskevien tietojen todettiinkin olevan vanhentuneita. Tämä ilmoitetaan selkeästi vireillepanoilmoituksen 3 jaksossa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdassa esitettyjen velvoitteiden mukaisesti. Näin ollen Chengxi Shipyardin väite hylättiin. |
| --- | --- |

(112)

Vireillepanovaiheessa esitetyn näytön riittämättömyyttä koskevista väitteistä komissio muistuttaa, että vireillepanoilmoituksen 3 jaksossa viitattiin useisiin tekijöihin Kiinan tuulivoimalatornien markkinoilla sen perustelemiseksi, että vääristymät vaikuttavat markkinoihin koko tuulivoimalatornien arvoketjussa Kiinassa. Komissio katsoo, että vireillepanoilmoituksessa esitetty näyttö oli riittävä, jotta tutkimuksen vireillepano perusasetuksen 2 artiklan 6a kohdan mukaisesti oli perusteltua. Merkittävien vääristymien tosiasiallisesta esiintymisestä ja perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuvatun menetelmän käytöstä päätetään vasta alustavien ja/tai lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä. Käsillä olevassa tapauksessa komissio katsoi, että valituksen tekijän toimittama näyttö merkittävistä vääristymistä oli riittävä tutkimuksen vireillepanoon, vaikka joidenkin vääristymiä koskevien tietojen todettiinkin olevan vanhentuneita. Tämä ilmoitetaan selkeästi vireillepanoilmoituksen 3 jaksossa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdassa esitettyjen velvoitteiden mukaisesti. Näin ollen Chengxi Shipyardin väite hylättiin.

| (113) | Lopuksi Chengxi Shipyard muistutti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa täsmennetään, että ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin” (korostus lisätty). Chengxi Shipyard väitti, että valtion puuttuminen tuulivoimalatornien tuotannonalan toimintaan Kiinassa ei ole merkittävää, koska tarkoituksena on lisätä uusiutuvan energian kapasiteettia sekä Kiinassa että muualla maailmassa. Chengxi Shipyard esittää, että ”merkittävän” määritelmä viittaisi valtion puuttumiseen toimintaan, mikä on keinotekoista. Jos toimintaan puuttumisen tarkoituksena kuitenkin on korjata markkinahäiriö, sitä ei pitäisi pitää ”merkittävänä”. Chengxi Shipyardin mukaan uusiutumattomasta energiasta aiheutuva saastuminen on negatiivinen ulkoisvaikutus, eivätkä kolmannet osapuolet kykene lopettamaan tai vähentämään saastumista markkinoiden kautta, koska ei ole olemassa ”saastemarkkinoita”, joilla nämä kolmannet osapuolet voisivat maksaa tehtaalle, jotta se vähentäisi saastuttamista. Tässä tilanteessa valtion on puututtava toimintaan markkinahäiriön korjaamiseksi verottamalla saastuttamista tai tukemalla uusiutuvaa energiaa kustannusten pienentämiseksi ja sen varmistamiseksi, että yritykset ottavat käyttöön saastuttamatonta uusiutuvaa energiaa. Tämän vuoksi uusiutuvien energialähteiden tuotannon tukeminen ei Chengxi Shipyardin mukaan ole merkittävää puuttumista toimintaan, koska se palvelee yleistä etua rajoittamalla globaalia saastumista. Sen vuoksi kyseessä ei ole perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdassa tarkoitettu merkittävä vääristyminen. |
| --- | --- |

(113)

Lopuksi Chengxi Shipyard muistutti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa täsmennetään, että ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin” (korostus lisätty). Chengxi Shipyard väitti, että valtion puuttuminen tuulivoimalatornien tuotannonalan toimintaan Kiinassa ei ole merkittävää, koska tarkoituksena on lisätä uusiutuvan energian kapasiteettia sekä Kiinassa että muualla maailmassa. Chengxi Shipyard esittää, että ”merkittävän” määritelmä viittaisi valtion puuttumiseen toimintaan, mikä on keinotekoista. Jos toimintaan puuttumisen tarkoituksena kuitenkin on korjata markkinahäiriö, sitä ei pitäisi pitää ”merkittävänä”. Chengxi Shipyardin mukaan uusiutumattomasta energiasta aiheutuva saastuminen on negatiivinen ulkoisvaikutus, eivätkä kolmannet osapuolet kykene lopettamaan tai vähentämään saastumista markkinoiden kautta, koska ei ole olemassa ”saastemarkkinoita”, joilla nämä kolmannet osapuolet voisivat maksaa tehtaalle, jotta se vähentäisi saastuttamista. Tässä tilanteessa valtion on puututtava toimintaan markkinahäiriön korjaamiseksi verottamalla saastuttamista tai tukemalla uusiutuvaa energiaa kustannusten pienentämiseksi ja sen varmistamiseksi, että yritykset ottavat käyttöön saastuttamatonta uusiutuvaa energiaa. Tämän vuoksi uusiutuvien energialähteiden tuotannon tukeminen ei Chengxi Shipyardin mukaan ole merkittävää puuttumista toimintaan, koska se palvelee yleistä etua rajoittamalla globaalia saastumista. Sen vuoksi kyseessä ei ole perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdassa tarkoitettu merkittävä vääristyminen.

| (114) | Komissio huomauttaa Chengxi Shipyardin väitteestä, joka koskee käsitettä ”valtion merkittävä puuttuminen toimintaan”, että merkittävien vääristymien esiintymisen toteamiseksi ei ole merkityksellistä, onko tukien tavoitteena edistää myönteistä tulosta yhteiskunnan, ympäristön tai talouden kannalta, koska se olisi mielivaltaista. Tukien tärkeyttä mitataan pikemminkin sillä, ovatko ne merkityksellisiä eli arvoltaan suuria. Tässä yhteydessä sana ”merkittävä” olisi tulkittava vakiomääritelmän mukaisesti eli sen olisi katsottava tarkoittavan kooltaan, arvoltaan tai merkitykseltään suurta. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(114)

Komissio huomauttaa Chengxi Shipyardin väitteestä, joka koskee käsitettä ”valtion merkittävä puuttuminen toimintaan”, että merkittävien vääristymien esiintymisen toteamiseksi ei ole merkityksellistä, onko tukien tavoitteena edistää myönteistä tulosta yhteiskunnan, ympäristön tai talouden kannalta, koska se olisi mielivaltaista. Tukien tärkeyttä mitataan pikemminkin sillä, ovatko ne merkityksellisiä eli arvoltaan suuria. Tässä yhteydessä sana ”merkittävä” olisi tulkittava vakiomääritelmän mukaisesti eli sen olisi katsottava tarkoittavan kooltaan, arvoltaan tai merkitykseltään suurta. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (115) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet toimittivat huomautuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta. |
| --- | --- |

(115)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet toimittivat huomautuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta.

| (116) | Kiinan viranomaiset totesivat ensin, että maaraportti on virheellinen eikä siihen perustuvilla päätöksillä ole tosiasiallista eikä oikeusperustaa. Kiinan viranomaiset epäilivät lisäksi, voiko maaraportti edustaa komission virallista kantaa. Tosiseikkojen puolesta maaraportti on Kiinan viranomaisten mukaan epäedustava, yksipuolinen eikä kuvasta todellisuutta. Lisäksi se, että komissio on laatinut maaraportteja vain muutamasta maasta, herättää huolta suosituimmuuskohtelusta. Lisäksi se, että komissio nojautuu maaraportissa esitettyyn näyttöön, ei ole Kiinan viranomaisten mukaan oikeudenmukaisen lainsäädännön hengen mukaista, koska se käytännössä tarkoittaa tuomion antamista ennen oikeudenkäyntiä. |
| --- | --- |

(116)

Kiinan viranomaiset totesivat ensin, että maaraportti on virheellinen eikä siihen perustuvilla päätöksillä ole tosiasiallista eikä oikeusperustaa. Kiinan viranomaiset epäilivät lisäksi, voiko maaraportti edustaa komission virallista kantaa. Tosiseikkojen puolesta maaraportti on Kiinan viranomaisten mukaan epäedustava, yksipuolinen eikä kuvasta todellisuutta. Lisäksi se, että komissio on laatinut maaraportteja vain muutamasta maasta, herättää huolta suosituimmuuskohtelusta. Lisäksi se, että komissio nojautuu maaraportissa esitettyyn näyttöön, ei ole Kiinan viranomaisten mukaan oikeudenmukaisen lainsäädännön hengen mukaista, koska se käytännössä tarkoittaa tuomion antamista ennen oikeudenkäyntiä.

| (117) | Toiseksi Kiinan viranomaiset väittivät, että normaaliarvon muodostaminen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti on ristiriidassa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklan kanssa, jossa esitetään kattava luettelo tilanteista, joissa normaaliarvo voidaan muodostaa laskennallisesti, eivätkä ”merkittävät vääristymät” kuulu näihin tilanteisiin. Lisäksi asianmukaisen edustavan maan tietojen käyttö on Kiinan viranomaisten mukaan ristiriidassa GATT-sopimuksen 6.1(b) artiklan ja WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklan kanssa, joissa edellytetään alkuperämaan tuotantokustannusten käyttämistä normaaliarvon muodostamisessa. |
| --- | --- |

(117)

Toiseksi Kiinan viranomaiset väittivät, että normaaliarvon muodostaminen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti on ristiriidassa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklan kanssa, jossa esitetään kattava luettelo tilanteista, joissa normaaliarvo voidaan muodostaa laskennallisesti, eivätkä ”merkittävät vääristymät” kuulu näihin tilanteisiin. Lisäksi asianmukaisen edustavan maan tietojen käyttö on Kiinan viranomaisten mukaan ristiriidassa GATT-sopimuksen 6.1(b) artiklan ja WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklan kanssa, joissa edellytetään alkuperämaan tuotantokustannusten käyttämistä normaaliarvon muodostamisessa.

| (118) | Kolmanneksi Kiinan viranomaiset väittivät, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaiset komission tutkimuskäytännöt ovat ristiriidassa WTO:n sääntöjen kanssa siltä osin, kun komissio vastoin WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa jätti huomiotta kiinalaisen tuottajan kirjaamat tiedot määrittämättä, ovatko kyseiset tiedot Kiinassa yleisesti hyväksyttyjen kirjapitoperiaatteiden mukaisia. Tässä yhteydessä Kiinan viranomaiset muistuttivat, että valituselin vahvisti asiassa DS473 ja paneeli asiassa DS494, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklan mukaan, kunhan tutkimuksen kohteena olevan viejän tai tuottajan tiedot vastaavat – hyväksyttävissä rajoissa – tarkasti ja luotettavasti tuottajalle tai viejälle tarkasteltavana olevasta tuotteesta aiheutuvia kaikkia tosiasiallisia kustannuksia, voidaan katsoa, että ”ne antavat kohtuullisen hyvän käsityksen kyseisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin liittyvistä kustannuksista” ja tutkivan viranomaisen olisi käytettävä näitä tietoja tutkimuksen kohteena olevien tuottajien tuotantokustannusten määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(118)

Kolmanneksi Kiinan viranomaiset väittivät, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaiset komission tutkimuskäytännöt ovat ristiriidassa WTO:n sääntöjen kanssa siltä osin, kun komissio vastoin WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa jätti huomiotta kiinalaisen tuottajan kirjaamat tiedot määrittämättä, ovatko kyseiset tiedot Kiinassa yleisesti hyväksyttyjen kirjapitoperiaatteiden mukaisia. Tässä yhteydessä Kiinan viranomaiset muistuttivat, että valituselin vahvisti asiassa DS473 ja paneeli asiassa DS494, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklan mukaan, kunhan tutkimuksen kohteena olevan viejän tai tuottajan tiedot vastaavat – hyväksyttävissä rajoissa – tarkasti ja luotettavasti tuottajalle tai viejälle tarkasteltavana olevasta tuotteesta aiheutuvia kaikkia tosiasiallisia kustannuksia, voidaan katsoa, että ”ne antavat kohtuullisen hyvän käsityksen kyseisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin liittyvistä kustannuksista” ja tutkivan viranomaisen olisi käytettävä näitä tietoja tutkimuksen kohteena olevien tuottajien tuotantokustannusten määrittämiseksi.

| (119) | Neljänneksi Kiinan viranomaiset totesivat, että komission pitäisi olla johdonmukainen ja tutkia perusteellisesti, esiintyykö edustavassa maassa niin sanottuja markkinavääristymiä. Edustavan maan tietojen hyväksyminen sellaisenaan ilman arviointia on kaksinaismoralistista. Sama koskee Kiinan viranomaisten mukaan EU:n tuotannonalan hintojen ja kustannusten arviointia. |
| --- | --- |

(119)

Neljänneksi Kiinan viranomaiset totesivat, että komission pitäisi olla johdonmukainen ja tutkia perusteellisesti, esiintyykö edustavassa maassa niin sanottuja markkinavääristymiä. Edustavan maan tietojen hyväksyminen sellaisenaan ilman arviointia on kaksinaismoralistista. Sama koskee Kiinan viranomaisten mukaan EU:n tuotannonalan hintojen ja kustannusten arviointia.

| (120) | Mitä tulee maaraportin asemaa EU:n lainsäädännössä koskevaan ensimmäiseen kohtaan, komissio muistuttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdassa ei säädetä merkittäviä vääristymiä koskevien raporttien erityisestä muodosta eikä julkaisukanavasta. Komissio muistuttaa, että maaraportti on tosiseikkoihin perustuva tekninen asiakirja, jota käytetään vain kaupan suojatoimia koskevissa tutkimuksissa. Maaraportti julkaistiin näin ollen asianmukaisesti komission yksikköjen valmisteluasiakirjana, koska se on pelkästään kuvaileva eikä ilmaise mitään poliittisia näkökantoja, mieltymyksiä tai tuomioita. Sen muoto ei vaikuta sen sisältöön eli objektiivisiin tietolähteisiin, jotka koskevat Kiinan taloudessa esiintyviä merkittäviä vääristymiä, jotka ovat merkityksellisiä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan soveltamisen kannalta. Raportin virheellisyyttä ja yksipuolisuutta koskevia huomautuksia käsitellään 91 kappaleessa. Vastauksena Kiinan viranomaisten väitteeseen, joka koskee suosituimmuuslausekkeen rikkomista, komissio muistuttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan maaraportti laaditaan jostakin maasta vain, kun komissiolla on perusteltuja todisteita merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla. Perusasetuksen uuden 2 artiklan 6 a kohdan säännösten tultua voimaan joulukuussa 2017 komissiolla oli tällaisia todisteita merkittävistä vääristymistä Kiinassa. Komissio julkaisi lokakuussa 2020 raportin Venäjällä esiintyvistä vääristymistä (52) ja tarpeen mukaan saattaa julkaista muitakin raportteja. Lisäksi komissio muistuttaa, että raportit eivät ole pakollisia 2 artiklan 6 a kohdan soveltamiseksi. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdassa kuvataan edellytykset, joiden mukaisesti komissio laatii maaraportteja, eikä valituksen tekijöillä ole 2 artiklan 6 a kohdan d alakohdan mukaan velvollisuutta käyttää raporttia eikä maaraportin olemassaolo ole edellytys 2 artiklan 6 a kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanolle 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan mukaisesti. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan mukaan valituksen tekijän esittämä merkittäviä vääristymiä koskeva riittävä näyttö, joka täyttää 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaiset vaatimukset, riittää tutkimuksen vireillepanoon. Sen vuoksi maakohtaisia merkittäviä vääristymiä koskevia sääntöjä sovelletaan tasapuolisesti kaikkiin maihin maaraportin olemassaolosta riippumatta. Tämän vuoksi maakohtaisia vääristymiä koskevat säännöt eivät ole vastoin suosituimmuuskohtelua. |
| --- | --- |

(120)

Mitä tulee maaraportin asemaa EU:n lainsäädännössä koskevaan ensimmäiseen kohtaan, komissio muistuttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdassa ei säädetä merkittäviä vääristymiä koskevien raporttien erityisestä muodosta eikä julkaisukanavasta. Komissio muistuttaa, että maaraportti on tosiseikkoihin perustuva tekninen asiakirja, jota käytetään vain kaupan suojatoimia koskevissa tutkimuksissa. Maaraportti julkaistiin näin ollen asianmukaisesti komission yksikköjen valmisteluasiakirjana, koska se on pelkästään kuvaileva eikä ilmaise mitään poliittisia näkökantoja, mieltymyksiä tai tuomioita. Sen muoto ei vaikuta sen sisältöön eli objektiivisiin tietolähteisiin, jotka koskevat Kiinan taloudessa esiintyviä merkittäviä vääristymiä, jotka ovat merkityksellisiä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan soveltamisen kannalta. Raportin virheellisyyttä ja yksipuolisuutta koskevia huomautuksia käsitellään 91 kappaleessa. Vastauksena Kiinan viranomaisten väitteeseen, joka koskee suosituimmuuslausekkeen rikkomista, komissio muistuttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan maaraportti laaditaan jostakin maasta vain, kun komissiolla on perusteltuja todisteita merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla. Perusasetuksen uuden 2 artiklan 6 a kohdan säännösten tultua voimaan joulukuussa 2017 komissiolla oli tällaisia todisteita merkittävistä vääristymistä Kiinassa. Komissio julkaisi lokakuussa 2020 raportin Venäjällä esiintyvistä vääristymistä (52) ja tarpeen mukaan saattaa julkaista muitakin raportteja. Lisäksi komissio muistuttaa, että raportit eivät ole pakollisia 2 artiklan 6 a kohdan soveltamiseksi. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdassa kuvataan edellytykset, joiden mukaisesti komissio laatii maaraportteja, eikä valituksen tekijöillä ole 2 artiklan 6 a kohdan d alakohdan mukaan velvollisuutta käyttää raporttia eikä maaraportin olemassaolo ole edellytys 2 artiklan 6 a kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanolle 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan mukaisesti. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan mukaan valituksen tekijän esittämä merkittäviä vääristymiä koskeva riittävä näyttö, joka täyttää 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaiset vaatimukset, riittää tutkimuksen vireillepanoon. Sen vuoksi maakohtaisia merkittäviä vääristymiä koskevia sääntöjä sovelletaan tasapuolisesti kaikkiin maihin maaraportin olemassaolosta riippumatta. Tämän vuoksi maakohtaisia vääristymiä koskevat säännöt eivät ole vastoin suosituimmuuskohtelua.

52

| (121) | Toista ja kolmatta väitettä, jotka koskevat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan väitettyä ristiriitaa WTO:n sääntöjen ja erityisesti WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 ja 2.2.1.1 artiklan sekä asioissa DS473 ja DS494 tehtyjen päätelmien kanssa, käsiteltiin jo 94 ja 96 kappaleessa. |
| --- | --- |

(121)

Toista ja kolmatta väitettä, jotka koskevat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan väitettyä ristiriitaa WTO:n sääntöjen ja erityisesti WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 ja 2.2.1.1 artiklan sekä asioissa DS473 ja DS494 tehtyjen päätelmien kanssa, käsiteltiin jo 94 ja 96 kappaleessa.

| (122) | Neljännestä kohdasta, jossa pyydetään komissiota vahvistamaan, että markkinavääristymät eivät vaikuta komission menettelyissä käytettyihin kolmansien maiden tietoihin, komissio muistuttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se muodostaa laskennallisen normaaliarvon muiden kuin viejämaan kotimarkkinahintojen ja -kustannusten perusteella vain, jos se vahvistaa, että tällaiset tiedot kuvastavat asianmukaisimmin vääristymättömiä hintoja ja kustannuksia. Tässä prosessissa komission on käytettävä vain vääristymättömiä tietoja. Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään huomautuksia normaaliarvon määrittämiseen ehdotetuista tietolähteistä tutkimuksen varhaisessa vaiheessa. Komissio ottaa huomioon nämä huomautukset tehdessään lopullisen päätöksen siitä, mitä vääristymättömiä tietoja olisi käytettävä normaaliarvon laskemisessa. Mitä tulee Kiinan viranomaisten pyyntöön, jonka mukaan komission olisi arvioitava mahdolliset vääristymät EU:n sisämarkkinoilla, komissio ei ymmärrä tämän seikan merkityksellisyyttä arvioitaessa merkittävien vääristymien esiintymistä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(122)

Neljännestä kohdasta, jossa pyydetään komissiota vahvistamaan, että markkinavääristymät eivät vaikuta komission menettelyissä käytettyihin kolmansien maiden tietoihin, komissio muistuttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se muodostaa laskennallisen normaaliarvon muiden kuin viejämaan kotimarkkinahintojen ja -kustannusten perusteella vain, jos se vahvistaa, että tällaiset tiedot kuvastavat asianmukaisimmin vääristymättömiä hintoja ja kustannuksia. Tässä prosessissa komission on käytettävä vain vääristymättömiä tietoja. Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään huomautuksia normaaliarvon määrittämiseen ehdotetuista tietolähteistä tutkimuksen varhaisessa vaiheessa. Komissio ottaa huomioon nämä huomautukset tehdessään lopullisen päätöksen siitä, mitä vääristymättömiä tietoja olisi käytettävä normaaliarvon laskemisessa. Mitä tulee Kiinan viranomaisten pyyntöön, jonka mukaan komission olisi arvioitava mahdolliset vääristymät EU:n sisämarkkinoilla, komissio ei ymmärrä tämän seikan merkityksellisyyttä arvioitaessa merkittävien vääristymien esiintymistä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

| (123) | Näin ollen komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteet. |
| --- | --- |

(123)

Näin ollen komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteet.

| (124) | CCCME toisti 89 ja 90 kappaleessa esitetyt maaraporttia koskevat väitteet ja piti 91 kappaleessa esitettyä komission argumentaatiota kehäväitteenä. CCCME ei esittänyt maaraporttia koskevaa lisänäyttöä, lukuun ottamatta väitettä, jonka mukaan Kiinan viisivuotissuunnitelmat ovat pikemminkin suuntaa-antavia asiakirjoja, joissa esitetään poliittisia näkemyksiä tulevaisuutta varten. CCCME:n mukaan suunnitelmat eivät ole siten sitovia, eikä niitä myöskään hyväksytä samoin kuin lakeja tai asetuksia. CCCME toi lisäksi esiin, että myös Euroopasta löytyy samanlaisia asiakirjoja, kuten komission poliittiset asiakirjat. |
| --- | --- |

(124)

CCCME toisti 89 ja 90 kappaleessa esitetyt maaraporttia koskevat väitteet ja piti 91 kappaleessa esitettyä komission argumentaatiota kehäväitteenä. CCCME ei esittänyt maaraporttia koskevaa lisänäyttöä, lukuun ottamatta väitettä, jonka mukaan Kiinan viisivuotissuunnitelmat ovat pikemminkin suuntaa-antavia asiakirjoja, joissa esitetään poliittisia näkemyksiä tulevaisuutta varten. CCCME:n mukaan suunnitelmat eivät ole siten sitovia, eikä niitä myöskään hyväksytä samoin kuin lakeja tai asetuksia. CCCME toi lisäksi esiin, että myös Euroopasta löytyy samanlaisia asiakirjoja, kuten komission poliittiset asiakirjat.

| (125) | Lisäksi CCCME katsoi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan ja WTO:n sääntöjen yhteensopivuudesta, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaan sisältyvää ”merkittävien vääristymien” käsitettä ei esiinny missään WTO:n polkumyyntisopimuksen tai GATT 1994 -sopimuksen säännössä. ”Merkittävien vääristymien” käsite ei erityisesti sisälly mihinkään WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2. artiklassa määrättyyn ryhmään. Kolmannen maan tietojen käytöstä CCCME katsoi, että vaikka valituselimen asiassa DS379 tekemän päätöksen mukaisesti muun kuin viejämaan tietojen käyttö ei ole kiellettyä, komissio vaikuttaa jättäneen huomiotta, että valituselin korostaa myös, että ”tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tutkiva viranomainen voi yksinkertaisesti korvata alkuperämaan tuotantokustannukset alkuperämaan ulkopuolelta saaduilla kustannuksilla” ja että ”käyttäessään ulkopuolisen maan tietoja alkuperämaan kustannusten määrittämiseksi polkumyynnin vastaisen sopimuksen 2.2 artiklan mukaisesti tutkivan viranomaisen on varmistetta, että tällaisia tietoja käytetään alkuperämaan tuotantokustannusten saamiseksi ja että tämä saattaa edellyttää sitä, että tutkiva viranomainen mukauttaa näitä tietoja”. Sen vuoksi CCCME:n mukaan komission lähestymistapa vaikuttaa olevan ristiriidassa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklan mukaisten EU:n velvoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(125)

Lisäksi CCCME katsoi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan ja WTO:n sääntöjen yhteensopivuudesta, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaan sisältyvää ”merkittävien vääristymien” käsitettä ei esiinny missään WTO:n polkumyyntisopimuksen tai GATT 1994 -sopimuksen säännössä. ”Merkittävien vääristymien” käsite ei erityisesti sisälly mihinkään WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2. artiklassa määrättyyn ryhmään. Kolmannen maan tietojen käytöstä CCCME katsoi, että vaikka valituselimen asiassa DS379 tekemän päätöksen mukaisesti muun kuin viejämaan tietojen käyttö ei ole kiellettyä, komissio vaikuttaa jättäneen huomiotta, että valituselin korostaa myös, että ”tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tutkiva viranomainen voi yksinkertaisesti korvata alkuperämaan tuotantokustannukset alkuperämaan ulkopuolelta saaduilla kustannuksilla” ja että ”käyttäessään ulkopuolisen maan tietoja alkuperämaan kustannusten määrittämiseksi polkumyynnin vastaisen sopimuksen 2.2 artiklan mukaisesti tutkivan viranomaisen on varmistetta, että tällaisia tietoja käytetään alkuperämaan tuotantokustannusten saamiseksi ja että tämä saattaa edellyttää sitä, että tutkiva viranomainen mukauttaa näitä tietoja”. Sen vuoksi CCCME:n mukaan komission lähestymistapa vaikuttaa olevan ristiriidassa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2 artiklan mukaisten EU:n velvoitteiden kanssa.

| (126) | Lisäksi CCCME väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohta vaikuttaa olevan myös vastoin WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa, koska komissio vaikuttaa toistavan samat virheet kuin asiassa DS473, koska sen päätelmät ja perustelut tässä tutkimuksessa vaikuttavat olevan hyvin samanlaiset kuin biodieseliä koskevassa asiassa. Komissio totesi, että teräksen, tuulivoimalatornien tuotannon pääraaka-aineen, hinnat ovat vääristyneet Kiinassa ja että tuulivoimalatornien tuottajien teräksestä maksamat hinnat ovat alttiina systeemisille vääristymille. Näin ollen CCCME:n mukaan komission saattaa rikkoa myös WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa valituselimen asiassa ”EU – Biodiesel (Argentina)” tekemän päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

(126)

Lisäksi CCCME väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohta vaikuttaa olevan myös vastoin WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa, koska komissio vaikuttaa toistavan samat virheet kuin asiassa DS473, koska sen päätelmät ja perustelut tässä tutkimuksessa vaikuttavat olevan hyvin samanlaiset kuin biodieseliä koskevassa asiassa. Komissio totesi, että teräksen, tuulivoimalatornien tuotannon pääraaka-aineen, hinnat ovat vääristyneet Kiinassa ja että tuulivoimalatornien tuottajien teräksestä maksamat hinnat ovat alttiina systeemisille vääristymille. Näin ollen CCCME:n mukaan komission saattaa rikkoa myös WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklaa valituselimen asiassa ”EU – Biodiesel (Argentina)” tekemän päätöksen perusteella.

| (127) | Lisäksi CCCME muistutti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan kolmannessa alakohdassa säädetään selvästi, että merkittävien vääristymien esiintymistä on arvioita kunkin viejän ja tuottajan osalta erikseen, ainoana poikkeuksena otannan soveltaminen. Tämän vuoksi CCCME on eri mieltä 102 kappaleessa esitetystä komission toteamuksesta, jonka mukaan ”jos merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistetaan, 2 artiklan 6 a kohdan säännöksiä sovelletaan lähtökohtaisesti kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa ja kaikkiin niiden tuotannontekijöihin liittyviin kustannuksiin”, ja pyysi komissiota parantamaan asiaan liittyvää käytäntöään. |
| --- | --- |

(127)

Lisäksi CCCME muistutti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan kolmannessa alakohdassa säädetään selvästi, että merkittävien vääristymien esiintymistä on arvioita kunkin viejän ja tuottajan osalta erikseen, ainoana poikkeuksena otannan soveltaminen. Tämän vuoksi CCCME on eri mieltä 102 kappaleessa esitetystä komission toteamuksesta, jonka mukaan ”jos merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistetaan, 2 artiklan 6 a kohdan säännöksiä sovelletaan lähtökohtaisesti kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa ja kaikkiin niiden tuotannontekijöihin liittyviin kustannuksiin”, ja pyysi komissiota parantamaan asiaan liittyvää käytäntöään.

| (128) | Komissio muistuttaa CCCME:n väitteestä, joka koskee kiinalaisten suunnitteluasiakirjojen ei-sitovaa luonnetta, että Kiinan suunnittelujärjestelmässä esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit, ja kunkin hallintototason viranomaiset valvovat suunnitelmien toteuttamista. Kuten maaraportissa kuvataan tarkemmin, suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat itse asiassa sitovia, ja suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella. (53) |
| --- | --- |

(128)

Komissio muistuttaa CCCME:n väitteestä, joka koskee kiinalaisten suunnitteluasiakirjojen ei-sitovaa luonnetta, että Kiinan suunnittelujärjestelmässä esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit, ja kunkin hallintototason viranomaiset valvovat suunnitelmien toteuttamista. Kuten maaraportissa kuvataan tarkemmin, suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat itse asiassa sitovia, ja suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella. (53)

53

| (129) | CCCME:n väitteitä, jotka koskevat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopivuutta WTO:n polkumyyntisopimuksen ja riitojenratkaisuelimen päätösten kanssa, käsitellään jo 94 ja 96 kappaleessa, joissa myös selitetään, että asia DS473 ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista. Väitteestä, jonka mukaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaan sisältyvää ”merkittävien vääristymien” käsitettä ei ole missään WTO:n polkumyyntisopimuksen tai GATT 1994 -sopimuksen säännössä, komissio muistuttaa, että perusasetus, mukaan lukien sen 2 artiklan 6 a kohta, on EU:n johdettua oikeutta, josta määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 288 artiklassa. EU:n oikeudessa ei ole edellytystä, että sen lähteet, mukaan lukien johdettu oikeus kuten asetukset, perustuisivat kansainväliseen oikeuteen tai liittyisivät kansainvälisestä oikeudesta, kuten WTO:n polkumyyntisopimuksesta tai Kiinan WTO:hon liittymistä koskevasta pöytäkirjasta, johtuviin velvoitteisiin. |
| --- | --- |

(129)

CCCME:n väitteitä, jotka koskevat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopivuutta WTO:n polkumyyntisopimuksen ja riitojenratkaisuelimen päätösten kanssa, käsitellään jo 94 ja 96 kappaleessa, joissa myös selitetään, että asia DS473 ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista. Väitteestä, jonka mukaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaan sisältyvää ”merkittävien vääristymien” käsitettä ei ole missään WTO:n polkumyyntisopimuksen tai GATT 1994 -sopimuksen säännössä, komissio muistuttaa, että perusasetus, mukaan lukien sen 2 artiklan 6 a kohta, on EU:n johdettua oikeutta, josta määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 288 artiklassa. EU:n oikeudessa ei ole edellytystä, että sen lähteet, mukaan lukien johdettu oikeus kuten asetukset, perustuisivat kansainväliseen oikeuteen tai liittyisivät kansainvälisestä oikeudesta, kuten WTO:n polkumyyntisopimuksesta tai Kiinan WTO:hon liittymistä koskevasta pöytäkirjasta, johtuviin velvoitteisiin.

| (130) | Mitä tulee väitteeseen, joka koskee merkittävien vääristymien yksilöllistä arvioimista kunkin viejän osalta, CCCME vain ilmaisi olevansa eri mieltä komission kanssa eikä esittänyt uusia väitteitä. Sen vuoksi komissio vahvisti kantansa, joka esitetään 99–102 kappaleessa. |
| --- | --- |

(130)

Mitä tulee väitteeseen, joka koskee merkittävien vääristymien yksilöllistä arvioimista kunkin viejän osalta, CCCME vain ilmaisi olevansa eri mieltä komission kanssa eikä esittänyt uusia väitteitä. Sen vuoksi komissio vahvisti kantansa, joka esitetään 99–102 kappaleessa.

| (131) | Chengxi Shipyard toisti väitteensä, jotka koskivat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopimattomuutta WTO:n sääntöjen kanssa (ks. 104 kappale), ja totesi, että komission 94 ja 96 kappaleessa antama vastaus on erittäin yleisluonteinen eikä selitä nimenomaisesti WTO-sopimusten oikeusperustaa, joka tukee perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista, joka poikkeaa selvästi WTO-sopimuksissa ja riidanratkaisuelimen asiassa DS473 tekemässä päätöksessä vahvistetuista yleisistä säännöistä. Chengxi Shipyard päätteli näin ollen komission lausunnosta, että se perustelee 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopivuuden WTO:n sopimusten kanssa Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan 15 jakson voimassa olevan osan perusteella, ja toi esiin, että ilman selviä perusteluja syistä, joiden vuoksi komissio katsoo näin, komission päätelmien ilmoittaminen ei täytä riittävien perustelujen esittämistä koskevaa oikeudellista vaatimusta, joka oikeuttaisi sen päätöksen soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa. |
| --- | --- |

(131)

Chengxi Shipyard toisti väitteensä, jotka koskivat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopimattomuutta WTO:n sääntöjen kanssa (ks. 104 kappale), ja totesi, että komission 94 ja 96 kappaleessa antama vastaus on erittäin yleisluonteinen eikä selitä nimenomaisesti WTO-sopimusten oikeusperustaa, joka tukee perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista, joka poikkeaa selvästi WTO-sopimuksissa ja riidanratkaisuelimen asiassa DS473 tekemässä päätöksessä vahvistetuista yleisistä säännöistä. Chengxi Shipyard päätteli näin ollen komission lausunnosta, että se perustelee 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopivuuden WTO:n sopimusten kanssa Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan 15 jakson voimassa olevan osan perusteella, ja toi esiin, että ilman selviä perusteluja syistä, joiden vuoksi komissio katsoo näin, komission päätelmien ilmoittaminen ei täytä riittävien perustelujen esittämistä koskevaa oikeudellista vaatimusta, joka oikeuttaisi sen päätöksen soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa.

| (132) | Chengxi Shipyard väitti lisäksi, että yritykseen kohdistuvia merkittäviä vääristymiä ei ollut osoitettu pääasiassa kolmesta syystä: i) Kiinan kommunistinen puolue ei vaikuta suoraan yrityksen liiketoimintapäätöksiin; tämä päätelmä pätee, vaikka Chengxi Shipyardin hallituksen johtaja ja toimitusjohtaja ovat kommunistisen puolueen jäseniä ja hoitavat samalla puoluekomitean pääsihteerin ja apulaispääsihteerin tehtäviä yrityksen tasolla, ii) valtion omistajuus tai valtion edustajat yrityksen hallituksessa eivät osoita, että yrityksen liiketoimintapäätöksiä ei tehdä markkinoiden kysyntä- ja tarjontasignaalien perusteella tai että sen toiminta ei olisi markkinasuuntautunutta, ja iii) valtion puuttuminen toimintaan ei tarkoita samaa kuin merkittävät vääristymät, eikä komissio osoittanut, että Kiinan viranomaisten väitetty laaja-alainen puuttuminen toimintaan olisi johtanut tuotannontekijöiden merkittäviin vääristymiin ja vaikuttanut kustannuksiin ja hintoihin Chengxi Shipyardin toiminnassa. |
| --- | --- |

(132)

Chengxi Shipyard väitti lisäksi, että yritykseen kohdistuvia merkittäviä vääristymiä ei ollut osoitettu pääasiassa kolmesta syystä: i) Kiinan kommunistinen puolue ei vaikuta suoraan yrityksen liiketoimintapäätöksiin; tämä päätelmä pätee, vaikka Chengxi Shipyardin hallituksen johtaja ja toimitusjohtaja ovat kommunistisen puolueen jäseniä ja hoitavat samalla puoluekomitean pääsihteerin ja apulaispääsihteerin tehtäviä yrityksen tasolla, ii) valtion omistajuus tai valtion edustajat yrityksen hallituksessa eivät osoita, että yrityksen liiketoimintapäätöksiä ei tehdä markkinoiden kysyntä- ja tarjontasignaalien perusteella tai että sen toiminta ei olisi markkinasuuntautunutta, ja iii) valtion puuttuminen toimintaan ei tarkoita samaa kuin merkittävät vääristymät, eikä komissio osoittanut, että Kiinan viranomaisten väitetty laaja-alainen puuttuminen toimintaan olisi johtanut tuotannontekijöiden merkittäviin vääristymiin ja vaikuttanut kustannuksiin ja hintoihin Chengxi Shipyardin toiminnassa.

i)

ii)

iii)

| (133) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan ja WTO:n sääntöjen yhteensopivuutta koskevista Chengxi Shipyardin väitteistä komissio toistaa kantansa, jonka mukaan 2 artiklan 6 a kohdan säännökset ovat täysin unionin WTO-velvoitteiden mukaisia. Syyt komission kantaa esitetään selvästi 94 kappaleessa. Samoin komissio totesi jo 106 kappaleessa, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevissa polkumyynnin vastaisissa menettelyissä Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan jakson 15 niitä osia, joiden voimassaolo ei ole päättynyt, sovelletaan edelleen normaaliarvon määrittämiseen sekä markkinataloutta koskevien vaatimusten osalta että sellaisen menetelmän käytön osalta, joka ei perustu tiukkaan vertailuun Kiinan hintojen ja kustannusten kanssa. Chengxi Shipyard vaikuttaa liittävän toisiinsa velvoitteen esittää syyt perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan aineelliselle soveltamiselle ja väitetyn velvoitteen selittää WTO:n oikeusperusta, joka tukee perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista, mikä ei ole merkityksellistä ja on lisäksi virheellinen (ks. myös 129 kappale). Näin ollen hylättiin Chengxi Shipyardin väite, jonka mukaan komission päätelmien ilmoittaminen ei täytä riittävien perustelujen esittämistä koskevaa oikeudellista vaatimusta. |
| --- | --- |

(133)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan ja WTO:n sääntöjen yhteensopivuutta koskevista Chengxi Shipyardin väitteistä komissio toistaa kantansa, jonka mukaan 2 artiklan 6 a kohdan säännökset ovat täysin unionin WTO-velvoitteiden mukaisia. Syyt komission kantaa esitetään selvästi 94 kappaleessa. Samoin komissio totesi jo 106 kappaleessa, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevissa polkumyynnin vastaisissa menettelyissä Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan jakson 15 niitä osia, joiden voimassaolo ei ole päättynyt, sovelletaan edelleen normaaliarvon määrittämiseen sekä markkinataloutta koskevien vaatimusten osalta että sellaisen menetelmän käytön osalta, joka ei perustu tiukkaan vertailuun Kiinan hintojen ja kustannusten kanssa. Chengxi Shipyard vaikuttaa liittävän toisiinsa velvoitteen esittää syyt perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan aineelliselle soveltamiselle ja väitetyn velvoitteen selittää WTO:n oikeusperusta, joka tukee perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista, mikä ei ole merkityksellistä ja on lisäksi virheellinen (ks. myös 129 kappale). Näin ollen hylättiin Chengxi Shipyardin väite, jonka mukaan komission päätelmien ilmoittaminen ei täytä riittävien perustelujen esittämistä koskevaa oikeudellista vaatimusta.

| (134) | Chengxi Shipyardin väitteitä, jotka koskevat näytön puuttumista siitä, että yritykseen kohdistuu merkittäviä vääristymiä, käsitellään jo tarkemmin 108 kappaleessa. Lisäksi komissio muistuttaa, että merkittävien vääristymien esiintyminen, jonka vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa sovelletaan, ei liity yhteen tiettyyn tosiseikkaan tai johonkin tietoon tarkasteltavana olevan tuotteen tietyistä markkinoista. Kuten 52–79 kappaleessa esitetään, komissio vahvisti tässä tutkimuksessa, että tuulivoimalatornien tuotannonalalla ja siihen liittyvien tuotantopanosten sektoreilla esiintyy merkittäviä vääristymiä. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa sallitaan kotimarkkinoiden kustannusten käyttö normaaliarvon muodostamisessa vain, jos tutkimuksen aikana on selvästi vahvistettu, että ne eivät ole vääristyneitä. Chengxi Shipyard ei kuitenkaan toimittanut mitään selvää näyttöä siitä, että sen tuotannontekijät eivät olisi vääristyneet. Sen vuoksi Chengxi Shipyardin väite hylättiin. |
| --- | --- |

(134)

Chengxi Shipyardin väitteitä, jotka koskevat näytön puuttumista siitä, että yritykseen kohdistuu merkittäviä vääristymiä, käsitellään jo tarkemmin 108 kappaleessa. Lisäksi komissio muistuttaa, että merkittävien vääristymien esiintyminen, jonka vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa sovelletaan, ei liity yhteen tiettyyn tosiseikkaan tai johonkin tietoon tarkasteltavana olevan tuotteen tietyistä markkinoista. Kuten 52–79 kappaleessa esitetään, komissio vahvisti tässä tutkimuksessa, että tuulivoimalatornien tuotannonalalla ja siihen liittyvien tuotantopanosten sektoreilla esiintyy merkittäviä vääristymiä. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa sallitaan kotimarkkinoiden kustannusten käyttö normaaliarvon muodostamisessa vain, jos tutkimuksen aikana on selvästi vahvistettu, että ne eivät ole vääristyneitä. Chengxi Shipyard ei kuitenkaan toimittanut mitään selvää näyttöä siitä, että sen tuotannontekijät eivät olisi vääristyneet. Sen vuoksi Chengxi Shipyardin väite hylättiin.

| (135) | Käytettävissä oleva näyttö siis osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät olleet tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikutti valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään. |
| --- | --- |

(135)

Käytettävissä oleva näyttö siis osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät olleet tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikutti valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

3.2.2   Edustava maa

Edustava maa

3.2.2.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (136) | Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:






  — | Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti, jäljempänä ’BKTL/henki’, on Maailmanpankin maaluokittelua koskevan tietokannan (54) perusteella samanlainen kuin Kiinalla; |
| --- | --- | --- |

(136)

Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:

—

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti, jäljempänä ’BKTL/henki’, on Maailmanpankin maaluokittelua koskevan tietokannan (54) perusteella samanlainen kuin Kiinalla;

54

| — | tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kyseisessä maassa; |
| --- | --- |

—

tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kyseisessä maassa;

| — | asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa. |
| --- | --- |

—

asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa.

| — | Jos mahdollisia edustavia kolmansia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla. |
| --- | --- |

—

Jos mahdollisia edustavia kolmansia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

| (137) | Kuten 50 ja 51 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä: Muistioissa kuvattiin asiaan liittyvien perusteiden taustalla olevia tosiasioita ja näyttöä ja käsiteltiin näitä seikkoja ja merkityksellisiä lähteitä koskevia huomautuksia, jotka osapuolet olivat esittäneet. Toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikomuksestaan pitää Meksikoa asianmukaisena edustavana maana tässä tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu. |
| --- | --- |

(137)

Kuten 50 ja 51 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä: Muistioissa kuvattiin asiaan liittyvien perusteiden taustalla olevia tosiasioita ja näyttöä ja käsiteltiin näitä seikkoja ja merkityksellisiä lähteitä koskevia huomautuksia, jotka osapuolet olivat esittäneet. Toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikomuksestaan pitää Meksikoa asianmukaisena edustavana maana tässä tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu.

3.2.2.2   Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

| (138) | Ensimmäisessä muistiossa komissio yksilöi Brasilian, Etelä-Afrikan, Malesian, Meksikon ja Turkin maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Kiinan tasoa ja joissa tietojen mukaan tuotetaan tarkasteltavana olevaa tuotetta. Maailmanpankki on luokitellut kaikki nämä maat Kiinan tavoin ”ylemmän keskitulotason” maiksi bruttokansantulon, jäljempänä ’BKTL’, perusteella. |
| --- | --- |

(138)

Ensimmäisessä muistiossa komissio yksilöi Brasilian, Etelä-Afrikan, Malesian, Meksikon ja Turkin maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Kiinan tasoa ja joissa tietojen mukaan tuotetaan tarkasteltavana olevaa tuotetta. Maailmanpankki on luokitellut kaikki nämä maat Kiinan tavoin ”ylemmän keskitulotason” maiksi bruttokansantulon, jäljempänä ’BKTL’, perusteella.

| (139) | Chengxi Shipyard väitti ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan, että BKTL/henki ei ole asianmukainen indikaattori maan taloudellisen kehityksen tason arvioimista varten. Komission olisi sen sijaan pitänyt käyttää päätelmiensä perustana ostovoimakorjattua bruttokansantuotetta asukasta kohti, jäljempänä ’ostovoimakorjattu BKT/henki’. Yrityksen mukaan Intia olisi soveltuvampi edustava maa, koska jos tarkastellaan ostovoimakorjattua BKT:tä/henki vuonna 2019, Intia oli lähempänä Kiinaa kuin Turkki, jota valituksen tekijä ehdotti. Lisäksi Intia on lähempänä Kiinaa, jos tarkastellaan ostovoimakorjattua BKT:tä/henki työntekijää kohti ja otetaan siten huomioon näiden kolmen maan tuottavuus. Myös Vestas väitti, että Intia on soveltuva edustava maa, koska sen kehityksen taso on sama kuin Kiinan. |
| --- | --- |

(139)

Chengxi Shipyard väitti ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan, että BKTL/henki ei ole asianmukainen indikaattori maan taloudellisen kehityksen tason arvioimista varten. Komission olisi sen sijaan pitänyt käyttää päätelmiensä perustana ostovoimakorjattua bruttokansantuotetta asukasta kohti, jäljempänä ’ostovoimakorjattu BKT/henki’. Yrityksen mukaan Intia olisi soveltuvampi edustava maa, koska jos tarkastellaan ostovoimakorjattua BKT:tä/henki vuonna 2019, Intia oli lähempänä Kiinaa kuin Turkki, jota valituksen tekijä ehdotti. Lisäksi Intia on lähempänä Kiinaa, jos tarkastellaan ostovoimakorjattua BKT:tä/henki työntekijää kohti ja otetaan siten huomioon näiden kolmen maan tuottavuus. Myös Vestas väitti, että Intia on soveltuva edustava maa, koska sen kehityksen taso on sama kuin Kiinan.

| (140) | Komissio huomautti toisessa muistiossa, että perusasetuksessa vahvistetaan, että edustavan maan kehityksen tason olisi oltava samanlainen kuin viejämaan kehityksen tason. Se ei kuitenkaan sisällä muita asianmukaisen edustavan maan valintaa koskevia vaatimuksia. Komissio päätti, että näiden tietojen paras lähde on Maailmanpankin tietokanta. Tietokannan ansiosta komissiolla oli käytettävissään riittävä määrä mahdollisesti asianmukaisia, kehityksen tasoltaan samanlaisia edustavia maita, joista se voi valita sopivimman vääristymättömien kustannusten ja hintojen lähteeksi. Lisäksi tämä luokittelu perustuu objektiivisiin kriteereihin, sitä käytetään johdonmukaisesti kaikissa polkumyyntitapauksissa, joissa normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännösten perusteella, ja sillä varmistetaan yhdenmukaisuus ja yhdenvertainen kohtelu kaikissa eri menettelyissä. |
| --- | --- |

(140)

Komissio huomautti toisessa muistiossa, että perusasetuksessa vahvistetaan, että edustavan maan kehityksen tason olisi oltava samanlainen kuin viejämaan kehityksen tason. Se ei kuitenkaan sisällä muita asianmukaisen edustavan maan valintaa koskevia vaatimuksia. Komissio päätti, että näiden tietojen paras lähde on Maailmanpankin tietokanta. Tietokannan ansiosta komissiolla oli käytettävissään riittävä määrä mahdollisesti asianmukaisia, kehityksen tasoltaan samanlaisia edustavia maita, joista se voi valita sopivimman vääristymättömien kustannusten ja hintojen lähteeksi. Lisäksi tämä luokittelu perustuu objektiivisiin kriteereihin, sitä käytetään johdonmukaisesti kaikissa polkumyyntitapauksissa, joissa normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännösten perusteella, ja sillä varmistetaan yhdenmukaisuus ja yhdenvertainen kohtelu kaikissa eri menettelyissä.

| (141) | Myös Maailmanpankki käyttää BKTL:ää talouksien luokittelussa tuloryhmiin, sillä se noudattaa Maailmanpankin operatiivisessa lainanantopolitiikassa käytettyä menetelmää. BKTL kuvastaa riittävästi koko maan sisäistä taloudellista toimintaa, koska siinä otetaan huomioon kaikki kansantalouteen maksettavat tulot niiden alkuperästä riippumatta. Chengxi Shipyard ei myöskään selittänyt tarkemmin, miten ja miksi ostovoimakorjattu BKT/henki kuvastaisi kehityksen samanlaista tasoa paremmin kuin komission käyttämä BKTL/henki, eikä se perustellut muutoin väitettään tai toimittanut näyttöä sen tueksi. |
| --- | --- |

(141)

Myös Maailmanpankki käyttää BKTL:ää talouksien luokittelussa tuloryhmiin, sillä se noudattaa Maailmanpankin operatiivisessa lainanantopolitiikassa käytettyä menetelmää. BKTL kuvastaa riittävästi koko maan sisäistä taloudellista toimintaa, koska siinä otetaan huomioon kaikki kansantalouteen maksettavat tulot niiden alkuperästä riippumatta. Chengxi Shipyard ei myöskään selittänyt tarkemmin, miten ja miksi ostovoimakorjattu BKT/henki kuvastaisi kehityksen samanlaista tasoa paremmin kuin komission käyttämä BKTL/henki, eikä se perustellut muutoin väitettään tai toimittanut näyttöä sen tueksi.

| (142) | Koska Intia ei kuulunut tutkimusajanjakson aikana Maailmanpankin luokittelussa samaan luokkaan, sen ei voitu katsoa täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjä kriteerejä. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(142)

Koska Intia ei kuulunut tutkimusajanjakson aikana Maailmanpankin luokittelussa samaan luokkaan, sen ei voitu katsoa täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjä kriteerejä. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (143) | Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard toisti kantansa, jonka mukaan BKTL/henki ei ole asianmukainen taloudellisen kehityksen indikaattori. Ensinnäkin yritys väitti, että BKTL:ään sisältyy tuloja ulkomaan toiminnasta, mikä on merkityksetöntä arvioitaessa taloudellista kehitystä. Toiseksi se katsoi, että indikaattori, oli sitten kyseessä BKTL tai BKT, joka ilmoitetaan Yhdysvaltojen dollareina eri maiden vertailua varten, ei sovellu taloudellisen kehityksen arviointiin. Tällaista arviointia vääristävät hintatasot maissa, joiden tuotannon määrä on muutoin samanlainen, sekä valuuttakurssien vaihtelut. Yritys tosin myönsi, että hintatasojen muutosten (inflaation) sekä valuuttakurssien vaihtelun vaikutuksia lieventää osittain Atlas-menetelmä, jota Maailmanpankki käyttää laatiessaan maa- ja luottoryhmäluokituksia. Lopuksi yritys totesi, että kun otetaan huomioon edellä mainitut huomautukset, Intia on taloudelliselta kehitykseltään lähempänä Kiinaa kuin Turkki. |
| --- | --- |

(143)

Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard toisti kantansa, jonka mukaan BKTL/henki ei ole asianmukainen taloudellisen kehityksen indikaattori. Ensinnäkin yritys väitti, että BKTL:ään sisältyy tuloja ulkomaan toiminnasta, mikä on merkityksetöntä arvioitaessa taloudellista kehitystä. Toiseksi se katsoi, että indikaattori, oli sitten kyseessä BKTL tai BKT, joka ilmoitetaan Yhdysvaltojen dollareina eri maiden vertailua varten, ei sovellu taloudellisen kehityksen arviointiin. Tällaista arviointia vääristävät hintatasot maissa, joiden tuotannon määrä on muutoin samanlainen, sekä valuuttakurssien vaihtelut. Yritys tosin myönsi, että hintatasojen muutosten (inflaation) sekä valuuttakurssien vaihtelun vaikutuksia lieventää osittain Atlas-menetelmä, jota Maailmanpankki käyttää laatiessaan maa- ja luottoryhmäluokituksia. Lopuksi yritys totesi, että kun otetaan huomioon edellä mainitut huomautukset, Intia on taloudelliselta kehitykseltään lähempänä Kiinaa kuin Turkki.

| (144) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard toisti kantansa, jonka mukaan ostovoimakorjattu BKT/henki olisi soveltuva indikaattori, jolla voidaan arvioida maiden taloudellisen kehitystason samankaltaisuutta, minkä vuoksi Intia olisi asianmukainen edustava maa. |
| --- | --- |

(144)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard toisti kantansa, jonka mukaan ostovoimakorjattu BKT/henki olisi soveltuva indikaattori, jolla voidaan arvioida maiden taloudellisen kehitystason samankaltaisuutta, minkä vuoksi Intia olisi asianmukainen edustava maa.

| (145) | Komissio selitti, että vaikka edustavan maan kehityksen tason olisi oltava samanlainen kuin viejämaan, edustavaksi maaksi ei ole pakko valita maata, jonka taloudellisen kehityksen taso on lähimpänä viejämaata, olipa mittarina sitten BKTL/henki tai ostovoimakorjattu BKT/henki. Lisäksi komissio huomauttaa, että sekä BKTL/henki että ostovoimakorjattu BKT/henki ja useat muut ovat tunnustettuja indikaattoreita, joilla mitataan maiden taloudellista kehitystä. Komissio korostaa, että Maailmanpankin maaluokitus tarjoaa potentiaalisten ehdokasmaiden poolin, jota päivitetään säännöllisesti ja joka laaditaan objektiivisten kriteerien ja johdonmukaisen menetelmän perusteella. Komissio toisti lopuksi, että Maailmanpankin maaluokitus on asianmukainen tietolähde, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja yhdenvertainen kohtelu eri menettelyissä. Koska Intiaa ei ollut luokiteltu ylemmän keskitulotason maaksi tutkimusajanjaksolla ja ottaen huomioon edellä esitetyt seikat, komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin väitteen. |
| --- | --- |

(145)

Komissio selitti, että vaikka edustavan maan kehityksen tason olisi oltava samanlainen kuin viejämaan, edustavaksi maaksi ei ole pakko valita maata, jonka taloudellisen kehityksen taso on lähimpänä viejämaata, olipa mittarina sitten BKTL/henki tai ostovoimakorjattu BKT/henki. Lisäksi komissio huomauttaa, että sekä BKTL/henki että ostovoimakorjattu BKT/henki ja useat muut ovat tunnustettuja indikaattoreita, joilla mitataan maiden taloudellista kehitystä. Komissio korostaa, että Maailmanpankin maaluokitus tarjoaa potentiaalisten ehdokasmaiden poolin, jota päivitetään säännöllisesti ja joka laaditaan objektiivisten kriteerien ja johdonmukaisen menetelmän perusteella. Komissio toisti lopuksi, että Maailmanpankin maaluokitus on asianmukainen tietolähde, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja yhdenvertainen kohtelu eri menettelyissä. Koska Intiaa ei ollut luokiteltu ylemmän keskitulotason maaksi tutkimusajanjaksolla ja ottaen huomioon edellä esitetyt seikat, komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin väitteen.

| (146) | Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät, että Intiaa olisi pidettävä mahdollisena edustavana maana, vaikka Maailmanpankki ei ole luokitellut sitä ylemmän keskitulotason maaksi. Osapuolet viittasivat Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun, jossa komissio käytti Intiaa edustavana maana. CCCME toisti väitteet huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen. |
| --- | --- |

(146)

Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät, että Intiaa olisi pidettävä mahdollisena edustavana maana, vaikka Maailmanpankki ei ole luokitellut sitä ylemmän keskitulotason maaksi. Osapuolet viittasivat Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun, jossa komissio käytti Intiaa edustavana maana. CCCME toisti väitteet huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen.

| (147) | Komissio huomauttaa, että esiin otetussa tarkastelussa tutkimuksessa vahvistettiin, että sulfaniilihappoa tuotetaan vain neljällä talousalueella maailmassa (Intiassa, Kiinassa, unionissa ja Amerikan yhdysvalloissa). Koska missään ylemmän keskitulotason maassa ei ollut sulfaniilihapon tuotantoa, komissio päätti käyttää Intiaa vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen lähteenä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Tilanne on toinen tässä tapauksessa. Komissio kykeni yksilöimään riittävän määrän tuottajia maissa, joiden taloudellisen kehityksen taso on sama kuin Kiinassa. Sen vuoksi vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen lähdettä ei ollut tarpeen etsiä muista ryhmistä kuin ylemmän keskitulotason maiden ryhmästä. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(147)

Komissio huomauttaa, että esiin otetussa tarkastelussa tutkimuksessa vahvistettiin, että sulfaniilihappoa tuotetaan vain neljällä talousalueella maailmassa (Intiassa, Kiinassa, unionissa ja Amerikan yhdysvalloissa). Koska missään ylemmän keskitulotason maassa ei ollut sulfaniilihapon tuotantoa, komissio päätti käyttää Intiaa vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen lähteenä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Tilanne on toinen tässä tapauksessa. Komissio kykeni yksilöimään riittävän määrän tuottajia maissa, joiden taloudellisen kehityksen taso on sama kuin Kiinassa. Sen vuoksi vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen lähdettä ei ollut tarpeen etsiä muista ryhmistä kuin ylemmän keskitulotason maiden ryhmästä. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

3.2.2.3   Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotanto

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotanto

| (148) | Valituksen tekijä totesi valituksessa, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuotetaan Turkissa. |
| --- | --- |

(148)

Valituksen tekijä totesi valituksessa, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuotetaan Turkissa.

| (149) | Komissio analysoi muita maita, joiden taloudellisen kehityksen taso oli sama kuin Kiinan, ja löysi tuulivoimalatornien tuottajia neljässä muussakin maassa eli Brasiliassa, Etelä-Afrikassa, Malesiassa ja Meksikossa. |
| --- | --- |

(149)

Komissio analysoi muita maita, joiden taloudellisen kehityksen taso oli sama kuin Kiinan, ja löysi tuulivoimalatornien tuottajia neljässä muussakin maassa eli Brasiliassa, Etelä-Afrikassa, Malesiassa ja Meksikossa.

| (150) | Komissio ilmoitti ensimmäisessä muistiossa asianomaisille osapuolille näistä havainnoistaan. |
| --- | --- |

(150)

Komissio ilmoitti ensimmäisessä muistiossa asianomaisille osapuolille näistä havainnoistaan.

| (151) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard yksilöi viisi tuulivoimalatornien tuottajaa Intiassa. Kuten 140–142 ja 145 kappaleessa selitetään, Intian ei todettu olevan samalla taloudellisen kehityksen tasolla kuin Kiinan eikä sen vuoksi soveltuvan edustavaksi maaksi. Tämän vuoksi komissio ei analysoinut Intiassa väitetysti toimivien tuulivoimalatornien tuottajien toimintaa tai niiden taloudellisten tietojen saatavuutta tai laatua. |
| --- | --- |

(151)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard yksilöi viisi tuulivoimalatornien tuottajaa Intiassa. Kuten 140–142 ja 145 kappaleessa selitetään, Intian ei todettu olevan samalla taloudellisen kehityksen tasolla kuin Kiinan eikä sen vuoksi soveltuvan edustavaksi maaksi. Tämän vuoksi komissio ei analysoinut Intiassa väitetysti toimivien tuulivoimalatornien tuottajien toimintaa tai niiden taloudellisten tietojen saatavuutta tai laatua.

3.2.2.4   Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

| (152) | Komissio tutki asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuutta ja laatua viidessä mahdollisessa edustavassa maassa, joissa todettiin olevan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa. Analyysissä keskityttiin sekä taloudellisten tietojen saatavuuteen ja laatuun että tuotannontekijöitä koskevien tietojen saatavuuteen ja laatuun. |
| --- | --- |

(152)

Komissio tutki asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuutta ja laatua viidessä mahdollisessa edustavassa maassa, joissa todettiin olevan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa. Analyysissä keskityttiin sekä taloudellisten tietojen saatavuuteen ja laatuun että tuotannontekijöitä koskevien tietojen saatavuuteen ja laatuun.

| (153) | Komissio analysoi saatavilla olevat taloudelliset tiedot, joita käytetään myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton määrittämiseen normaaliarvon muodostamista varten. Se tutki erityisesti, olivatko taloudelliset tiedot tuoreita, oliko niille tehty tilintarkastus, olivatko ne saatavilla erikseen vai konsernin tasolla ja oliko yritysten toiminta kannattavaa. |
| --- | --- |

(153)

Komissio analysoi saatavilla olevat taloudelliset tiedot, joita käytetään myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton määrittämiseen normaaliarvon muodostamista varten. Se tutki erityisesti, olivatko taloudelliset tiedot tuoreita, oliko niille tehty tilintarkastus, olivatko ne saatavilla erikseen vai konsernin tasolla ja oliko yritysten toiminta kannattavaa.

| (154) | Tuotannontekijöitä koskevien tietojen osalta komissio tarkasteli tuontitietojen saatavuutta, Kiinasta sekä WTO:hon kuulumattomista maista peräisin olevan tuonnin osuutta sekä sellaisten vääristymien esiintymistä, jotka olisivat voineet vaikuttaa tuotannontekijöiden hintaan. Analyysissä keskityttiin tärkeimpiin tuotannontekijöihin. |
| --- | --- |

(154)

Tuotannontekijöitä koskevien tietojen osalta komissio tarkasteli tuontitietojen saatavuutta, Kiinasta sekä WTO:hon kuulumattomista maista peräisin olevan tuonnin osuutta sekä sellaisten vääristymien esiintymistä, jotka olisivat voineet vaikuttaa tuotannontekijöiden hintaan. Analyysissä keskityttiin tärkeimpiin tuotannontekijöihin.

a)   Taloudelliset tiedot

| (155) | Ensimmäisessä muistiossa komissio totesi, että tuulivoimalatornien tuottajista mahdollisesti soveltuvia taloudellisia tietoja oli julkisesti saatavilla vain Etelä-Afrikassa, Meksikossa ja Turkissa. Komissio totesi lisäksi, että kaikkien Brasiliassa ja Malesiassa toimivien ja joidenkin Turkissa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien taloudelliset tiedot joko eivät joko olleet saatavilla tutkimusajanjaksolta eli ne olivat vanhentuneita tai yritysten toiminta oli tappiollista. Komissio tutki tämän vuoksi tarkemmin Etelä-Afrikassa, Meksikossa ja Turkissa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien taloudellisten tietojen saatavuutta ja laatua ottaen huomioon asianomaisten osapuolten ensimmäisestä muistiosta esittämät huomautukset (ks. 50 kappale). |
| --- | --- |

(155)

Ensimmäisessä muistiossa komissio totesi, että tuulivoimalatornien tuottajista mahdollisesti soveltuvia taloudellisia tietoja oli julkisesti saatavilla vain Etelä-Afrikassa, Meksikossa ja Turkissa. Komissio totesi lisäksi, että kaikkien Brasiliassa ja Malesiassa toimivien ja joidenkin Turkissa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien taloudelliset tiedot joko eivät joko olleet saatavilla tutkimusajanjaksolta eli ne olivat vanhentuneita tai yritysten toiminta oli tappiollista. Komissio tutki tämän vuoksi tarkemmin Etelä-Afrikassa, Meksikossa ja Turkissa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien taloudellisten tietojen saatavuutta ja laatua ottaen huomioon asianomaisten osapuolten ensimmäisestä muistiosta esittämät huomautukset (ks. 50 kappale).

| (156) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät, että komission ei pitäisi jättää huomiotta tappiollisen yrityksen tietoja, jos tilanne on kohtuullinen ja vääristymätön. Jos jossakin edustavassa maassa on saatavilla useiden yritysten taloudellisia tietoja, komission olisi vaihtoehtoisesti otettava huomioon sekä kannattavat että tappiolliset yritykset määrittäessään keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton edustavassa maassa. |
| --- | --- |

(156)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät, että komission ei pitäisi jättää huomiotta tappiollisen yrityksen tietoja, jos tilanne on kohtuullinen ja vääristymätön. Jos jossakin edustavassa maassa on saatavilla useiden yritysten taloudellisia tietoja, komission olisi vaihtoehtoisesti otettava huomioon sekä kannattavat että tappiolliset yritykset määrittäessään keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton edustavassa maassa.

| (157) | Komissio huomauttaa, että kaikkien ensimmäisessä muistiossa yksilöidyissä mahdollisissa edustavissa maissa toimivien tappiollisten tuottajien taloudelliset tiedot olivat myös vanhentuneita. Näin ollen komissio katsoi, että väite ei ollut relevantti. Komissio huomauttaa joka tapauksessa, että tappiollisten yritysten voittotaso ei ole ”kohtuullinen” perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan viimeisen alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi väite hylättiin myös sisältönsä perusteella. |
| --- | --- |

(157)

Komissio huomauttaa, että kaikkien ensimmäisessä muistiossa yksilöidyissä mahdollisissa edustavissa maissa toimivien tappiollisten tuottajien taloudelliset tiedot olivat myös vanhentuneita. Näin ollen komissio katsoi, että väite ei ollut relevantti. Komissio huomauttaa joka tapauksessa, että tappiollisten yritysten voittotaso ei ole ”kohtuullinen” perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan viimeisen alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi väite hylättiin myös sisältönsä perusteella.

| (158) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard totesi, että meksikolaisen tuottajan Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V.:n ja eteläafrikkalaisen tuottajan GRI Wind Steel South Africa (Pty.) Ltd.:n taloudelliset tiedot eivät sovellu myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton määrittämiseen, koska tiedot olivat saatavilla vain konsernitilinpäätöksissä. Chengxi Shipyardin mukaan tämä ei ollut ongelma turkkilaisten ja intialaisten tuottajien osalta. |
| --- | --- |

(158)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard totesi, että meksikolaisen tuottajan Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V.:n ja eteläafrikkalaisen tuottajan GRI Wind Steel South Africa (Pty.) Ltd.:n taloudelliset tiedot eivät sovellu myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton määrittämiseen, koska tiedot olivat saatavilla vain konsernitilinpäätöksissä. Chengxi Shipyardin mukaan tämä ei ollut ongelma turkkilaisten ja intialaisten tuottajien osalta.

| (159) | Komissio huomauttaa ensin, että Intian ei todettu olevan soveltuva mahdollinen edustava maa. Lisäksi se, että tiettyjen tuottajien taloudelliset tiedot ovat saatavilla konsernin tasolla, ei sinänsä estä näiden tietojen käyttämistä vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton lähteenä. Saatavilla olevat tilinpäätöstiedot on joka tapauksessa analysoitava tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(159)

Komissio huomauttaa ensin, että Intian ei todettu olevan soveltuva mahdollinen edustava maa. Lisäksi se, että tiettyjen tuottajien taloudelliset tiedot ovat saatavilla konsernin tasolla, ei sinänsä estä näiden tietojen käyttämistä vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton lähteenä. Saatavilla olevat tilinpäätöstiedot on joka tapauksessa analysoitava tapauskohtaisesti.

| (160) | Toisessa muistiossa komissio selitti, että se oli yksilöinyt kaksi tuulivoimalatornien tuottajaa Meksikossa. Speco Wind Power, S.A. de C.V.:n, jäljempänä ’Speco’, yksilölliset paikalliset taloudelliset tiedot saatiin Dun&Bradstreetin, jäljempänä ’D&B’ (55), Global Financials -julkaisusta ja toimitettiin asianomaisille osapuolille ensimmäisen muistion liitteessä III. Yritys tuotti ainoastaan tuulivoimalatorneja ja oli kannattava vuonna 2019. Paikallisten taloudellisten tietojen ansiosta voitiin yksilöidä myynti-, yleis- ja hallintokustannusten lisäksi myös rahoitusmenot, muut menot ja tulot. Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V.:n, jäljempänä ’Arcosa’, konsernitilinpäätökset löytyivät verkosta (56). Konsernilla oli liiketoimintaa kolmella alalla: rakentaminen, energialaitteet ja kuljetus. Energy Equipment Groupin, jäljempänä ’EEG’, kautta konserni tuotti ja myi tuulivoimalatorneja, yleishyödyllisten laitosten rakenteita sekä varasto- ja jakelutankkeja (57). EEG:n palveluksessa on 55 prosenttia konsernin työntekijöistä (58) ja sen osuus konsernin konsolidoimattomista tuloista ja kustannuksista oli 48 prosenttia (59). Tuulivoimalatornien ja yleishyödyllisten laitosten rakenteiden myynnistä saatujen tulojen osuus EEG:n tuloista on 75 prosenttia. (60) EEG:lle aiheutuneet myynti-, yleis- ja hallintokustannukset (mukaan lukien poistot ja kuoletukset) konsernitasolla vuonna 2019 olivat noin 13 prosenttia (ilmaistuna prosentteina myyntikustannuksista). (61) Sekä EEG:n että konsernin voitot olivat noin 10 prosenttia. (62) Edellä esitetty analyysi osoittaa, että segmentti, joka kattaa pääasiassa tuulivoimalatornien tuotannon ja myynnin, myötävaikutti merkittävästi yrityksen kokonaistoimintaan ja saavutti samanlaisen tuloksen kuin koko yritys. Näitä lukuja pidettiin näin olleen kohtuullisina perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan viimeisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(160)

Toisessa muistiossa komissio selitti, että se oli yksilöinyt kaksi tuulivoimalatornien tuottajaa Meksikossa. Speco Wind Power, S.A. de C.V.:n, jäljempänä ’Speco’, yksilölliset paikalliset taloudelliset tiedot saatiin Dun&Bradstreetin, jäljempänä ’D&B’ (55), Global Financials -julkaisusta ja toimitettiin asianomaisille osapuolille ensimmäisen muistion liitteessä III. Yritys tuotti ainoastaan tuulivoimalatorneja ja oli kannattava vuonna 2019. Paikallisten taloudellisten tietojen ansiosta voitiin yksilöidä myynti-, yleis- ja hallintokustannusten lisäksi myös rahoitusmenot, muut menot ja tulot. Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V.:n, jäljempänä ’Arcosa’, konsernitilinpäätökset löytyivät verkosta (56). Konsernilla oli liiketoimintaa kolmella alalla: rakentaminen, energialaitteet ja kuljetus. Energy Equipment Groupin, jäljempänä ’EEG’, kautta konserni tuotti ja myi tuulivoimalatorneja, yleishyödyllisten laitosten rakenteita sekä varasto- ja jakelutankkeja (57). EEG:n palveluksessa on 55 prosenttia konsernin työntekijöistä (58) ja sen osuus konsernin konsolidoimattomista tuloista ja kustannuksista oli 48 prosenttia (59). Tuulivoimalatornien ja yleishyödyllisten laitosten rakenteiden myynnistä saatujen tulojen osuus EEG:n tuloista on 75 prosenttia. (60) EEG:lle aiheutuneet myynti-, yleis- ja hallintokustannukset (mukaan lukien poistot ja kuoletukset) konsernitasolla vuonna 2019 olivat noin 13 prosenttia (ilmaistuna prosentteina myyntikustannuksista). (61) Sekä EEG:n että konsernin voitot olivat noin 10 prosenttia. (62) Edellä esitetty analyysi osoittaa, että segmentti, joka kattaa pääasiassa tuulivoimalatornien tuotannon ja myynnin, myötävaikutti merkittävästi yrityksen kokonaistoimintaan ja saavutti samanlaisen tuloksen kuin koko yritys. Näitä lukuja pidettiin näin olleen kohtuullisina perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan viimeisen alakohdan mukaisesti.

55

56

57

58

59

60

61

62

| (161) | Toisessa muistiossa komissio totesi yksilöineensä Etelä-Afrikassa yhden tuulivoimalatornien tuottajan, yrityksen GRI Wind Steel South Africa (Pty.) Ltd. Yrityksen tilinpäätökset olivat saatavilla konsolidoituina ja integroituina sen osakkeenomistajan Hulisanin tasolla. (63) Integroidussa vuosikertomuksessa ei kuitenkaan ollut riittävästi tietoja konserniin kuuluvasta tuulivoimalatornien tuottajasta. Vuosikertomuksessa todettiin vain, että kyseisen tuulivoimalatornien tuottajan toiminta oli kannattavaa tilikaudella maaliskuu 2019 – helmikuu 2020. (64) Näin ollen komissio ei pystynyt arvioimaan sen tulosta eikä vaikutusta konsolidoituihin taloudellisiin tuloksiin. Tämän vuoksi komissio totesi, että Hulisanin konsolidoidut tilinpäätökset eivät soveltuneet myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämiseen tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(161)

Toisessa muistiossa komissio totesi yksilöineensä Etelä-Afrikassa yhden tuulivoimalatornien tuottajan, yrityksen GRI Wind Steel South Africa (Pty.) Ltd. Yrityksen tilinpäätökset olivat saatavilla konsolidoituina ja integroituina sen osakkeenomistajan Hulisanin tasolla. (63) Integroidussa vuosikertomuksessa ei kuitenkaan ollut riittävästi tietoja konserniin kuuluvasta tuulivoimalatornien tuottajasta. Vuosikertomuksessa todettiin vain, että kyseisen tuulivoimalatornien tuottajan toiminta oli kannattavaa tilikaudella maaliskuu 2019 – helmikuu 2020. (64) Näin ollen komissio ei pystynyt arvioimaan sen tulosta eikä vaikutusta konsolidoituihin taloudellisiin tuloksiin. Tämän vuoksi komissio totesi, että Hulisanin konsolidoidut tilinpäätökset eivät soveltuneet myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämiseen tässä tutkimuksessa.

63

64

| (162) | Toisessa muistiossa komissio analysoi kuutta Turkissa yksilöityä tuulivoimalatornien tuottajaa. Vain kahden tuottajan taloudelliset tiedot olivat julkisesti saatavilla. ATES Çelik Insaat Taahhut Proje Muhendislik Sanayi ve Ticaret A.Ş.:n yksilölliset paikalliset tilinpäätökset olivat saatavilla D&B:n Global Financials -julkaisussa ja ne toimitettiin asianomaisille osapuolille ensimmäisen muistion liitteessä III. Yrityksen toiminta oli kannattavaa vuonna 2019. Paikallisten tilinpäätöstietojen ansiosta voitiin yksilöidä myynti-, yleis- ja hallintokustannusten lisäksi myös rahoitustulot ja -menot. Çimtaş Çelik İmalat Montaj ve Tesisat A.Ş.:n, jäljempänä ’Çimtaş Çelik’, yksilölliset paikalliset tilinpäätökset, jotka olivat saatavilla D&B:n Global Financials -julkaisussa, olivat vanhentuneita. Konsolidoidut tilinpäätökset olivat saatavilla sen osakkeenomistajan ENKAn tasolla verkossa (65) tarkastettuina ja/tai tarkastamattomina kaikilta vuosineljänneksiltä, jotka kattoivat tutkimusajanjakson. Konsolidoiduista tilinpäätöksistä ei kuitenkaan saatu riittävän yksityiskohtaisia tietoja tuulivoimalatornien tuottajan tuloksesta eikä sen osuudesta konsernin tulokseen. Çimtaş Çelik kuului rakentamisen segmentille. (66) Vaikka rakentamisen segmentin osuus konsernin kokonaistuloista oli lähes 60 prosenttia (67), oli epäselvää, miten segmentin tulos kuvasti tuulivoimalatornien tuottajan tulosta. Tilinpäätöksistä ei saatu tarkempia tietoja segmentin koostumuksesta. Segmentille kuulunut toiminta on saattanut olla hyvin monimuotoista. Tuulivoimalatornien tuottaja oli vain yksi konsernin 39 yrityksestä (68), jotka luokiteltiin kuuluvaksi rakentamisen segmentille. Tämän vuoksi komissio totesi, että ENKAn konsolidoidut tilinpäätökset eivät soveltuneet myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämiseen tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(162)

Toisessa muistiossa komissio analysoi kuutta Turkissa yksilöityä tuulivoimalatornien tuottajaa. Vain kahden tuottajan taloudelliset tiedot olivat julkisesti saatavilla. ATES Çelik Insaat Taahhut Proje Muhendislik Sanayi ve Ticaret A.Ş.:n yksilölliset paikalliset tilinpäätökset olivat saatavilla D&B:n Global Financials -julkaisussa ja ne toimitettiin asianomaisille osapuolille ensimmäisen muistion liitteessä III. Yrityksen toiminta oli kannattavaa vuonna 2019. Paikallisten tilinpäätöstietojen ansiosta voitiin yksilöidä myynti-, yleis- ja hallintokustannusten lisäksi myös rahoitustulot ja -menot. Çimtaş Çelik İmalat Montaj ve Tesisat A.Ş.:n, jäljempänä ’Çimtaş Çelik’, yksilölliset paikalliset tilinpäätökset, jotka olivat saatavilla D&B:n Global Financials -julkaisussa, olivat vanhentuneita. Konsolidoidut tilinpäätökset olivat saatavilla sen osakkeenomistajan ENKAn tasolla verkossa (65) tarkastettuina ja/tai tarkastamattomina kaikilta vuosineljänneksiltä, jotka kattoivat tutkimusajanjakson. Konsolidoiduista tilinpäätöksistä ei kuitenkaan saatu riittävän yksityiskohtaisia tietoja tuulivoimalatornien tuottajan tuloksesta eikä sen osuudesta konsernin tulokseen. Çimtaş Çelik kuului rakentamisen segmentille. (66) Vaikka rakentamisen segmentin osuus konsernin kokonaistuloista oli lähes 60 prosenttia (67), oli epäselvää, miten segmentin tulos kuvasti tuulivoimalatornien tuottajan tulosta. Tilinpäätöksistä ei saatu tarkempia tietoja segmentin koostumuksesta. Segmentille kuulunut toiminta on saattanut olla hyvin monimuotoista. Tuulivoimalatornien tuottaja oli vain yksi konsernin 39 yrityksestä (68), jotka luokiteltiin kuuluvaksi rakentamisen segmentille. Tämän vuoksi komissio totesi, että ENKAn konsolidoidut tilinpäätökset eivät soveltuneet myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämiseen tässä tutkimuksessa.

65

66

67

68

| (163) | Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard väitti, että kahden meksikolaisen tuulivoimalatornien tuottajan taloudellisissa tiedoissa oli vakavia puutteita. Yritys väitti, että vaikka Argosan EEG-segmentti tuotti 48 prosenttia konsernin tuloista, paljon alle puolet siitä oli peräisin tuulivoimalatornien myynnistä, koska EEG:hen sisältyi myös yleishyödyllisten laitosten rakenteiden tuotanto ja myynti. Lisäksi yritys huomautti, että Arcosa tuotti tuulivoimalatorneja Meksikon lisäksi myös Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, ja että Meksikon kotimarkkinoilla tapahtuneeseen myyntiin liittyvien tulojen ja myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osuutta ei ollut mahdollista määrittää . Specon osalta yritys totesi, että Meksikon kotimarkkinoilla tapahtuneeseen myyntiin liittyvien tulojen ja myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osuutta ei ollut mahdollista määrittää. |
| --- | --- |

(163)

Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard väitti, että kahden meksikolaisen tuulivoimalatornien tuottajan taloudellisissa tiedoissa oli vakavia puutteita. Yritys väitti, että vaikka Argosan EEG-segmentti tuotti 48 prosenttia konsernin tuloista, paljon alle puolet siitä oli peräisin tuulivoimalatornien myynnistä, koska EEG:hen sisältyi myös yleishyödyllisten laitosten rakenteiden tuotanto ja myynti. Lisäksi yritys huomautti, että Arcosa tuotti tuulivoimalatorneja Meksikon lisäksi myös Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, ja että Meksikon kotimarkkinoilla tapahtuneeseen myyntiin liittyvien tulojen ja myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osuutta ei ollut mahdollista määrittää . Specon osalta yritys totesi, että Meksikon kotimarkkinoilla tapahtuneeseen myyntiin liittyvien tulojen ja myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osuutta ei ollut mahdollista määrittää.

| (164) | Komissio huomauttaa, että yritys ei toimittanut mitään näyttöä tukemaan väitettään, joka koski tuulivoimalatornien myynnin osuutta EEG-segmentin tuottamista tuloista. Komissio myöntää, että Arcosa tuotti tuulivoimalatorneja sekä Meksikossa että Yhdysvalloissa. Koska Meksikossa sijaitseva tuotantokapasiteetti (alueella mitattuna) oli merkittävä (40 % (69)), komissio kuitenkin katsoi, että taloudellisista tiedoista ei tullut soveltumattomia siksi, että osa tuulivoimalatornien tuotannosta tapahtui Yhdysvalloissa. Komissio katsoi, että oli asianmukaista käyttää molempien Meksikossa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien kaikkia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja tuloja, koska julkisesti saatavilla olevista taloudellisista tiedoista saadaan harvoin – jos koskaan – eriteltyä tarkemmin tuloja ja myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia markkinoittain (koti- ja vientimarkkinoiden välillä), etenkään kun raportointi tapahtuu toimintasegmenteittäin. Yritys ei myöskään ehdottanut soveltuvaa vaihtoehtoista meksikolaista tuulivoimalatornien tuottajaa myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämistä varten. Tämän vuoksi komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin väitteet ja vahvisti molempien Meksikossa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien taloudellisten tietojen käyttämisen myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämiseen. |
| --- | --- |

(164)

Komissio huomauttaa, että yritys ei toimittanut mitään näyttöä tukemaan väitettään, joka koski tuulivoimalatornien myynnin osuutta EEG-segmentin tuottamista tuloista. Komissio myöntää, että Arcosa tuotti tuulivoimalatorneja sekä Meksikossa että Yhdysvalloissa. Koska Meksikossa sijaitseva tuotantokapasiteetti (alueella mitattuna) oli merkittävä (40 % (69)), komissio kuitenkin katsoi, että taloudellisista tiedoista ei tullut soveltumattomia siksi, että osa tuulivoimalatornien tuotannosta tapahtui Yhdysvalloissa. Komissio katsoi, että oli asianmukaista käyttää molempien Meksikossa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien kaikkia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja tuloja, koska julkisesti saatavilla olevista taloudellisista tiedoista saadaan harvoin – jos koskaan – eriteltyä tarkemmin tuloja ja myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia markkinoittain (koti- ja vientimarkkinoiden välillä), etenkään kun raportointi tapahtuu toimintasegmenteittäin. Yritys ei myöskään ehdottanut soveltuvaa vaihtoehtoista meksikolaista tuulivoimalatornien tuottajaa myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämistä varten. Tämän vuoksi komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin väitteet ja vahvisti molempien Meksikossa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien taloudellisten tietojen käyttämisen myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämiseen.

69

| (165) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard toisti, että Arcosan taloudelliset tiedot eivät olleet asianmukainen vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton lähde. Yritys väitti, että erityisesti Arcosan tuulivoimalatornien tuotannon sijaitseminen Meksikossa ja Yhdysvalloissa ja se, että EEG-segmenttiin sisältyi myös yleishyödyllisten laitosten rakenteiden ja jakelutankkien tuotanto, tekevät tiedoista soveltumattomia. Lisäksi yritys toteaa, että Arcosan tulojen lisääntyminen vuonna 2019 johtui tuulivoimalatornien tuotannon lisääntymisen lisäksi myös muista tekijöistä. Lopuksi yritys toi esiin, että Arcosan taloudelliset tiedot vuodelta 2020 olivat saatavilla jo, kun lopulliset päätelmät ilmoitettiin. |
| --- | --- |

(165)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard toisti, että Arcosan taloudelliset tiedot eivät olleet asianmukainen vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton lähde. Yritys väitti, että erityisesti Arcosan tuulivoimalatornien tuotannon sijaitseminen Meksikossa ja Yhdysvalloissa ja se, että EEG-segmenttiin sisältyi myös yleishyödyllisten laitosten rakenteiden ja jakelutankkien tuotanto, tekevät tiedoista soveltumattomia. Lisäksi yritys toteaa, että Arcosan tulojen lisääntyminen vuonna 2019 johtui tuulivoimalatornien tuotannon lisääntymisen lisäksi myös muista tekijöistä. Lopuksi yritys toi esiin, että Arcosan taloudelliset tiedot vuodelta 2020 olivat saatavilla jo, kun lopulliset päätelmät ilmoitettiin.

| (166) | Kuten 160 ja 164 kappaleessa selitetään, komissio päätteli, että vaikka osa tuulivoimalatornien tuotannosta tapahtui muussa kuin edustavassa maassa, yrityksen tietojen käyttö oli silti asianmukaista. Koska uusia väitteitä ei esitetty, komissio vahvisti hylkäävänsä väitteen. Komissio vahvisti myös, että koska tuulivoimalatornit ja yleishyödyllisten laitosten rakenteet edustivat suurta osaa EEG-ryhmän tulosta, ryhmän taloudelliset tulokset olivat edustavia tuulivoimalatornien tuotannon osalta, koska tulojen lisääntyminen johtui osittain tuulivoimalatornien tuotantomäärien lisääntymisestä. Komissio totesi vielä, että kun otetaan huomioon valtion toimenpiteet, jotka ovat johtaneet uuden tuulivoimakapasiteetin asennuksen hidastumiseen Meksikossa (ks. 196–199 kappale), on varovaisempaa käyttää vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton perustana vain vuoden 2019 tilinpäätöstietoja. |
| --- | --- |

(166)

Kuten 160 ja 164 kappaleessa selitetään, komissio päätteli, että vaikka osa tuulivoimalatornien tuotannosta tapahtui muussa kuin edustavassa maassa, yrityksen tietojen käyttö oli silti asianmukaista. Koska uusia väitteitä ei esitetty, komissio vahvisti hylkäävänsä väitteen. Komissio vahvisti myös, että koska tuulivoimalatornit ja yleishyödyllisten laitosten rakenteet edustivat suurta osaa EEG-ryhmän tulosta, ryhmän taloudelliset tulokset olivat edustavia tuulivoimalatornien tuotannon osalta, koska tulojen lisääntyminen johtui osittain tuulivoimalatornien tuotantomäärien lisääntymisestä. Komissio totesi vielä, että kun otetaan huomioon valtion toimenpiteet, jotka ovat johtaneet uuden tuulivoimakapasiteetin asennuksen hidastumiseen Meksikossa (ks. 196–199 kappale), on varovaisempaa käyttää vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton perustana vain vuoden 2019 tilinpäätöstietoja.

| (167) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan väitti, että Arcosan taloudelliset tiedot eivät olleet asianmukainen vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton lähde, koska Arcosalla oli tuulivoimalatornien tuotantoa Meksikon ulkopuolella. Lisäksi yritys toi esiin, että meksikolaisen tytäryhtiön tulot olivat suureksi osaksi peräisin ryhmän sisäisestä toiminnasta ja että tytäryhtiön kannattavuus oli vain 2,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(167)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan väitti, että Arcosan taloudelliset tiedot eivät olleet asianmukainen vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton lähde, koska Arcosalla oli tuulivoimalatornien tuotantoa Meksikon ulkopuolella. Lisäksi yritys toi esiin, että meksikolaisen tytäryhtiön tulot olivat suureksi osaksi peräisin ryhmän sisäisestä toiminnasta ja että tytäryhtiön kannattavuus oli vain 2,4 prosenttia.

| (168) | Niiden päätelmiensä lisäksi, jotka koskivat Arcosan tuulivoimalatornien tuotantoa Meksikon ulkopuolella (ks. 166 kappale), komissio totesi, että koska ryhmän sisäisten tulojen osuus meksikolaisen tytäryhtiön tuloista oli niin suuri, oli asianmukaisempaa käyttää Arcosan konsolidoituja ja yhdistettyjä tilinpäätöksiä, joista poistetaan ryhmän sisäiset liiketoimet. (70) On myös syytä huomata, että tässä tapauksessa Suzhou Titanin laskemalla kannattavuudella ei ole merkitystä. Yritys ilmoitti liikevoiton prosentteina tuloista, kun taas normaaliarvon muodostamisessa se on ilmoitettava prosentteina myytyjen tavaroiden kustannuksista. Tätä arvoa ei voitu määrittää Arcosan taloudellisista tiedoista sen Meksikossa harjoitetun toiminnan osalta. |
| --- | --- |

(168)

Niiden päätelmiensä lisäksi, jotka koskivat Arcosan tuulivoimalatornien tuotantoa Meksikon ulkopuolella (ks. 166 kappale), komissio totesi, että koska ryhmän sisäisten tulojen osuus meksikolaisen tytäryhtiön tuloista oli niin suuri, oli asianmukaisempaa käyttää Arcosan konsolidoituja ja yhdistettyjä tilinpäätöksiä, joista poistetaan ryhmän sisäiset liiketoimet. (70) On myös syytä huomata, että tässä tapauksessa Suzhou Titanin laskemalla kannattavuudella ei ole merkitystä. Yritys ilmoitti liikevoiton prosentteina tuloista, kun taas normaaliarvon muodostamisessa se on ilmoitettava prosentteina myytyjen tavaroiden kustannuksista. Tätä arvoa ei voitu määrittää Arcosan taloudellisista tiedoista sen Meksikossa harjoitetun toiminnan osalta.

70

| (169) | Komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin ja Suzhou Titanin 165 ja 167 kappaleessa esittämät väitteet 166 ja 168 kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(169)

Komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin ja Suzhou Titanin 165 ja 167 kappaleessa esittämät väitteet 166 ja 168 kappaleessa esitetyistä syistä.

b)   Tuotannontekijöitä koskevat vääristymät

| (170) | Ensimmäisessä muistiossa komissio päätteli, että teollisuuden raaka-aineita koskevan OECD:n vientirajoitusluettelon (71) mukaan teräsromun (HS-koodit 7204 41 ja 7204 49) vientiin sovellettiin lupavaatimuksia Etelä-Afrikassa ja lupavaatimusta ja vientiveroa Malesiassa vuoteen 2017 saakka (tuoreimmat saatavilla olevat tiedot). |
| --- | --- |

(170)

Ensimmäisessä muistiossa komissio päätteli, että teollisuuden raaka-aineita koskevan OECD:n vientirajoitusluettelon (71) mukaan teräsromun (HS-koodit 7204 41 ja 7204 49) vientiin sovellettiin lupavaatimuksia Etelä-Afrikassa ja lupavaatimusta ja vientiveroa Malesiassa vuoteen 2017 saakka (tuoreimmat saatavilla olevat tiedot).

71

| (171) | Toisessa muistiossa komissio hylkäsi Etelä-Afrikan edustavana maana sillä perusteella, että eteläafrikkalaisen tuulivoimalatornien tuottajan taloudelliset tiedot eivät soveltuneet myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämiseen (ks. 161 kappale). Lisäksi komissio totesi, että malesialaisen tuulivoimalatornien tuottajan julkisesti saatavilla olevat taloudelliset tiedot olivat erittäin vanhentuneita. Koska komissio ei saanut lisätietoja tuotannosta Malesiassa, myös se jätettiin pois jatkotarkastelusta. Näin ollen ensimmäisessä muistiossa yksilöityjen vientirajoitusten todettiin olevan merkityksettömiä tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(171)

Toisessa muistiossa komissio hylkäsi Etelä-Afrikan edustavana maana sillä perusteella, että eteläafrikkalaisen tuulivoimalatornien tuottajan taloudelliset tiedot eivät soveltuneet myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrittämiseen (ks. 161 kappale). Lisäksi komissio totesi, että malesialaisen tuulivoimalatornien tuottajan julkisesti saatavilla olevat taloudelliset tiedot olivat erittäin vanhentuneita. Koska komissio ei saanut lisätietoja tuotannosta Malesiassa, myös se jätettiin pois jatkotarkastelusta. Näin ollen ensimmäisessä muistiossa yksilöityjen vientirajoitusten todettiin olevan merkityksettömiä tässä tapauksessa.

| (172) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan asianomaiset osapuolet väittivät, että niin Etelä-Afrikka, Meksiko kuin Turkkikaan eivät sovellu edustavaksi maaksi, koska niissä on voimassa erilaisia toimenpiteitä, jotka väitetysti vääristävät tuotannontekijöiden markkinoita ja/tai uusiutuvan energian markkinoita. Näitä väitteitä selitetään tarkemmin 173, 179, 181, 184 ja 189 kappaleessa. |
| --- | --- |

(172)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan asianomaiset osapuolet väittivät, että niin Etelä-Afrikka, Meksiko kuin Turkkikaan eivät sovellu edustavaksi maaksi, koska niissä on voimassa erilaisia toimenpiteitä, jotka väitetysti vääristävät tuotannontekijöiden markkinoita ja/tai uusiutuvan energian markkinoita. Näitä väitteitä selitetään tarkemmin 173, 179, 181, 184 ja 189 kappaleessa.

| (173) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan väittivät, että Etelä-Afrikka ei soveltunut edustavaksi maaksi terästä koskevien suojatoimenpiteiden vuoksi, jotka olivat saattaneet vääristää tuulivoimalatornien tuotannossa käytettyjen terästuotteiden tuontihintoja. Chengxi Shipyardin mukaan tällaisia suojatoimenpiteitä oli voimassa myös Meksikossa ja Turkissa, joskin Turkin tapauksessa osapuoli toi esiin vain myönnytysten keskeyttämisen suhteessa unioniin reaktiona unionin käyttöön ottamiin terästä koskeviin suojatoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(173)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan väittivät, että Etelä-Afrikka ei soveltunut edustavaksi maaksi terästä koskevien suojatoimenpiteiden vuoksi, jotka olivat saattaneet vääristää tuulivoimalatornien tuotannossa käytettyjen terästuotteiden tuontihintoja. Chengxi Shipyardin mukaan tällaisia suojatoimenpiteitä oli voimassa myös Meksikossa ja Turkissa, joskin Turkin tapauksessa osapuoli toi esiin vain myönnytysten keskeyttämisen suhteessa unioniin reaktiona unionin käyttöön ottamiin terästä koskeviin suojatoimenpiteisiin.

| (174) | Toisessa muistiossa komissio totesi, että Etelä-Afrikka oli jo todettu soveltumattomaksi, koska siellä ei ollut julkisesti saatavilla olevia taloudellisia tietoja yhdestäkään tuulivoimalatornien tuottajasta. Näin ollen komissio katsoi, että Etelä-Afrikkaa koskevat väitteet eivät olleet relevantteja. |
| --- | --- |

(174)

Toisessa muistiossa komissio totesi, että Etelä-Afrikka oli jo todettu soveltumattomaksi, koska siellä ei ollut julkisesti saatavilla olevia taloudellisia tietoja yhdestäkään tuulivoimalatornien tuottajasta. Näin ollen komissio katsoi, että Etelä-Afrikkaa koskevat väitteet eivät olleet relevantteja.

| (175) | Turkin osalta komissio totesi, että osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä tukemaan väitettään, joka koski terästä koskevia suojatoimenpiteitä. Komissio totesi, että Turkki pani vireille teräkseen liittyvän suojatoimenpidetutkimuksen huhtikuussa 2018 (72) mutta päätti sen toukokuussa 2019 (73) ottamatta käyttöön toimenpiteitä. Osapuoli ei toimittanut myönnytysten keskeyttämisestä mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, miksi ja missä määrin tiettyjä unioista peräisin olevia terästuotteita koskeva lisätariffi olisi vääristänyt Turkin teräsmarkkinoita ja tehnyt tuontitilastoista epäasianmukaisen vääristymättömien vertailuarvojen lähteen. |
| --- | --- |

(175)

Turkin osalta komissio totesi, että osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä tukemaan väitettään, joka koski terästä koskevia suojatoimenpiteitä. Komissio totesi, että Turkki pani vireille teräkseen liittyvän suojatoimenpidetutkimuksen huhtikuussa 2018 (72) mutta päätti sen toukokuussa 2019 (73) ottamatta käyttöön toimenpiteitä. Osapuoli ei toimittanut myönnytysten keskeyttämisestä mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, miksi ja missä määrin tiettyjä unioista peräisin olevia terästuotteita koskeva lisätariffi olisi vääristänyt Turkin teräsmarkkinoita ja tehnyt tuontitilastoista epäasianmukaisen vääristymättömien vertailuarvojen lähteen.

72

73

| (176) | Meksikosta komissio totesi toisessa muistiossa, että Chengxi Shipyardin väitteet perustuivat Metal Bulletinissa julkaistuun artikkeliin, jossa todettiin, että 25 päivänä maaliskuuta 2019 annetun asetuksen mukaan Meksiko otti uudelleen käyttöön 15 prosentin suojatullin tiettyjen terästuotteiden tuonnissa sellaisista maista, joiden kanssa sillä ei ole vapaakauppasopimuksia. Komissio totesi, että Meksikossa julkaistiin 25 päivänä maaliskuuta 2019 asetus, jolla muutetaan yleisessä tuonti- ja vientiverolaissa säädettyjä tuontitariffeja. (74) Tällä asetuksella Meksikossa korotettiin tiettyihin terästuotteisiin, mukaan lukien teräslevyihin (HS-koodit 7208 51 ja 7208 52), sovellettua suosituimmuustullia 0 prosentista 15 prosenttiin 180 päivän ajaksi. Sovelletun suosituimmuustullin korotus perustui asetuksen mukaan tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’GATT-sopimus’, II artiklaan. |
| --- | --- |

(176)

Meksikosta komissio totesi toisessa muistiossa, että Chengxi Shipyardin väitteet perustuivat Metal Bulletinissa julkaistuun artikkeliin, jossa todettiin, että 25 päivänä maaliskuuta 2019 annetun asetuksen mukaan Meksiko otti uudelleen käyttöön 15 prosentin suojatullin tiettyjen terästuotteiden tuonnissa sellaisista maista, joiden kanssa sillä ei ole vapaakauppasopimuksia. Komissio totesi, että Meksikossa julkaistiin 25 päivänä maaliskuuta 2019 asetus, jolla muutetaan yleisessä tuonti- ja vientiverolaissa säädettyjä tuontitariffeja. (74) Tällä asetuksella Meksikossa korotettiin tiettyihin terästuotteisiin, mukaan lukien teräslevyihin (HS-koodit 7208 51 ja 7208 52), sovellettua suosituimmuustullia 0 prosentista 15 prosenttiin 180 päivän ajaksi. Sovelletun suosituimmuustullin korotus perustui asetuksen mukaan tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’GATT-sopimus’, II artiklaan.

74

| (177) | Tariffeja ei myöskään otettu käyttöön suojatoimenpidetutkimuksen perusteella eivätkä ne ylittäneet 35 prosentin sidottujen tullien tasoa, johon Meksiko on sitoutunut WTO:n sääntöjen mukaisesti. (75) Sen vuoksi komissio katsoi, että näiden toimenpiteiden voimassaolo ei ollut peruste jättää Meksikoa pois mahdollisten edustavien maiden analyysistä. |
| --- | --- |

(177)

Tariffeja ei myöskään otettu käyttöön suojatoimenpidetutkimuksen perusteella eivätkä ne ylittäneet 35 prosentin sidottujen tullien tasoa, johon Meksiko on sitoutunut WTO:n sääntöjen mukaisesti. (75) Sen vuoksi komissio katsoi, että näiden toimenpiteiden voimassaolo ei ollut peruste jättää Meksikoa pois mahdollisten edustavien maiden analyysistä.

75

| (178) | Näin ollen väitteet terästä koskevien suojatoimenpiteiden voimassaolosta Meksikossa ja Turkissa hylättiin. |
| --- | --- |

(178)

Näin ollen väitteet terästä koskevien suojatoimenpiteiden voimassaolosta Meksikossa ja Turkissa hylättiin.

| (179) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCME ja Suzhou Titan katsoivat, että Meksiko ei sovellu edustavaksi maaksi, koska siellä otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet Kiinasta peräisin olevien tuulivoimalatornien tuonnissa. |
| --- | --- |

(179)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCME ja Suzhou Titan katsoivat, että Meksiko ei sovellu edustavaksi maaksi, koska siellä otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet Kiinasta peräisin olevien tuulivoimalatornien tuonnissa.

| (180) | Toisessa muistiossa komissio huomautti, että osapuolet eivät toimittaneet erityistä näyttöä, joka olisi osoittanut, miten ja missä määrin tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Meksikossa vaikuttaisi maan edustavuuteen ja miksei sitä enää voitaisi pitää asianmukaisena ehdokkaana tämän seikan vuoksi. Tästä syystä komissio piti näitä väitteitä perusteettomina ja hylkäsi ne. |
| --- | --- |

(180)

Toisessa muistiossa komissio huomautti, että osapuolet eivät toimittaneet erityistä näyttöä, joka olisi osoittanut, miten ja missä määrin tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Meksikossa vaikuttaisi maan edustavuuteen ja miksei sitä enää voitaisi pitää asianmukaisena ehdokkaana tämän seikan vuoksi. Tästä syystä komissio piti näitä väitteitä perusteettomina ja hylkäsi ne.

| (181) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard väitti, että sähkömarkkinat Meksikossa ja Etelä-Afrikassa olivat vääristyneet, koska markkinoita hallitsivat valtion omistamat yritykset. Toisaalta asianomainen osapuoli väitti, että Turkin ja Intian sähkömarkkinoihin ei kohdistunut tällaisia vääristymiä. Osapuoli toimitti näyttöä, joka mukaan Etelä-Afrikassa sähköstä 95 prosenttia toimitti valtion omistama yritys ESKOM. |
| --- | --- |

(181)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard väitti, että sähkömarkkinat Meksikossa ja Etelä-Afrikassa olivat vääristyneet, koska markkinoita hallitsivat valtion omistamat yritykset. Toisaalta asianomainen osapuoli väitti, että Turkin ja Intian sähkömarkkinoihin ei kohdistunut tällaisia vääristymiä. Osapuoli toimitti näyttöä, joka mukaan Etelä-Afrikassa sähköstä 95 prosenttia toimitti valtion omistama yritys ESKOM.

| (182) | Komissio tarkasteli väitettä toisessa muistiossa ja totesi, että Meksikon valtion omistaman sähköntuottajan Comisión Federal de Electricidadin, jäljempänä ’CFE’, osuus Meksikon koko sähköntuotannosta oli alle 80 prosenttia. (76) Chengxi Shipyardin toimittamien tietojen mukaan valtion omistamien yritysten osuus Intian sähköntuotannosta oli hieman yli 80 prosenttia, eli tilanne oli samanlainen kuin Meksikossa. Tämän asianomaisen osapuolen mukaan Intian sähkömarkkinat olivat riittävän vapaat. Komissio totesi lisäksi, että valtion omistama sähköntuottaja EÜAŞ omisti hieman yli 20 prosenttia sähkön tuotantokapasiteetista Turkissa. (77) Komissio katsoi, että pelkästään se, että markkinat ovat valtion omistamien yritysten hallussa, ei sinällään ole riittävä peruste olla pitämättä maata edustavana, jos ei ole muita merkkejä ja näyttöä siitä, että tuotantopanoksen tosiasiallinen hinnoittelu ei tapahtunut markkinavoimien mukaisesti. Tällaisissa tapauksissa asiakirja-aineistossa on oltava näyttöä siitä, että kyseisen tuotantopanoksen tosiasialliseen hinnoitteluun vaikuttivat muut tekijät, kuten tiettyjen tuotannonalojen suosituimmuuskohtelu, tai muu merkittävä valtion puuttuminen toimintaan siten, että se ei johdu vapaista markkinavoimista. Komissio katsoi joka tapauksessa, että energian osuus tuulivoimalatornien kaikista tuotantokustannuksista oli hyvin pieni (noin 1 %). Vaikka olisikin ollut näyttöä siitä, että tuotantopanoksen hinnoittelu oli vääristynyttä, se ei siten olisi ollut syy hylätä Meksikoa (tai mitä tahansa muuta maata) mahdollisena edustavana maana tässä tapauksessa. Mahdolliset vääristymät Meksikon sähkösektorilla olisivat mahdollinen ongelma vain tilanteessa, jossa tästä tuotannontekijästä käytettäisiin muuta vertailuarvoa. |
| --- | --- |

(182)

Komissio tarkasteli väitettä toisessa muistiossa ja totesi, että Meksikon valtion omistaman sähköntuottajan Comisión Federal de Electricidadin, jäljempänä ’CFE’, osuus Meksikon koko sähköntuotannosta oli alle 80 prosenttia. (76) Chengxi Shipyardin toimittamien tietojen mukaan valtion omistamien yritysten osuus Intian sähköntuotannosta oli hieman yli 80 prosenttia, eli tilanne oli samanlainen kuin Meksikossa. Tämän asianomaisen osapuolen mukaan Intian sähkömarkkinat olivat riittävän vapaat. Komissio totesi lisäksi, että valtion omistama sähköntuottaja EÜAŞ omisti hieman yli 20 prosenttia sähkön tuotantokapasiteetista Turkissa. (77) Komissio katsoi, että pelkästään se, että markkinat ovat valtion omistamien yritysten hallussa, ei sinällään ole riittävä peruste olla pitämättä maata edustavana, jos ei ole muita merkkejä ja näyttöä siitä, että tuotantopanoksen tosiasiallinen hinnoittelu ei tapahtunut markkinavoimien mukaisesti. Tällaisissa tapauksissa asiakirja-aineistossa on oltava näyttöä siitä, että kyseisen tuotantopanoksen tosiasialliseen hinnoitteluun vaikuttivat muut tekijät, kuten tiettyjen tuotannonalojen suosituimmuuskohtelu, tai muu merkittävä valtion puuttuminen toimintaan siten, että se ei johdu vapaista markkinavoimista. Komissio katsoi joka tapauksessa, että energian osuus tuulivoimalatornien kaikista tuotantokustannuksista oli hyvin pieni (noin 1 %). Vaikka olisikin ollut näyttöä siitä, että tuotantopanoksen hinnoittelu oli vääristynyttä, se ei siten olisi ollut syy hylätä Meksikoa (tai mitä tahansa muuta maata) mahdollisena edustavana maana tässä tapauksessa. Mahdolliset vääristymät Meksikon sähkösektorilla olisivat mahdollinen ongelma vain tilanteessa, jossa tästä tuotannontekijästä käytettäisiin muuta vertailuarvoa.

76

77

| (183) | Tämän vuoksi komissio hylkäsi Meksikoa ja Turkkia koskevat väitteet, ja Etelä-Afrikan se oli jo todennut soveltumattomaksi, koska taloudellisia tietoja ei ollut saatavilla. |
| --- | --- |

(183)

Tämän vuoksi komissio hylkäsi Meksikoa ja Turkkia koskevat väitteet, ja Etelä-Afrikan se oli jo todennut soveltumattomaksi, koska taloudellisia tietoja ei ollut saatavilla.

| (184) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Vestas väitti, että Turkissa oli käytössä paikallista sisältöä koskeva vaatimus uusiutuvaa energiaa koskevissa hankkeissa ja/tai taattiin korkeammat syöttötariffit, jos vaatimus täyttyy. |
| --- | --- |

(184)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Vestas väitti, että Turkissa oli käytössä paikallista sisältöä koskeva vaatimus uusiutuvaa energiaa koskevissa hankkeissa ja/tai taattiin korkeammat syöttötariffit, jos vaatimus täyttyy.

| (185) | Komissio tarkasteli toisessa muistiossa väitteitä, jotka koskivat paikallista sisältöä koskevaa vaatimusta Turkissa, kun otetaan huomioon rajoituksen merkityksellisyys tärkeimmän tuotannontekijän eli teräslevyjen ja myös muiden tuotannontekijöiden kannalta ja loppukädessä myös turkkilaisten tuulivoimalatornien tuottajien kannattavuuden kannalta. |
| --- | --- |

(185)

Komissio tarkasteli toisessa muistiossa väitteitä, jotka koskivat paikallista sisältöä koskevaa vaatimusta Turkissa, kun otetaan huomioon rajoituksen merkityksellisyys tärkeimmän tuotannontekijän eli teräslevyjen ja myös muiden tuotannontekijöiden kannalta ja loppukädessä myös turkkilaisten tuulivoimalatornien tuottajien kannattavuuden kannalta.

| (186) | Komissio totesi, että paikallista sisältöä koskeva vaatimus näkyi Turkin tuulienergiamarkkinoilla sovellettavissa edellytyksissä kahdella tavalla:






  (a) | Tuulienergian tuottajille taattiin syöttötariffit. Investoijilla, jotka täyttivät vaatimuksen, oli oikeus korkeampaan syöttötariffiin. (78) Tutkimusajanjakson aikana sovellettu tariffi oli 7,00 Yhdysvaltain senttiä/kWh. Tariffia voidaan korottaa 0,60 Yhdysvaltain sentillä/kWh, jos teräksinen tuulivoimalatorni on tuotettu paikallisesti. Syöttötariffia voidaan korottaa kaikkiaan 11,00 Yhdysvaltain senttiin/kWh, jos tuulivoimalatornin lisäksi myös lavat, generaattori ja elektroniikka sekä kaikki mekaaniset laitteet tuotetaan paikallisesti. |
| --- | --- | --- |

(186)

Komissio totesi, että paikallista sisältöä koskeva vaatimus näkyi Turkin tuulienergiamarkkinoilla sovellettavissa edellytyksissä kahdella tavalla:

(a)

Tuulienergian tuottajille taattiin syöttötariffit. Investoijilla, jotka täyttivät vaatimuksen, oli oikeus korkeampaan syöttötariffiin. (78) Tutkimusajanjakson aikana sovellettu tariffi oli 7,00 Yhdysvaltain senttiä/kWh. Tariffia voidaan korottaa 0,60 Yhdysvaltain sentillä/kWh, jos teräksinen tuulivoimalatorni on tuotettu paikallisesti. Syöttötariffia voidaan korottaa kaikkiaan 11,00 Yhdysvaltain senttiin/kWh, jos tuulivoimalatornin lisäksi myös lavat, generaattori ja elektroniikka sekä kaikki mekaaniset laitteet tuotetaan paikallisesti.

78

| (b) | Vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välillä Turkin valtio käynnisti kolme tuulipuistoja koskevaa tarjouskilpailua uuden uusiutuvan energian investointimallin mukaisesti (uusiutuvaa energiaa varten nimetyt alueet eli YEKA). (79) Tarjouksen tekijöiden, joille myönnettiin sopimus YEKA-tarjouskilpailujen perusteella, oli täytettävä paikallista sisältöä koskeva vaatimus turbiinien, tuulivoimalatornien ja lapojen tuotannossa käytettyjen tuotantopanosten alkuperän sekä työntekijöiden kansallisuuden osalta. |
| --- | --- |

(b)

Vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välillä Turkin valtio käynnisti kolme tuulipuistoja koskevaa tarjouskilpailua uuden uusiutuvan energian investointimallin mukaisesti (uusiutuvaa energiaa varten nimetyt alueet eli YEKA). (79) Tarjouksen tekijöiden, joille myönnettiin sopimus YEKA-tarjouskilpailujen perusteella, oli täytettävä paikallista sisältöä koskeva vaatimus turbiinien, tuulivoimalatornien ja lapojen tuotannossa käytettyjen tuotantopanosten alkuperän sekä työntekijöiden kansallisuuden osalta.

79

| (187) | Komissio katsoi toisessa muistiossa, että tuulivoimalatorneihin sovellettava paikallisen sisällön vaatimus voisi täyttyä vain, jos teräslevyt, tärkein raaka-aine, hankitaan kotimarkkinoilta. Näin ollen teräslevyjen tuontihinnat eivät ehkä kuvasta sentyyppisten teräslevyjen hintoja, joita tosiasiallisesti käytettiin tuulivoimalatornien tuotannossa. Lisäksi velvoite hankkia tuotteita kotimarkkinoilta vähensi kilpailua tuulivoimalatornien tuotantopanosten markkinoilla, mikä saattoi johtaa näiden tuotantopanosten vääristyneisiin hintoihin kotimarkkinoilla. Tuotantopanosten hinnat olivat todennäköisesti korkeammat, koska kilpailua oli vähemmän, ja ne todennäköisesti vääristivät Turkissa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien tuotantokustannuksia ja näin ollen myös myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa. |
| --- | --- |

(187)

Komissio katsoi toisessa muistiossa, että tuulivoimalatorneihin sovellettava paikallisen sisällön vaatimus voisi täyttyä vain, jos teräslevyt, tärkein raaka-aine, hankitaan kotimarkkinoilta. Näin ollen teräslevyjen tuontihinnat eivät ehkä kuvasta sentyyppisten teräslevyjen hintoja, joita tosiasiallisesti käytettiin tuulivoimalatornien tuotannossa. Lisäksi velvoite hankkia tuotteita kotimarkkinoilta vähensi kilpailua tuulivoimalatornien tuotantopanosten markkinoilla, mikä saattoi johtaa näiden tuotantopanosten vääristyneisiin hintoihin kotimarkkinoilla. Tuotantopanosten hinnat olivat todennäköisesti korkeammat, koska kilpailua oli vähemmän, ja ne todennäköisesti vääristivät Turkissa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien tuotantokustannuksia ja näin ollen myös myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa.

| (188) | Tämän vuoksi komissio katsoi, että tuulienergiamarkkinat, mukaan lukien tuulivoimalatornien tuotanto, saattoivat olla vääristyneet, koska Turkissa sovellettiin paikallista sisältöä koskevaa vaatimusta, eivätkä ne soveltuneet vääristymättömien hintojen ja kustannusten määrittämiseen, etenkään tärkeimmän tuotantopanoksen osalta. |
| --- | --- |

(188)

Tämän vuoksi komissio katsoi, että tuulienergiamarkkinat, mukaan lukien tuulivoimalatornien tuotanto, saattoivat olla vääristyneet, koska Turkissa sovellettiin paikallista sisältöä koskevaa vaatimusta, eivätkä ne soveltuneet vääristymättömien hintojen ja kustannusten määrittämiseen, etenkään tärkeimmän tuotantopanoksen osalta.

| (189) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Vestas väitti myös, että Turkki ei ollut asianmukainen edustava maa, koska siellä oli tiettyjä raaka-aineita (raskaslevyjä) vain vähän saatavilla, mikä saattoi johtaa näiden raaka-aineiden korkeampiin hintoihin, ja koska siellä ei ole suurten tuulivoimalatornien tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(189)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan Vestas väitti myös, että Turkki ei ollut asianmukainen edustava maa, koska siellä oli tiettyjä raaka-aineita (raskaslevyjä) vain vähän saatavilla, mikä saattoi johtaa näiden raaka-aineiden korkeampiin hintoihin, ja koska siellä ei ole suurten tuulivoimalatornien tuotantokapasiteettia.

| (190) | Koska osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteidensä tueksi ja komissio oli jo päätellyt, että Turkin markkinoilla saattaa olla vääristymiä paikallista sisältöä koskevan vaatimuksen vuoksi, komissio ei tehnyt päätelmiä näistä väitteistä. |
| --- | --- |

(190)

Koska osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteidensä tueksi ja komissio oli jo päätellyt, että Turkin markkinoilla saattaa olla vääristymiä paikallista sisältöä koskevan vaatimuksen vuoksi, komissio ei tehnyt päätelmiä näistä väitteistä.

| (191) | Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät, että Turkkia olisi edelleen pidettävä mahdollisena edustavana maana. Ne väittivät erityisesti, että vain pieni osa tietyllä tavarakoodilla tuoduista teräslevyistä oli tarkoitettu tuulivoimalatornien tuotantoon ja oli näin ollen mahdollisesti vääristyneitä. Osapuolet katsoivat, että sen määrittämiseksi, vaikuttiko paikallista sisältöä koskeva vaatimus tuontihintaan, komission olisi verrattava teräslevyjen tuontihintaa Turkissa ja muissa maissa. CCCME toisti huomautuksissaan ja alustavan vaiheen jälkeen järjestetyssä kuulemisessa, että Turkkia olisi edelleen pidettävä mahdollisena edustavana maana. |
| --- | --- |

(191)

Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät, että Turkkia olisi edelleen pidettävä mahdollisena edustavana maana. Ne väittivät erityisesti, että vain pieni osa tietyllä tavarakoodilla tuoduista teräslevyistä oli tarkoitettu tuulivoimalatornien tuotantoon ja oli näin ollen mahdollisesti vääristyneitä. Osapuolet katsoivat, että sen määrittämiseksi, vaikuttiko paikallista sisältöä koskeva vaatimus tuontihintaan, komission olisi verrattava teräslevyjen tuontihintaa Turkissa ja muissa maissa. CCCME toisti huomautuksissaan ja alustavan vaiheen jälkeen järjestetyssä kuulemisessa, että Turkkia olisi edelleen pidettävä mahdollisena edustavana maana.

| (192) | Komissio huomauttaa, että teräslevyjen tuontihinta muissa maissa ei edusta hintaa, joka vallitsisi Turkissa markkinaolosuhteissa, joihin paikallista sisältöä koskeva vaatimus ei vaikuttaisi. Lisäksi paikallista sisältöä koskeva vaatimus ei vaikuttanut pelkästään tuulivoimalatornien tuotantoon tarkoitettujen teräslevyjen hintaan. Se esti tuulivoimalatornien tuotantoon tarkoitettujen teräslevyjen tuonnista aiheutuvan kilpailun. Tällainen markkinatilanne saattoi muovata teräslevyjen tuottajien tuotantopäätöksiä ja vaikuttaa näin myös muuhun käyttöön tarkoitettujen teräslevyjen hintaan. Myös Turkissa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitot olivat mahdollisesti vääristyneitä, koska paikallista sisältöä koskeva vaatimus koski tuotantopanosten lisäksi myös työvoimaa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(192)

Komissio huomauttaa, että teräslevyjen tuontihinta muissa maissa ei edusta hintaa, joka vallitsisi Turkissa markkinaolosuhteissa, joihin paikallista sisältöä koskeva vaatimus ei vaikuttaisi. Lisäksi paikallista sisältöä koskeva vaatimus ei vaikuttanut pelkästään tuulivoimalatornien tuotantoon tarkoitettujen teräslevyjen hintaan. Se esti tuulivoimalatornien tuotantoon tarkoitettujen teräslevyjen tuonnista aiheutuvan kilpailun. Tällainen markkinatilanne saattoi muovata teräslevyjen tuottajien tuotantopäätöksiä ja vaikuttaa näin myös muuhun käyttöön tarkoitettujen teräslevyjen hintaan. Myös Turkissa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitot olivat mahdollisesti vääristyneitä, koska paikallista sisältöä koskeva vaatimus koski tuotantopanosten lisäksi myös työvoimaa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (193) | Komissio käsitteli toisessa muistiossa asianomaisten osapuolten näistä kaupan rajoituksista esittämien huomautusten lisäksi Meksikossa sovellettavia kaupan rajoituksia, jotka koskevat tuulivoimalatornien tuotannossa käytettyjä tuotantopanoksia. Tätä varten komissio tarkasteli teollisuuden raaka-aineita koskevaa OECD:n vientirajoitusluetteloa (80) ja markkinoillepääsyä koskevaa karttaa (81). Meksikossa ei todettu tärkeimpiin tuotantopanoksiin kohdistuvia kaupan rajoituksia. |
| --- | --- |

(193)

Komissio käsitteli toisessa muistiossa asianomaisten osapuolten näistä kaupan rajoituksista esittämien huomautusten lisäksi Meksikossa sovellettavia kaupan rajoituksia, jotka koskevat tuulivoimalatornien tuotannossa käytettyjä tuotantopanoksia. Tätä varten komissio tarkasteli teollisuuden raaka-aineita koskevaa OECD:n vientirajoitusluetteloa (80) ja markkinoillepääsyä koskevaa karttaa (81). Meksikossa ei todettu tärkeimpiin tuotantopanoksiin kohdistuvia kaupan rajoituksia.

80

81

| (194) | Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät, että teräslevyjen tuontihinta Meksikossa oli merkittävästi vääristynyt, koska maaliskuussa 2019 otettiin käyttöön 15 prosentin tuontitulli. CCCME toisti väitteen huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen. |
| --- | --- |

(194)

Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät, että teräslevyjen tuontihinta Meksikossa oli merkittävästi vääristynyt, koska maaliskuussa 2019 otettiin käyttöön 15 prosentin tuontitulli. CCCME toisti väitteen huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen.

| (195) | Komissio tarkasteli väitettä. Kuten 176 ja 177 kappaleessa selitetään, komissio arvioi teräslevyihin sovellettavan tuontitullin korotusta toisessa muistiossa ja totesi, että Meksiko korotti sovellettavaa suosituimmuustullia 0 prosentista 15 prosenttiin, joka ei ylitä sidottua tullia, johon Meksiko on sitoutunut WTO:ssa. Sen vuoksi tuontitullin soveltamista ei voida pitää vääristymänä tai Meksikon velvoitteiden rikkomisena tässä tapauksessa. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(195)

Komissio tarkasteli väitettä. Kuten 176 ja 177 kappaleessa selitetään, komissio arvioi teräslevyihin sovellettavan tuontitullin korotusta toisessa muistiossa ja totesi, että Meksiko korotti sovellettavaa suosituimmuustullia 0 prosentista 15 prosenttiin, joka ei ylitä sidottua tullia, johon Meksiko on sitoutunut WTO:ssa. Sen vuoksi tuontitullin soveltamista ei voida pitää vääristymänä tai Meksikon velvoitteiden rikkomisena tässä tapauksessa. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (196) | Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard väitti, että Meksiko ei sovellu edustavaksi maaksi, koska sen uusiutuvan energian markkinat ovat merkittävästi vääristyneet. Osapuoli viittasi tältä osin seuraaviin Meksikon hallituksen hyväksymiin toimenpiteisiin:






  — | Neljäs uusiutuvaa energiaa koskeva tarjouskilpailu lykättiin ensin (joulukuussa 2018) ja peruutettiin myöhemmin (helmikuussa 2019); |
| --- | --- | --- |

(196)

Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard väitti, että Meksiko ei sovellu edustavaksi maaksi, koska sen uusiutuvan energian markkinat ovat merkittävästi vääristyneet. Osapuoli viittasi tältä osin seuraaviin Meksikon hallituksen hyväksymiin toimenpiteisiin:

—

Neljäs uusiutuvaa energiaa koskeva tarjouskilpailu lykättiin ensin (joulukuussa 2018) ja peruutettiin myöhemmin (helmikuussa 2019);

| — | Lokakuussa 2019 puhtaan energian sertifikaatit laajennettiin uusiutuvan energian tuottajiin, jotka aloittivat toimintansa ennen elokuuta 2014, mikä on vastoin tavoitetta kannustaa uusia investointeja uusiutuvaan energiaan; |
| --- | --- |

—

Lokakuussa 2019 puhtaan energian sertifikaatit laajennettiin uusiutuvan energian tuottajiin, jotka aloittivat toimintansa ennen elokuuta 2014, mikä on vastoin tavoitetta kannustaa uusia investointeja uusiutuvaan energiaan;

| — | CFE, valtion omistama sähköntuottaja ja siirtoverkon omistaja, korotti uusiutuvan energian tuottajien siirtomaksuja kesäkuussa 2020; |
| --- | --- |

—

CFE, valtion omistama sähköntuottaja ja siirtoverkon omistaja, korotti uusiutuvan energian tuottajien siirtomaksuja kesäkuussa 2020;

| — | Centro Nacional de Control de Energía, siirtoverkon ja tukkusähkömarkkinoiden operatiivisesta valvonnasta vastaava julkinen elin, keskeytti uusien tuuli- ja aurinkoenergiahankkeiden testauksen ja verkkoon liittämisen huhtikuussa 2020; |
| --- | --- |

—

Centro Nacional de Control de Energía, siirtoverkon ja tukkusähkömarkkinoiden operatiivisesta valvonnasta vastaava julkinen elin, keskeytti uusien tuuli- ja aurinkoenergiahankkeiden testauksen ja verkkoon liittämisen huhtikuussa 2020;

| — | Meksikon energiaministeriö julkaisi päätöslauselman, jossa annetaan hallitukselle enemmän valtaa päättää, kuka tuottaa sähköä, missä tuotantolaitokset sijaitsevat ja kuinka paljon sähköä ne voisivat tuottaa. |
| --- | --- |

—

Meksikon energiaministeriö julkaisi päätöslauselman, jossa annetaan hallitukselle enemmän valtaa päättää, kuka tuottaa sähköä, missä tuotantolaitokset sijaitsevat ja kuinka paljon sähköä ne voisivat tuottaa.

| (197) | Komissio tarkasteli väitettä. Ensinnäkin on syytä huomata, että tietyn talouden sektorin sääntely laeilla ja asetuksilla ei välttämättä merkitse markkinoiden vääristymistä. Tässä tapauksessa asianomainen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä siitä, miksi, miten ja missä määrin 196 kappaleessa luetellut valtion politiikan vaikuttivat tuulivoimalatornien tuotannontekijöiden (tuonti)hintoihin ja meksikolaisten tuottajien myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin sekä voittoon tutkimusajanjaksolla. On todennäköistä, että jotkin toimenpiteistä ovat saattaneet haitata (korkeammat siirtotariffit, uusien uusiutuvan energian hankkeiden testauksen ja verkkoon liittämisen keskeyttäminen) tai jopa estää (neljännen uusiutuvaa energiaa koskevan tarjouskilpailun peruuttaminen) tulevia investointeja ja vaikuttaa näin välillisesti Meksikossa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien kannattavuuteen tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella. Komissio kuitenkin katsoi, että mahdolliset rajoitukset tulivat täysimääräisesti voimaan vasta tutkimusajanjakson jälkeen. Meksikon uusien tuulivoimaloiden lisäkapasiteetti oli ennätyksellisen suuri (1,6 GW) vuonna 2019. (82) Vaikka neljännen tarjouskilpailun peruuttaminen lopetti tulevat investoinnit tuulivoimasektorille, komissio katsoi, että tuulivoimalatornien meksikolaisten tuottajien tulosta paransi kolmannen uusiutuvaa energiaa koskevan tarjouskilpailun nojalla tilattujen tuulipuistojen rakentaminen. Tarjouskilpailun mukaan uusien hankkeiden pitäisi olla toiminnassa tammikuun 2020 ja tammikuun 2022 välillä. (83) Lisäksi Meksikossa asennettiin vuonna 2020 uutta tuulivoimakapasiteettia noin 0,6 GW. (84) Taso on samanlainen kuin vuonna 2018 (tuulivoiman 0,7 GW:n lisäkapasiteetti (85)), jolloin ei esiintynyt valtion politiikan muutoksesta aiheutuvaa epävarmuutta. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(197)

Komissio tarkasteli väitettä. Ensinnäkin on syytä huomata, että tietyn talouden sektorin sääntely laeilla ja asetuksilla ei välttämättä merkitse markkinoiden vääristymistä. Tässä tapauksessa asianomainen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä siitä, miksi, miten ja missä määrin 196 kappaleessa luetellut valtion politiikan vaikuttivat tuulivoimalatornien tuotannontekijöiden (tuonti)hintoihin ja meksikolaisten tuottajien myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin sekä voittoon tutkimusajanjaksolla. On todennäköistä, että jotkin toimenpiteistä ovat saattaneet haitata (korkeammat siirtotariffit, uusien uusiutuvan energian hankkeiden testauksen ja verkkoon liittämisen keskeyttäminen) tai jopa estää (neljännen uusiutuvaa energiaa koskevan tarjouskilpailun peruuttaminen) tulevia investointeja ja vaikuttaa näin välillisesti Meksikossa toimivien tuulivoimalatornien tuottajien kannattavuuteen tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella. Komissio kuitenkin katsoi, että mahdolliset rajoitukset tulivat täysimääräisesti voimaan vasta tutkimusajanjakson jälkeen. Meksikon uusien tuulivoimaloiden lisäkapasiteetti oli ennätyksellisen suuri (1,6 GW) vuonna 2019. (82) Vaikka neljännen tarjouskilpailun peruuttaminen lopetti tulevat investoinnit tuulivoimasektorille, komissio katsoi, että tuulivoimalatornien meksikolaisten tuottajien tulosta paransi kolmannen uusiutuvaa energiaa koskevan tarjouskilpailun nojalla tilattujen tuulipuistojen rakentaminen. Tarjouskilpailun mukaan uusien hankkeiden pitäisi olla toiminnassa tammikuun 2020 ja tammikuun 2022 välillä. (83) Lisäksi Meksikossa asennettiin vuonna 2020 uutta tuulivoimakapasiteettia noin 0,6 GW. (84) Taso on samanlainen kuin vuonna 2018 (tuulivoiman 0,7 GW:n lisäkapasiteetti (85)), jolloin ei esiintynyt valtion politiikan muutoksesta aiheutuvaa epävarmuutta. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

82

83

84

85

| (198) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard muistutti toisesta muistiosta esittämistään huomautuksista, joissa se esitti useita Meksikossa toteutettuja valtion toimenpiteitä, jotka väitetysti vääristävät energiamarkkinoita. Lisäksi yritys viittasi tietoihin, jotka koskevat Meksikoon vuosina 2018–2020 asennettua uutta tuulivoimakapasiteettia ja vuosia 2021–2022 koskevia ennusteita (julkaisija International Energy Agency (86)), joiden mukaan uudet asennukset vähenivät vuoden 2019 jälkeen. Lopuksi yritys väitti, että komissio ei myönnä näiden valtion toimenpiteiden hillitsevää vaikutusta. |
| --- | --- |

(198)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard muistutti toisesta muistiosta esittämistään huomautuksista, joissa se esitti useita Meksikossa toteutettuja valtion toimenpiteitä, jotka väitetysti vääristävät energiamarkkinoita. Lisäksi yritys viittasi tietoihin, jotka koskevat Meksikoon vuosina 2018–2020 asennettua uutta tuulivoimakapasiteettia ja vuosia 2021–2022 koskevia ennusteita (julkaisija International Energy Agency (86)), joiden mukaan uudet asennukset vähenivät vuoden 2019 jälkeen. Lopuksi yritys väitti, että komissio ei myönnä näiden valtion toimenpiteiden hillitsevää vaikutusta.

86

| (199) | Komissio toistaa 197 kappaleessa kuvatut päätelmänsä. Komissio ei epäillyt, että jotkin toimenpiteet ovat saattaneet estää uusia investointeja uusiutuviin energialähteisiin, myös tuulivoimalatorneihin, tutkimusajanjakson jälkeen. Vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja vääristymättömän voiton vertailuarvon määrittämiseksi komissio kuitenkin käytti kahden tuulivoimalatornien meksikolaisen tuottajan vuoden 2019 taloudellisia tietoja. Komissio katsoi, että valtion toimenpiteet eivät olleet vielä vaikuttaneet näihin tietoihin, koska suurin osa toimenpiteistä toteutettiin vasta vuonna 2020. Yritys ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, miten ja missä määrin kyseiset valtion toimenpiteet vaikuttivat tuotannontekijöiden vääristymättömiin kustannuksiin ja vertailuarvoihin. Mahdollinen kehitys Meksikossa tutkimusajanjakson jälkeen oli joka tapauksessa merkityksetöntä edustavan maan valinnan kannalta. Näin ollen komissio vahvisti tämän väitteen hylkäämiseen.. |
| --- | --- |

(199)

Komissio toistaa 197 kappaleessa kuvatut päätelmänsä. Komissio ei epäillyt, että jotkin toimenpiteet ovat saattaneet estää uusia investointeja uusiutuviin energialähteisiin, myös tuulivoimalatorneihin, tutkimusajanjakson jälkeen. Vääristymättömien myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja vääristymättömän voiton vertailuarvon määrittämiseksi komissio kuitenkin käytti kahden tuulivoimalatornien meksikolaisen tuottajan vuoden 2019 taloudellisia tietoja. Komissio katsoi, että valtion toimenpiteet eivät olleet vielä vaikuttaneet näihin tietoihin, koska suurin osa toimenpiteistä toteutettiin vasta vuonna 2020. Yritys ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, miten ja missä määrin kyseiset valtion toimenpiteet vaikuttivat tuotannontekijöiden vääristymättömiin kustannuksiin ja vertailuarvoihin. Mahdollinen kehitys Meksikossa tutkimusajanjakson jälkeen oli joka tapauksessa merkityksetöntä edustavan maan valinnan kannalta. Näin ollen komissio vahvisti tämän väitteen hylkäämiseen..

3.2.2.5   Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

| (200) | Kun kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Meksiko on ainoa käytettävissä oleva asianmukainen edustava maa, ei ollut tarpeen tehdä arviointia sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasosta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

(200)

Kun kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Meksiko on ainoa käytettävissä oleva asianmukainen edustava maa, ei ollut tarpeen tehdä arviointia sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasosta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

3.2.2.6   Päätelmät

Päätelmät

| (201) | Edellä esitetyn analyysin perusteella Meksiko täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, jotta sitä voitaisiin pitää asianmukaisena edustavana maana. |
| --- | --- |

(201)

Edellä esitetyn analyysin perusteella Meksiko täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, jotta sitä voitaisiin pitää asianmukaisena edustavana maana.

| (202) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard väitti edelleen 144 ja 198 kappaleessa kuvattujen huomautustensa mukaisesti, että Intia on ainoa soveltuva edustava maa. |
| --- | --- |

(202)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard väitti edelleen 144 ja 198 kappaleessa kuvattujen huomautustensa mukaisesti, että Intia on ainoa soveltuva edustava maa.

| (203) | Maailmanpankki ei ole luokitellut Intiaa ylemmän keskitulotason maaksi, minkä lisäksi komissio katsoi, että yritys ei analysoinut julkisten tietojen saatavuutta ja laatua Intiassa. Komissio totesi esimerkiksi, että yhdelläkään niistä intialaisista tuulivoimalatornien tuottajista, jotka Chengxi Shipyard luetteli ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan (ks. 151 kappale), ei ollut julkisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä. Lisäksi Intiassa otettiin Turkin tavoin käyttöön paikallista sisältöä koskeva vaatimus tuulienergiahankkeissa vuonna 2019 (87), mikä johti mahdollisiin vääristymiin tuulivoimalatornien tuotannossa. |
| --- | --- |

(203)

Maailmanpankki ei ole luokitellut Intiaa ylemmän keskitulotason maaksi, minkä lisäksi komissio katsoi, että yritys ei analysoinut julkisten tietojen saatavuutta ja laatua Intiassa. Komissio totesi esimerkiksi, että yhdelläkään niistä intialaisista tuulivoimalatornien tuottajista, jotka Chengxi Shipyard luetteli ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan (ks. 151 kappale), ei ollut julkisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä. Lisäksi Intiassa otettiin Turkin tavoin käyttöön paikallista sisältöä koskeva vaatimus tuulienergiahankkeissa vuonna 2019 (87), mikä johti mahdollisiin vääristymiin tuulivoimalatornien tuotannossa.

87

3.2.2.7   Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

| (204) | Komissio luetteli ensimmäisessä muistiossa tuotannontekijöitä, kuten raaka-aineet, energia ja työvoima, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja muistiossa mainittujen tuotannontekijöiden vääristymättömistä arvoista. |
| --- | --- |

(204)

Komissio luetteli ensimmäisessä muistiossa tuotannontekijöitä, kuten raaka-aineet, energia ja työvoima, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja muistiossa mainittujen tuotannontekijöiden vääristymättömistä arvoista.

| (205) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan totesivat, että komission olisi suhtauduttava avoimesti muiden julkisesti saatavilla olevien tietolähteiden, kuten jonkin kolmannen maan kotimarkkinoiden myyntihintojen ja muiden kansainvälisten hintojen, käyttämiseen. Chengxi Shipyard väitti tähän liittyen, että komission olisi käytettävä Kiinan tuontitilastoja, koska Kiinan viranomaisten politiikka ei todennäköisesti vaikuta kolmannen maan toimittajien hintojen vääristymiseen. Muutoin olisi käytettävä edustavan maan kansallisten tulliviranomaisten tuontitilastoja, koska osapuolen mukaan ne ovat luotettavampia kuin jalostajana toimivan kolmannen osapuolen toimittamat tiedot. |
| --- | --- |

(205)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan totesivat, että komission olisi suhtauduttava avoimesti muiden julkisesti saatavilla olevien tietolähteiden, kuten jonkin kolmannen maan kotimarkkinoiden myyntihintojen ja muiden kansainvälisten hintojen, käyttämiseen. Chengxi Shipyard väitti tähän liittyen, että komission olisi käytettävä Kiinan tuontitilastoja, koska Kiinan viranomaisten politiikka ei todennäköisesti vaikuta kolmannen maan toimittajien hintojen vääristymiseen. Muutoin olisi käytettävä edustavan maan kansallisten tulliviranomaisten tuontitilastoja, koska osapuolen mukaan ne ovat luotettavampia kuin jalostajana toimivan kolmannen osapuolen toimittamat tiedot.

| (206) | Komissio totesi toisessa muistiossa suhtautuvansa avoimesti muihin vääristymättömien hintojen lähteisiin, jos tuontitilastoja ei voida käyttää luotettavana vertailuarvojen lähteenä. Koska osapuolet eivät esittäneet mitään syitä sille, miksi komission olisi poikettava käytännöstään käyttää Global Trade Atlas -tietokannasta, jäljempänä ’GTA’, saatuja tuontitilastoja, väite hylättiin. |
| --- | --- |

(206)

Komissio totesi toisessa muistiossa suhtautuvansa avoimesti muihin vääristymättömien hintojen lähteisiin, jos tuontitilastoja ei voida käyttää luotettavana vertailuarvojen lähteenä. Koska osapuolet eivät esittäneet mitään syitä sille, miksi komission olisi poikettava käytännöstään käyttää Global Trade Atlas -tietokannasta, jäljempänä ’GTA’, saatuja tuontitilastoja, väite hylättiin.

| (207) | Väitteestä, jonka mukaan komission olisi käytettävä Kiinaan tulevan tuonnin hintoja, komissio katsoi toisessa muistiossa, että jos on vahvistettu, että Kiinan kotimarkkinoilla esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, Kiinan tuontihintoja koskevat tilastot eivät ole parempi vertailukohta kuin mahdollisen edustavan maan tuontihinnat. On erittäin todennäköistä, että merkittävät vääristymät olisivat vaikuttaneet Kiinaan tulevaan tuontiin – jos sitä edes olisi merkityksellisiä määriä – koska tuonti olisi tapahtunut Kiinan vääristyneillä markkinoilla vallitsevilla samoilla edellytyksillä. |
| --- | --- |

(207)

Väitteestä, jonka mukaan komission olisi käytettävä Kiinaan tulevan tuonnin hintoja, komissio katsoi toisessa muistiossa, että jos on vahvistettu, että Kiinan kotimarkkinoilla esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, Kiinan tuontihintoja koskevat tilastot eivät ole parempi vertailukohta kuin mahdollisen edustavan maan tuontihinnat. On erittäin todennäköistä, että merkittävät vääristymät olisivat vaikuttaneet Kiinaan tulevaan tuontiin – jos sitä edes olisi merkityksellisiä määriä – koska tuonti olisi tapahtunut Kiinan vääristyneillä markkinoilla vallitsevilla samoilla edellytyksillä.

| (208) | Chengxi Shipyard ei toimittanut mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, että GTA-tietokanta olisi vähemmän luotettava kuin mahdollisen edustavan maan viralliset tullitilastot. GTA:sta saadut tuontitilastot perustuvat virallisiin kansallisiin tullitilastoihin eri maista, jotka toimittivat viralliset tietonsa GTA-tietokantaan kahdenvälisten sopimusten perusteella. Useilla julkishallinnoilla on jo pitkään ollut käytäntönä käyttää GTA:ta tullitilastoihin tutustumiseksi, ja tietokantaa käyttävät yleisesti myös yksityiset toimijat eri tarkoituksiin ja eri yhteyksissä. Sen vuoksi komissio piti GTA:n tilastoja luotettavina ja hylkäsi väitteet. |
| --- | --- |

(208)

Chengxi Shipyard ei toimittanut mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, että GTA-tietokanta olisi vähemmän luotettava kuin mahdollisen edustavan maan viralliset tullitilastot. GTA:sta saadut tuontitilastot perustuvat virallisiin kansallisiin tullitilastoihin eri maista, jotka toimittivat viralliset tietonsa GTA-tietokantaan kahdenvälisten sopimusten perusteella. Useilla julkishallinnoilla on jo pitkään ollut käytäntönä käyttää GTA:ta tullitilastoihin tutustumiseksi, ja tietokantaa käyttävät yleisesti myös yksityiset toimijat eri tarkoituksiin ja eri yhteyksissä. Sen vuoksi komissio piti GTA:n tilastoja luotettavina ja hylkäsi väitteet.

| (209) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan huomauttivat, että komissio luetteli ensimmäisessä muistiossa tuotannontekijöiden tavarakoodit kuusinumerotasolla. Chengxi Shipyard väitti, että kuusinumeroisiin koodeihin perustuviin tuontitilastoihin sisältyy muita raaka-aineita kuin erityisiä tuotannontekijöitä. Tietojen tarkkuuden parantamiseksi osapuolet ehdottivat, että käytettäisiin tuontitilastoja, joissa sovellettavat koodit esitetään yksityiskohtaisemmin. CCCME ja Suzhou Titan väittivät vielä, että komission pitäisi käyttää vain tilastoja, jotka edustavat täsmälleen sentyyppisten laippojen tuontia, joita käytetään tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistuksessa. CCCME toisti alustavan vaiheen jälkeen järjestetyssä kuulemisessa ja esittämissään huomautuksissa huomautuksensa, jotka koskivat kuusinumerotasoisten tuontitilastojen käyttöä. |
| --- | --- |

(209)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan huomauttivat, että komissio luetteli ensimmäisessä muistiossa tuotannontekijöiden tavarakoodit kuusinumerotasolla. Chengxi Shipyard väitti, että kuusinumeroisiin koodeihin perustuviin tuontitilastoihin sisältyy muita raaka-aineita kuin erityisiä tuotannontekijöitä. Tietojen tarkkuuden parantamiseksi osapuolet ehdottivat, että käytettäisiin tuontitilastoja, joissa sovellettavat koodit esitetään yksityiskohtaisemmin. CCCME ja Suzhou Titan väittivät vielä, että komission pitäisi käyttää vain tilastoja, jotka edustavat täsmälleen sentyyppisten laippojen tuontia, joita käytetään tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistuksessa. CCCME toisti alustavan vaiheen jälkeen järjestetyssä kuulemisessa ja esittämissään huomautuksissa huomautuksensa, jotka koskivat kuusinumerotasoisten tuontitilastojen käyttöä.

| (210) | Komissio totesi toisessa muistiossa, että se käytti tutkimuksen alkuvaiheessa harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää kuusinumerotasolla. Tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa ja kun se oli käytännössä mahdollista, komissio käytti edustavan maan tarkempia koodeja, jotka mahdollisesti vastasivat viejien tiettyjä tuotantopanoksia, kuten taulukosta 1 käy ilmi. |
| --- | --- |

(210)

Komissio totesi toisessa muistiossa, että se käytti tutkimuksen alkuvaiheessa harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää kuusinumerotasolla. Tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa ja kun se oli käytännössä mahdollista, komissio käytti edustavan maan tarkempia koodeja, jotka mahdollisesti vastasivat viejien tiettyjä tuotantopanoksia, kuten taulukosta 1 käy ilmi.

| (211) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan totesivat, että tuontihinnat eivät kuvastaneet kotimarkkinahintoja, koska toimitetut määrät ja alkuperämaan etäisyys saattoivat vaikuttaa niihin. Väite toistettiin myös huomautuksissa, joita osapuolet esittivät toisesta muistiosta, sekä CCCME:n kuulemisessa ja huomautuksissa alustavan vaiheen jälkeen. CCCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan väittivät vielä, että komission olisi jätettävä laskelmien ulkopuolelle pienten määrien tuonti erittäin korkeilla hinnoilla. Lisäksi Chengxi Shipyard väitti, että komissio ei pitäisi jättää laskelmista Kiinasta edustavaan maahan suuntautuvaa tuontia, jos tuontimäärät eivät olleet merkittäviä ja tuonti tapahtui samanlaisilla hinnoilla kuin muista maista tuleva tuonti eikä vääristymiä näin ollen esiintynyt. |
| --- | --- |

(211)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan totesivat, että tuontihinnat eivät kuvastaneet kotimarkkinahintoja, koska toimitetut määrät ja alkuperämaan etäisyys saattoivat vaikuttaa niihin. Väite toistettiin myös huomautuksissa, joita osapuolet esittivät toisesta muistiosta, sekä CCCME:n kuulemisessa ja huomautuksissa alustavan vaiheen jälkeen. CCCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan väittivät vielä, että komission olisi jätettävä laskelmien ulkopuolelle pienten määrien tuonti erittäin korkeilla hinnoilla. Lisäksi Chengxi Shipyard väitti, että komissio ei pitäisi jättää laskelmista Kiinasta edustavaan maahan suuntautuvaa tuontia, jos tuontimäärät eivät olleet merkittäviä ja tuonti tapahtui samanlaisilla hinnoilla kuin muista maista tuleva tuonti eikä vääristymiä näin ollen esiintynyt.

| (212) | Komissio katsoi toisessa muistiossa, että edustavan maan kotimarkkinahintoihin vaikuttivat sekä toimitetut määrät että toimittajan ja käyttäjän välinen etäisyys. Toimitettu määrä otettiin lisäksi huomioon vääristymätöntä hintaa koskevissa laskelmissa, koska komissio laski painotetun keskiarvon. Tämä tarkoittaa myös sitä, että korkeilla hinnoilla tuotuja vähäisiä määriä ei tarvinnut sulkea pois, koska ne eivät vaikuttaneet lopulliseen keskimääräiseen vääristymättömään hintaan. Myös etäisyys otettiin huomioon, koska komissio käytti tuontihintaa edustavan maan rajalla (CIF-arvo) lähtökohtana. CIF-hintoja oikaistiin edelleen tuontitullien ja kotimaan kuljetuskustannusten huomioon ottamiseksi, jotta voitiin määrittää tuotannontekijöiden vääristymätön hinta tehtaalle toimitettuna. Komissio totesi lopuksi, että päätelmät Kiinassa esiintyvistä merkittävistä vääristymistä eivät perustuneet Kiinasta peräisin olevien raaka-aineiden tuontihintaan vaan markkinoita vääristävän valtion politiikan esiintymiseen. Näin ollen kaikki edellä esitetyt osapuolten väitteet, jotka koskivat vääristymättömien hintojen laskemista, hylättiin. |
| --- | --- |

(212)

Komissio katsoi toisessa muistiossa, että edustavan maan kotimarkkinahintoihin vaikuttivat sekä toimitetut määrät että toimittajan ja käyttäjän välinen etäisyys. Toimitettu määrä otettiin lisäksi huomioon vääristymätöntä hintaa koskevissa laskelmissa, koska komissio laski painotetun keskiarvon. Tämä tarkoittaa myös sitä, että korkeilla hinnoilla tuotuja vähäisiä määriä ei tarvinnut sulkea pois, koska ne eivät vaikuttaneet lopulliseen keskimääräiseen vääristymättömään hintaan. Myös etäisyys otettiin huomioon, koska komissio käytti tuontihintaa edustavan maan rajalla (CIF-arvo) lähtökohtana. CIF-hintoja oikaistiin edelleen tuontitullien ja kotimaan kuljetuskustannusten huomioon ottamiseksi, jotta voitiin määrittää tuotannontekijöiden vääristymätön hinta tehtaalle toimitettuna. Komissio totesi lopuksi, että päätelmät Kiinassa esiintyvistä merkittävistä vääristymistä eivät perustuneet Kiinasta peräisin olevien raaka-aineiden tuontihintaan vaan markkinoita vääristävän valtion politiikan esiintymiseen. Näin ollen kaikki edellä esitetyt osapuolten väitteet, jotka koskivat vääristymättömien hintojen laskemista, hylättiin.

| (213) | Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät vielä, että jos merirahti ja vakuutukset sisältyvät tuontitilastoihin, kustannukset olisi vähennettävä, koska otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat hankkivat tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eikä niille aiheutunut tällaisia kustannuksia. CCCME toisti väitteen huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen. |
| --- | --- |

(213)

Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan väittivät vielä, että jos merirahti ja vakuutukset sisältyvät tuontitilastoihin, kustannukset olisi vähennettävä, koska otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat hankkivat tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eikä niille aiheutunut tällaisia kustannuksia. CCCME toisti väitteen huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen.

| (214) | Komissio selvensi toisessa muistiossa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaan perustuvan menetelmän mukaisesti se korvaa vientiä harjoittavien tuottajien tuotantopanoksista maksamat hinnat edustavilla hinnoilla, jotka ovat valitussa edustavassa maassa julkisesti saatavilla. Kun kyseessä ovat tuotannontekijät, joiden tuontihintaa käytetään vertailukohtana, kaikki kustannukset raaka-aineen tuomisesta alkuperämaasta edustavan maan tehtaalle toimitettuna on otettava huomioon, jotta ollaan samalla kilpailun tasolla kuin muut kotimaiset tuottajat. Näin ollen merirahdin ja vakuutuksen sekä tuontitullien sisällyttäminen hintaan oli ratkaisevan tärkeää, jotta voitiin määrittää vääristymätön hinta edustavassa maassa. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(214)

Komissio selvensi toisessa muistiossa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaan perustuvan menetelmän mukaisesti se korvaa vientiä harjoittavien tuottajien tuotantopanoksista maksamat hinnat edustavilla hinnoilla, jotka ovat valitussa edustavassa maassa julkisesti saatavilla. Kun kyseessä ovat tuotannontekijät, joiden tuontihintaa käytetään vertailukohtana, kaikki kustannukset raaka-aineen tuomisesta alkuperämaasta edustavan maan tehtaalle toimitettuna on otettava huomioon, jotta ollaan samalla kilpailun tasolla kuin muut kotimaiset tuottajat. Näin ollen merirahdin ja vakuutuksen sekä tuontitullien sisällyttäminen hintaan oli ratkaisevan tärkeää, jotta voitiin määrittää vääristymätön hinta edustavassa maassa. Näin ollen väite hylättiin.

| (215) | Komissio totesi toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää GTA-tietokannan (88) tietoja määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden ja sivutuotteiden, vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio totesi, että se aikoo käyttää Kansainvälisen työjärjestön ILO:n tilasto-osaston, jäljempänä ’ILOSTAT’, ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD:n julkaisemia tietoja vääristymättömien työvoimakustannusten määrittämiseksi (89), CFE:n julkaisemia tietoja tai markkinatutkimuksista saatuja tietoja vääristymättömien sähkökustannusten määrittämiseksi (90) sekä Comisión Reguladora de Energían, jäljempänä ’CRE’ julkaisemia tietoja vääristymättömien maakaasukustannusten määrittämiseksi (91). |
| --- | --- |

(215)

Komissio totesi toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää GTA-tietokannan (88) tietoja määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden ja sivutuotteiden, vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio totesi, että se aikoo käyttää Kansainvälisen työjärjestön ILO:n tilasto-osaston, jäljempänä ’ILOSTAT’, ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD:n julkaisemia tietoja vääristymättömien työvoimakustannusten määrittämiseksi (89), CFE:n julkaisemia tietoja tai markkinatutkimuksista saatuja tietoja vääristymättömien sähkökustannusten määrittämiseksi (90) sekä Comisión Reguladora de Energían, jäljempänä ’CRE’ julkaisemia tietoja vääristymättömien maakaasukustannusten määrittämiseksi (91).

88

89

90

91

| (216) | Komissio ilmoitti toisessa muistiossa asianomaisille osapuolille, että koska veden, höyryn ja paineilman osuus (92) kaikista tuotantokustannuksista oli mitättömän pieni, komissio ei aio määrittää näiden energialähteiden vääristymättömiä hintoja. Komissio aikoi ryhmitellä nämä vähäpätöiset erät ”kulutushyödykkeisiin”. |
| --- | --- |

(216)

Komissio ilmoitti toisessa muistiossa asianomaisille osapuolille, että koska veden, höyryn ja paineilman osuus (92) kaikista tuotantokustannuksista oli mitättömän pieni, komissio ei aio määrittää näiden energialähteiden vääristymättömiä hintoja. Komissio aikoi ryhmitellä nämä vähäpätöiset erät ”kulutushyödykkeisiin”.

92

| (217) | Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan totesivat, että Meksikon tuontitiedot olivat erittäin puutteellisia, koska ne ilmoitettiin GTA:ssa FOB-arvona (vapaasti aluksessa). Sen vuoksi komission oli muodostettava CIF-arvo käyttämällä kerrointa, jolla CIF muunnetaan FOB:ksi ja joka on saatavilla OECD:n ITIC-tietokannassa (93). CCCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan kritisoivat sitä, että komissio käytti yhtä keskimääräistä kerrointa CIF:n muuntamiseksi FOB:ksi kaikkien tuotannontekijöiden ja kaikkien asiaankuuluvien alkuperämaiden osalta. CCCME toisti väitteen huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen. |
| --- | --- |

(217)

Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME ja Suzhou Titan totesivat, että Meksikon tuontitiedot olivat erittäin puutteellisia, koska ne ilmoitettiin GTA:ssa FOB-arvona (vapaasti aluksessa). Sen vuoksi komission oli muodostettava CIF-arvo käyttämällä kerrointa, jolla CIF muunnetaan FOB:ksi ja joka on saatavilla OECD:n ITIC-tietokannassa (93). CCCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan kritisoivat sitä, että komissio käytti yhtä keskimääräistä kerrointa CIF:n muuntamiseksi FOB:ksi kaikkien tuotannontekijöiden ja kaikkien asiaankuuluvien alkuperämaiden osalta. CCCME toisti väitteen huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen.

93

| (218) | Komissio totesi aluksi, että vaikka Meksiko kirjasi ja raportoi tuontitilastonsa FOB-arvoisina, se ei tehnyt tiedoista vähemmän luotettavia. Lisäksi komissio käytti riippumatonta tietolähdettä FOB-tuontiarvojen muuntamisessa CIF-tuontiarvoiksi. Komissio tarkasteli kolmen asianomaisen osapuolen väitettä, joka koski vain yhden CIF/FOB-kertoimen käyttämistä, ja päätteli, että oli tarkoituksenmukaisempaa eriyttää kerroin tuotannontekijän ja alkuperämaan mukaan. Jos joidenkin alkuperämaiden tietoja ei ollut saatavilla, komissio käytti keskimääräistä kerrointa, joka ilmoitettiin OECD:n ITIC-tietokannassa kyseisen tuotannontekijän osalta. |
| --- | --- |

(218)

Komissio totesi aluksi, että vaikka Meksiko kirjasi ja raportoi tuontitilastonsa FOB-arvoisina, se ei tehnyt tiedoista vähemmän luotettavia. Lisäksi komissio käytti riippumatonta tietolähdettä FOB-tuontiarvojen muuntamisessa CIF-tuontiarvoiksi. Komissio tarkasteli kolmen asianomaisen osapuolen väitettä, joka koski vain yhden CIF/FOB-kertoimen käyttämistä, ja päätteli, että oli tarkoituksenmukaisempaa eriyttää kerroin tuotannontekijän ja alkuperämaan mukaan. Jos joidenkin alkuperämaiden tietoja ei ollut saatavilla, komissio käytti keskimääräistä kerrointa, joka ilmoitettiin OECD:n ITIC-tietokannassa kyseisen tuotannontekijän osalta.

| (219) | Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan totesivat, että komissio sovelsi virheellisesti 25 prosentin tullia Yhdysvalloista peräisin olevien teräslevyjen tuontiin, koska tämä vastatoimena kannettava tulli lakkautettiin ennen tutkimusajanjakson alkua. CCCME toisti väitteen huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen. |
| --- | --- |

(219)

Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan CCCME, Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan totesivat, että komissio sovelsi virheellisesti 25 prosentin tullia Yhdysvalloista peräisin olevien teräslevyjen tuontiin, koska tämä vastatoimena kannettava tulli lakkautettiin ennen tutkimusajanjakson alkua. CCCME toisti väitteen huomautuksissaan ja kuulemisessa alustavan vaiheen jälkeen.

| (220) | Komissio tarkasteli väitettä. Se totesi, että Meksikossa otettiin kesäkuussa 2018 käyttöön 25 prosentin tulli tiettyjen terästuotteiden, myös teräslevyjen, tuonnissa vastauksena Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiseen teräs- ja alumiinitulliin. (94) Meksiko lakkautti toukokuussa 2019 vastatoimenpiteet (95) sen jälkeen, kun se oli päässyt Yhdysvaltojen kanssa sopimukseen (96) 232 §:n mukaisesta teräs- ja alumiinitullista. Komissio hyväksyi väitteen ja mukautti tuontitullia, jota käytettiin teräslevyjen vääristymättömien kustannusten laskemisessa. |
| --- | --- |

(220)

Komissio tarkasteli väitettä. Se totesi, että Meksikossa otettiin kesäkuussa 2018 käyttöön 25 prosentin tulli tiettyjen terästuotteiden, myös teräslevyjen, tuonnissa vastauksena Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiseen teräs- ja alumiinitulliin. (94) Meksiko lakkautti toukokuussa 2019 vastatoimenpiteet (95) sen jälkeen, kun se oli päässyt Yhdysvaltojen kanssa sopimukseen (96) 232 §:n mukaisesta teräs- ja alumiinitullista. Komissio hyväksyi väitteen ja mukautti tuontitullia, jota käytettiin teräslevyjen vääristymättömien kustannusten laskemisessa.

94

95

96

| (221) | Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan Suzhou Titan ja Chengxi Shipyard esittivät huomautuksia tavarakoodista, jota komissio aikoi käyttää määrittääkseen tiettyjen tuotannontekijöiden, etenkin teräslevyjen, maalin, hitsauslangan ja pulttien, vääristymättömät kustannukset. Chengxi Shipyard väitti, että komission olisi käytettävä pelkästään tavarakoodia 8311 30 01 liekkihitsauksessa käytettävän hitsauslangan vääristymättömien kustannusten määrittämiseksi, koska vain kyseinen tavarakoodi kattaa rauta- ja teräshitsauslangan. Yritys totesi lisäksi, että komission olisi jätettävä huomiotta ilma-aluksissa ja moottoriajoneuvoissa käytettävien pulttien sekä ruostumattomasta teräksestä valmistettujen pulttien tavarakoodit vääristymättömien kustannusten määrittämisessä. Suzhou Titan pyysi, että komissio käyttäisi paksuudeltaan yli 10 mm:n teräslevyjen tavarakoodia (HS 7208 51) yksilöllisesti yrityksen tosiasiallisesti käyttämien levyjen teräslaadun perusteella. Yritys pyysi myös komissiota soveltamaan sinkkipitoista epoksimaalia koskevia kahta tavarakoodia (HS 3208 90 ja 3209 90) yksilöllisesti yrityksen tosiasiallisesti käyttämän maalityypin perusteella. |
| --- | --- |

(221)

Toista muistiota koskevissa huomautuksissaan Suzhou Titan ja Chengxi Shipyard esittivät huomautuksia tavarakoodista, jota komissio aikoi käyttää määrittääkseen tiettyjen tuotannontekijöiden, etenkin teräslevyjen, maalin, hitsauslangan ja pulttien, vääristymättömät kustannukset. Chengxi Shipyard väitti, että komission olisi käytettävä pelkästään tavarakoodia 8311 30 01 liekkihitsauksessa käytettävän hitsauslangan vääristymättömien kustannusten määrittämiseksi, koska vain kyseinen tavarakoodi kattaa rauta- ja teräshitsauslangan. Yritys totesi lisäksi, että komission olisi jätettävä huomiotta ilma-aluksissa ja moottoriajoneuvoissa käytettävien pulttien sekä ruostumattomasta teräksestä valmistettujen pulttien tavarakoodit vääristymättömien kustannusten määrittämisessä. Suzhou Titan pyysi, että komissio käyttäisi paksuudeltaan yli 10 mm:n teräslevyjen tavarakoodia (HS 7208 51) yksilöllisesti yrityksen tosiasiallisesti käyttämien levyjen teräslaadun perusteella. Yritys pyysi myös komissiota soveltamaan sinkkipitoista epoksimaalia koskevia kahta tavarakoodia (HS 3208 90 ja 3209 90) yksilöllisesti yrityksen tosiasiallisesti käyttämän maalityypin perusteella.

| (222) | Komissio totesi, että oli tarkoituksenmukaisempaa jättää muista metalleista kuin raudasta ja teräksestä valmistetut hitsauslangat pois tavarakoodeista, joita käytettiin vääristymättömien kustannusten määrittämiseen. Komissio sovelsi tätä periaatetta liekkihitsauksessa käytettävän hitsauslangan (HS 8311 30) lisäksi myös kaarihitsauksessa käytettävään hitsauslankaan (HS 8311 20). Komissio jätti samoin ilma-aluksissa ja moottoriajoneuvoissa käytettävät pultit sekä ruostumattomasta teräksestä valmistetut pultit pois tavarakoodeista, joita käytettiin pulttien vääristymättömien kustannusten määrittämiseen. |
| --- | --- |

(222)

Komissio totesi, että oli tarkoituksenmukaisempaa jättää muista metalleista kuin raudasta ja teräksestä valmistetut hitsauslangat pois tavarakoodeista, joita käytettiin vääristymättömien kustannusten määrittämiseen. Komissio sovelsi tätä periaatetta liekkihitsauksessa käytettävän hitsauslangan (HS 8311 30) lisäksi myös kaarihitsauksessa käytettävään hitsauslankaan (HS 8311 20). Komissio jätti samoin ilma-aluksissa ja moottoriajoneuvoissa käytettävät pultit sekä ruostumattomasta teräksestä valmistetut pultit pois tavarakoodeista, joita käytettiin pulttien vääristymättömien kustannusten määrittämiseen.

| (223) | Mitä tulee pyyntöön, joka koskee huomioon otettavia tavarakoodeja yli 10 mm:n paksuisten teräslevyjen vääristymättömien kustannusten laskelmissa, komissio huomauttaa, että näissä kahdessa tavarakoodissa eroteltiin nämä levyt vielä käytetyn teräslajin mukaan. Tavarakoodeissa esitetyt teräslaadut eivät kuitenkaan noudattaneet unionissa käytettyjä standardeja. Yritys kuitenkin ilmoitti teräslevyjen teräslaadun unionissa sovellettavien standardien mukaisesti. Yritys ei toimittanut mitään näyttöä siitä, mitkä tavarakoodeissa luetellut teräslaadut vastasivat yrityksen käyttämiä teräslaatuja. |
| --- | --- |

(223)

Mitä tulee pyyntöön, joka koskee huomioon otettavia tavarakoodeja yli 10 mm:n paksuisten teräslevyjen vääristymättömien kustannusten laskelmissa, komissio huomauttaa, että näissä kahdessa tavarakoodissa eroteltiin nämä levyt vielä käytetyn teräslajin mukaan. Tavarakoodeissa esitetyt teräslaadut eivät kuitenkaan noudattaneet unionissa käytettyjä standardeja. Yritys kuitenkin ilmoitti teräslevyjen teräslaadun unionissa sovellettavien standardien mukaisesti. Yritys ei toimittanut mitään näyttöä siitä, mitkä tavarakoodeissa luetellut teräslaadut vastasivat yrityksen käyttämiä teräslaatuja.

| (224) | Sinkkipitoisen epoksimaalin osalta komissio totesi, että yritys toimitti riittävästi näyttöä tukemaan pyyntöään, jonka mukaan tällaiseen maaliin olisi sovellettava vain yhtä tavarakoodia yrityksen normaaliarvon muodostamisessa. |
| --- | --- |

(224)

Sinkkipitoisen epoksimaalin osalta komissio totesi, että yritys toimitti riittävästi näyttöä tukemaan pyyntöään, jonka mukaan tällaiseen maaliin olisi sovellettava vain yhtä tavarakoodia yrityksen normaaliarvon muodostamisessa.

| (225) | Näin ollen komissio hyväksyi väitteet, jotka koskivat hitsauslangan, pulttien ja sinkkipitoisen epoksimaalin tavarakoodeja, mutta hylkäsi väitteen, joka koski paksuudeltaan yli 10 mm:n teräslevyjen tavarakoodeja. Komissio rajoitti tarpeen mukaan tavarakoodit, joita käytettiin tiettyjen tuotannontekijöiden vääristymättömien kustannusten laskemisessa, osapuolten yksilöimiin tavarakoodeihin. |
| --- | --- |

(225)

Näin ollen komissio hyväksyi väitteet, jotka koskivat hitsauslangan, pulttien ja sinkkipitoisen epoksimaalin tavarakoodeja, mutta hylkäsi väitteen, joka koski paksuudeltaan yli 10 mm:n teräslevyjen tavarakoodeja. Komissio rajoitti tarpeen mukaan tavarakoodit, joita käytettiin tiettyjen tuotannontekijöiden vääristymättömien kustannusten laskemisessa, osapuolten yksilöimiin tavarakoodeihin.

| (226) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard totesi, että komissio käytti virheellisiä tavarakoodeja kahdesta tuotannontekijästä. Yritys väitti, että komissio muutti HS-koodin, jota käytettiin näiden kahden tuotannontekijän vääristymättömien kustannusten vahvistamiseen, ilmoittamatta yritykselle: komissio käytti HS-koodia 7308 90 (97) eikä HS-koodia 7326 90 (98), jonka yritys oli ilmoittanut. |
| --- | --- |

(226)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard totesi, että komissio käytti virheellisiä tavarakoodeja kahdesta tuotannontekijästä. Yritys väitti, että komissio muutti HS-koodin, jota käytettiin näiden kahden tuotannontekijän vääristymättömien kustannusten vahvistamiseen, ilmoittamatta yritykselle: komissio käytti HS-koodia 7308 90 (97) eikä HS-koodia 7326 90 (98), jonka yritys oli ilmoittanut.

97

98

| (227) | Etätarkastuksen aikana komissio keskusteli yrityksen kanssa HS-koodista, jota yritys ehdotti kahta kyseistä tuotannontekijää muistuttavalle tuotannontekijälle. Yritys oli samaa mieltä siitä, että olisi asianmukaisempaa käyttää HS-koodia 7308 90, koska kyseinen tuotannontekijä liittyi teräsrakenteisiin. (99) Yrityksen kanssa etätarkastuksen aikana käydyn keskustelun ja sen antaman materiaalin kuvauksen perusteella komissio piti asianmukaisempana käyttää kyseisten kahden tuotannontekijän vääristymättömien kustannusten määrittämiseksi tavarakoodia, joka kattaa teräsrakenteet ja teräsrakenteiden osat, kuin yrityksen ilmoittamaa HS-koodia. Yritykselle ilmoitettiin päätöksestä lopullisissa päätelmissä. Yritys ei myöskään esittänyt mitään perusteluista, joiden vuoksi ilmoitettu HS-koodi olisi tarkempi kuin korjattu HS-koodi. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(227)

Etätarkastuksen aikana komissio keskusteli yrityksen kanssa HS-koodista, jota yritys ehdotti kahta kyseistä tuotannontekijää muistuttavalle tuotannontekijälle. Yritys oli samaa mieltä siitä, että olisi asianmukaisempaa käyttää HS-koodia 7308 90, koska kyseinen tuotannontekijä liittyi teräsrakenteisiin. (99) Yrityksen kanssa etätarkastuksen aikana käydyn keskustelun ja sen antaman materiaalin kuvauksen perusteella komissio piti asianmukaisempana käyttää kyseisten kahden tuotannontekijän vääristymättömien kustannusten määrittämiseksi tavarakoodia, joka kattaa teräsrakenteet ja teräsrakenteiden osat, kuin yrityksen ilmoittamaa HS-koodia. Yritykselle ilmoitettiin päätöksestä lopullisissa päätelmissä. Yritys ei myöskään esittänyt mitään perusteluista, joiden vuoksi ilmoitettu HS-koodi olisi tarkempi kuin korjattu HS-koodi. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

99

| (228) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan muistutti, että komissio hylkäsi yrityskohtaisissa päätelmissä useiden tuotannontekijöiden ilmoitetut kustannukset, joihin ei yrityksen mukaan kohdistunut merkittäviä vääristymiä, koska kyseessä olivat tuontituotteet. Komissio hylkäsi ne kahdesta syystä: 1) yritys toimitti asiaa tukevaa näyttöä vain muutamasta tuontitapahtumasta ja 2) tuotuja raaka-aineita ei käytetty unioniin viedyissä hankkeissa tutkimusajanjakson aikana. Yritys totesi, että komissio ei pyytänyt näyttöä kaikista tuontitapahtumista. Lisäksi se esitti uudelleen menetelmänsä, jota käytettiin tuotantokustannusten kohdistamiseen tuotelajia kohti ja jonka komissio hyväksyi etätarkastuksen aikana, ja toisti, että komissio kykeni täsmäyttämään tuotantokustannukset yrityksen kirjanpitoon (koetase). Sen vuoksi yrityksen mukaan komission olisi pitänyt hyväksyä tuotujen tuotannontekijöiden tosiasiallisten kustannusten kohdentaminen unioniin toimitettuihin hankkeisiin. |
| --- | --- |

(228)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan muistutti, että komissio hylkäsi yrityskohtaisissa päätelmissä useiden tuotannontekijöiden ilmoitetut kustannukset, joihin ei yrityksen mukaan kohdistunut merkittäviä vääristymiä, koska kyseessä olivat tuontituotteet. Komissio hylkäsi ne kahdesta syystä: 1) yritys toimitti asiaa tukevaa näyttöä vain muutamasta tuontitapahtumasta ja 2) tuotuja raaka-aineita ei käytetty unioniin viedyissä hankkeissa tutkimusajanjakson aikana. Yritys totesi, että komissio ei pyytänyt näyttöä kaikista tuontitapahtumista. Lisäksi se esitti uudelleen menetelmänsä, jota käytettiin tuotantokustannusten kohdistamiseen tuotelajia kohti ja jonka komissio hyväksyi etätarkastuksen aikana, ja toisti, että komissio kykeni täsmäyttämään tuotantokustannukset yrityksen kirjanpitoon (koetase). Sen vuoksi yrityksen mukaan komission olisi pitänyt hyväksyä tuotujen tuotannontekijöiden tosiasiallisten kustannusten kohdentaminen unioniin toimitettuihin hankkeisiin.

| (229) | Komissio ei pyytänyt asiaa tukevia asiakirjoja muista tuontitapahtumista, koska yrityksen raaka-aineostojen osalta toimittamista tiedoista (100) kävi selvästi ilmi, että tuotuja materiaaleja ei käytetty hankkeissa, jotka toimitettiin unioniin tutkimusajanjaksolla. Tämä on erityisen merkityksellistä tässä tutkimuksessa, jossa vientiä harjoittavat tuottajat ostivat eri tuotantopanoksia kutakin hanketta varten erikseen asiakkaan toimittamien piirustusten ja teknisten eritelmien mukaisesti. Komissio hyväksyi yrityksen kohdentamismenetelmän, koska se antoi riittävän tarkan kuvan tuotelajikohtaisesti käytetyistä raaka-ainetyypeistä ja niiden määristä. Se ei kuitenkaan voinut jättää huomiotta sitä, että väitetysti vääristymättömiä raaka-aineita ei käytetty unioniin viedyissä tuotelajeissa. Sillä, että komissio täsmäytti kaikki tuotantokustannukset yrityksen liikekirjanpitoon, ei ollut tässä tapauksessa merkitystä, koska liikekirjanpidosta, etenkään koetaseesta, ei saatu mitään tietoja tuotelajikohtaisista tuotantokustannuksista. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(229)

Komissio ei pyytänyt asiaa tukevia asiakirjoja muista tuontitapahtumista, koska yrityksen raaka-aineostojen osalta toimittamista tiedoista (100) kävi selvästi ilmi, että tuotuja materiaaleja ei käytetty hankkeissa, jotka toimitettiin unioniin tutkimusajanjaksolla. Tämä on erityisen merkityksellistä tässä tutkimuksessa, jossa vientiä harjoittavat tuottajat ostivat eri tuotantopanoksia kutakin hanketta varten erikseen asiakkaan toimittamien piirustusten ja teknisten eritelmien mukaisesti. Komissio hyväksyi yrityksen kohdentamismenetelmän, koska se antoi riittävän tarkan kuvan tuotelajikohtaisesti käytetyistä raaka-ainetyypeistä ja niiden määristä. Se ei kuitenkaan voinut jättää huomiotta sitä, että väitetysti vääristymättömiä raaka-aineita ei käytetty unioniin viedyissä tuotelajeissa. Sillä, että komissio täsmäytti kaikki tuotantokustannukset yrityksen liikekirjanpitoon, ei ollut tässä tapauksessa merkitystä, koska liikekirjanpidosta, etenkään koetaseesta, ei saatu mitään tietoja tuotelajikohtaisista tuotantokustannuksista. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen.

100

3.2.3   Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

3.2.3.1   Tuotannontekijät

Tuotannontekijät

| (230) | Ottaen huomioon kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat ja etätarkastusten aikana kerätyt tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

  Taulukko 1


  Tuulivoimalatornien tuotannontekijät










  Tuotannontekijä | Tavarakoodi Meksikossa | Vääristymätön arvo (CNY) | Mittayksikkö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raaka-aineet |
| Teräslevyt, paksuus yli 10 mm

  Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat; muut, kelaamattomat, ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut; paksuus suurempi kuin 10 mm;






  — | paksuus suurempi kuin 10 mm, muut kuin alanimikkeisiin 7208 51 02 ja 7208 51 03 kuuluvat; |

(230)

Ottaen huomioon kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat ja etätarkastusten aikana kerätyt tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Tuulivoimalatornien tuotannontekijät

Tuulivoimalatornien tuotannontekijät

Tuotannontekijä

Tuotannontekijä

Tavarakoodi Meksikossa

Tavarakoodi Meksikossa

Vääristymätön arvo (CNY)

Vääristymätön arvo (CNY)

Mittayksikkö

Mittayksikkö

Raaka-aineet

Raaka-aineet

Teräslevyt, paksuus yli 10 mm

Teräslevyt, paksuus yli 10 mm

Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat; muut, kelaamattomat, ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut; paksuus suurempi kuin 10 mm;

—

paksuus suurempi kuin 10 mm, muut kuin alanimikkeisiin 7208 51 02 ja 7208 51 03 kuuluvat;

| — | teräslevyt, paksuus yli 10 mm, SHT-80, SHT-110, AR-400, SMM-400 tai A-516 |
| --- | --- |

—

teräslevyt, paksuus yli 10 mm, SHT-80, SHT-110, AR-400, SMM-400 tai A-516

7208 51 01

7208 51 02

6,54

kg

Teräslevyt, paksuus vähintään 4,75 mm mutta enintään 10 mm

Teräslevyt, paksuus vähintään 4,75 mm mutta enintään 10 mm

Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat; muut, kelaamattomat, ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut; paksuus vähintään 4,75 mm mutta enintään 10 mm

7208 52 01

6,44

kg

Teräslevyt, paksuus alle 3 mm

Teräslevyt, paksuus alle 3 mm

Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat; muut, kelatut, ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, peitatut paksuus pienempi kuin 3 mm

7208 27 01

6,36

kg

Laipat

Laipat

Rauta- ja terästavarat; Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), rautaa tai terästä; Muut; Laipat

7307 91 01

52,93

kg

Sinkkipitoinen epoksimaali, muuhun kuin vettä sisältävään väliaineeseen dispergoitu tai liuotettu

Sinkkipitoinen epoksimaali

3208 90 99

50,49

kg

Sinkkipitoinen epoksimaali, vettä sisältävään väliaineeseen dispergoitu tai liuotettu

Sinkkipitoinen epoksimaali

3209 90 99

22,53

kg

Polyuretaanimaali

Polyuretaanimaali

Maalit ja lakat, jotka perustuvat muuhun kuin vettä sisältävään väliaineeseen dispergoituihin tai liuotettuihin synteettisiin polymeereihin tai kemiallisesti muunnettuihin luonnonpolymeereihin; akryyli- tai vinyylipolymeereihin perustuvat

3208 20 01

71,77

kg

Polyuretaanimaali

Polyuretaanimaali

Maalit ja lakat, jotka perustuvat muuhun kuin vettä sisältävään väliaineeseen dispergoituihin tai liuotettuihin synteettisiin polymeereihin tai kemiallisesti muunnettuihin luonnonpolymeereihin; polyestereihin perustuvat

3208 10 01

39,70

kg

Maalinohennusaineet

Maalinohennusaineet

Orgaaniset liuotin- ja ohennusaineseokset, muualle kuulumattomat; valmistetut maalin- ja lakanpoistoaineet (maalinohennusaineet)

3814 00 01

17,55

kg

Liekkihitsauksessa käytettävä hitsauslanka

Liekkihitsauksessa käytettävä hitsauslanka

Lanka, puikot, putket, levyt, elektrodit ja niiden kaltaiset tavarat, epäjaloa metallia tai metallikarbidia, juotos- tai hitsausainepäällyksin tai -täyttein, jollaisia käytetään metallin tai metallikarbidien juottamiseen tai hitsaamiseen; lanka ja puikot, yhteenpuristettua epäjaloa metallijauhetta, metallin ruiskuttamiseen käytettävät päällystetyt puikot ja täytelanka, epäjaloa metallia, liekkijuottamiseen tai -hitsaamiseen muuta rautaa kuin valurautaa tai terästä

8311 30 01

131,54

kg

Kaarihitsauksessa käytettävä hitsauslanka

Kaarihitsauksessa käytettävä hitsauslanka

Lanka, puikot, putket, levyt, elektrodit ja niiden kaltaiset tavarat, epäjaloa metallia tai metallikarbidia, juotos- tai hitsausainepäällyksin tai -täyttein, jollaisia käytetään metallin tai metallikarbidien juottamiseen tai hitsaamiseen; lanka ja puikot, yhteenpuristettua epäjaloa metallijauhetta, metallin ruiskuttamiseen käytettävät täytelanka, epäjaloa metallia, kaarihitsaukseen terästä

8311 20 04

25,45

kg

Hitsaus-/juotosaine

Hitsaus-/juotosaine

Sulamista edistävät aineet ja muut apuvalmisteet metallien juottamista tai hitsausta varten, muualle luokittelemattomat, valmisteet, jollaisia käytetään hitsauselektrodien ja -puikkojen sydämenä tai päällysteenä;

| — | Sulamista edistävät aineet jauhekaarihitsausta varten, rakeina tai pelletteinä, silikaattiin ja metallioksideihin perustuvat; |
| --- | --- |

—

Sulamista edistävät aineet jauhekaarihitsausta varten, rakeina tai pelletteinä, silikaattiin ja metallioksideihin perustuvat;

| — | Muut |
| --- | --- |

—

Muut

3810 90 01

3810 90 99

25,45

kg

Alumiinitikkaat

Alumiinitikkaat

Alumiiniset rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, kaiteet ja pylväät); alumiinilevyt, -tangot, -profiilit, -putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut; Muut

7610 90 99

81,50

kg

Ovenkarmit

Ovenkarmit

Ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit sekä kynnykset, rautaa tai terästä

| — | Ovet, ikkunat ja niiden karmit ja kehykset; |
| --- | --- |

—

Ovet, ikkunat ja niiden karmit ja kehykset;

| — | Muut |
| --- | --- |

—

Muut

7308 30 01

7308 30 99

30,09

kg

Teräsristikot

Teräsristikot

Muut ristikot sekä aitaus- ja muut verkot, yhteenhitsattu lankojen leikkauspisteistä, galvanoitua terästä

7314 31 01

19,42

kg

Putoamista estävät laitteet

Putoamista estävät laitteet

Helat ja varusteet ja niiden kaltaiset tavarat, epäjaloa metallia Muut

8302 49 99

82,56

kg

Erilaiset teräsosat

Erilaiset teräsosat

Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut, rautaa tai terästä Muut; Muut

7308 90 99

22,19

kg

Sähkökaapelit, suurempaa kuin 1 000  V:n jännitettä varten

Sähkökaapelit, suurempaa kuin 1 000  V:n jännitettä varten

Eristetty (myös emaloitu tai anodisoitu) lanka ja kaapeli (myös koaksiaalikaapeli) sekä muut eristetyt sähköjohtimet, myös jos niissä on liittimiä; valokaapelit, joissa kullakin kuidulla on oma kuorensa, myös jos niihin on yhdistetty sähköjohtimia tai jos niissä on liittimiä; muut sähköjohtimet, suurempaa kuin 1 000 V:n jännitettä varten

| — | kuparia, alumiinia tai niiden seoksia; |
| --- | --- |

—

kuparia, alumiinia tai niiden seoksia;

| — | Muut |
| --- | --- |

—

Muut

8544 60 01

8544 60 99

57,80

kg

Sähkökaapelit, enintään 1 000  V:n jännitettä varten

Sähkökaapelit, enintään 1 000  V:n jännitettä varten

Eristetty (myös emaloitu tai anodisoitu) lanka ja kaapeli (myös koaksiaalikaapeli) sekä muut eristetyt sähköjohtimet, myös jos niissä on liittimiä; valokaapelit, joissa kullakin kuidulla on oma kuorensa, myös jos niihin on yhdistetty sähköjohtimia tai jos niissä on liittimiä; muut sähköjohtimet, enintään 1 000 V:n jännitettä varten: Muut

8544 49 01

8544 49 02

8544 49 03

8544 49 04

8544 49 05

8544 49 06

8544 49 99

47,29

kg

Ruuvit ja pultit

Ruuvit ja pultit

Ruuvit, pultit, mutterit, kansiruuvit, koukkuruuvit, niitit, sokat ja sokkanaulat, aluslaatat (myös jousilaatat) ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä; muut ruuvit ja pultit, myös niihin kuuluvine muttereineen ja aluslaattoineen (lukuun ottamatta ilma-aluksissa ja autoissa käytettäviä ja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja)

7318 15 02

7318 15 04

7318 15 05

7318 15 06

7318 15 07

7318 15 08

7318 15 09

28,84

kg

Erilaiset terärakenteet

Erilaiset terärakenteet

Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut, rautaa tai terästä Muut;

| — | Kaiteet; parvekkeet; portaat; |
| --- | --- |

—

Kaiteet; parvekkeet; portaat;

| — | Kokoamattomat tai osiin puretut rakenteet, jotka koostuvat rungoista, paaluista ja niiden pohjalaatoista, kannattimista, liitäntälevyistä, tukitangoista ja -palkeista niiden kokoamista varten, myös niihin kuuluvine muttereineen, ja muut osat; |
| --- | --- |

—

Kokoamattomat tai osiin puretut rakenteet, jotka koostuvat rungoista, paaluista ja niiden pohjalaatoista, kannattimista, liitäntälevyistä, tukitangoista ja -palkeista niiden kokoamista varten, myös niihin kuuluvine muttereineen, ja muut osat;

| — | Muut |
| --- | --- |

—

Muut

7308 90 01

7308 90 02

7308 90 99

20,91

kg

Sivutuote

Sivutuote

Teräsjäte sorvaus- ja muina lastuina

Teräsjäte sorvaus- ja muina lastuina

Rautapohjaiset jätteet ja romu; romusta sulatetut harkot, rautaa tai terästä; muut jätteet ja romu; sorvaus- ja muut lastut, kaavinta- ja kuorimisjätteet, hiomajätteet, sahausjätteet, viilajauho, purseet ja jäysteet sekä leikkausjätteet, myös paaleina

7204 41 01

2,02

kg

Energia

Energia

Sähkö

ei tiedossa

0,98

kWh

Maakaasu

ei tiedossa

0,71

M3

Hiilidioksidi

2811 21 01

2811 21 02

1,35

kg

Happi

2804 40 01

1,29

1,70

kg

M3

Työvoima

Työvoima

Työvoima

ei tiedossa

16,25

Tuntia

| (231) | Komissio sisällytti normaaliarvoa koskeviin laskelmiin tuotannollisten yleiskustannusten arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Menetelmää selitetään tarkemmin 3.2.3.2 jaksossa. |
| --- | --- |

(231)

Komissio sisällytti normaaliarvoa koskeviin laskelmiin tuotannollisten yleiskustannusten arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Menetelmää selitetään tarkemmin 3.2.3.2 jaksossa.

Raaka-aineet, sivutuotteet ja tietyt energiatyypit

Raaka-aineet, sivutuotteet ja tietyt energiatyypit

| (232) | Voidakseen määrittää raaka-aineiden, sivutuotteiden ja tiettyjen energiatyyppien (hiilidioksidin ja hapen) vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit. Jotta saatiin arvo edustavassa maassa tehtaalle toimitettuna, kunkin tuotannontekijän painotettuun keskimääräiseen tuontiarvoon, josta on maksettu tuontitulli, lisättiin kotimaan kuljetuskustannukset. Meksikon tuontitilastoissa käytetään FOB-arvoa, kuten 217 ja 218 kappaleessa todetaan. Sen vuoksi GTA:n perusteella määritettyyn tuontihintaan lisättiin merirahti- ja vakuutuskustannukset ennen kuin tuontitullit voitiin ottaa huomioon vertailuarvoissa. |
| --- | --- |

(232)

Voidakseen määrittää raaka-aineiden, sivutuotteiden ja tiettyjen energiatyyppien (hiilidioksidin ja hapen) vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit. Jotta saatiin arvo edustavassa maassa tehtaalle toimitettuna, kunkin tuotannontekijän painotettuun keskimääräiseen tuontiarvoon, josta on maksettu tuontitulli, lisättiin kotimaan kuljetuskustannukset. Meksikon tuontitilastoissa käytetään FOB-arvoa, kuten 217 ja 218 kappaleessa todetaan. Sen vuoksi GTA:n perusteella määritettyyn tuontihintaan lisättiin merirahti- ja vakuutuskustannukset ennen kuin tuontitullit voitiin ottaa huomioon vertailuarvoissa.

| (233) | Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (101) liitteessä 1. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään 135 kappaleessa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Lukuun ottamatta 234 kappaleessa mainittuja tuotantopanoksia Kiinasta ja joistakin WTO:hon kuulumattomista maista tulevan tuonnin jättäminen huomiotta ei vaikuttanut merkittävästi, koska muun tuonnin osuus oli edelleen noin 60–100 prosenttia edustavaan maahan tulevasta kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(233)

Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (101) liitteessä 1. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään 135 kappaleessa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Lukuun ottamatta 234 kappaleessa mainittuja tuotantopanoksia Kiinasta ja joistakin WTO:hon kuulumattomista maista tulevan tuonnin jättäminen huomiotta ei vaikuttanut merkittävästi, koska muun tuonnin osuus oli edelleen noin 60–100 prosenttia edustavaan maahan tulevasta kokonaistuonnista.

101

| (234) | Meksikoon tuotiin tutkimusajanjakson aikana suuria määriä tiettyjä raaka-aineita (alumiinitikkaita, laippoja, hitsauslankaa ja pultteja) Kiinasta ja/tai maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Tämän tuonnin osuus neljän tuotannontekijän kokonaistuonnista oli 45–90 prosenttia. Koska asiakirja-aineistossa ei ollut viitteitä siitä, että muista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat eivät muodostaisi asianmukaista vertailuarvoa, ja koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet asiasta huomautuksia, komissio päätteli, että näitä hintoja voitaisiin käyttää näiden raaka-aineiden vääristymättömien kustannusten vertailuarvona. |
| --- | --- |

(234)

Meksikoon tuotiin tutkimusajanjakson aikana suuria määriä tiettyjä raaka-aineita (alumiinitikkaita, laippoja, hitsauslankaa ja pultteja) Kiinasta ja/tai maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Tämän tuonnin osuus neljän tuotannontekijän kokonaistuonnista oli 45–90 prosenttia. Koska asiakirja-aineistossa ei ollut viitteitä siitä, että muista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat eivät muodostaisi asianmukaista vertailuarvoa, ja koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet asiasta huomautuksia, komissio päätteli, että näitä hintoja voitaisiin käyttää näiden raaka-aineiden vääristymättömien kustannusten vertailuarvona.

| (235) | Joidenkin tuotannontekijöiden osalta otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat mitättömän pienen osuuden kaikista tuotantokustannuksista tutkimusajanjaksolla. Koska näiden raaka-aineiden osalta käytetyllä arvolla ei ollut – käytetystä lähteestä riippumatta – tuntuvaa vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin, komissio päätti sisällyttää nämä tuotannontekijät kulutushyödykkeisiin (ks. 239 kappale). |
| --- | --- |

(235)

Joidenkin tuotannontekijöiden osalta otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat mitättömän pienen osuuden kaikista tuotantokustannuksista tutkimusajanjaksolla. Koska näiden raaka-aineiden osalta käytetyllä arvolla ei ollut – käytetystä lähteestä riippumatta – tuntuvaa vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin, komissio päätti sisällyttää nämä tuotannontekijät kulutushyödykkeisiin (ks. 239 kappale).

| (236) | Merirahti- ja vakuutuskustannusten arvon määrittämiseen komissio käytti OECD:n ITIC-tietokantaa. Komissio sovelsi CIF/FOB-kerrointa kuhunkin yksittäiseen tuotannontekijäyhdistelmään HS-koodin nelinumerotasolla määritettynä, tarkimmalla mahdollisella tasolla ja alkuperämaan mukaan. Huomioon otettiin tietokannassa vuodelta 2016 (viimeisimmältä saatavilla olevalta vuodelta) raportoidut arvot. Jos jonkin alkuperämaan osalta ei ollut saatavilla kerrointa, komissio käytti kyseiselle tuotannontekijälle määritettyä keskimääräistä kerrointa. |
| --- | --- |

(236)

Merirahti- ja vakuutuskustannusten arvon määrittämiseen komissio käytti OECD:n ITIC-tietokantaa. Komissio sovelsi CIF/FOB-kerrointa kuhunkin yksittäiseen tuotannontekijäyhdistelmään HS-koodin nelinumerotasolla määritettynä, tarkimmalla mahdollisella tasolla ja alkuperämaan mukaan. Huomioon otettiin tietokannassa vuodelta 2016 (viimeisimmältä saatavilla olevalta vuodelta) raportoidut arvot. Jos jonkin alkuperämaan osalta ei ollut saatavilla kerrointa, komissio käytti kyseiselle tuotannontekijälle määritettyä keskimääräistä kerrointa.

| (237) | Komissio totesi tuontitulleista, että Meksikoon tuotiin asiaan liittyviä raaka-aineita yli 50 maasta, joihin sovellettiin erilaisia tuontitulleja. Komissio lisäsi CIF-arvoon kaikkien sellaisten raaka-aineiden tuonnissa kannetut tuontitullit, joita käsiteltiin yksilöllisinä tuotannontekijöinä, ottaen huomioon niiden alkuperämaan. |
| --- | --- |

(237)

Komissio totesi tuontitulleista, että Meksikoon tuotiin asiaan liittyviä raaka-aineita yli 50 maasta, joihin sovellettiin erilaisia tuontitulleja. Komissio lisäsi CIF-arvoon kaikkien sellaisten raaka-aineiden tuonnissa kannetut tuontitullit, joita käsiteltiin yksilöllisinä tuotannontekijöinä, ottaen huomioon niiden alkuperämaan.

| (238) | Komissio ilmaisi kullekin otokseen valitulle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle raaka-aineiden ostoista aiheutuneet kotimaan kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että tässä tutkimuksessa vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kotimaan kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kustannuksista edustavan maan tehtaalle toimitettuna. |
| --- | --- |

(238)

Komissio ilmaisi kullekin otokseen valitulle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle raaka-aineiden ostoista aiheutuneet kotimaan kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että tässä tutkimuksessa vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kotimaan kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kustannuksista edustavan maan tehtaalle toimitettuna.

Kulutushyödykkeet

Kulutushyödykkeet

| (239) | Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittivat käyttävänsä noin 120:tä eri raaka-ainetta ja energiatyyppiä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että suurin osa näistä tuotannontekijöistä edusti mitättömän pientä osuutta kaikista tuotantokustannuksista, myös tuotelajikohtaisesti. Komissio ryhmitteli nämä tuotannontekijät kulutushyödykkeisiin. Otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset ilmaistiin prosenttiosuutena suorien raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista, ja näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin suorien raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(239)

Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittivat käyttävänsä noin 120:tä eri raaka-ainetta ja energiatyyppiä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että suurin osa näistä tuotannontekijöistä edusti mitättömän pientä osuutta kaikista tuotantokustannuksista, myös tuotelajikohtaisesti. Komissio ryhmitteli nämä tuotannontekijät kulutushyödykkeisiin. Otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset ilmaistiin prosenttiosuutena suorien raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista, ja näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin suorien raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin.

Työvoima

Työvoima

| (240) | ILOSTAT (102) julkaisee tietoja kuukausipalkoista ja keskimääräisistä viikkotyötunneista eri toimialoilla muun muassa Meksikossa. Komissio käytti vuoden 2019 tietoja määrittääkseen keskimääräisen tuntipalkan valmistussektorilla. Kaikkien työvoimakustannusten määrittämisessä komissio käytti OECD:n julkaisemia tietoja (Taxing Wages 2020) (103), jotka kattoivat vuoden 2019. Valmistussektorin tuntipalkkaan komissio lisäsi työnantajan sairaus-, äitiys-, sosiaali-, tapaturma-, eläke-, irtisanomis- ja vanhuusvakuutusmaksut sekä maksut asuntorahastoon. |
| --- | --- |

(240)

ILOSTAT (102) julkaisee tietoja kuukausipalkoista ja keskimääräisistä viikkotyötunneista eri toimialoilla muun muassa Meksikossa. Komissio käytti vuoden 2019 tietoja määrittääkseen keskimääräisen tuntipalkan valmistussektorilla. Kaikkien työvoimakustannusten määrittämisessä komissio käytti OECD:n julkaisemia tietoja (Taxing Wages 2020) (103), jotka kattoivat vuoden 2019. Valmistussektorin tuntipalkkaan komissio lisäsi työnantajan sairaus-, äitiys-, sosiaali-, tapaturma-, eläke-, irtisanomis- ja vanhuusvakuutusmaksut sekä maksut asuntorahastoon.

102

103

Sähkö

Sähkö

| (241) | Kuten 182 kappaleessa selitetään, komissio ei löytänyt mitään näyttöä siitä, että valtion puuttuminen toimintaan olisi vääristänyt sähkön hintaa Meksikossa. Sen vuoksi sähkön vääristymättömät kustannukset perustuivat Meksikon tietoihin. |
| --- | --- |

(241)

Kuten 182 kappaleessa selitetään, komissio ei löytänyt mitään näyttöä siitä, että valtion puuttuminen toimintaan olisi vääristänyt sähkön hintaa Meksikossa. Sen vuoksi sähkön vääristymättömät kustannukset perustuivat Meksikon tietoihin.

| (242) | Komissio ilmoitti toisessa muistiossa osapuolille, että se aikoi käyttää teollisiin käyttäjiin sovellettavia sähkötariffeja, jotka CFE julkaisee (104). CFE julkaisee eri tyyppisiin yritys- ja teollisuuskäyttäjiin sovellettavat sähkötariffit kuukausittain ja kuntakohtaisesti. Kun otetaan huomioon suuri tietomäärä, joka olisi käsiteltävä, sekä sähkön mitättömän vähäinen osuus tuotantokustannuksista (noin 1 prosentti), komissio päätti käyttää sähkön keskimääräistä hintaa Meksikossa, sellaisena kuin se on määritettynä Maailmanpankin Doing Business -kyselyssä vuosina 2019 ja 2020 (105). |
| --- | --- |

(242)

Komissio ilmoitti toisessa muistiossa osapuolille, että se aikoi käyttää teollisiin käyttäjiin sovellettavia sähkötariffeja, jotka CFE julkaisee (104). CFE julkaisee eri tyyppisiin yritys- ja teollisuuskäyttäjiin sovellettavat sähkötariffit kuukausittain ja kuntakohtaisesti. Kun otetaan huomioon suuri tietomäärä, joka olisi käsiteltävä, sekä sähkön mitättömän vähäinen osuus tuotantokustannuksista (noin 1 prosentti), komissio päätti käyttää sähkön keskimääräistä hintaa Meksikossa, sellaisena kuin se on määritettynä Maailmanpankin Doing Business -kyselyssä vuosina 2019 ja 2020 (105).

104

105

| (243) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan katsoivat, että Doing Business -kysely ei ollut asianmukainen vääristymättömien sähkökustannusten lähde ja että komission olisi pitänyt käyttää sen sijaan CFE:n teollisuudelta veloittamia tariffeja ”Industrial Demand in Transmission” ja ”Industrial Demand in Sub-transmission”. Yritykset toivat erityisesti esiin, että Doing Businessin käyttämässä menetelmässä ei tullut esiin, missä olosuhteissa tuulivoimalatornien tuottajat käyttävät sähköä. Doing Businessin laskemaa tariffia sovellettiin varastoon, joka sijaitsee maan suurimmassa yrityskaupungissa, joka liitetään verkkoon ensimmäistä kertaa, joka toimiin kahdeksan tuntia päivässä pinta-alaltaan noin 2 200 m2:n tilassa (rakennus ja maa) ja jonka kuukausittainen kulutus on paljon pienempi kuin kiinalaisten tuulivoimalatornien tuottajien. Chengxi Shipyardin mukaan tuulivoimalatornien tuottajat puolestaan sijaitsevat usein kaupungin ulkopuolisilla teollisuusalueilla, niillä on suuret tuotantotilat ja toiminta on käynnissä jatkuvasti. Suzhou Titan toimitti lisäksi vääristymättömistä sähkökustannuksista laskelmat, jotka perustuivat CFE:n veloittamaan kahteen tariffiin (”Industrial Demand in Transmission” ja ”Industrial Demand in Sub-transmission”) niissä kunnissa, joissa meksikolaiset tuulivoimalatornien tuottajat sijaitsivat. |
| --- | --- |

(243)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan katsoivat, että Doing Business -kysely ei ollut asianmukainen vääristymättömien sähkökustannusten lähde ja että komission olisi pitänyt käyttää sen sijaan CFE:n teollisuudelta veloittamia tariffeja ”Industrial Demand in Transmission” ja ”Industrial Demand in Sub-transmission”. Yritykset toivat erityisesti esiin, että Doing Businessin käyttämässä menetelmässä ei tullut esiin, missä olosuhteissa tuulivoimalatornien tuottajat käyttävät sähköä. Doing Businessin laskemaa tariffia sovellettiin varastoon, joka sijaitsee maan suurimmassa yrityskaupungissa, joka liitetään verkkoon ensimmäistä kertaa, joka toimiin kahdeksan tuntia päivässä pinta-alaltaan noin 2 200 m2:n tilassa (rakennus ja maa) ja jonka kuukausittainen kulutus on paljon pienempi kuin kiinalaisten tuulivoimalatornien tuottajien. Chengxi Shipyardin mukaan tuulivoimalatornien tuottajat puolestaan sijaitsevat usein kaupungin ulkopuolisilla teollisuusalueilla, niillä on suuret tuotantotilat ja toiminta on käynnissä jatkuvasti. Suzhou Titan toimitti lisäksi vääristymättömistä sähkökustannuksista laskelmat, jotka perustuivat CFE:n veloittamaan kahteen tariffiin (”Industrial Demand in Transmission” ja ”Industrial Demand in Sub-transmission”) niissä kunnissa, joissa meksikolaiset tuulivoimalatornien tuottajat sijaitsivat.

2

| (244) | Komissio toteaa, että CFE käyttää 13:a eri tariffia teollisuusasiakkailleen. Jotkin näistä tariffeista voidaan jättää helposti huomiotta, kuten maanviljelyn tai vesiviljelyn alalla toimivien yritysten tariffit, mutta monet muut on edelleen otettava huomioon. Komissio totesi, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet mitään näyttöä, jonka perusteella voitaisiin määrittää, mitä tariffia olisi pitänyt käyttää. Doing Businessin julkaisemaa vertailuarvoa sovellettiin teolliseen malliasiakkaaseen. Sen vuoksi komissio piti vertailuarvoa kohtuullisena, vaikka Doing Businessin käyttämä malliyritys ei toiminut täysin samoissa olosuhteissa kuin kiinalaiset tuulivoimalatornien tuottajat. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(244)

Komissio toteaa, että CFE käyttää 13:a eri tariffia teollisuusasiakkailleen. Jotkin näistä tariffeista voidaan jättää helposti huomiotta, kuten maanviljelyn tai vesiviljelyn alalla toimivien yritysten tariffit, mutta monet muut on edelleen otettava huomioon. Komissio totesi, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet mitään näyttöä, jonka perusteella voitaisiin määrittää, mitä tariffia olisi pitänyt käyttää. Doing Businessin julkaisemaa vertailuarvoa sovellettiin teolliseen malliasiakkaaseen. Sen vuoksi komissio piti vertailuarvoa kohtuullisena, vaikka Doing Businessin käyttämä malliyritys ei toiminut täysin samoissa olosuhteissa kuin kiinalaiset tuulivoimalatornien tuottajat. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

Maakaasu

Maakaasu

| (245) | Maakaasun hinta Meksikossa tutkimusajanjaksolla oli saatavilla energia-alan sääntelyviranomaisen CRE:n verkossa ylläpitämästä tilastotietokannasta (106). Komissio käytti hintoja, jotka oli ilmoitettu kaikilta tutkimusajanjakson kattamilta kuukausilta. Hinnat ilmoitettiin gigajoulea kohti. Sen vuoksi ne oli muunnettava kuutiometreiksi. Muuntosuhteen määrittämiseksi komissio käytti kanadalaisen maakaasun jakelijan Forbis BC:n verkossa julkaisemia tietoja (107). |
| --- | --- |

(245)

Maakaasun hinta Meksikossa tutkimusajanjaksolla oli saatavilla energia-alan sääntelyviranomaisen CRE:n verkossa ylläpitämästä tilastotietokannasta (106). Komissio käytti hintoja, jotka oli ilmoitettu kaikilta tutkimusajanjakson kattamilta kuukausilta. Hinnat ilmoitettiin gigajoulea kohti. Sen vuoksi ne oli muunnettava kuutiometreiksi. Muuntosuhteen määrittämiseksi komissio käytti kanadalaisen maakaasun jakelijan Forbis BC:n verkossa julkaisemia tietoja (107).

106

107

3.2.3.2   Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto

Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto

| (246) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin. |
| --- | --- |

(246)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

| (247) | Tuotannolliset yleiskulut määritettiin yksilöllisesti kullekin otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Yritysten ilmoittamat tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(247)

Tuotannolliset yleiskulut määritettiin yksilöllisesti kullekin otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Yritysten ilmoittamat tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

| (248) | Vääristymättömien ja kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämisessä komissio käytti kahden meksikolaisen tuulivoimalatornien tuottajan rahoitustietoja. Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V.:n osalta komissio käytti vuoden 2019 konsolidoituun vuosikertomukseen sisältyviä tilinpäätöksiä ja erityisesti EEG-segmentin ilmoittamia tietoja. (108) Speco Wind Power, S.A. de C.V.:n osalta komissio käytti vuoden 2019 taloudellisia tietoja, jotka olivat saatavilla D&B:n Global Financials -julkaisussa. (109) |
| --- | --- |

(248)

Vääristymättömien ja kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämisessä komissio käytti kahden meksikolaisen tuulivoimalatornien tuottajan rahoitustietoja. Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V.:n osalta komissio käytti vuoden 2019 konsolidoituun vuosikertomukseen sisältyviä tilinpäätöksiä ja erityisesti EEG-segmentin ilmoittamia tietoja. (108) Speco Wind Power, S.A. de C.V.:n osalta komissio käytti vuoden 2019 taloudellisia tietoja, jotka olivat saatavilla D&B:n Global Financials -julkaisussa. (109)

108

109

| (249) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard väitti, että komission ei olisi pitänyt jättää myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia huomiotta, koska ei todistettu, että ne olivat vääristyneet. Lisäksi yritys väitti, että jos Arcosan tilinpäätöstietoja kuitenkin käytetään, kustannuserien ja voittojen arvoja olisi vähennettävä 75 prosenttiin, koska se on tuulivoimalatorneja ja yleishyödyllisten laitosten rakenteita valmistavan alasegmentin osuus EEG-ryhmän tuloista. |
| --- | --- |

(249)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard väitti, että komission ei olisi pitänyt jättää myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia huomiotta, koska ei todistettu, että ne olivat vääristyneet. Lisäksi yritys väitti, että jos Arcosan tilinpäätöstietoja kuitenkin käytetään, kustannuserien ja voittojen arvoja olisi vähennettävä 75 prosenttiin, koska se on tuulivoimalatorneja ja yleishyödyllisten laitosten rakenteita valmistavan alasegmentin osuus EEG-ryhmän tuloista.

| (250) | Komissio esitti 88 kappaleessa merkittävien vääristymien esiintymistä koskevia päätelmiä, joiden perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan käyttäminen on asianmukaista. Päätelmät koskivat tuulivoimalatornien tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden lisäksi tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ja laaja-alaisia näkökohtia, jotka ovat yhteisiä Kiinan talouden kaikille sektoreille. Sen vuoksi komissio piti asianmukaisena korvata otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voiton vääristymättömillä vertailuarvoilla. Lisäksi komissio huomautti, että Arcosan taloudellisten tietojen oikaiseminen tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta lähimpänä olevan alasegmentin tuottamien voittojen tasolle oli mahdotonta, koska Arcosan taloudellisista tiedoista saatiin tietoja vain tuulivoimalatorneja ja yleishyödyllisten laitosten rakenteita valmistavan EEG-ryhmän alasegmentin tuloista muttei myytyjen tavaroiden kustannuksista ja muista välillisistä kustannuksista, jotka ovat myynti-, yleis- ja hallintokustannusten perustana. Tämän vuoksi Chengxi Shipyardin väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(250)

Komissio esitti 88 kappaleessa merkittävien vääristymien esiintymistä koskevia päätelmiä, joiden perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan käyttäminen on asianmukaista. Päätelmät koskivat tuulivoimalatornien tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden lisäksi tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ja laaja-alaisia näkökohtia, jotka ovat yhteisiä Kiinan talouden kaikille sektoreille. Sen vuoksi komissio piti asianmukaisena korvata otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voiton vääristymättömillä vertailuarvoilla. Lisäksi komissio huomautti, että Arcosan taloudellisten tietojen oikaiseminen tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta lähimpänä olevan alasegmentin tuottamien voittojen tasolle oli mahdotonta, koska Arcosan taloudellisista tiedoista saatiin tietoja vain tuulivoimalatorneja ja yleishyödyllisten laitosten rakenteita valmistavan EEG-ryhmän alasegmentin tuloista muttei myytyjen tavaroiden kustannuksista ja muista välillisistä kustannuksista, jotka ovat myynti-, yleis- ja hallintokustannusten perustana. Tämän vuoksi Chengxi Shipyardin väitteet hylättiin.

| (251) | Chengxi Shipyard väitti vielä, että oman kirjanpitokäytäntönsä mukaisesti se sisällytti tuotannollisiin yleiskuluihin tiettyjä kustannuseriä, joiden pitäisi itse asiassa kuulua myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin. Yritys toimitti luettelon näistä kustannuseristä ja pyysi komissiota jättämään ne pois ilmoitetuista tuotannollisista yleiskuluista, jotta vältetään niiden huomioon ottaminen kahteen kertaan, koska ne sisältyivät väitetysti myynti-, yleis- ja hallintokustannusten vertailuarvoon. |
| --- | --- |

(251)

Chengxi Shipyard väitti vielä, että oman kirjanpitokäytäntönsä mukaisesti se sisällytti tuotannollisiin yleiskuluihin tiettyjä kustannuseriä, joiden pitäisi itse asiassa kuulua myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin. Yritys toimitti luettelon näistä kustannuseristä ja pyysi komissiota jättämään ne pois ilmoitetuista tuotannollisista yleiskuluista, jotta vältetään niiden huomioon ottaminen kahteen kertaan, koska ne sisältyivät väitetysti myynti-, yleis- ja hallintokustannusten vertailuarvoon.

| (252) | Komissio huomauttaa, että yritys itse ilmoitti kyseiset kustannuserät tuotannollisina yleiskuluina koko tutkimuksen ajan (alkuperäisessä kyselyvastauksessaan, vastauksessa puutteista ilmoittavaan kirjeeseen sekä tarkistetuissa tiedoissa, jotka toimitettiin etätarkastuksen aikana). Se pyysi tiettyjen kustannuserien jättämistä pois tuotannollisista yleiskuluista ja niiden sisällyttämistä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin vasta lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan. Lisäksi yritys ilmoitti kyselyvastauksen osana toimitetuissa voittoja ja tappioita koskevissa tiedoissa (110) erikseen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka koostuivat eri kustannuseristä kuin ne, jotka sisältyvät sen tuotannollisiin yleiskuluihin. Mikä tärkeintä, yrityksen koko tutkimuksen ajan ilmoittama kustannusten jakaminen tuotannollisiin yleiskuluihin ja myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin perustui sen liikekirjanpitoon, jossa kyseiset kustannuserät kirjattiin tuotannollisten yleiskulujen tileille. Sen vuoksi komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(252)

Komissio huomauttaa, että yritys itse ilmoitti kyseiset kustannuserät tuotannollisina yleiskuluina koko tutkimuksen ajan (alkuperäisessä kyselyvastauksessaan, vastauksessa puutteista ilmoittavaan kirjeeseen sekä tarkistetuissa tiedoissa, jotka toimitettiin etätarkastuksen aikana). Se pyysi tiettyjen kustannuserien jättämistä pois tuotannollisista yleiskuluista ja niiden sisällyttämistä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin vasta lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan. Lisäksi yritys ilmoitti kyselyvastauksen osana toimitetuissa voittoja ja tappioita koskevissa tiedoissa (110) erikseen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka koostuivat eri kustannuseristä kuin ne, jotka sisältyvät sen tuotannollisiin yleiskuluihin. Mikä tärkeintä, yrityksen koko tutkimuksen ajan ilmoittama kustannusten jakaminen tuotannollisiin yleiskuluihin ja myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin perustui sen liikekirjanpitoon, jossa kyseiset kustannuserät kirjattiin tuotannollisten yleiskulujen tileille. Sen vuoksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

110

| (253) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan väitti, että komissio oli tulkinnut virheellisesti, koskivatko yksittäiset myynti-, yleis- ja hallintokustannusten erät Specon taloudellisissa tiedoissa tuloja vai menoja, minkä vuoksi myynti-, yleis- ja hallintokustannukset kasvoivat. Yrityksen mukaan myynti-, yleis- ja hallintokustannusten olisi pitänyt olla noin 15 miljoonaa Meksikon pesoa eikä 42 miljoonaa Meksikon pesoa (MXN), jonka komissio laski. |
| --- | --- |

(253)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan väitti, että komissio oli tulkinnut virheellisesti, koskivatko yksittäiset myynti-, yleis- ja hallintokustannusten erät Specon taloudellisissa tiedoissa tuloja vai menoja, minkä vuoksi myynti-, yleis- ja hallintokustannukset kasvoivat. Yrityksen mukaan myynti-, yleis- ja hallintokustannusten olisi pitänyt olla noin 15 miljoonaa Meksikon pesoa eikä 42 miljoonaa Meksikon pesoa (MXN), jonka komissio laski.

| (254) | Komissio tutki väitettä ja vahvisti, että myynti-, yleis- ja hallintokustannusten arvo oli laskettu oikein. Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten arvo on helppo ristiintarkistaa vertaamalla bruttovoittoa (noin 105 miljoonaa MXN) ja voittoa ennen veroja (noin 63 miljoonaa MXN). Niiden erotus (42 miljoonaa MXN eikä 15 miljoonaa MXN) edusti myynti-, yleis- ja hallintokustannusten arvoa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(254)

Komissio tutki väitettä ja vahvisti, että myynti-, yleis- ja hallintokustannusten arvo oli laskettu oikein. Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten arvo on helppo ristiintarkistaa vertaamalla bruttovoittoa (noin 105 miljoonaa MXN) ja voittoa ennen veroja (noin 63 miljoonaa MXN). Niiden erotus (42 miljoonaa MXN eikä 15 miljoonaa MXN) edusti myynti-, yleis- ja hallintokustannusten arvoa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

3.2.4   Laskelmat

Laskelmat

| (255) | Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(255)

Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (256) | Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Komissio sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia kunkin otokseen valitun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen. Komissio kertoi kulutuksen yksikkömäärät edustavan maan vääristymättömillä yksikkökustannuksilla (ks. 3.2.3 jakso). |
| --- | --- |

(256)

Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Komissio sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia kunkin otokseen valitun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen. Komissio kertoi kulutuksen yksikkömäärät edustavan maan vääristymättömillä yksikkökustannuksilla (ks. 3.2.3 jakso).

| (257) | Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio sovelsi niihin tuotannollisia yleiskuluja, myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa (ks. 246–248 kappale). |
| --- | --- |

(257)

Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio sovelsi niihin tuotannollisia yleiskuluja, myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa (ks. 246–248 kappale).

| (258) | Komissio lisäsi kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotannolliset yleiskulut, jotka olivat 3–10 prosenttia valmistuskustannuksista (ks. 247 kappale), vääristymättömiin valmistuskustannuksiin, jotta saatiin vääristymättömät tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(258)

Komissio lisäsi kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotannolliset yleiskulut, jotka olivat 3–10 prosenttia valmistuskustannuksista (ks. 247 kappale), vääristymättömiin valmistuskustannuksiin, jotta saatiin vääristymättömät tuotantokustannukset.

| (259) | Edellisessä kappaleessa kuvatulla tavalla määritettyihin tuotantokustannuksiin komissio sovelsi myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa, jotka perustuivat kahden Meksikossa toimivan tuulivoimalatornien tuottajan taloudellisiin tietoihin. Painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin olivat 13,6 prosenttia. Painotettu keskimääräinen voitto ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 10,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(259)

Edellisessä kappaleessa kuvatulla tavalla määritettyihin tuotantokustannuksiin komissio sovelsi myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa, jotka perustuivat kahden Meksikossa toimivan tuulivoimalatornien tuottajan taloudellisiin tietoihin. Painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin olivat 13,6 prosenttia. Painotettu keskimääräinen voitto ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 10,8 prosenttia.

| (260) | Lopuksi komissio vähensi tarvittaessa sivutuotteiden vääristymättömän arvon. Komissio kertoi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen yksikköä kohti syntyneiden sivutuotteiden määrät edustavassa maassa todetulla sivutuotteiden vääristymättömällä yksikköhinnalla (ks. 3.2.3 jakso). |
| --- | --- |

(260)

Lopuksi komissio vähensi tarvittaessa sivutuotteiden vääristymättömän arvon. Komissio kertoi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen yksikköä kohti syntyneiden sivutuotteiden määrät edustavassa maassa todetulla sivutuotteiden vääristymättömällä yksikköhinnalla (ks. 3.2.3 jakso).

| (261) | Tämän perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(261)

Tämän perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (262) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan katsoivat, että komission olisi pitänyt vähentää myytyjen sivutuotteiden (teräsromun) vääristymätön arvo valmistuskustannuksista eikä normaaliarvosta. Chengxi Shipyard väitti, että sen kirjanpitokäytännön mukaan romun myynnistä saadut tulot kuitataan valmistuskustannuksista. Suzhou Titan muistutti, että aiemmissa tutkimuksissa (111) komissio on vähentänyt sivutuotteiden vääristymättömän arvon valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(262)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard ja Suzhou Titan katsoivat, että komission olisi pitänyt vähentää myytyjen sivutuotteiden (teräsromun) vääristymätön arvo valmistuskustannuksista eikä normaaliarvosta. Chengxi Shipyard väitti, että sen kirjanpitokäytännön mukaan romun myynnistä saadut tulot kuitataan valmistuskustannuksista. Suzhou Titan muistutti, että aiemmissa tutkimuksissa (111) komissio on vähentänyt sivutuotteiden vääristymättömän arvon valmistuskustannuksista.

111

| (263) | Chengxi Shipyardin väitteen osalta komissio huomauttaa, että yritys kohdensi kustannuslaskennassaan teräsromun myynnistä saadut tulot kuhunkin hankkeeseen. Teräsromun myynnistä saatuja tuloja ei kuitenkaan kirjattu sen liikekirjanpidossa toimintatuloiksi eivätkä ne alentaneet valmistuskustannusten arvoa. Päinvastoin, tulot kirjattiin kohtaan ”Muut toimintatulot”. |
| --- | --- |

(263)

Chengxi Shipyardin väitteen osalta komissio huomauttaa, että yritys kohdensi kustannuslaskennassaan teräsromun myynnistä saadut tulot kuhunkin hankkeeseen. Teräsromun myynnistä saatuja tuloja ei kuitenkaan kirjattu sen liikekirjanpidossa toimintatuloiksi eivätkä ne alentaneet valmistuskustannusten arvoa. Päinvastoin, tulot kirjattiin kohtaan ”Muut toimintatulot”.

| (264) | Komissio huomauttaa Suzhou Titanin väitteestä, että sen esiin ottamassa aiemmassa tutkimuksessa sivutuote käytettiin uudelleen tuottajan omassa tuotannossa, kun taas tässä tapauksessa teräsromu myytiin. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa teräsromun vertailuarvo tarkoitti vääristymätöntä myyntihintaa, joka luonnollisesti kattaa valmistuskustannusten lisäksi myös tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton. |
| --- | --- |

(264)

Komissio huomauttaa Suzhou Titanin väitteestä, että sen esiin ottamassa aiemmassa tutkimuksessa sivutuote käytettiin uudelleen tuottajan omassa tuotannossa, kun taas tässä tapauksessa teräsromu myytiin. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa teräsromun vertailuarvo tarkoitti vääristymätöntä myyntihintaa, joka luonnollisesti kattaa valmistuskustannusten lisäksi myös tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton.

| (265) | Tämän vuoksi komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin ja Suzhou Titanin 262 kappaleessa esittämät väitteet. |
| --- | --- |

(265)

Tämän vuoksi komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin ja Suzhou Titanin 262 kappaleessa esittämät väitteet.

| (266) | Niiden huomautusten lisäksi, jotka koskivat menetelmää, jolla otetaan huomioon sivutuotteiden vaikutus normaaliarvoon, Chengxi Shipyard toi esiin, että komissio jätti vähentämättä sivutuotteet yrityksen normaaliarvoa koskevissa laskelmissa. |
| --- | --- |

(266)

Niiden huomautusten lisäksi, jotka koskivat menetelmää, jolla otetaan huomioon sivutuotteiden vaikutus normaaliarvoon, Chengxi Shipyard toi esiin, että komissio jätti vähentämättä sivutuotteet yrityksen normaaliarvoa koskevissa laskelmissa.

| (267) | Komissio tarkasteli väitettä ja vahvisti, että laskuvirheen vuoksi sivutuotteiden vääristymätöntä arvoa ei tosiaan ollut vähennetty normaaliarvosta. Komissio korjasi virheen ja otti muutokset huomioon myös muiden yhteistyössä toimineiden yritysten polkumyyntimarginaalia ja jäännöspolkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa. Komissio lähetti yritykselle täydentävät lopulliset päätelmät ja antoi sille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Yrityksellä ei ollut muita huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(267)

Komissio tarkasteli väitettä ja vahvisti, että laskuvirheen vuoksi sivutuotteiden vääristymätöntä arvoa ei tosiaan ollut vähennetty normaaliarvosta. Komissio korjasi virheen ja otti muutokset huomioon myös muiden yhteistyössä toimineiden yritysten polkumyyntimarginaalia ja jäännöspolkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa. Komissio lähetti yritykselle täydentävät lopulliset päätelmät ja antoi sille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Yrityksellä ei ollut muita huomautuksia asiasta.

| (268) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard totesi, että komission ei olisi pitänyt siirtää laskennalliseen normaaliarvoon kulutushyödykkeiden kustannuksia ja tuotannollisia yleiskuluja prosentteina valmistuskustannuksista. Yrityksen mukaan nämä kaksi kustannusluokkaa eivät liittyneet muiden tuotantopanosmateriaalien arvoon. Sen sijaan komission olisi pitänyt yksilöidä soveltuva vertailuarvo edustavassa maassa. |
| --- | --- |

(268)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard totesi, että komission ei olisi pitänyt siirtää laskennalliseen normaaliarvoon kulutushyödykkeiden kustannuksia ja tuotannollisia yleiskuluja prosentteina valmistuskustannuksista. Yrityksen mukaan nämä kaksi kustannusluokkaa eivät liittyneet muiden tuotantopanosmateriaalien arvoon. Sen sijaan komission olisi pitänyt yksilöidä soveltuva vertailuarvo edustavassa maassa.

| (269) | Komissio selvensi, että kuvattua menetelmää sovellettiin, koska edustavassa maassa saatavilla olevat taloudelliset tiedot eivät sisältäneet tietoja tuotannollisista yleiskuluista. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin tästä seikasta kahdella muistiolla, jotka koskivat normaaliarvon määrittämiseen käytettäviä lähteitä. Yrityksellä oli siten runsaasti mahdollisuuksia ehdottaa soveltuvaa vertailuarvoa, jolla voitaisiin korvata vääristyneet tuotannolliset yleiskulut. |
| --- | --- |

(269)

Komissio selvensi, että kuvattua menetelmää sovellettiin, koska edustavassa maassa saatavilla olevat taloudelliset tiedot eivät sisältäneet tietoja tuotannollisista yleiskuluista. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin tästä seikasta kahdella muistiolla, jotka koskivat normaaliarvon määrittämiseen käytettäviä lähteitä. Yrityksellä oli siten runsaasti mahdollisuuksia ehdottaa soveltuvaa vertailuarvoa, jolla voitaisiin korvata vääristyneet tuotannolliset yleiskulut.

| (270) | Kulutushyödykkeiden osata komissio huomautti, että niiden kustannukset ilmaistiin itse asiassa prosentteina suorien raaka-aineiden kustannuksista eikä prosentteina valmistuskustannuksista. Komissio päätti soveltaa tätä menetelmää, koska kulutushyödykkeillä oli vähäinen vaikutus kaikkiin tuotantokustannuksiin ja tuotelajia kohti ja koska jotkin otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat eivät kyenneet ilmoittamaan tiettyjen tuotannontekijöiden kulutusta standardoituina mittayksikköinä. Sen sijaan ilmoitettiin yksikköjä, kuten sarja tai pullot, jotka eivät olleet yhteensopivia tuontitilastoissa käytettyjen yksikköjen kanssa. Yleisesti ottaen yritykset pyrkivät muuntamaan tärkeimpien tuotannontekijöiden kulutuksen standardiyksiköiksi (useimmiten kilogrammoiksi), mutta puutetta ei voitu eliminoida kaikkien tuotannontekijöiden osalta. Tämän vuoksi komissio ei kyennyt löytämään soveltuvaa vertailuarvoa edustavasta maasta, ja kulutushyödykkeiden kustannukset oli otettava huomioon normaaliarvossa prosentteina suorien raaka-aineiden vääristymättömistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(270)

Kulutushyödykkeiden osata komissio huomautti, että niiden kustannukset ilmaistiin itse asiassa prosentteina suorien raaka-aineiden kustannuksista eikä prosentteina valmistuskustannuksista. Komissio päätti soveltaa tätä menetelmää, koska kulutushyödykkeillä oli vähäinen vaikutus kaikkiin tuotantokustannuksiin ja tuotelajia kohti ja koska jotkin otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat eivät kyenneet ilmoittamaan tiettyjen tuotannontekijöiden kulutusta standardoituina mittayksikköinä. Sen sijaan ilmoitettiin yksikköjä, kuten sarja tai pullot, jotka eivät olleet yhteensopivia tuontitilastoissa käytettyjen yksikköjen kanssa. Yleisesti ottaen yritykset pyrkivät muuntamaan tärkeimpien tuotannontekijöiden kulutuksen standardiyksiköiksi (useimmiten kilogrammoiksi), mutta puutetta ei voitu eliminoida kaikkien tuotannontekijöiden osalta. Tämän vuoksi komissio ei kyennyt löytämään soveltuvaa vertailuarvoa edustavasta maasta, ja kulutushyödykkeiden kustannukset oli otettava huomioon normaaliarvossa prosentteina suorien raaka-aineiden vääristymättömistä kustannuksista.

| (271) | Komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin 268 kappaleessa esittämät väitteet 269 ja 270 kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(271)

Komissio hylkäsi Chengxi Shipyardin 268 kappaleessa esittämät väitteet 269 ja 270 kappaleessa esitetyistä syistä.

| (272) | Chengxi Shipyard väitti myös, että komission käyttämä menetelmä, jossa se lisäsi kotimaan kuljetuskustannukset tuotannontekijöiden vääristymättömiin kustannuksiin, oli virheellinen. Sen sijaan, että komissio kasvatti vääristymättömiä kustannuksia soveltamalla yrityksen tietojen perusteella määritettyä yhtä prosenttiosuutta, sen olisi pitänyt laskea yksittäiset kuljetuskustannukset kunkin tuotannontekijän osalta. Yritys väitti, että yksikkökohtaiset kuljetuskustannukset liittyivät enemmänkin materiaalin painoon kuin arvoon. Näin ollen yhden prosenttiosuuden käyttäminen kasvatti arvokkaampien tuotannontekijöiden kuljetuskustannuksia. |
| --- | --- |

(272)

Chengxi Shipyard väitti myös, että komission käyttämä menetelmä, jossa se lisäsi kotimaan kuljetuskustannukset tuotannontekijöiden vääristymättömiin kustannuksiin, oli virheellinen. Sen sijaan, että komissio kasvatti vääristymättömiä kustannuksia soveltamalla yrityksen tietojen perusteella määritettyä yhtä prosenttiosuutta, sen olisi pitänyt laskea yksittäiset kuljetuskustannukset kunkin tuotannontekijän osalta. Yritys väitti, että yksikkökohtaiset kuljetuskustannukset liittyivät enemmänkin materiaalin painoon kuin arvoon. Näin ollen yhden prosenttiosuuden käyttäminen kasvatti arvokkaampien tuotannontekijöiden kuljetuskustannuksia.

| (273) | Komissio muistuttaa, että vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittamaan kuhunkin tuotannontekijään liittyvät tosiasialliset tai arvioidut kuljetuskustannukset. Yritys ei kuitenkaan toimittanut pyydettyjä tietoja. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(273)

Komissio muistuttaa, että vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittamaan kuhunkin tuotannontekijään liittyvät tosiasialliset tai arvioidut kuljetuskustannukset. Yritys ei kuitenkaan toimittanut pyydettyjä tietoja. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

3.3   Vientihinta

Vientihinta

| (274) | Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että vientihintaa koskevat tietolähteet olivat epäilyttäviä etenkin, koska valituksessa käytetty kolmiosaisen tuulivoimalatornin hinta oli korkeampi kuin neliosaisen tornin. |
| --- | --- |

(274)

Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että vientihintaa koskevat tietolähteet olivat epäilyttäviä etenkin, koska valituksessa käytetty kolmiosaisen tuulivoimalatornin hinta oli korkeampi kuin neliosaisen tornin.

| (275) | Komissio huomauttaa, että tässä tapauksessa valituksen tekijä ei kyennyt käyttämään virallisia tuontitilastoja määrittääkseen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnan. Tutkimuksen kohteena oleva tuote kuuluu ensinnäkin CN-koodeihin, jotka kattavat monenlaisia tuotteita. Toiseksi tuontitilastoissa kirjataan määrät kilogrammoina. Sen vuoksi eri tyyppisten tornien (osien lukumäärän mukaan) tuontihintaa ei kyetty määrittämään. Kuten valituksessa selitetään (112), valituksen tekijä toimitti unionin tuottajien antamat valaehtoiset vakuutukset riittävänä näyttönä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamista voittaneista hinnoista tarjouskilpailuissa, joihin unionin tuottajat osallistuivat mutta jotka ne hävisivät. Kun otetaan huomioon tämän tapauksen olosuhteet ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen erityisluonne, komissio piti valaehtoisia vakuutuksia riittävän luotettavana tietojen lähteenä. Se, että kolmiosaisen tuulivoimalatornin hinta oli korkeampi kuin neliosaisen tornin, saattaa johtua valituksen tekijän käyttämästä tietolähteestä. CCCME ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, että tällainen tilanne olisi mahdoton, varsinkin kun tuotantokustannuksiin ja myyntihintaan vaikuttavat osien lukumäärän lisäksi myös niiden mitat (halkaisija, pituus ja paksuus). Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(275)

Komissio huomauttaa, että tässä tapauksessa valituksen tekijä ei kyennyt käyttämään virallisia tuontitilastoja määrittääkseen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnan. Tutkimuksen kohteena oleva tuote kuuluu ensinnäkin CN-koodeihin, jotka kattavat monenlaisia tuotteita. Toiseksi tuontitilastoissa kirjataan määrät kilogrammoina. Sen vuoksi eri tyyppisten tornien (osien lukumäärän mukaan) tuontihintaa ei kyetty määrittämään. Kuten valituksessa selitetään (112), valituksen tekijä toimitti unionin tuottajien antamat valaehtoiset vakuutukset riittävänä näyttönä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamista voittaneista hinnoista tarjouskilpailuissa, joihin unionin tuottajat osallistuivat mutta jotka ne hävisivät. Kun otetaan huomioon tämän tapauksen olosuhteet ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen erityisluonne, komissio piti valaehtoisia vakuutuksia riittävän luotettavana tietojen lähteenä. Se, että kolmiosaisen tuulivoimalatornin hinta oli korkeampi kuin neliosaisen tornin, saattaa johtua valituksen tekijän käyttämästä tietolähteestä. CCCME ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, että tällainen tilanne olisi mahdoton, varsinkin kun tuotantokustannuksiin ja myyntihintaan vaikuttavat osien lukumäärän lisäksi myös niiden mitat (halkaisija, pituus ja paksuus). Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

112

| (276) | Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille. |
| --- | --- |

(276)

Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille.

| (277) | Tämän vuoksi vientihinnaksi määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(277)

Tämän vuoksi vientihinnaksi määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

3.4   Vertailu

Vertailu

| (278) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(278)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (279) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti käsittely- ja lastauskustannusten, asianomaisen maan kuljetuskustannusten ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi, ja tarvittaessa vientihintaa oikaistiin asiakkaan jalostuskorvaussopimuksen mukaisesti toimittamien tarvikkeiden arvon huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(279)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti käsittely- ja lastauskustannusten, asianomaisen maan kuljetuskustannusten ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi, ja tarvittaessa vientihintaa oikaistiin asiakkaan jalostuskorvaussopimuksen mukaisesti toimittamien tarvikkeiden arvon huomioon ottamiseksi.

| (280) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard totesi, että meksikolaisten tuulivoimalatornien tuottajien myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia koskevat tiedot eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia. Sen vuoksi normaaliarvoa koskevissa laskelmissa käytettyihin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin sisältyy yrityksen mukaan todennäköisesti menoja, joka olisi vähennettävä vientihinnasta vertailua varten. Tämän vuoksi yritys pyysi, että myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia koskevaa vertailuarvoa oikaistaan, jotta voidaan ottaa huomioon vientihinnasta vähennetyt menot. |
| --- | --- |

(280)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Chengxi Shipyard totesi, että meksikolaisten tuulivoimalatornien tuottajien myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia koskevat tiedot eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia. Sen vuoksi normaaliarvoa koskevissa laskelmissa käytettyihin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin sisältyy yrityksen mukaan todennäköisesti menoja, joka olisi vähennettävä vientihinnasta vertailua varten. Tämän vuoksi yritys pyysi, että myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia koskevaa vertailuarvoa oikaistaan, jotta voidaan ottaa huomioon vientihinnasta vähennetyt menot.

| (281) | Komissio katsoi, että yritys ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että vientihinnasta vertailua varten vähennetyt menot sisältyisivät kahden meksikolaisen tuulivoimalatornien tuottajan myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(281)

Komissio katsoi, että yritys ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että vientihinnasta vertailua varten vähennetyt menot sisältyisivät kahden meksikolaisen tuulivoimalatornien tuottajan myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (282) | Chengxi Shipyard väitti vielä, että normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi pitänyt tehdä kappaletta kohti eli tuulivoimalatornin osaa kohti eikä kilogrammaa kohti, kuten komissio teki. Yritys huomautti, että useimmat vahinkoindikaattorit ilmoitettiin kappaleina eikä painon mukaan. Lisäksi se väitti, että tuulivoimalatornin hinta kilogrammaa kohti antaa vääristyneen kuvan, koska kuhunkin osaan voi sisältyä erilaisia sisäosia, jotka vaikuttavat sen painoon mutta joita ei oteta huomioon tuulivoimalatornien hinnoittelussa. Lisäksi Chengxi Shipyard huomautti epäjohdonmukaisuuksista yksittäisten osien painossa, jotka on ilmoitettu taulukoissa EUSALUR (myynti unionissa etuyhteydettömille asiakkaille) ja COM PCN (tuotantokustannukset tuotelajia kohti). Yritys väitti, että epäjohdonmukaisuudet johtuvat komission etätarkastuksessa vaatimasta oikaisusta. |
| --- | --- |

(282)

Chengxi Shipyard väitti vielä, että normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi pitänyt tehdä kappaletta kohti eli tuulivoimalatornin osaa kohti eikä kilogrammaa kohti, kuten komissio teki. Yritys huomautti, että useimmat vahinkoindikaattorit ilmoitettiin kappaleina eikä painon mukaan. Lisäksi se väitti, että tuulivoimalatornin hinta kilogrammaa kohti antaa vääristyneen kuvan, koska kuhunkin osaan voi sisältyä erilaisia sisäosia, jotka vaikuttavat sen painoon mutta joita ei oteta huomioon tuulivoimalatornien hinnoittelussa. Lisäksi Chengxi Shipyard huomautti epäjohdonmukaisuuksista yksittäisten osien painossa, jotka on ilmoitettu taulukoissa EUSALUR (myynti unionissa etuyhteydettömille asiakkaille) ja COM PCN (tuotantokustannukset tuotelajia kohti). Yritys väitti, että epäjohdonmukaisuudet johtuvat komission etätarkastuksessa vaatimasta oikaisusta.

| (283) | Komissio katsoi, että vahinkoindikaattorit eivät liittyneet polkumyyntilaskelmiin. Yritys ei myöskään toimittanut mitään näyttöä väitteestä, jonka mukaan sisäosat eivät vaikuttaneet tuulivoimalatornien hintaan. Mitä tulee epäjohdonmukaisuuksiin yksittäisten tuotelajien (osien) painossa myyntiä ja tuotantokustannuksia koskevissa taulukoissa, komissio totesi etätarkastuksessa, että tiettyjä myyntilaskuissa lueteltuja osia ei ilmoitettu vastaavien myyntitapahtumien arvossa ja määrässä (painossa). Koska yritys vahvisti, että kyseiset osat toimitettiin lisävarusteina tiettyyn tuulivoimalatornin osaan ja sisältyivät ilmoitettuihin tuotantokustannuksiin, komissio pyysi yritystä sisällyttämään ne kyseisten myyntitapahtumien määrään ja arvoon, mihin yritys suostuikin. Yritys väitti, että tuotantokustannuksia koskevissa tiedoissa se linjasi painon myyntitaulukossa alun perin ilmoitettuun painoon. Tutkimuksen tässä vaiheessa ei ollut mahdollista todentaa, mikä paino tuotelajia (tuulivoimalatornin osaa) kohti oli oikea ja jota sen vuoksi olisi käytettävä laskelmissa. Sen vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet. |
| --- | --- |

(283)

Komissio katsoi, että vahinkoindikaattorit eivät liittyneet polkumyyntilaskelmiin. Yritys ei myöskään toimittanut mitään näyttöä väitteestä, jonka mukaan sisäosat eivät vaikuttaneet tuulivoimalatornien hintaan. Mitä tulee epäjohdonmukaisuuksiin yksittäisten tuotelajien (osien) painossa myyntiä ja tuotantokustannuksia koskevissa taulukoissa, komissio totesi etätarkastuksessa, että tiettyjä myyntilaskuissa lueteltuja osia ei ilmoitettu vastaavien myyntitapahtumien arvossa ja määrässä (painossa). Koska yritys vahvisti, että kyseiset osat toimitettiin lisävarusteina tiettyyn tuulivoimalatornin osaan ja sisältyivät ilmoitettuihin tuotantokustannuksiin, komissio pyysi yritystä sisällyttämään ne kyseisten myyntitapahtumien määrään ja arvoon, mihin yritys suostuikin. Yritys väitti, että tuotantokustannuksia koskevissa tiedoissa se linjasi painon myyntitaulukossa alun perin ilmoitettuun painoon. Tutkimuksen tässä vaiheessa ei ollut mahdollista todentaa, mikä paino tuotelajia (tuulivoimalatornin osaa) kohti oli oikea ja jota sen vuoksi olisi käytettävä laskelmissa. Sen vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet.

| (284) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan väitti, että komissio ei ottanut huomioon maalla ja merellä olevien tuulivoimalatornien eroja. Komissio päätti olla ulottamatta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä jäsenvaltioiden mannerjalustalle tai talousvyöhykkeen alueelle suuntautuvaan tuontiin, mutta yritys väitti, että merellä olevia torneja käytetään myös jonkin maan aluevesillä sijaitsevissa tuulipuistoissa. Sen vuoksi yritys väitti, että jos merellä käytettävät tuulivoimalatornit sisällytetään laskelmiin, merellä ja maalla käytettävien tuulivoimalatornien fyysisten ominaisuuksien erojen pitäisi näkyä vertailussa. |
| --- | --- |

(284)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan väitti, että komissio ei ottanut huomioon maalla ja merellä olevien tuulivoimalatornien eroja. Komissio päätti olla ulottamatta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä jäsenvaltioiden mannerjalustalle tai talousvyöhykkeen alueelle suuntautuvaan tuontiin, mutta yritys väitti, että merellä olevia torneja käytetään myös jonkin maan aluevesillä sijaitsevissa tuulipuistoissa. Sen vuoksi yritys väitti, että jos merellä käytettävät tuulivoimalatornit sisällytetään laskelmiin, merellä ja maalla käytettävien tuulivoimalatornien fyysisten ominaisuuksien erojen pitäisi näkyä vertailussa.

| (285) | Komissio huomautti, että Suzhou Titan ei vienyt eikä tuottanut merellä käytettäviä tuulivoimalatorneja. Yleisesti ottaen vain yksi kolmesta otokseen valitusta vientiä harjoittavasta tuottajasta tuotti ja vei unioniin joitakin osia merelle tarkoitettuja voimalaitoksia varten. Nämä sisältyivät polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin. Koska tuotelajien määritelmä oli erittäin yksityiskohtainen, maalla käytettävien tuulivoimalatornien osien kanssa ei ollut päällekkäisyyttä verrattaessa normaaliarvoa ja vientihintaa tuotelajeittain. Näin ollen komissio katsoi, että maalla ja merellä käytettävien tornien eroja ei jätetty huomiotta polkumyynnin määrittämisessä, ja hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(285)

Komissio huomautti, että Suzhou Titan ei vienyt eikä tuottanut merellä käytettäviä tuulivoimalatorneja. Yleisesti ottaen vain yksi kolmesta otokseen valitusta vientiä harjoittavasta tuottajasta tuotti ja vei unioniin joitakin osia merelle tarkoitettuja voimalaitoksia varten. Nämä sisältyivät polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin. Koska tuotelajien määritelmä oli erittäin yksityiskohtainen, maalla käytettävien tuulivoimalatornien osien kanssa ei ollut päällekkäisyyttä verrattaessa normaaliarvoa ja vientihintaa tuotelajeittain. Näin ollen komissio katsoi, että maalla ja merellä käytettävien tornien eroja ei jätetty huomiotta polkumyynnin määrittämisessä, ja hylkäsi väitteen.

3.5   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (286) | Komissio vertasi otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(286)

Komissio vertasi otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (287) | Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi marginaali vahvistettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella, eikä huomioon otettu perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitetuissa olosuhteissa vahvistettuja marginaaleja. |
| --- | --- |

(287)

Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi marginaali vahvistettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella, eikä huomioon otettu perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitetuissa olosuhteissa vahvistettuja marginaaleja.

| (288) | Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien lopullinen polkumyyntimarginaali on 81,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(288)

Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien lopullinen polkumyyntimarginaali on 81,9 prosenttia.

| (289) | Kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrä ilmaistuna osuutena Kiinata unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaistuonnista, joka mitattiin tornien lukumääränä ja vahvistettiin unionin tuotannonalan antaman arvion perusteella (ks. 308–313 kappale). |
| --- | --- |

(289)

Kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrä ilmaistuna osuutena Kiinata unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaistuonnista, joka mitattiin tornien lukumääränä ja vahvistettiin unionin tuotannonalan antaman arvion perusteella (ks. 308–313 kappale).

| (290) | Tässä tapauksessa yhteistyössä toimimisen aste on alhainen, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuonnin osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli noin 30 prosenttia. Tämän perusteella komissio piti aiheellisena, että jäännöspolkumyyntimarginaali asetetaan Chengxi Shipyardin eniten viemille tuotelajeille määritetyn painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin tasolle. Chengxi Shipyard on otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jonka yksilöllinen polkumyyntimarginaali on korkein. Näiden tuotelajien osuus on yli 50 prosenttia yrityksen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(290)

Tässä tapauksessa yhteistyössä toimimisen aste on alhainen, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuonnin osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli noin 30 prosenttia. Tämän perusteella komissio piti aiheellisena, että jäännöspolkumyyntimarginaali asetetaan Chengxi Shipyardin eniten viemille tuotelajeille määritetyn painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin tasolle. Chengxi Shipyard on otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jonka yksilöllinen polkumyyntimarginaali on korkein. Näiden tuotelajien osuus on yli 50 prosenttia yrityksen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla.

| (291) | Lopulliset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Lopullinen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Chengxi Shipyard | 126,8  % |
| Penglai Dajin | 49,7  % |
| Suzhou Titan | 60,7  % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 81,9  % |
| Kaikki muut yritykset | 143,2  % |

(291)

Lopulliset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Lopullinen polkumyyntimarginaali

Chengxi Shipyard

126,8  %

Penglai Dajin

49,7  %

Suzhou Titan

60,7  %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

81,9  %

Kaikki muut yritykset

143,2  %

| (292) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME väitti, että komission vahvistamat polkumyyntimarginaalit eivät olleet uskottavia. Järjestö toi erityisesti esiin, että esimerkiksi muille yhteistyössä toimineille yrityksille määritetyn polkumyyntimarginaalin osalta komission laskelmien perusteella kiinalaisten viejien normaaliarvon pitäisi olla noin 80 prosenttia korkeampi kuin niiden vientihinta tilanteessa, jossa Kiinan vientihinnat olivat suunnilleen samalla tasolla kuin unionin tuottajien tuotantokustannukset. CCCME päätyi tähän tulokseen vähentämällä tavoitevoiton (9,1 prosenttia) vahinkomarginaalista (11,2 prosenttia) ja väitti, että Kiinan vientihinta oli vain 2 prosenttia korkeampi kuin unionin tuottajien tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(292)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME väitti, että komission vahvistamat polkumyyntimarginaalit eivät olleet uskottavia. Järjestö toi erityisesti esiin, että esimerkiksi muille yhteistyössä toimineille yrityksille määritetyn polkumyyntimarginaalin osalta komission laskelmien perusteella kiinalaisten viejien normaaliarvon pitäisi olla noin 80 prosenttia korkeampi kuin niiden vientihinta tilanteessa, jossa Kiinan vientihinnat olivat suunnilleen samalla tasolla kuin unionin tuottajien tuotantokustannukset. CCCME päätyi tähän tulokseen vähentämällä tavoitevoiton (9,1 prosenttia) vahinkomarginaalista (11,2 prosenttia) ja väitti, että Kiinan vientihinta oli vain 2 prosenttia korkeampi kuin unionin tuottajien tuotantokustannukset.

| (293) | Komissio huomauttaa, että polkumyynti- ja vahinkomarginaalien erolla ei ole merkitystä arvioitaessa polkumyyntimarginaalia koskevien laskelmien uskottavuutta. Polkumyyntimarginaalit perustuivat yritysten toimittamiin tietoihin (tuotannontekijöiden kulutus, tietyt kustannukset vientihinnat) sekä edustavan maan vääristymättömiin kustannuksiin ja vertailuarvoihin. Vientiä harjoittavilla tuottajilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia niiden yksilöllisiä polkumyyntimarginaaleja koskevista laskelmista. Jos niissä olisi todettu virheitä, komissio olisi korjannut ne. Lisäksi kaikille osapuolille ilmoitettiin vääristymättömien kustannusten ja vertailuarvojen lähteistä ja arvoista edustavassa maassa ja annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia lähteistä sekä mahdollisista virheistä laskelmissa. Komissio teki asianomaisten osapuolten huomautusten perusteella tarvittaessa muutoksia tai korjauksia. |
| --- | --- |

(293)

Komissio huomauttaa, että polkumyynti- ja vahinkomarginaalien erolla ei ole merkitystä arvioitaessa polkumyyntimarginaalia koskevien laskelmien uskottavuutta. Polkumyyntimarginaalit perustuivat yritysten toimittamiin tietoihin (tuotannontekijöiden kulutus, tietyt kustannukset vientihinnat) sekä edustavan maan vääristymättömiin kustannuksiin ja vertailuarvoihin. Vientiä harjoittavilla tuottajilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia niiden yksilöllisiä polkumyyntimarginaaleja koskevista laskelmista. Jos niissä olisi todettu virheitä, komissio olisi korjannut ne. Lisäksi kaikille osapuolille ilmoitettiin vääristymättömien kustannusten ja vertailuarvojen lähteistä ja arvoista edustavassa maassa ja annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia lähteistä sekä mahdollisista virheistä laskelmissa. Komissio teki asianomaisten osapuolten huomautusten perusteella tarvittaessa muutoksia tai korjauksia.

| (294) | Lisäksi CCCME vertasi asioita, joita ei voida käytännössä verrata. CCCME ei esimerkiksi ottanut huomioon, että vientihinnat (maahantuontihintoina) sisälsivät myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, voitot, käsittely- ja lastauskustannukset, merirahti- ja vakuutuskustannukset, tuontitullit sekä tuonnin jälkeiset kustannukset, minkä vuoksi niitä ei voitu verrata unionin tuotantokustannuksiin. CCCME ei myöskään ottanut huomioon, että vahinkomarginaalilaskelmissa Kiinan vientihinta, jota verrattiin unionin tavoitehintaan, oli maahantuontihinta, kun taas Kiinan vientihinta, jota käytettiin polkumyyntimarginaalilaskelmissa, oli noudettuna lähettäjältä -hinta. |
| --- | --- |

(294)

Lisäksi CCCME vertasi asioita, joita ei voida käytännössä verrata. CCCME ei esimerkiksi ottanut huomioon, että vientihinnat (maahantuontihintoina) sisälsivät myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, voitot, käsittely- ja lastauskustannukset, merirahti- ja vakuutuskustannukset, tuontitullit sekä tuonnin jälkeiset kustannukset, minkä vuoksi niitä ei voitu verrata unionin tuotantokustannuksiin. CCCME ei myöskään ottanut huomioon, että vahinkomarginaalilaskelmissa Kiinan vientihinta, jota verrattiin unionin tavoitehintaan, oli maahantuontihinta, kun taas Kiinan vientihinta, jota käytettiin polkumyyntimarginaalilaskelmissa, oli noudettuna lähettäjältä -hinta.

| (295) | Komissio hylkäsi CCCME:n väitteet 293 ja 294 kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(295)

Komissio hylkäsi CCCME:n väitteet 293 ja 294 kappaleessa esitetyistä syistä.

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (296) | Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 19 tiedossa olevaa tuottajaa unionissa. (113) Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(296)

Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 19 tiedossa olevaa tuottajaa unionissa. (113) Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

113

| (297) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin 2 443 tornia. |
| --- | --- |

(297)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin 2 443 tornia.

| (298) | Kuten 8 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli arviolta 38 prosenttia. Niiden osuus vireillepanovaiheessa vahvistetusta unionin myyntimäärästä oli 38 prosenttia. |
| --- | --- |

(298)

Kuten 8 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli arviolta 38 prosenttia. Niiden osuus vireillepanovaiheessa vahvistetusta unionin myyntimäärästä oli 38 prosenttia.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (299) | Niihin kolmeen CN-koodiin, joilla tuulivoimalatorneja tai niiden osia voidaan tuoda, kuuluu myös merkittäviä määriä muita tuotteita. Koska tuulivoimalatornien tuonnista tarkastelujaksolla ei ollut tarkempia tietoja, komissio määritti unionin kulutuksen EWTAn tietojen (114) perusteella. |
| --- | --- |

(299)

Niihin kolmeen CN-koodiin, joilla tuulivoimalatorneja tai niiden osia voidaan tuoda, kuuluu myös merkittäviä määriä muita tuotteita. Koska tuulivoimalatornien tuonnista tarkastelujaksolla ei ollut tarkempia tietoja, komissio määritti unionin kulutuksen EWTAn tietojen (114) perusteella.

114

| (300) | EWTA laski kulutuksen käyttäen lähtökohtana WindEuropen julkaisemia tietoja (115) tuulivoimaloista megawatteina. EWTA laski tornien lukumäärän jakamalla vuosittain asennetun kapasiteetin (megawatteina) asennettujen tuuliturbiinigeneraattoreiden keskimääräisellä koolla (WindEuropen raporttien mukaan). Unionin kulutus vuonna 2017 perustuu WindEuropen raportoimiin vuoden 2018 asennuksiin, unionin kulutus vuonna 2018 perustuu WindEuropen raportoimiin vuoden 2019 asennuksiin ja unionin kulutus vuonna 2019 perustuu WindEuropen raportoimiin vuoden 2020 asennuksiin. Unionin kulutus tutkimusajanjaksolla perustuu WindEuropen raportoimiin vuoden 2020 asennuksiin (tutkimusajanjakson alkupuoliskolta) ja EWTAn markkinaseurantatietoihin perustuviin ekstrapolaatioihin (tutkimusajanjakson jälkipuoliskolta). Yhden vuoden aikakorjaus on tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon aika, joka kuluu siitä, kun tuottajat myyvät tuulivoimalatornit asiakkailleen, siihen, kun tuuliturbiinit asennetaan, mikä asiakirja-aineistossa olevien tietojen (116) mukaan on keskimäärin 12 kuukautta, joskin se voi olla pidempikin (117). |
| --- | --- |

(300)

EWTA laski kulutuksen käyttäen lähtökohtana WindEuropen julkaisemia tietoja (115) tuulivoimaloista megawatteina. EWTA laski tornien lukumäärän jakamalla vuosittain asennetun kapasiteetin (megawatteina) asennettujen tuuliturbiinigeneraattoreiden keskimääräisellä koolla (WindEuropen raporttien mukaan). Unionin kulutus vuonna 2017 perustuu WindEuropen raportoimiin vuoden 2018 asennuksiin, unionin kulutus vuonna 2018 perustuu WindEuropen raportoimiin vuoden 2019 asennuksiin ja unionin kulutus vuonna 2019 perustuu WindEuropen raportoimiin vuoden 2020 asennuksiin. Unionin kulutus tutkimusajanjaksolla perustuu WindEuropen raportoimiin vuoden 2020 asennuksiin (tutkimusajanjakson alkupuoliskolta) ja EWTAn markkinaseurantatietoihin perustuviin ekstrapolaatioihin (tutkimusajanjakson jälkipuoliskolta). Yhden vuoden aikakorjaus on tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon aika, joka kuluu siitä, kun tuottajat myyvät tuulivoimalatornit asiakkailleen, siihen, kun tuuliturbiinit asennetaan, mikä asiakirja-aineistossa olevien tietojen (116) mukaan on keskimäärin 12 kuukautta, joskin se voi olla pidempikin (117).

115

116

117

| (301) | Tämän perusteella tuulivoimalatornien kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 2


  Kulutus unionin markkinoilla (tornit) | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus | 2 707 | 3 200 | 2 851 | 3 087 |
| Indeksi | 100 | 118 | 105 | 114 |
| Lähde: EWTA |

(301)

Tämän perusteella tuulivoimalatornien kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Kulutus unionin markkinoilla (tornit)

Kulutus unionin markkinoilla (tornit)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus

2 707

3 200

2 851

3 087

Indeksi

Indeksi

100

118

118

105

105

114

114

Lähde: EWTA

Lähde:

| (302) | Kulutus kasvoi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 2 707 tornista 3 087 torniin. Kysyntä oli erityisen voimakasta vuonna 2018, ja sen taustalla oli asennusten lisääntyminen vuonna 2019 Espanjassa, Ruotsissa ja merellä. (118) |
| --- | --- |

(302)

Kulutus kasvoi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 2 707 tornista 3 087 torniin. Kysyntä oli erityisen voimakasta vuonna 2018, ja sen taustalla oli asennusten lisääntyminen vuonna 2019 Espanjassa, Ruotsissa ja merellä. (118)

118

| (303) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen GE väitti, että unionin kulutuslukujen määrittäminen seuraavana vuonna unionissa tehtyjen asennusten määrän perusteella ei ole kovinkaan järkevää, koska on mahdotonta laskea tarkasti ostopäivää asennusvuoden perusteella. Väitteensä tueksi GE toi esiin, että toimitusaika voi olla pidempi kuin vuosi, kuten komissio totesi, mutta se ei esittänyt huomautuksia EWTAn ehdottaman 12 kuukauden keskimääräisen toimitusajan käyttämisestä, jota komissio piti kohtuullisena asianomaisten osapuolten tässä tutkimuksessa toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(303)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen GE väitti, että unionin kulutuslukujen määrittäminen seuraavana vuonna unionissa tehtyjen asennusten määrän perusteella ei ole kovinkaan järkevää, koska on mahdotonta laskea tarkasti ostopäivää asennusvuoden perusteella. Väitteensä tueksi GE toi esiin, että toimitusaika voi olla pidempi kuin vuosi, kuten komissio totesi, mutta se ei esittänyt huomautuksia EWTAn ehdottaman 12 kuukauden keskimääräisen toimitusajan käyttämisestä, jota komissio piti kohtuullisena asianomaisten osapuolten tässä tutkimuksessa toimittamien tietojen perusteella.

| (304) | Komissio huomauttaa, että GE ei ehdottanut vaihtoehtoista toimitusaikaa, jotta voitaisiin määrittää kulutus WindEuropen asennustietojen perusteella, eikä eri perustaa kulutuksen laskemiseksi. GE itsekin myönsi, että aika teräksisen tuulivoimalatornin ostamisen ja asentamisen välillä vaihtelee merkittävästi tuulipuistohankkeen koosta ja sijainnista riippuen samoin kuin aika tuulivoimalatornien tulliselvityksen (tai unionin tuottajien tehtaalta lähtemisen) ja niiden asentamisen välillä. Mitä tulee myynnin (kulutuksen) ja asennuksen välisen yhden vuoden keskimääräisen toimitusajan kohtuullisuuteen, EWTAn perusteiden tukena olivat muiden asianomaisten osapuolten esittämät lausunnot tutkimuksen aikana. (119) Yhden vuoden mukautusta soveltamalla vahvistettu kulutussuuntaus ei myöskään ole ristiriidassa muiden asiakirja-aineistossa olevien tietojen kanssa. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(304)

Komissio huomauttaa, että GE ei ehdottanut vaihtoehtoista toimitusaikaa, jotta voitaisiin määrittää kulutus WindEuropen asennustietojen perusteella, eikä eri perustaa kulutuksen laskemiseksi. GE itsekin myönsi, että aika teräksisen tuulivoimalatornin ostamisen ja asentamisen välillä vaihtelee merkittävästi tuulipuistohankkeen koosta ja sijainnista riippuen samoin kuin aika tuulivoimalatornien tulliselvityksen (tai unionin tuottajien tehtaalta lähtemisen) ja niiden asentamisen välillä. Mitä tulee myynnin (kulutuksen) ja asennuksen välisen yhden vuoden keskimääräisen toimitusajan kohtuullisuuteen, EWTAn perusteiden tukena olivat muiden asianomaisten osapuolten esittämät lausunnot tutkimuksen aikana. (119) Yhden vuoden mukautusta soveltamalla vahvistettu kulutussuuntaus ei myöskään ole ristiriidassa muiden asiakirja-aineistossa olevien tietojen kanssa. Tämän vuoksi väite hylättiin.

119

| (305) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME pyysi käytettyjen tietojen sovittamista yhteen julkisesti saatavilla olevien tietojen kanssa. Komissio hylkäsi pyynnön. Teräksisiä tuulivoimalatorneja koskevien julkisesti saatavilla olevien tarkkojen tilastotietojen puute on juuri se syy, miksi turvauduttiin 300 kappaleessa esitettyyn menetelmään. Mitä tulee tuontiin, Eurostat ei käytä samoja mittayksikköjä kuin WindEuropen tiedoissa käytettiin. Lisäksi CN-koodeihin, joihin teräksiset tuulivoimalatornit luokitellaan, kuuluu myös merkittäviä määriä muita tuotteita. EWTAn tietojen avoimet versiot asetettiin asianomaisten osapuolten saataville asiakirjassa t21.003247, joka tallennettiin 12.4.2021 (WindEuropen ja Eurostatin tiedot), ja asiakirjassa t21.004376 (päivätty 7.6.2021, WindEuropen tiedot). |
| --- | --- |

(305)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME pyysi käytettyjen tietojen sovittamista yhteen julkisesti saatavilla olevien tietojen kanssa. Komissio hylkäsi pyynnön. Teräksisiä tuulivoimalatorneja koskevien julkisesti saatavilla olevien tarkkojen tilastotietojen puute on juuri se syy, miksi turvauduttiin 300 kappaleessa esitettyyn menetelmään. Mitä tulee tuontiin, Eurostat ei käytä samoja mittayksikköjä kuin WindEuropen tiedoissa käytettiin. Lisäksi CN-koodeihin, joihin teräksiset tuulivoimalatornit luokitellaan, kuuluu myös merkittäviä määriä muita tuotteita. EWTAn tietojen avoimet versiot asetettiin asianomaisten osapuolten saataville asiakirjassa t21.003247, joka tallennettiin 12.4.2021 (WindEuropen ja Eurostatin tiedot), ja asiakirjassa t21.004376 (päivätty 7.6.2021, WindEuropen tiedot).

| (306) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME kyseenalaisti myös merkittävä erot kulutusluvuissa (120), jotka ilmoitetaan valituksessa (121), EWTAn vastauksessa makrotietoja koskevaan kyselylomakkeeseen (9.4.2021) (122) ja EWTAn tarkistetuissa huomautuksissa (7.6.2021) (123). Komissio selvensi, että EWTA oli selittänyt asianmukaisesti muutosten syyt kahdessa viimeksi mainitussa asiakirjassa, ja toisti, että perustana olevat tiedot oli asetettu asianomaisten osapuolten saataville. Eroa EWTAn makrotietoja koskevaan kyselylomakkeeseen antaman alkuperäisen vastauksen ja valituksessa esitettyjen tietojen välillä selittää osaksi se, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa, joka on merkittävä tuulivoimalatornien markkina-alue, ei enää otettu huomioon makrotietoja koskevassa kyselyvastauksessa, koska se erosi virallisesti unionista 1 päivänä tammikuuta 2021. Lisäksi EWTA selitti 7 päivänä kesäkuuta 2021 toimittamissaan huomautuksissa, että joidenkin indikaattoreiden lukujen muuttuminen 9 päivänä huhtikuuta 2021 toimitettuihin huomautuksiin verrattuna johtuu uusista tiedoista, jotka koskevat etenkin vuotuista kokonaiskulutusta (edellä mainittu yhden vuoden mukautus) ja viennin osuutta unionin tuotannonalan myyntimäärässä. |
| --- | --- |

(306)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME kyseenalaisti myös merkittävä erot kulutusluvuissa (120), jotka ilmoitetaan valituksessa (121), EWTAn vastauksessa makrotietoja koskevaan kyselylomakkeeseen (9.4.2021) (122) ja EWTAn tarkistetuissa huomautuksissa (7.6.2021) (123). Komissio selvensi, että EWTA oli selittänyt asianmukaisesti muutosten syyt kahdessa viimeksi mainitussa asiakirjassa, ja toisti, että perustana olevat tiedot oli asetettu asianomaisten osapuolten saataville. Eroa EWTAn makrotietoja koskevaan kyselylomakkeeseen antaman alkuperäisen vastauksen ja valituksessa esitettyjen tietojen välillä selittää osaksi se, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa, joka on merkittävä tuulivoimalatornien markkina-alue, ei enää otettu huomioon makrotietoja koskevassa kyselyvastauksessa, koska se erosi virallisesti unionista 1 päivänä tammikuuta 2021. Lisäksi EWTA selitti 7 päivänä kesäkuuta 2021 toimittamissaan huomautuksissa, että joidenkin indikaattoreiden lukujen muuttuminen 9 päivänä huhtikuuta 2021 toimitettuihin huomautuksiin verrattuna johtuu uusista tiedoista, jotka koskevat etenkin vuotuista kokonaiskulutusta (edellä mainittu yhden vuoden mukautus) ja viennin osuutta unionin tuotannonalan myyntimäärässä.

120

121

122

123

| (307) | Komissio tarkasti etätarkastuksena makrotietoja koskevaan kyselylomakkeeseen saadun vastauksen 26 päivänä maaliskuuta 2021. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME esitti, että komission olisi pitänyt tehdä toinen etätarkastus, koska EWTAn tarkastettu kyselyvastaus oli sittemmin korvaantunut 7 päivänä kesäkuuta 2021 annetulla päivitetyllä vastauksella. Komissio selvensi, että tiedot, joihin 7 päivänä kesäkuuta 2021 esitetyt huomautukset perustuivat, olivat suurimmaksi osaksi täysin samat kuin tiedot, joihin 9 päivänä huhtikuuta 2021 esitetyt huomautukset perustuivat. EWTA vahvisti uudet kokonaiskulutusta koskevat luvut vain tutkimusajanjakson jälkipuoliskolle noudattaen tarkistettua lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon vuoden viive kulutuksen ja asennuksen välillä. Vuoden 2020 alkupuoliskon kulutustietojen oli perustuttava asennetun energian tuotantoon (MW) vuoden 2021 alkupuoliskolla. Saatuaan EWTAn päivitetyt huomautukset komissio tarkisti asianmukaisesti, miten EWTA oli arvioinut MW-luvun vuoden 2021 alkupuoliskolle, ja päätteli, että ekstrapolointimenetelmä, jolla saatiin luku tuulivoimalatornien kulutusluvun perustaksi tutkimusajanjakson jälkipuoliskoa varten, oli tarkoituksenmukainen. Sen vuoksi komissio päätteli, ettei ollut tarvetta tehdä EWTAn toimittamiin makrotietoihin liittyvää toista etätarkastusta. Komissio huomautti myös, että ennen lopullisten päätelmien ilmoittamista mikään osapuoli ei ollut esittänyt huomautuksia EWTAn 7 päivänä kesäkuuta 2021 esittämistä päivitetyistä tiedoista, ei senkään jälkeen, kun osapuolille oli ilmoitettu 18 päivänä kesäkuuta 2021 siitä, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, ja niitä oli nimenomaisesti pyydetty esittämään huomautuksia muiden asianomaisten osapuolten esittämistä tiedoista. (124) CCCME tai mikään muukaan osapuoli ei esittänyt huomautuksia EWTAn 7 päivänä kesäkuuta 2021 esittämistä tiedoista annettuun määräaikaan mennessä, minkä vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan uudet tiedot olisivat vaikuttaneet CCCME:n puolustautumisoikeuteen. |
| --- | --- |

(307)

Komissio tarkasti etätarkastuksena makrotietoja koskevaan kyselylomakkeeseen saadun vastauksen 26 päivänä maaliskuuta 2021. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME esitti, että komission olisi pitänyt tehdä toinen etätarkastus, koska EWTAn tarkastettu kyselyvastaus oli sittemmin korvaantunut 7 päivänä kesäkuuta 2021 annetulla päivitetyllä vastauksella. Komissio selvensi, että tiedot, joihin 7 päivänä kesäkuuta 2021 esitetyt huomautukset perustuivat, olivat suurimmaksi osaksi täysin samat kuin tiedot, joihin 9 päivänä huhtikuuta 2021 esitetyt huomautukset perustuivat. EWTA vahvisti uudet kokonaiskulutusta koskevat luvut vain tutkimusajanjakson jälkipuoliskolle noudattaen tarkistettua lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon vuoden viive kulutuksen ja asennuksen välillä. Vuoden 2020 alkupuoliskon kulutustietojen oli perustuttava asennetun energian tuotantoon (MW) vuoden 2021 alkupuoliskolla. Saatuaan EWTAn päivitetyt huomautukset komissio tarkisti asianmukaisesti, miten EWTA oli arvioinut MW-luvun vuoden 2021 alkupuoliskolle, ja päätteli, että ekstrapolointimenetelmä, jolla saatiin luku tuulivoimalatornien kulutusluvun perustaksi tutkimusajanjakson jälkipuoliskoa varten, oli tarkoituksenmukainen. Sen vuoksi komissio päätteli, ettei ollut tarvetta tehdä EWTAn toimittamiin makrotietoihin liittyvää toista etätarkastusta. Komissio huomautti myös, että ennen lopullisten päätelmien ilmoittamista mikään osapuoli ei ollut esittänyt huomautuksia EWTAn 7 päivänä kesäkuuta 2021 esittämistä päivitetyistä tiedoista, ei senkään jälkeen, kun osapuolille oli ilmoitettu 18 päivänä kesäkuuta 2021 siitä, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, ja niitä oli nimenomaisesti pyydetty esittämään huomautuksia muiden asianomaisten osapuolten esittämistä tiedoista. (124) CCCME tai mikään muukaan osapuoli ei esittänyt huomautuksia EWTAn 7 päivänä kesäkuuta 2021 esittämistä tiedoista annettuun määräaikaan mennessä, minkä vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan uudet tiedot olisivat vaikuttaneet CCCME:n puolustautumisoikeuteen.

124

4.3   Tuonti Kiinasta

Tuonti Kiinasta

4.3.1   Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (308) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote muodostaa rajoitetun osan tuontimäärästä, joka ilmoitetaan tutkimuksen piiriin kuuluvilla CN-koodeilla. Koska tarkastelujaksolta ei ollut tarkempia tuontitietoja tai muita merkityksellisiä tietoja, taulukossa 3 esitetään EWTAn parhaat arviot asianomaisesta maasta tulevasta tuonnista. EWTA käytti menetelmää, jossa se vähensi unionin tuottajien myynnin unionin kulutuksesta määrittääkseen tuonnin vuoden aikana. Tämän jälkeen EWTA käytti Eurostatin tietoja laskeakseen kunkin tuontilähteen, myös Kiinan, keskimääräisen edustavuuden seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontilähteiden keskimääräinen edustavuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 81 % | 77 % | 85 % | 79 % |
| Vietnam | 4 % | 8 % | 5 % | 7 % |
| Korean tasavalta | 10 % | 5 % | 4 % | 3 % |
| Turkki | 4 % | 9 % | 5 % | 10 % |
| Muut, esimerkiksi Malesia ja Indonesia | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Lähde: EWTA |

(308)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote muodostaa rajoitetun osan tuontimäärästä, joka ilmoitetaan tutkimuksen piiriin kuuluvilla CN-koodeilla. Koska tarkastelujaksolta ei ollut tarkempia tuontitietoja tai muita merkityksellisiä tietoja, taulukossa 3 esitetään EWTAn parhaat arviot asianomaisesta maasta tulevasta tuonnista. EWTA käytti menetelmää, jossa se vähensi unionin tuottajien myynnin unionin kulutuksesta määrittääkseen tuonnin vuoden aikana. Tämän jälkeen EWTA käytti Eurostatin tietoja laskeakseen kunkin tuontilähteen, myös Kiinan, keskimääräisen edustavuuden seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontilähteiden keskimääräinen edustavuus

Tuontilähteiden keskimääräinen edustavuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Kiina

81 %

77 %

85 %

79 %

Vietnam

4 %

8 %

5 %

7 %

Korean tasavalta

10 %

5 %

4 %

3 %

Turkki

4 %

9 %

5 %

10 %

Muut, esimerkiksi Malesia ja Indonesia

1 %

1 %

1 %

1 %

Lähde: EWTA

Lähde:

| (309) | EWTA laski edellä esitetyt prosenttiosuudet ottaen lähtökohdaksi Kiinasta, Turkista, Vietnamista ja Korean tasavallasta CN-koodeilla 7308 20 00 ja 8502 31 00 tulevan tuonnin arvot Eurostatin mukaan. EWTA laski kunkin lähteen yksinkertaisen keskimääräisen edustavuuden CN-koodin 7308 20 00 osalta ja kunkin lähteen edustavuuden CN-koodin 8502 31 00 osalta saadakseen taulukossa 3 esitetyn yleisen keskimääräisen edustavuuden. |
| --- | --- |

(309)

EWTA laski edellä esitetyt prosenttiosuudet ottaen lähtökohdaksi Kiinasta, Turkista, Vietnamista ja Korean tasavallasta CN-koodeilla 7308 20 00 ja 8502 31 00 tulevan tuonnin arvot Eurostatin mukaan. EWTA laski kunkin lähteen yksinkertaisen keskimääräisen edustavuuden CN-koodin 7308 20 00 osalta ja kunkin lähteen edustavuuden CN-koodin 8502 31 00 osalta saadakseen taulukossa 3 esitetyn yleisen keskimääräisen edustavuuden.

| (310) | Kullakin kaudella muista kolmansista maista kuin Kiinasta, Turkista, Vietnamista ja Korean tasavallasta tulevien tuulivoimalatornien tuonnin arvioidaan olevan 1 prosentti kokonaistuonnista. Tällaisia muita maita ovat EWTAn mukaan esimerkiksi Malesia ja Indonesia. |
| --- | --- |

(310)

Kullakin kaudella muista kolmansista maista kuin Kiinasta, Turkista, Vietnamista ja Korean tasavallasta tulevien tuulivoimalatornien tuonnin arvioidaan olevan 1 prosentti kokonaistuonnista. Tällaisia muita maita ovat EWTAn mukaan esimerkiksi Malesia ja Indonesia.

| (311) | Jos Eurostatin tiedot osoittivat, että CN-koodeilla 7308 20 00 ja 8502 31 00 tuli tuontia muista kuin edellä olevassa taulukossa mainituista maista, EWTA jätti nämä tiedot huomiotta ja käytti markkinaseurantatietojaan, joiden mukaan tuulivoimalatorneja tuotetaan maailmanlaajuisesti vain muutamassa maassa. Näistä maista vain edellä olevassa taulukossa mainitut maat olisivat vieneet tuulivoimalatorneja unioniin tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(311)

Jos Eurostatin tiedot osoittivat, että CN-koodeilla 7308 20 00 ja 8502 31 00 tuli tuontia muista kuin edellä olevassa taulukossa mainituista maista, EWTA jätti nämä tiedot huomiotta ja käytti markkinaseurantatietojaan, joiden mukaan tuulivoimalatorneja tuotetaan maailmanlaajuisesti vain muutamassa maassa. Näistä maista vain edellä olevassa taulukossa mainitut maat olisivat vieneet tuulivoimalatorneja unioniin tarkastelujaksolla.

| (312) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME väitti, että edellä esitetty menetelmä perustuu EWTAn subjektiiviseen arviontiin ja markkinatietoihin, muttei esittänyt perusteita väitteelleen. Komissio katsoi, että tuontimäärien laskeminen edellä esitetyllä tavalla on tarkoituksenmukaista saatavilla olevat tiedot huomioon ottaen, koska menetelmässä yhdistetään kiistämättä luotettava tilastolähde (Eurostat) ja viejämaiden osuutta kokonaistuontimäärästä koskevat EWTAn markkinatiedot, jotka on määritetty käyttämällä asennettua kapasiteettia koskevia WindEuropen julkaistuja tietoja ja samankaltaisen tuotteen unionin tuottajien ilmoittamia myyntimääriä unionissa. Käyttäjien tutkimuksen aikana esittämistä huomautuksista ei käynyt ilmi muita tuontilähteitä kuin taulukossa 3 esitetyt maat, ja tiedot vahvistivat, että kiinalaiset tuottajat olivat kolmansien maiden tavarantoimittajista selvästi tärkeimmät. Tämän vuoksi komissio hylkäsi CCCME:n väitteen. |
| --- | --- |

(312)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME väitti, että edellä esitetty menetelmä perustuu EWTAn subjektiiviseen arviontiin ja markkinatietoihin, muttei esittänyt perusteita väitteelleen. Komissio katsoi, että tuontimäärien laskeminen edellä esitetyllä tavalla on tarkoituksenmukaista saatavilla olevat tiedot huomioon ottaen, koska menetelmässä yhdistetään kiistämättä luotettava tilastolähde (Eurostat) ja viejämaiden osuutta kokonaistuontimäärästä koskevat EWTAn markkinatiedot, jotka on määritetty käyttämällä asennettua kapasiteettia koskevia WindEuropen julkaistuja tietoja ja samankaltaisen tuotteen unionin tuottajien ilmoittamia myyntimääriä unionissa. Käyttäjien tutkimuksen aikana esittämistä huomautuksista ei käynyt ilmi muita tuontilähteitä kuin taulukossa 3 esitetyt maat, ja tiedot vahvistivat, että kiinalaiset tuottajat olivat kolmansien maiden tavarantoimittajista selvästi tärkeimmät. Tämän vuoksi komissio hylkäsi CCCME:n väitteen.

| (313) | Edellä esitetyn perusteella tuonti Kiinasta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontimäärä ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tornia) | 690 | 992 | 791 | 1 063 |
| Indeksi | 100 | 144 | 115 | 154 |
| Markkinaosuus | 25 % | 31 % | 28 % | 34 % |
| Indeksi | 100 | 122 | 109 | 135 |
| Lähde: EWTA |

(313)

Edellä esitetyn perusteella tuonti Kiinasta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontimäärä ja markkinaosuus

Tuontimäärä ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tornia)

690

992

791

1 063

Indeksi

Indeksi

100

100

144

144

115

115

154

154

Markkinaosuus

25 %

31 %

28 %

34 %

Indeksi

Indeksi

100

100

122

122

109

109

135

135

Lähde: EWTA

Lähde:

| (314) | Kiinasta tuleva tuonti vaihteli tarkastelujaksolla. Tuulivoimalatorneja myydään yleensä osana suurempia hankkeita ja usein yli vuoden aikataululla, joten myynnin, mukaan lukien tuonnin, kehitys kuvastaa usein kysynnän muutosta, joka tapahtui vähintään vuotta ennen myyntiä. Tuonti Kiinasta lisääntyi kaikkiaan 54 prosenttia. Sen markkinaosuus kasvoi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 25 prosentista 34 prosenttiin, mikä tarkoittaa 35 prosentin kasvua tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(314)

Kiinasta tuleva tuonti vaihteli tarkastelujaksolla. Tuulivoimalatorneja myydään yleensä osana suurempia hankkeita ja usein yli vuoden aikataululla, joten myynnin, mukaan lukien tuonnin, kehitys kuvastaa usein kysynnän muutosta, joka tapahtui vähintään vuotta ennen myyntiä. Tuonti Kiinasta lisääntyi kaikkiaan 54 prosenttia. Sen markkinaosuus kasvoi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 25 prosentista 34 prosenttiin, mikä tarkoittaa 35 prosentin kasvua tarkastelujaksolla.

| (315) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen GE huomautti, että komissio laski virheellisesti tuulivoimalatornien unionin kulutuksen ja määritti siten virheellisesti kiinalaisten tuottajien markkinaosuudet. Väite hylättiin 304 kappaleessa selityistä syistä. |
| --- | --- |

(315)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen GE huomautti, että komissio laski virheellisesti tuulivoimalatornien unionin kulutuksen ja määritti siten virheellisesti kiinalaisten tuottajien markkinaosuudet. Väite hylättiin 304 kappaleessa selityistä syistä.

4.3.2   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (316) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote muodostaa rajoitetun osan tuonnista, joka ilmoitetaan tutkimuksen piiriin kuuluvilla CN-koodeilla. Koska tarkastelujaksolta ei ollut saatavilla luotettavia tilastotietoja tai muita merkityksellisiä tietoja, komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(316)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote muodostaa rajoitetun osan tuonnista, joka ilmoitetaan tutkimuksen piiriin kuuluvilla CN-koodeilla. Koska tarkastelujaksolta ei ollut saatavilla luotettavia tilastotietoja tai muita merkityksellisiä tietoja, komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.

| (317) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME ja Suzhou Titan katsoivat, ettei ollut asianmukaista määrittää Kiinan keskimääräisiä tuontihintoja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien etätarkastettujen hintojen perusteella. CCCME katsoi, että nämä hinnat edustaisivat enintään 22:ta prosenttia Kiinasta tulevasta tuonnista, minkä vuoksi niitä ei voida pitää edustavina. Sen mukaan komission olisi vaihtoehtoisesti käytettävä Eurostatin tietoja, ja se toimitti taulukon, joka sisälsi tarkastelujakson neljältä vuodelta tuonnin määrän tonneina ja tuonnin yksikköhinnan euroa/tonni CCCME:n Eurostatin tietojen perusteella tekemien omien laskelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(317)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME ja Suzhou Titan katsoivat, ettei ollut asianmukaista määrittää Kiinan keskimääräisiä tuontihintoja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien etätarkastettujen hintojen perusteella. CCCME katsoi, että nämä hinnat edustaisivat enintään 22:ta prosenttia Kiinasta tulevasta tuonnista, minkä vuoksi niitä ei voida pitää edustavina. Sen mukaan komission olisi vaihtoehtoisesti käytettävä Eurostatin tietoja, ja se toimitti taulukon, joka sisälsi tarkastelujakson neljältä vuodelta tuonnin määrän tonneina ja tuonnin yksikköhinnan euroa/tonni CCCME:n Eurostatin tietojen perusteella tekemien omien laskelmien mukaisesti.

| (318) | CCCME ei toimittanut mainittujen lukujen tarkkaa tietolähdettä, minkä vuoksi komissio ei kyennyt arvioimaan, olivatko tulokseksi saadut luvut edustavampia. Komissio kuitenkin muistuttaa, että tutkimuksen kohteena oleva tuote muodostaa vain rajoitetun osan tuontimäärästä, joka ilmoitetaan Eurostatin tiedoissa tutkimuksen piiriin kuuluvilla CN-koodeilla. Sen vuoksi se päätteli, että keskimääräinen hinta ja keskimääräisen hinnan kehitys sellaisen tuotevalikoiman perusteella, johon sisältyy merkittävä määrä muita kuin tarkasteltavana olevia tuotteita, ovat selvästi vähemmän edustavia kuin kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen hinta ja keskimääräisen hinnan kehitys, kun nämä vientiä harjoittavat tuottajat lisäksi ovat suurimmat vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ilmoittautuivat menettelyssä. Tämän vuoksi CCCME:n ja Titanin väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(318)

CCCME ei toimittanut mainittujen lukujen tarkkaa tietolähdettä, minkä vuoksi komissio ei kyennyt arvioimaan, olivatko tulokseksi saadut luvut edustavampia. Komissio kuitenkin muistuttaa, että tutkimuksen kohteena oleva tuote muodostaa vain rajoitetun osan tuontimäärästä, joka ilmoitetaan Eurostatin tiedoissa tutkimuksen piiriin kuuluvilla CN-koodeilla. Sen vuoksi se päätteli, että keskimääräinen hinta ja keskimääräisen hinnan kehitys sellaisen tuotevalikoiman perusteella, johon sisältyy merkittävä määrä muita kuin tarkasteltavana olevia tuotteita, ovat selvästi vähemmän edustavia kuin kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen hinta ja keskimääräisen hinnan kehitys, kun nämä vientiä harjoittavat tuottajat lisäksi ovat suurimmat vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ilmoittautuivat menettelyssä. Tämän vuoksi CCCME:n ja Titanin väitteet hylättiin.

| (319) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että Kiinasta tulevien tuulivoimalatornien tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuontihinnat (Kiina) | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| euroa/tonni | 1 131 | 1 271 | 1 130 | 1 151 |
| Indeksi | 100 | 112 | 100 | 102 |
| Lähde: Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat |

(319)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että Kiinasta tulevien tuulivoimalatornien tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuontihinnat (Kiina)

Tuontihinnat (Kiina)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

euroa/tonni

1 131

1 271

1 130

1 151

Indeksi

Indeksi

100

112

112

100

100

102

102

Lähde: Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat

Lähde:

| (320) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla. Kaiken kaikkiaan ne kohosivat 2 prosenttia, joskin ne alenivat merkittävästi vuosien 2018 ja 2019 välillä ja elpyivät sitten. |
| --- | --- |

(320)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla. Kaiken kaikkiaan ne kohosivat 2 prosenttia, joskin ne alenivat merkittävästi vuosien 2018 ja 2019 välillä ja elpyivät sitten.

| (321) | Tämä asetuksen taulukoissa 5 ja 9 esitetyt hinnat ovat kaikenkattavalla tasolla ja osoittavat, että unionin tuotannonalan hintojen ja polkumyyntituonnin hintojen välillä on merkittävä ero. Tutkimuksessa kävi ilmi, että käyttäjät ostavat tuulivoimalatorneja joko jalostuskorvaussopimusten (125) tai kaikenkattavien tilausten mukaisesti. Toisin kuin jalostuskorvaussopimuksessa, kaikenkattavassa tilauksessa käyttäjät ostavat tuulivoimalatornien tuottajilta täydelliset tuulivoimalatornit, mukaan lukien kaikki raaka-aineet, kuten teräslevyt, ja sisäosat (esim. hissit). Jalostuskorvaussopimusten mukaan käyttäjä toimittaa kaikki tuotantopanokset tai osan niistä tuottajalle. Tällöin tuottaja laskuttaa vain työvoimasta, joka tarvitaan tuotantopanoksen muuntamiseksi teräksiseksi tuulivoimalatorniksi, ja muista mahdollisista raaka-aineista, joita käyttäjä ei toimittanut. |
| --- | --- |

(321)

Tämä asetuksen taulukoissa 5 ja 9 esitetyt hinnat ovat kaikenkattavalla tasolla ja osoittavat, että unionin tuotannonalan hintojen ja polkumyyntituonnin hintojen välillä on merkittävä ero. Tutkimuksessa kävi ilmi, että käyttäjät ostavat tuulivoimalatorneja joko jalostuskorvaussopimusten (125) tai kaikenkattavien tilausten mukaisesti. Toisin kuin jalostuskorvaussopimuksessa, kaikenkattavassa tilauksessa käyttäjät ostavat tuulivoimalatornien tuottajilta täydelliset tuulivoimalatornit, mukaan lukien kaikki raaka-aineet, kuten teräslevyt, ja sisäosat (esim. hissit). Jalostuskorvaussopimusten mukaan käyttäjä toimittaa kaikki tuotantopanokset tai osan niistä tuottajalle. Tällöin tuottaja laskuttaa vain työvoimasta, joka tarvitaan tuotantopanoksen muuntamiseksi teräksiseksi tuulivoimalatorniksi, ja muista mahdollisista raaka-aineista, joita käyttäjä ei toimittanut.

125

| (322) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla kaikenkattavien tilausten osalta seuraavia:






  (a) | otokseen valittujen kiinalaisten tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi; ja |
| --- | --- | --- |

(322)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla kaikenkattavien tilausten osalta seuraavia:

(a)

otokseen valittujen kiinalaisten tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi; ja

| (b) | otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle. |
| --- | --- |

(b)

otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle.

| (323) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty tapauksen mukaan alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(323)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty tapauksen mukaan alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.

| (324) | Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit olivat edellä esitetyn perusteella 2,7–5,1 prosenttia. Tutkimuksen kohteena oleva tuote on erittäin hintaherkkä. Käyttäjät ostavat yleensä tuulivoimalatornit tarjouskilpailumenettelyn ja/tai hintatarjouspyyntöjen kautta. Useiden toimittajien tarjouksia verrataan, ja kilpailu perustuu enimmäkseen hintaan. Tässä yhteydessä todettuja hinnan alittavuuden marginaaleja pidetään merkittävinä. |
| --- | --- |

(324)

Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit olivat edellä esitetyn perusteella 2,7–5,1 prosenttia. Tutkimuksen kohteena oleva tuote on erittäin hintaherkkä. Käyttäjät ostavat yleensä tuulivoimalatornit tarjouskilpailumenettelyn ja/tai hintatarjouspyyntöjen kautta. Useiden toimittajien tarjouksia verrataan, ja kilpailu perustuu enimmäkseen hintaan. Tässä yhteydessä todettuja hinnan alittavuuden marginaaleja pidetään merkittävinä.

| (325) | Kuten edellä esitetään, komissio sovelsi tavanomaista käytäntöään ja vertasi vientiä harjoittavien tuottajien CIF-hintaa unionin rajalla unionin tuottajien noudettuna lähettäjältä -hintaan, koska se katsoi, että hintojen vertaaminen näillä tasoilla varmisti objektiivisen arvioinnin hinnan alittavuuden laskemista varten. |
| --- | --- |

(325)

Kuten edellä esitetään, komissio sovelsi tavanomaista käytäntöään ja vertasi vientiä harjoittavien tuottajien CIF-hintaa unionin rajalla unionin tuottajien noudettuna lähettäjältä -hintaan, koska se katsoi, että hintojen vertaaminen näillä tasoilla varmisti objektiivisen arvioinnin hinnan alittavuuden laskemista varten.

| (326) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan totesi hinnan (ja viitehinnan) alittavuutta koskevista laskelmista, että Kiinasta tulevan tuonnin CIF-hintaan lisättyihin tuonnin jälkeisiin kustannuksiin olisi lisättävä vielä kuljetus- ja vakuutuskustannukset asennuspaikalle, kun taas unionin tuotannonalan hinta olisi määritettävä noudettuna lähettäjältä -tasolla. Syy, minkä vuoksi se esitti tällaista oikaisua tuontihintaan hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevia laskelmia varten, oli kuljetuskustannusten korkea taso ja se, että kullakin tuulivoimalatornin osalla on unioniin tuonnin jälkeen oma määräpaikka. Useat osapuolet katsoivat, että asianmukainen vertailukohta hinnan (ja viitehinnan) alittavuuden marginaaleja koskevia laskelmia varten pitäisi olla EU:hun maahantuontihinta toimitettuna asennuspaikalle sekä kiinalaisten että unionin tuottajien osalta, koska käyttäjän lopullisessa myyntihinnassa otetaan huomioon korkeat kuljetuskustannukset, joihin vaikuttaa voimakkaasti tuulipuistohankkeen määräpaikka, ja unionin tuottajien ja vientiä harjoittavien tuottajien kilpailu tapahtuu tällä tasolla. EWTA katsoi, että hinnan (ja viitehinnan) alittavuutta koskevia laskelmia varten käytettäviin unionin tuotannonalan hintoihin olisi lisättävä kuljetus- ja vakuutuskustannukset, jotta ne vastaisivat Kiinan tuontihintoja CIF-tasolla samassa maahantulosatamassa. |
| --- | --- |

(326)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan totesi hinnan (ja viitehinnan) alittavuutta koskevista laskelmista, että Kiinasta tulevan tuonnin CIF-hintaan lisättyihin tuonnin jälkeisiin kustannuksiin olisi lisättävä vielä kuljetus- ja vakuutuskustannukset asennuspaikalle, kun taas unionin tuotannonalan hinta olisi määritettävä noudettuna lähettäjältä -tasolla. Syy, minkä vuoksi se esitti tällaista oikaisua tuontihintaan hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevia laskelmia varten, oli kuljetuskustannusten korkea taso ja se, että kullakin tuulivoimalatornin osalla on unioniin tuonnin jälkeen oma määräpaikka. Useat osapuolet katsoivat, että asianmukainen vertailukohta hinnan (ja viitehinnan) alittavuuden marginaaleja koskevia laskelmia varten pitäisi olla EU:hun maahantuontihinta toimitettuna asennuspaikalle sekä kiinalaisten että unionin tuottajien osalta, koska käyttäjän lopullisessa myyntihinnassa otetaan huomioon korkeat kuljetuskustannukset, joihin vaikuttaa voimakkaasti tuulipuistohankkeen määräpaikka, ja unionin tuottajien ja vientiä harjoittavien tuottajien kilpailu tapahtuu tällä tasolla. EWTA katsoi, että hinnan (ja viitehinnan) alittavuutta koskevia laskelmia varten käytettäviin unionin tuotannonalan hintoihin olisi lisättävä kuljetus- ja vakuutuskustannukset, jotta ne vastaisivat Kiinan tuontihintoja CIF-tasolla samassa maahantulosatamassa.

| (327) | Komissio piti kaikkia edellä esitettyjä väitteitä käsitteellisesti virheellisinä. Unionin tuottajien noudettuna lähettäjältä -hinnat kilpailevat asianomaisen maan vientihintojen kanssa, jotka ilmoitetaan CIF-tasolla EU:n maahantulosatamassa. Kuljetus- ja vakuutuskustannusten (asennuspaikalle toimitettuna) lisääminen joko unionin hintaan tai vientihintaan muttei molempiin ei ole asianmukaista tuonnin hintavaikutusten tarkastelua varten. |
| --- | --- |

(327)

Komissio piti kaikkia edellä esitettyjä väitteitä käsitteellisesti virheellisinä. Unionin tuottajien noudettuna lähettäjältä -hinnat kilpailevat asianomaisen maan vientihintojen kanssa, jotka ilmoitetaan CIF-tasolla EU:n maahantulosatamassa. Kuljetus- ja vakuutuskustannusten (asennuspaikalle toimitettuna) lisääminen joko unionin hintaan tai vientihintaan muttei molempiin ei ole asianmukaista tuonnin hintavaikutusten tarkastelua varten.

| (328) | Edellä esitetyistä syistä komissio hylkäsi EWTAn, GE:n ja Suzhou Titanin esittämät väitteet. |
| --- | --- |

(328)

Edellä esitetyistä syistä komissio hylkäsi EWTAn, GE:n ja Suzhou Titanin esittämät väitteet.

| (329) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard esitti useita väitteitä hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaaleja koskevista laskelmista. |
| --- | --- |

(329)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Chengxi Shipyard esitti useita väitteitä hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaaleja koskevista laskelmista.

| (330) | Ensinnäkin se väitti, että hinnan alittavuuden marginaalit olisi laskettava kappaletta eikä kilogrammaa kohti, ja toi esiin, että kappaleita (torneja) käytetään laskelmien perustana (useimmissa) vahinkoindikaattoreissa. Väite hylättiin, koska komissio katsoi, että hinnan (ja viitehinnan) alittavuuden marginaalien laskeminen ei liity vahinkoindikaattoreiden määrittämiseen (ks. myös 282 ja 283 kappale). Myöskään se, käyttääkö komissio torneja vai kilogrammoja, ei ole merkityksellistä, kunhan se käyttää samoja arvoja vertailun molemmilla puolilla. |
| --- | --- |

(330)

Ensinnäkin se väitti, että hinnan alittavuuden marginaalit olisi laskettava kappaletta eikä kilogrammaa kohti, ja toi esiin, että kappaleita (torneja) käytetään laskelmien perustana (useimmissa) vahinkoindikaattoreissa. Väite hylättiin, koska komissio katsoi, että hinnan (ja viitehinnan) alittavuuden marginaalien laskeminen ei liity vahinkoindikaattoreiden määrittämiseen (ks. myös 282 ja 283 kappale). Myöskään se, käyttääkö komissio torneja vai kilogrammoja, ei ole merkityksellistä, kunhan se käyttää samoja arvoja vertailun molemmilla puolilla.

| (331) | Toiseksi Chengxi Shipyard väitti, että siitä huolimatta, että komissio ilmoitti täydentävissä päätelmissä lisätietoja muun muassa unionin tuotannonalan tavoitehinnoista tuotemallia kohti vaihteluväleinä, lopulliset päätelmät ovat edelleen puutteelliset. Koska komissio ei ole ilmoittanut unionin tuotannonalan myyntimääriä ja -arvoja eikä täsmällisiä tavoitehintoja, se ei ole antanut yritykselle mahdollisuutta tarkastaa vahinkolaskelmien paikkansapitävyyttä. Yritys katsoi, että tietyt unionin tuotannonalan tiedot olisi esitettävä, koska ne ovat tulosta otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan tietojen yhdistämisestä. |
| --- | --- |

(331)

Toiseksi Chengxi Shipyard väitti, että siitä huolimatta, että komissio ilmoitti täydentävissä päätelmissä lisätietoja muun muassa unionin tuotannonalan tavoitehinnoista tuotemallia kohti vaihteluväleinä, lopulliset päätelmät ovat edelleen puutteelliset. Koska komissio ei ole ilmoittanut unionin tuotannonalan myyntimääriä ja -arvoja eikä täsmällisiä tavoitehintoja, se ei ole antanut yritykselle mahdollisuutta tarkastaa vahinkolaskelmien paikkansapitävyyttä. Yritys katsoi, että tietyt unionin tuotannonalan tiedot olisi esitettävä, koska ne ovat tulosta otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan tietojen yhdistämisestä.

| (332) | Komissio oli eri mieltä yrityksen esittämästä väitteestä, koska vaihteluväleinä esitetty tavoitehinta sisälsi kaikki tiedot, jotka tarvitaan viitehinnan alittavuuden vähimmäis- ja enimmäismarginaalin laskemiseksi tuotemallia kohti, ja näin ollen vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät yksilöimään mahdolliset laskuvirheet. Mitä tulee määrien, arvojen ja tarkkojen tavoitehintojen paljastamista koskevaan pyyntöön, komissio muistuttaa, että perusasetuksen 19 artiklan 4 kohdan nojalla komissiolla on velvoite ottaa huomioon asianomaisten osapuolten legitiimit edut ja olla paljastamatta niiden liikesalaisuuksia. Tässä tapauksessa unionin tuotannonalan myyntihinta tai tavoitehinta ei ole aina tulosta otokseen valittujen kolmen tuottajan yhdistetyistä tiedoista (esim. useissa tapauksissa yksi kolmesta otokseen valitusta tuottajasta ei ollut myynyt vertailuun käytettyä tuotemallia, minkä vuoksi unionin tuotannonalan hinta tuotemallia kohti ei ole enää otokseen valittujen kolmen yrityksen hintojen keskiarvo). Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(332)

Komissio oli eri mieltä yrityksen esittämästä väitteestä, koska vaihteluväleinä esitetty tavoitehinta sisälsi kaikki tiedot, jotka tarvitaan viitehinnan alittavuuden vähimmäis- ja enimmäismarginaalin laskemiseksi tuotemallia kohti, ja näin ollen vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät yksilöimään mahdolliset laskuvirheet. Mitä tulee määrien, arvojen ja tarkkojen tavoitehintojen paljastamista koskevaan pyyntöön, komissio muistuttaa, että perusasetuksen 19 artiklan 4 kohdan nojalla komissiolla on velvoite ottaa huomioon asianomaisten osapuolten legitiimit edut ja olla paljastamatta niiden liikesalaisuuksia. Tässä tapauksessa unionin tuotannonalan myyntihinta tai tavoitehinta ei ole aina tulosta otokseen valittujen kolmen tuottajan yhdistetyistä tiedoista (esim. useissa tapauksissa yksi kolmesta otokseen valitusta tuottajasta ei ollut myynyt vertailuun käytettyä tuotemallia, minkä vuoksi unionin tuotannonalan hinta tuotemallia kohti ei ole enää otokseen valittujen kolmen yrityksen hintojen keskiarvo). Näin ollen väite hylättiin.

| (333) | Kolmanneksi Chengxi Shipyard väitti, että tuulivoimalatornit eivät olleet suorassa kilpailussa unionin tuotannonalan tuotteen kanssa eivätkä olisi aiheuttaneet vahinkoa, koska ensinnäkin puolta sen myynnistä ei käytetty sen vahinkomarginaalin laskemisessa ja toiseksi osalla myynnistä oli negatiivinen marginaali. |
| --- | --- |

(333)

Kolmanneksi Chengxi Shipyard väitti, että tuulivoimalatornit eivät olleet suorassa kilpailussa unionin tuotannonalan tuotteen kanssa eivätkä olisi aiheuttaneet vahinkoa, koska ensinnäkin puolta sen myynnistä ei käytetty sen vahinkomarginaalin laskemisessa ja toiseksi osalla myynnistä oli negatiivinen marginaali.

| (334) | Se, että yli 45:tä prosenttia Chengxi Shipyardin tuonnista ei ole otettu huomioon, johtuu menetelmästä, jossa tuonnin hintaa verrataan otokseen valittujen unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen myyntiin. Komissio muistuttaa, että kaikki tuodut tuotelajit kilpailevat kaikkien unionin tuottajien tuottamien tuotelajien kanssa. Esimerkiksi se, että Kiinasta tuotu tuotelaji toimitetaan ilman sisäosia (esim. hissiä tai kiipeämistä helpottavaa järjestelmää tai lämpötilansäätöjärjestelmää) tai niiden osat ovat eri pituisia, minkä vuoksi ei ole vastaavuutta hinnan tai viitehinnan alittavuuden laskelmia varten, ei ole osoitus siitä, että tuotteet eivät kilpailisi unionin tuotannonalan valmistamien samankaltaisten tuotteiden kanssa, vaan se vain vahvistaa, että jokainen kauppa räätälöidään asiakkaan teknisten eritelmien ja vaatimusten mukaisesti. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(334)

Se, että yli 45:tä prosenttia Chengxi Shipyardin tuonnista ei ole otettu huomioon, johtuu menetelmästä, jossa tuonnin hintaa verrataan otokseen valittujen unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen myyntiin. Komissio muistuttaa, että kaikki tuodut tuotelajit kilpailevat kaikkien unionin tuottajien tuottamien tuotelajien kanssa. Esimerkiksi se, että Kiinasta tuotu tuotelaji toimitetaan ilman sisäosia (esim. hissiä tai kiipeämistä helpottavaa järjestelmää tai lämpötilansäätöjärjestelmää) tai niiden osat ovat eri pituisia, minkä vuoksi ei ole vastaavuutta hinnan tai viitehinnan alittavuuden laskelmia varten, ei ole osoitus siitä, että tuotteet eivät kilpailisi unionin tuotannonalan valmistamien samankaltaisten tuotteiden kanssa, vaan se vain vahvistaa, että jokainen kauppa räätälöidään asiakkaan teknisten eritelmien ja vaatimusten mukaisesti. Näin ollen väite hylättiin.

| (335) | Neljänneksi Chengxi Shipyard väitti, että hinnan (ja viitehinnan) alittavuuden marginaaleja koskeva analyysi oli puutteellinen ja epäsymmetrinen polkumyyntilaskelmien osalta, koska polkumyyntimarginaalin määrittämisessä käytettiin kaikkea Chengxi Shipyardin vientimyyntiä mutta hinnan (ja viitehinnan) alittavuutta koskevissa laskelmissa ei. Komissio muistuttaa, että perusasetuksessa ei ole mitään vaatimusta siitä, että polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa olisi käytettävä samaa vientimyyntiä. Laskelmien asiayhteys on erilainen, ja myös niiden perustana olevat tiedot voivat erota toisistaan, kun otetaan huomioon, että vahinkolaskelmissa vertailu tehdään viejien ja unionin tuottajien hintatietojen välillä. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(335)

Neljänneksi Chengxi Shipyard väitti, että hinnan (ja viitehinnan) alittavuuden marginaaleja koskeva analyysi oli puutteellinen ja epäsymmetrinen polkumyyntilaskelmien osalta, koska polkumyyntimarginaalin määrittämisessä käytettiin kaikkea Chengxi Shipyardin vientimyyntiä mutta hinnan (ja viitehinnan) alittavuutta koskevissa laskelmissa ei. Komissio muistuttaa, että perusasetuksessa ei ole mitään vaatimusta siitä, että polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa olisi käytettävä samaa vientimyyntiä. Laskelmien asiayhteys on erilainen, ja myös niiden perustana olevat tiedot voivat erota toisistaan, kun otetaan huomioon, että vahinkolaskelmissa vertailu tehdään viejien ja unionin tuottajien hintatietojen välillä. Näin ollen väite hylättiin.

| (336) | Lopuksi Chengxi Shipyard väitti, että komission olisi pitänyt laskea tuonnin jälkeiset kustannukset tiettynä summana tuulivoimalatornin määrää kohti (tonnia tai kappaletta kohti) eikä prosenttiosuutena CIF-arvosta ollakseen johdonmukainen saman kustannusoikaisun kanssa, joka tehtiin vientihintaa koskevissa laskelmissa, ja siksi, että määrä on merkityksellisempi tuonnin jälkeisten kustannusten määrittämisessä. Komission on ensin todettava, että yritys ei esittänyt perusteluja tai näyttöä tukemaan väitettään, jonka mukaan olisi asianmukaisempaa käyttää tiettyä tuonnin jälkeisten kustannusten määrää tuulivoimalatornien määrää kohti. Toiseksi, komissio otti tiedot suoraan tuojien/käyttäjien kyselyvastauksista ja totesi, että useimmat asiakirjoissa ilmoitetuista selvityskustannuksista perustuvat kiinteisiin määriin, jotka eivät liity tuotujen tavaroiden määrään tai painoon. Lisäksi tarkastetuissa asiakirjoissa ei ole viittauksia tuodun yksikön painoon tai lukumäärään. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(336)

Lopuksi Chengxi Shipyard väitti, että komission olisi pitänyt laskea tuonnin jälkeiset kustannukset tiettynä summana tuulivoimalatornin määrää kohti (tonnia tai kappaletta kohti) eikä prosenttiosuutena CIF-arvosta ollakseen johdonmukainen saman kustannusoikaisun kanssa, joka tehtiin vientihintaa koskevissa laskelmissa, ja siksi, että määrä on merkityksellisempi tuonnin jälkeisten kustannusten määrittämisessä. Komission on ensin todettava, että yritys ei esittänyt perusteluja tai näyttöä tukemaan väitettään, jonka mukaan olisi asianmukaisempaa käyttää tiettyä tuonnin jälkeisten kustannusten määrää tuulivoimalatornien määrää kohti. Toiseksi, komissio otti tiedot suoraan tuojien/käyttäjien kyselyvastauksista ja totesi, että useimmat asiakirjoissa ilmoitetuista selvityskustannuksista perustuvat kiinteisiin määriin, jotka eivät liity tuotujen tavaroiden määrään tai painoon. Lisäksi tarkastetuissa asiakirjoissa ei ole viittauksia tuodun yksikön painoon tai lukumäärään. Näin ollen väite hylättiin.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (337) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(337)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (338) | Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(338)

Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (339) | Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit niiden EWTAn kyselyvastaukseen sisältyvien tietojen perusteella, jotka liittyvät kaikkiin unionin tuottajiin, ja ristiintarkasti ne tarvittaessa otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan antamien kyselyvastausten kanssa. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Kummallekin tietokokonaisuudelle tehtiin etätarkastus, ja niiden todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(339)

Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit niiden EWTAn kyselyvastaukseen sisältyvien tietojen perusteella, jotka liittyvät kaikkiin unionin tuottajiin, ja ristiintarkasti ne tarvittaessa otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan antamien kyselyvastausten kanssa. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Kummallekin tietokokonaisuudelle tehtiin etätarkastus, ja niiden todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (340) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(340)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (341) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(341)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (342) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tornia) | 2 704 | 2 516 | 2 647 | 2 443 |
| Indeksi | 100 | 93 | 98 | 90 |
| Tuotantokapasiteetti (tornia) | 4 859 | 4 664 | 4 936 | 4 952 |
| Indeksi | 100 | 96 | 102 | 102 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 56 % | 54 % | 54 % | 49 % |
| Indeksi | 100 | 97 | 96 | 89 |
| Lähde: EWTA ja otokseen valitut unionin tuottajat |

(342)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tornia)

2 704

2 516

2 647

2 443

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

98

98

90

90

Tuotantokapasiteetti (tornia)

4 859

4 664

4 936

4 952

Indeksi

Indeksi

100

100

96

96

102

102

102

102

Kapasiteetin käyttöaste

56 %

54 %

54 %

49 %

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

96

96

89

89

Lähde: EWTA ja otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (343) | Tuotanto väheni tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Tuotantokapasiteetti oli käytännössä vakaa koko tarkastelujakson, sillä se kasvoi vain 2 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste aleni vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 56 prosentista 49 prosenttiin. |
| --- | --- |

(343)

Tuotanto väheni tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Tuotantokapasiteetti oli käytännössä vakaa koko tarkastelujakson, sillä se kasvoi vain 2 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste aleni vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 56 prosentista 49 prosenttiin.

| (344) | Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH & Co KG, jäljempänä ’SGRE’, tuulivoimalatornien käyttäjä, joka toimitti huomautuksia, katsoi, että pelkkä tuotettujen tuulivoimalatornien lukumäärä ei ole edustava, koska niiden koko kasvoi ajan mittaan. Osapuoli toisti huomautuksensa lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ja totesi, että komission pitäisi käyttää mittayksikkönä megawatteja ja gigawatteja, joita tuotannonalalla käytetään yleisesti osoittamaan asennettua kapasiteettia ja jotka muodostavat myös perustan vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvien uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden tuotantovaatimusten mittaamiselle. Komissio hylkäsi väitteen, koska tuulivoimalatornien markkinoilla ei käytetä mittayksikköinä megawatteja ja gigawatteja. |
| --- | --- |

(344)

Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH & Co KG, jäljempänä ’SGRE’, tuulivoimalatornien käyttäjä, joka toimitti huomautuksia, katsoi, että pelkkä tuotettujen tuulivoimalatornien lukumäärä ei ole edustava, koska niiden koko kasvoi ajan mittaan. Osapuoli toisti huomautuksensa lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ja totesi, että komission pitäisi käyttää mittayksikkönä megawatteja ja gigawatteja, joita tuotannonalalla käytetään yleisesti osoittamaan asennettua kapasiteettia ja jotka muodostavat myös perustan vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvien uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden tuotantovaatimusten mittaamiselle. Komissio hylkäsi väitteen, koska tuulivoimalatornien markkinoilla ei käytetä mittayksikköinä megawatteja ja gigawatteja.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (345) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan myynti EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille (tornia) | 1 859 | 1 895 | 1 924 | 1 737 |
| Indeksi | 100 | 102 | 104 | 93 |
| Markkinaosuus | 69 % | 59 % | 68 % | 56 % |
| Indeksi | 100 | 86 | 98 | 82 |
| Lähde: EWTA ja otokseen valitut unionin tuottajat |

(345)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan myynti EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille (tornia)

1 859

1 895

1 924

1 737

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

104

104

93

93

Markkinaosuus

69 %

59 %

68 %

56 %

Indeksi

Indeksi

100

100

86

86

98

98

82

82

Lähde: EWTA ja otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (346) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni tarkastelujaksolla 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 69 prosentista 56 prosenttiin, mikä tarkoittaa kaikkiaan 18 prosentin vähenemistä. |
| --- | --- |

(346)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni tarkastelujaksolla 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 69 prosentista 56 prosenttiin, mikä tarkoittaa kaikkiaan 18 prosentin vähenemistä.

| (347) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen GE huomautti, että komissio laski virheellisesti tuulivoimalatornien unionin kulutuksen ja määritti siten virheellisesti unionin tuottajien markkinaosuudet. Väite hylättiin 304 kappaleessa selityistä syistä. |
| --- | --- |

(347)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen GE huomautti, että komissio laski virheellisesti tuulivoimalatornien unionin kulutuksen ja määritti siten virheellisesti unionin tuottajien markkinaosuudet. Väite hylättiin 304 kappaleessa selityistä syistä.

4.4.2.3   Kasvu

Kasvu

| (348) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionissa väheni 7 prosenttia ja markkinaosuus 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala ei näin ollen pystynyt hyötymään unionin kulutuksen kasvusta (+14 prosenttia tarkastelujaksolla, kuten taulukosta 2 käy ilmi). |
| --- | --- |

(348)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionissa väheni 7 prosenttia ja markkinaosuus 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala ei näin ollen pystynyt hyötymään unionin kulutuksen kasvusta (+14 prosenttia tarkastelujaksolla, kuten taulukosta 2 käy ilmi).

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (349) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Työllisyys ja tuottavuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä | 3 803 | 3 817 | 3 936 | 3 614 |
| Indeksi | 100 | 100 | 103 | 95 |
| Tuottavuus (tornia työntekijää kohti) | 0,71 | 0,66 | 0,67 | 0,68 |
| Indeksi | 100 | 93 | 95 | 95 |
| Lähde: EWTA ja otokseen valitut unionin tuottajat |

(349)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä

3 803

3 817

3 936

3 614

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

103

103

95

95

Tuottavuus (tornia työntekijää kohti)

0,71

0,66

0,67

0,68

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

95

95

95

95

Lähde: EWTA ja otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (350) | Tuulivoimalatornien tuotantoon liittyvä unionin tuotannonalan työllisyys supistui 5 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(350)

Tuulivoimalatornien tuotantoon liittyvä unionin tuotannonalan työllisyys supistui 5 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (351) | Tuottavuus putosi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 0,71 tornista työntekijää kohti 0,68 torniin työntekijää kohti. On syytä huomata, että tuotevalikoima vaikuttaa tornien määrään työntekijää kohti. Lisäksi tuulivoimalatornien keskimääräinen koko kasvoi vuosittain. Sen vuoksi tuottavuuden 5 prosentin putoaminen kompensoituu todennäköisesti kokonaan sillä, että tornien koko kasvoi tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(351)

Tuottavuus putosi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 0,71 tornista työntekijää kohti 0,68 torniin työntekijää kohti. On syytä huomata, että tuotevalikoima vaikuttaa tornien määrään työntekijää kohti. Lisäksi tuulivoimalatornien keskimääräinen koko kasvoi vuosittain. Sen vuoksi tuottavuuden 5 prosentin putoaminen kompensoituu todennäköisesti kokonaan sillä, että tornien koko kasvoi tarkastelujakson aikana.

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (352) | Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(352)

Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (353) | Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia. |
| --- | --- |

(353)

Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (354) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni – vain kaikenkattava myynti) | 1 265 | 1 377 | 1 459 | 1 419 |
| Indeksi | 100 | 109 | 115 | 112 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni – vain kaikenkattava myynti) | 1 191 | 1 385 | 1 538 | 1 439 |
| Indeksi | 100 | 116 | 129 | 121 |
| Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat |

(354)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni – vain kaikenkattava myynti)

1 265

1 377

1 459

1 419

Indeksi

Indeksi

100

100

109

109

115

115

112

112

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni – vain kaikenkattava myynti)

1 191

1 385

1 538

1 439

Indeksi

Indeksi

100

100

116

116

129

129

121

121

Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (355) | Unionista peräisin olevien tuulivoimalatornien kaikenkattavien tilausten keskimääräiset yksikkömyyntihinnat kohosivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia ja samalla yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kohosivat enemmän eli 21 prosenttia. |
| --- | --- |

(355)

Unionista peräisin olevien tuulivoimalatornien kaikenkattavien tilausten keskimääräiset yksikkömyyntihinnat kohosivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia ja samalla yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kohosivat enemmän eli 21 prosenttia.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (356) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 10


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (euroa) | 45 411 | 45 427 | 48 121 | 48 593 |
| Indeksi | 100 | 100 | 106 | 107 |
| Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat |

(356)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 10

Taulukko 10

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

(euroa)

45 411

45 427

48 121

48 593

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

106

106

107

107

Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (357) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat tarkastelujaksolla 7 prosenttia yleisen inflaation ja työvoimakustannusten kehittymisen seurauksena. Koko EU:n talouden vuotuisten työvoimakustannusten kasvu oli vähintään 3 prosenttia vuosina 2018 ja 2019 ja vähintään 4 prosenttia vuonna 2020. (126) |
| --- | --- |

(357)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat tarkastelujaksolla 7 prosenttia yleisen inflaation ja työvoimakustannusten kehittymisen seurauksena. Koko EU:n talouden vuotuisten työvoimakustannusten kasvu oli vähintään 3 prosenttia vuosina 2018 ja 2019 ja vähintään 4 prosenttia vuonna 2020. (126)

126

4.4.3.3   Varastot

Varastot

| (358) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen tasot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Varastot | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tornien osia) | 0 | [30 –40 ] | [30 –40 ] | 0 |
| Indeksi | 0 | 100 | 100 | 0 |
| Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat |

(358)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen tasot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Varastot

Varastot

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tornien osia)

0

[30 –40 ]

[30 –40 ]

0

Indeksi

Indeksi

0

0

100

100

100

100

0

0

Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (359) | Komissio totesi, että varastot eivät ole merkityksellinen vahinkoindikaattori tuulivoimalatornien tuotannon kannalta. Tuottajat tuottavat tuulivoimalatorneja tilausten perusteella eivätkä yleensä pidä fyysisiä varastoja. Taulukossa 11 ilmoitetut erittäin vähäiset loppuvarastot liittyvät tuotettuihin muttei vielä myytyihin tuulivoimalatorneihin. (127) |
| --- | --- |

(359)

Komissio totesi, että varastot eivät ole merkityksellinen vahinkoindikaattori tuulivoimalatornien tuotannon kannalta. Tuottajat tuottavat tuulivoimalatorneja tilausten perusteella eivätkä yleensä pidä fyysisiä varastoja. Taulukossa 11 ilmoitetut erittäin vähäiset loppuvarastot liittyvät tuotettuihin muttei vielä myytyihin tuulivoimalatorneihin. (127)

127

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (360) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 12


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 3,6 % | 1,1 % | -4,5 % | -1,4 % |
| Indeksi | 100 | 31 | - 126 | -40 |
| Kassavirta (euroa) | 12 444 710 | - 377 687 | -17 013 650 | -5 531 711 |
| Indeksi | 100 | -3 | - 137 | -44 |
| Investoinnit (euroa) | 36 715 248 | 15 482 383 | 5 275 427 | 3 488 463 |
| Indeksi | 100 | 42 | 14 | 10 |
| Investointien tuotto | 16,5 % | -4,5 % | -18,9 % | -4,6 % |
| Indeksi | 100 | -27 | - 115 | -28 |
| Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat |

(360)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 12

Taulukko 12

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

3,6 %

1,1 %

-4,5 %

-1,4 %

Indeksi

Indeksi

100

100

31

31

- 126

- 126

-40

-40

Kassavirta (euroa)

12 444 710

- 377 687

-17 013 650

-5 531 711

Indeksi

Indeksi

100

100

-3

-3

- 137

- 137

-44

-44

Investoinnit (euroa)

36 715 248

15 482 383

5 275 427

3 488 463

Indeksi

Indeksi

100

100

42

42

14

14

10

10

Investointien tuotto

16,5 %

-4,5 %

-18,9 %

-4,6 %

Indeksi

Indeksi

100

100

-27

-27

- 115

- 115

-28

-28

Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (361) | Unionin tuotannonalan kannattavuus supistui vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä +3,6 prosentista -1,4 prosenttiin. Voittojen väheneminen vaikutti kielteisesti nettokassavirtaan, joka oli negatiivinen vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä. Pääoman saantia heikensi voittojen vähentyminen. Vuotuisten investointien taso laski vakaasti ja väheni 90 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(361)

Unionin tuotannonalan kannattavuus supistui vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä +3,6 prosentista -1,4 prosenttiin. Voittojen väheneminen vaikutti kielteisesti nettokassavirtaan, joka oli negatiivinen vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä. Pääoman saantia heikensi voittojen vähentyminen. Vuotuisten investointien taso laski vakaasti ja väheni 90 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (362) | SGRE huomautti kassavirran osalta, että GRI oli ilmoittanut kyselyvastauksessaan, että vahingollinen polkumyynti ei ollut vaikuttanut sen kykyyn saada pääomaa ja että investoinnit rahoitettiin itse tai pankkilainoilla. Saman suuntaisesti se väitti Windarin ilmoittaneen, että sen pääoman saanti ei ollut kärsinyt, koska osinkoja ei jaettu ja voittoja oli käytetty vahvistamaan tasetta, ja investoinnit oli rahoitettu joko omalla kassavirralla tai pitkäaikaisilla pankkilainoilla. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, että otokseen valittujen unionin tuottajien voitot kutistuivat ja haittasivat mahdollisesti niiden investointeja. Lisäksi se, että Windar ei kyennyt maksamaan osinkoja osakkeenomistajilleen vähentyneiden voittojen takia ja sen oli turvauduttava pankkilainoihin investointien tekemiseksi, kuten edellä mainittiin, osoittaa, että sen rahoitustilanne oli jo heikko. Pankkilainoihin liittyy luonnollisesti lisäkustannuksia, koska niistä on maksettava korot, jotka myös olisivat korkeammat kuin siinä tilanteessa, että Windarin rahoitustilanne olisi vakaampi. |
| --- | --- |

(362)

SGRE huomautti kassavirran osalta, että GRI oli ilmoittanut kyselyvastauksessaan, että vahingollinen polkumyynti ei ollut vaikuttanut sen kykyyn saada pääomaa ja että investoinnit rahoitettiin itse tai pankkilainoilla. Saman suuntaisesti se väitti Windarin ilmoittaneen, että sen pääoman saanti ei ollut kärsinyt, koska osinkoja ei jaettu ja voittoja oli käytetty vahvistamaan tasetta, ja investoinnit oli rahoitettu joko omalla kassavirralla tai pitkäaikaisilla pankkilainoilla. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, että otokseen valittujen unionin tuottajien voitot kutistuivat ja haittasivat mahdollisesti niiden investointeja. Lisäksi se, että Windar ei kyennyt maksamaan osinkoja osakkeenomistajilleen vähentyneiden voittojen takia ja sen oli turvauduttava pankkilainoihin investointien tekemiseksi, kuten edellä mainittiin, osoittaa, että sen rahoitustilanne oli jo heikko. Pankkilainoihin liittyy luonnollisesti lisäkustannuksia, koska niistä on maksettava korot, jotka myös olisivat korkeammat kuin siinä tilanteessa, että Windarin rahoitustilanne olisi vakaampi.

| (363) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen SGRE totesi, että vaikka yritys turvautuu pankkilainoihin investointien tekemistä varten, sen tilanne ei välttämättä ole heikko. Komissio on samaa mieltä siitä, että pelkästään sitä, että Windar turvautui pankkilainoihin investointien tekemistä varten, ei yleisesti ottaen voida pitää näyttönä vahingosta. Komissio kuitenkin katsoi, että tätä seikkaa on tarkasteltava yhdessä muiden tekijöiden kanssa, kuten se teki 362 kappaleessa. SGRE:n huomautukset eivät muuttaneet tätä päätelmää. |
| --- | --- |

(363)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen SGRE totesi, että vaikka yritys turvautuu pankkilainoihin investointien tekemistä varten, sen tilanne ei välttämättä ole heikko. Komissio on samaa mieltä siitä, että pelkästään sitä, että Windar turvautui pankkilainoihin investointien tekemistä varten, ei yleisesti ottaen voida pitää näyttönä vahingosta. Komissio kuitenkin katsoi, että tätä seikkaa on tarkasteltava yhdessä muiden tekijöiden kanssa, kuten se teki 362 kappaleessa. SGRE:n huomautukset eivät muuttaneet tätä päätelmää.

| (364) | SGRE viittasi Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission, jäljempänä ’US ITC’, tutkimukseen, joka koski espanjalaisia tuulivoimalatorneja. Se ehdotti, että jos espanjalaiset tuottajat, kuten Windar, veisivät tuulivoimalatorneja Yhdysvaltoihin hinnoilla, jotka alittavat kotimarkkinahinnat, ne pitäisivät tuotantokustannuksiaan ja kannattavuuttaan kotimarkkinoilla riittävänä. Komissio ei useastakaan syystä ymmärrä tämän väitteen perusteluja. Lisäksi se perustuu väitteisiin valituksessa (”petition”), jota kolmannen maan viranomaiset tutkivat. Tämä väite on myös virheellinen, koska hintasyrjinnällä (jos sellaista on ja jos se on todistettu) voi olla monia syitä, joten vaikka Windarin kotimarkkinahinnat (EU-hinnat) olisivat korkeammat kuin sen vientihinnat Yhdysvaltoihin, tämä ei välttämättä tarkoita sitä, että kotimarkkinahinnat olivat (riittävän) kannattavia. Komissio korostaa lisäksi, että se vahvisti mikroindikaattoreita koskevat tiedot otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan perusteella. Näin ollen ehdotus hylättiin jyrkästi. |
| --- | --- |

(364)

SGRE viittasi Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission, jäljempänä ’US ITC’, tutkimukseen, joka koski espanjalaisia tuulivoimalatorneja. Se ehdotti, että jos espanjalaiset tuottajat, kuten Windar, veisivät tuulivoimalatorneja Yhdysvaltoihin hinnoilla, jotka alittavat kotimarkkinahinnat, ne pitäisivät tuotantokustannuksiaan ja kannattavuuttaan kotimarkkinoilla riittävänä. Komissio ei useastakaan syystä ymmärrä tämän väitteen perusteluja. Lisäksi se perustuu väitteisiin valituksessa (”petition”), jota kolmannen maan viranomaiset tutkivat. Tämä väite on myös virheellinen, koska hintasyrjinnällä (jos sellaista on ja jos se on todistettu) voi olla monia syitä, joten vaikka Windarin kotimarkkinahinnat (EU-hinnat) olisivat korkeammat kuin sen vientihinnat Yhdysvaltoihin, tämä ei välttämättä tarkoita sitä, että kotimarkkinahinnat olivat (riittävän) kannattavia. Komissio korostaa lisäksi, että se vahvisti mikroindikaattoreita koskevat tiedot otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan perusteella. Näin ollen ehdotus hylättiin jyrkästi.

4.5   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (365) | Edellä esitetty taloudellisten makro- ja mikroindikaattorien arviointi osoittaa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska se menetti merkittävästi markkinaosuuttaan eivätkä sen myyntihinnat kohonneet riittävästi, jotta se olisi voinut siirtää niihin tuotantokustannustensa voimakkaan nousun. Tämän seurauksena sen kannattavuus romahti, mikä vaikutti kielteisesti investointeihin, investointien tuottoon ja kassavirtaan. |
| --- | --- |

(365)

Edellä esitetty taloudellisten makro- ja mikroindikaattorien arviointi osoittaa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska se menetti merkittävästi markkinaosuuttaan eivätkä sen myyntihinnat kohonneet riittävästi, jotta se olisi voinut siirtää niihin tuotantokustannustensa voimakkaan nousun. Tämän seurauksena sen kannattavuus romahti, mikä vaikutti kielteisesti investointeihin, investointien tuottoon ja kassavirtaan.

| (366) | Se, että muutamat indikaattorit (tuotantokapasiteetti ja varastot) eivät heikentyneet, ei heikennä vahinkoa koskevaa päätelmää. |
| --- | --- |

(366)

Se, että muutamat indikaattorit (tuotantokapasiteetti ja varastot) eivät heikentyneet, ei heikennä vahinkoa koskevaa päätelmää.

| (367) | Jotkin osapuolet (CCCME, SGRE, GE) totesivat, että valituksessa käytetyn viiteajanjakson loppupuolella jotkin indikaattorit kohenivat. Tutkimuksessa todettiin, että tutkimusajanjakson aikana tämä koski vain rahoitusindikaattoreita, koska tuotantokustannusten voimakkaalla pudotuksella vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä oli myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Unionin tuotannonalalle aiheutui kuitenkin edelleen merkittäviä tappioita tutkimusajanjaksolla. Näin ollen vaikka kyseinen indikaattori koheni vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, se ei heikennä päätelmää vahingosta sen osalta. |
| --- | --- |

(367)

Jotkin osapuolet (CCCME, SGRE, GE) totesivat, että valituksessa käytetyn viiteajanjakson loppupuolella jotkin indikaattorit kohenivat. Tutkimuksessa todettiin, että tutkimusajanjakson aikana tämä koski vain rahoitusindikaattoreita, koska tuotantokustannusten voimakkaalla pudotuksella vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä oli myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Unionin tuotannonalalle aiheutui kuitenkin edelleen merkittäviä tappioita tutkimusajanjaksolla. Näin ollen vaikka kyseinen indikaattori koheni vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, se ei heikennä päätelmää vahingosta sen osalta.

| (368) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(368)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

5.1   Polkumyyntituonnin vaikutukset

Polkumyyntituonnin vaikutukset

| (369) | Unionin tuotannonala menetti tarkastelujakson aikana myyntiään Kiinasta tulevalle tuonnille. Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi voimakkaasti (54 prosenttia) ja markkinaosuus kasvoi 9 prosenttiyksikköä vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä eli 25 prosentista 34 prosenttiin. Samalla kaudella ja kulutuksen 14 prosentin kasvusta huolimatta unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni 7 prosenttia ja sen markkinaosuus putosi 69 prosentista 56 prosenttiin vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(369)

Unionin tuotannonala menetti tarkastelujakson aikana myyntiään Kiinasta tulevalle tuonnille. Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi voimakkaasti (54 prosenttia) ja markkinaosuus kasvoi 9 prosenttiyksikköä vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä eli 25 prosentista 34 prosenttiin. Samalla kaudella ja kulutuksen 14 prosentin kasvusta huolimatta unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni 7 prosenttia ja sen markkinaosuus putosi 69 prosentista 56 prosenttiin vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (370) | Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat ja myös unionin tuotannonalan tuotantokustannukset koko tarkastelujakson ajan, mikä johti hinnankorotusten estymiseen. Kiinasta tällaisin hinnoin tulevan tuonnin suuret ja yhä kasvavat määrät tarkastelujaksolla aiheuttivat hintapaineen, joka selittää selvästi unionin tuotannonalan kyvyttömyyttä ottaa kustannusten kohoaminen huomioon myyntihinnoissaan ja siitä seuranneita tappioita. |
| --- | --- |

(370)

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat ja myös unionin tuotannonalan tuotantokustannukset koko tarkastelujakson ajan, mikä johti hinnankorotusten estymiseen. Kiinasta tällaisin hinnoin tulevan tuonnin suuret ja yhä kasvavat määrät tarkastelujaksolla aiheuttivat hintapaineen, joka selittää selvästi unionin tuotannonalan kyvyttömyyttä ottaa kustannusten kohoaminen huomioon myyntihinnoissaan ja siitä seuranneita tappioita.

| (371) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta tuleva tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Vahinko kohdistui sekä määriin että hintoihin. |
| --- | --- |

(371)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta tuleva tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Vahinko kohdistui sekä määriin että hintoihin.

| (372) | Sekä SGRE että GE totesivat, että valituksen tekijän supistuvien voittojen ja väitetyn polkumyyntituonnin välillä ei ollut korrelaatiota, koska voitot putosivat jyrkästi vuodesta 2018 alkaen ja Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat. CCCME totesi, että Kiinasta tuleva tuonti ei olisi voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuottajille, koska Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni ja sen hinta kohosi. |
| --- | --- |

(372)

Sekä SGRE että GE totesivat, että valituksen tekijän supistuvien voittojen ja väitetyn polkumyyntituonnin välillä ei ollut korrelaatiota, koska voitot putosivat jyrkästi vuodesta 2018 alkaen ja Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat. CCCME totesi, että Kiinasta tuleva tuonti ei olisi voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuottajille, koska Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni ja sen hinta kohosi.

| (373) | Komissio ei ollut samaa mieltä asiasta. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat 2 prosenttia tarkastelujaksolla, kuten taulukosta 5 käy ilmi. Ne kuitenkin alittivat edelleen unionin tuotannonalan hinnat ja sen tuotantokustannukset koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat vuosien 2018 ja 2019 välillä. Tutkimuksessa osoitettiin, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi 54 prosenttia vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä ja edelleen 7 prosenttia vuodesta 2018. |
| --- | --- |

(373)

Komissio ei ollut samaa mieltä asiasta. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat 2 prosenttia tarkastelujaksolla, kuten taulukosta 5 käy ilmi. Ne kuitenkin alittivat edelleen unionin tuotannonalan hinnat ja sen tuotantokustannukset koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat vuosien 2018 ja 2019 välillä. Tutkimuksessa osoitettiin, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi 54 prosenttia vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä ja edelleen 7 prosenttia vuodesta 2018.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (374) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki | Määrä (tornia) | 34 | 121 | 48 | 134 |
| Indeksi | 100 | 356 | 141 | 393 |
| Markkinaosuus | 1,3 % | 3,8 % | 1,7 % | 4,3 % |
| Indeksi | 100 | 301 | 134 | 344 |
| Keskimääräinen hinta
  (euroa/tonni) | 1 844 | 1 830 | 1 646 | 1 691 |
| Indeksi | 100 | 99 | 89 | 92 |
| Vietnam | Määrä (tornia) | 31 | 109 | 44 | 98 |
| Indeksi | 100 | 351 | 142 | 315 |
| Markkinaosuus | 1,2 % | 3,4 % | 1,5 % | 3,2 % |
| Indeksi | 100 | 297 | 135 | 277 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 712 | 1 681 | 1 592 | 1 475 |
| Indeksi | 100 | 98 | 93 | 86 |
| Korean tasavalta | Määrä (tornia) | 85 | 69 | 34 | 41 |
| Indeksi | 100 | 81 | 40 | 49 |
| Markkinaosuus | 3,1 % | 2,1 % | 1,2 % | 1,3 % |
| Indeksi | 100 | 68 | 38 | 43 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2 111 | 1 997 | 2 140 | 2 381 |
| Indeksi | 100 | 95 | 101 | 113 |
| Muut (Indonesia, Malesia) | Määrä (tornia) | 8 | 13 | 9 | 14 |
| Indeksi | 100 | 163 | 113 | 175 |
| Markkinaosuus | 0,3 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Indeksi | 100 | 137 | 107 | 153 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 712 | 4 184 | 2 238 | 2 896 |
| Indeksi | 100 | 244 | 131 | 169 |
| Kaikki edellä mainitut kolmannet maat | Määrä (tornia) | 158 | 312 | 136 | 287 |
| Indeksi | 100 | 197 | 86 | 181 |
| Markkinaosuus | 5,9 % | 9,8 % | 4,8 % | 9,3 % |
| Indeksi | 100 | 167 | 82 | 159 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 931 | 1 876 | 1 776 | 1 783 |
| Indeksi | 100 | 97 | 92 | 92 |
| Lähde: EWTA (tornit, markkinaosuudet) ja Eurostat (keskimääräinen hinta) |

(374)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Turkki

Määrä (tornia)

34

121

48

134

Indeksi

Indeksi

100

100

356

356

141

141

393

393

Markkinaosuus

1,3 %

3,8 %

1,7 %

4,3 %

Indeksi

Indeksi

100

100

301

301

134

134

344

344

Keskimääräinen hinta

(euroa/tonni)

1 844

1 830

1 646

1 691

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

89

89

92

92

Vietnam

Määrä (tornia)

31

109

44

98

Indeksi

Indeksi

100

100

351

351

142

142

315

315

Markkinaosuus

1,2 %

3,4 %

1,5 %

3,2 %

Indeksi

Indeksi

100

100

297

297

135

135

277

277

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 712

1 681

1 592

1 475

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

93

93

86

86

Korean tasavalta

Määrä (tornia)

85

69

34

41

Indeksi

Indeksi

100

100

81

81

40

40

49

49

Markkinaosuus

3,1 %

2,1 %

1,2 %

1,3 %

Indeksi

Indeksi

100

100

68

68

38

38

43

43

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2 111

1 997

2 140

2 381

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

101

101

113

113

Muut (Indonesia, Malesia)

Määrä (tornia)

8

13

9

14

Indeksi

Indeksi

100

100

163

163

113

113

175

175

Markkinaosuus

0,3 %

0,4 %

0,3 %

0,4 %

Indeksi

Indeksi

100

100

137

137

107

107

153

153

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 712

4 184

2 238

2 896

Indeksi

Indeksi

100

100

244

244

131

131

169

169

Kaikki edellä mainitut kolmannet maat

Määrä (tornia)

158

312

136

287

Indeksi

Indeksi

100

100

197

197

86

86

181

181

Markkinaosuus

5,9 %

9,8 %

4,8 %

9,3 %

Indeksi

Indeksi

100

100

167

167

82

82

159

159

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 931

1 876

1 776

1 783

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

92

92

92

92

Lähde: EWTA (tornit, markkinaosuudet) ja Eurostat (keskimääräinen hinta)

Lähde:

| (375) | Tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta oli tarkastelujaksolla vähäistä. Niiden yhteinen markkinaosuus kasvoi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 5,9 prosentista 9,3 prosenttiin. Komissio huomauttaa, että muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat arvioitiin CN-koodeja 7308 20 00 ja 7308 90 98 koskevien Eurostatin tietojen perusteella. Näihin CN-koodeihin kuuluu useiden muidenkin tuotteiden kuin tuulivoimalatornien tuonti, mutta ne ovat tässä tutkimuksessa parhaat saatavilla olevat tiedot. Koska nämä hinnat olivat jatkuvasti ja merkittävästi korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat, saattaa olla kohtuullista päätellä, että näiden tuulivoimalatornien tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan myyntihintoja. |
| --- | --- |

(375)

Tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta oli tarkastelujaksolla vähäistä. Niiden yhteinen markkinaosuus kasvoi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 5,9 prosentista 9,3 prosenttiin. Komissio huomauttaa, että muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat arvioitiin CN-koodeja 7308 20 00 ja 7308 90 98 koskevien Eurostatin tietojen perusteella. Näihin CN-koodeihin kuuluu useiden muidenkin tuotteiden kuin tuulivoimalatornien tuonti, mutta ne ovat tässä tutkimuksessa parhaat saatavilla olevat tiedot. Koska nämä hinnat olivat jatkuvasti ja merkittävästi korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat, saattaa olla kohtuullista päätellä, että näiden tuulivoimalatornien tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan myyntihintoja.

| (376) | Edellä olevassa taulukossa esitetyt määrät ovat EWTAn toimittamia parhaita arvioita. EWTAn menetelmää kuvataan 4.3.1 jaksossa. |
| --- | --- |

(376)

Edellä olevassa taulukossa esitetyt määrät ovat EWTAn toimittamia parhaita arvioita. EWTAn menetelmää kuvataan 4.3.1 jaksossa.

| (377) | Jotkin käyttäjät toimittivat pyynnöstä komissiolle tietoja muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrästä ja hinnoista. Kun kuitenkin otetaan huomioon käyttäjien vähäinen määrä, kunkin käyttäjän käyttämien tuontilähteiden vähäinen määrä, raportoinnissa käytetyt eri menetelmät sekä tietojen vähäisyys, näiden tietojen ei katsottu olevan luotettavia eikä niitä ollut järkevää paljastaa. |
| --- | --- |

(377)

Jotkin käyttäjät toimittivat pyynnöstä komissiolle tietoja muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrästä ja hinnoista. Kun kuitenkin otetaan huomioon käyttäjien vähäinen määrä, kunkin käyttäjän käyttämien tuontilähteiden vähäinen määrä, raportoinnissa käytetyt eri menetelmät sekä tietojen vähäisyys, näiden tietojen ei katsottu olevan luotettavia eikä niitä ollut järkevää paljastaa.

| (378) | Taulukossa 13 osoitetaan keskimääräiset hinnat Eurostatin tietojen mukaan yhteensä CN-koodeille 7308 20 00 ja 7308 90 98. WindEurope pyysi komissiota arvioimaan vahinkoa vain ensimmäiseen koodiin liittyvien tietojen perusteella US ITC:n tutkimuksen mukaisesti (128). Komissio piti pyyntöä perusteettomana, koska tutkimuksessa osoitettiin, että tutkimusajanjakson aikana tuli CN-koodiin 7308 90 98 kuuluvaa tuontia. Yksikään yhteistyössä toiminut osapuoli ei ilmoittanut CN-koodilla 8502 31 00 tulleesta tuonnista. Lisäksi komissio huomauttaa samaa kuin 375 kappaleessa perustana olevien tietojen tarkkuudesta. |
| --- | --- |

(378)

Taulukossa 13 osoitetaan keskimääräiset hinnat Eurostatin tietojen mukaan yhteensä CN-koodeille 7308 20 00 ja 7308 90 98. WindEurope pyysi komissiota arvioimaan vahinkoa vain ensimmäiseen koodiin liittyvien tietojen perusteella US ITC:n tutkimuksen mukaisesti (128). Komissio piti pyyntöä perusteettomana, koska tutkimuksessa osoitettiin, että tutkimusajanjakson aikana tuli CN-koodiin 7308 90 98 kuuluvaa tuontia. Yksikään yhteistyössä toiminut osapuoli ei ilmoittanut CN-koodilla 8502 31 00 tulleesta tuonnista. Lisäksi komissio huomauttaa samaa kuin 375 kappaleessa perustana olevien tietojen tarkkuudesta.

128

| (379) | Yksikään osapuoli ei ehdottanut, että tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta olisi aiheuttanut vahinkoa unionin tuottajille. Lisäksi komissio toteaa, että tällaisen tuonnin osuus oli alle kolmannes Kiinasta tulevasta tuonnista tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(379)

Yksikään osapuoli ei ehdottanut, että tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta olisi aiheuttanut vahinkoa unionin tuottajille. Lisäksi komissio toteaa, että tällaisen tuonnin osuus oli alle kolmannes Kiinasta tulevasta tuonnista tarkastelujaksolla.

| (380) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ei aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(380)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ei aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle tarkastelujaksolla.

5.2.2   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (381) | Etuyhteydettömille osapuolille suuntautuneen unionin tuotannonalan viennin määrä ja hinta kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 14


  Vientimyynti | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (tornia) | 743 | 421 | 357 | 371 |
| Indeksi | 100 | 57 | 48 | 50 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/torni – vain kaikenkattavat tilaukset) | 311 479 | ei tiedossa * | 559 982 | 643 024 |
| Indeksi | 100 | - | 180 | 206 |
| Lähde: EWTA (määrät) ja otokseen valitut unionin tuottajat (keskimääräiset hinnat) |

(381)

Etuyhteydettömille osapuolille suuntautuneen unionin tuotannonalan viennin määrä ja hinta kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 14

Taulukko 14

Vientimyynti

Vientimyynti

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä (tornia)

743

421

357

371

Indeksi

Indeksi

100

100

57

57

48

48

50

50

Keskimääräinen hinta (euroa/torni – vain kaikenkattavat tilaukset)

311 479

ei tiedossa *

559 982

643 024

Indeksi

Indeksi

100

100

-

180

180

206

206

Lähde: EWTA (määrät) ja otokseen valitut unionin tuottajat (keskimääräiset hinnat)

Lähde:

| * | Otoksessa ei kaikenkattavaa vientimyyntiä |
| --- | --- |

*

| (382) | Unionin tuottajien vientimäärä puolittui tarkastelujakson aikana. Otokseen valitut tuottajat eivät kyenneet antamaan tämän myynnin hintaa euroina tonnia kohti, minkä vuoksi edellä esitetyt hinnat ovat tuulivoimalatornia kohti ja niissä näkyy näin ollen myös tornien keskimääräisen koon kasvaminen tarkastelujaksolla. Lisäksi edellä esitettyihin keskimääräisiin hintoihin vaikuttavat merkittävästi tuotevalikoiman erot. Näin ollen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin vaikutuksista ei kyetty tekemään merkityksellisiä päätelmiä. Huipputasollaan vuonna 2017 viennin osuus unionin myynnistä oli 28 prosenttia, joten vientimyynnin väheneminen on saattanut jossain määrin vaikuttaa aiheutuneeseen vahinkoon, mutta se ei missään tapauksessa heikentänyt syy-yhteyttä vahingon ja polkumyyntituonnin välillä. |
| --- | --- |

(382)

Unionin tuottajien vientimäärä puolittui tarkastelujakson aikana. Otokseen valitut tuottajat eivät kyenneet antamaan tämän myynnin hintaa euroina tonnia kohti, minkä vuoksi edellä esitetyt hinnat ovat tuulivoimalatornia kohti ja niissä näkyy näin ollen myös tornien keskimääräisen koon kasvaminen tarkastelujaksolla. Lisäksi edellä esitettyihin keskimääräisiin hintoihin vaikuttavat merkittävästi tuotevalikoiman erot. Näin ollen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin vaikutuksista ei kyetty tekemään merkityksellisiä päätelmiä. Huipputasollaan vuonna 2017 viennin osuus unionin myynnistä oli 28 prosenttia, joten vientimyynnin väheneminen on saattanut jossain määrin vaikuttaa aiheutuneeseen vahinkoon, mutta se ei missään tapauksessa heikentänyt syy-yhteyttä vahingon ja polkumyyntituonnin välillä.

5.2.3   Merellä toimivien voimaloiden kysyntä

Merellä toimivien voimaloiden kysyntä

| (383) | Vestas viittasi merellä toimivien voimaloiden kysynnän epävakaisuuteen vahingon syynä ja piti vahingon syynä, kuten GE, merelle tarkoitettujen voimaloiden tuotantolaitosten vajaakäyttöä unionissa. GE huomautti, että ennen vuotta 2017 unionin tuottajat olivat investoineet voimakkaasti kalliisiin tuotantolaitoksiin, joiden tarkoituksena oli palvella merellä toimivien voimaloiden kysyntää ja joita lopuksi oli käytettävä maalla toimivien tuulivoimalatornien tuottamiseen tai jotka eivät olleet käytössä. SGRE:n ja GE:n mielestä unionin tuulivoimalatornien tuotannonalan kannattavuuden putoaminen johtui merellä toimivien tuulivoimalatornien kysynnän vähenemisestä. |
| --- | --- |

(383)

Vestas viittasi merellä toimivien voimaloiden kysynnän epävakaisuuteen vahingon syynä ja piti vahingon syynä, kuten GE, merelle tarkoitettujen voimaloiden tuotantolaitosten vajaakäyttöä unionissa. GE huomautti, että ennen vuotta 2017 unionin tuottajat olivat investoineet voimakkaasti kalliisiin tuotantolaitoksiin, joiden tarkoituksena oli palvella merellä toimivien voimaloiden kysyntää ja joita lopuksi oli käytettävä maalla toimivien tuulivoimalatornien tuottamiseen tai jotka eivät olleet käytössä. SGRE:n ja GE:n mielestä unionin tuulivoimalatornien tuotannonalan kannattavuuden putoaminen johtui merellä toimivien tuulivoimalatornien kysynnän vähenemisestä.

| (384) | Edellä esitetyt väitteet ovat ristiriidassa helmikuussa 2021 julkaistussa WindEuropen julkaisussa ”Offshore wind in Europe – Key trends and statistics 2020” esitettyjen tietojen kanssa. Sen kaaviosta 1 käy ilmi, että kumulatiivinen asennettu merituulivoimakapasiteetti unionissa lisääntyi vuosien 2017 ja 2018 välillä voimakkaasti noin 16 prosentin vauhtia ja jatkoi kasvua vielä voimakkaammin vuosina 2019 ja 2020 eli 20 prosenttia. Asennettu merituulivoimakapasiteetti EU27-maissa oli 8,8 gigawattia vuonna 2017 ja noin 14,6 gigawattia vuonna 2020. (129) WindEuropen ennusteen mukaan merituulivoimaloiden kehitys on melko positiivista. (130) Komissio huomauttaa myös, että tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että unionin tuottajat olisivat käyttäneet järjestelmällisesti merellä toimivien tuulivoimalatornien tuotantolaitoksia maalla toimivien tuulivoimalatornien tuottamiseen. GE itse myönsi, että joidenkin unionin tuottajien merellä toimivien tuulivoimalatornien tuotantoon tarkoitetut tuotantolaitokset olivat täysin varattuja. (131) |
| --- | --- |

(384)

Edellä esitetyt väitteet ovat ristiriidassa helmikuussa 2021 julkaistussa WindEuropen julkaisussa ”Offshore wind in Europe – Key trends and statistics 2020” esitettyjen tietojen kanssa. Sen kaaviosta 1 käy ilmi, että kumulatiivinen asennettu merituulivoimakapasiteetti unionissa lisääntyi vuosien 2017 ja 2018 välillä voimakkaasti noin 16 prosentin vauhtia ja jatkoi kasvua vielä voimakkaammin vuosina 2019 ja 2020 eli 20 prosenttia. Asennettu merituulivoimakapasiteetti EU27-maissa oli 8,8 gigawattia vuonna 2017 ja noin 14,6 gigawattia vuonna 2020. (129) WindEuropen ennusteen mukaan merituulivoimaloiden kehitys on melko positiivista. (130) Komissio huomauttaa myös, että tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että unionin tuottajat olisivat käyttäneet järjestelmällisesti merellä toimivien tuulivoimalatornien tuotantolaitoksia maalla toimivien tuulivoimalatornien tuottamiseen. GE itse myönsi, että joidenkin unionin tuottajien merellä toimivien tuulivoimalatornien tuotantoon tarkoitetut tuotantolaitokset olivat täysin varattuja. (131)

129

130

131

| (385) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen GE tulkitsi WindEuropen julkaisemia lukuja eri tavalla. Se päätteli edellä mainitusta kaaviosta, että merituulivoimaloiden kysyntä väheni vuosina 2017–2018, sen jälkeen elpyi hieman vuosina 2018–2019 ja väheni jälleen vuodesta 2019 vuoteen 2020. Tämän perusteella se päätteli, että unionin merituulivoimaloiden markkinat supistuivat tarkastelujaksolla. Komissio oli oikaissut luvut niin, että niihin sisältyivät vain unionin jäsenvaltiot, eli se oli jättänyt pois Yhdistyneen kuningaskunnan osalta ilmoitetut luvut, mutta vaikuttaa siltä, että GE ei ollut tehnyt näin, joten sen päätelmät perustuivat vääriin tietoihin. Jos Yhdistynyt kuningaskunta jätetään pois kyseisestä kaaviosta, merituulivoimaloiden kysyntä ei putoa vuosien 2019 ja 2020 välillä vaan kasvaa melko voimakkaasti eli noin 20 prosenttia. Kuten aiemmin mainittiin, kumulatiivinen asennettu merituulivoimakapasiteetti unionissa kasvoi tarkastelujaksolla merkittävästi 8,8 gigawatista 14,6 gigawattiin eli 66 prosenttia. |
| --- | --- |

(385)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen GE tulkitsi WindEuropen julkaisemia lukuja eri tavalla. Se päätteli edellä mainitusta kaaviosta, että merituulivoimaloiden kysyntä väheni vuosina 2017–2018, sen jälkeen elpyi hieman vuosina 2018–2019 ja väheni jälleen vuodesta 2019 vuoteen 2020. Tämän perusteella se päätteli, että unionin merituulivoimaloiden markkinat supistuivat tarkastelujaksolla. Komissio oli oikaissut luvut niin, että niihin sisältyivät vain unionin jäsenvaltiot, eli se oli jättänyt pois Yhdistyneen kuningaskunnan osalta ilmoitetut luvut, mutta vaikuttaa siltä, että GE ei ollut tehnyt näin, joten sen päätelmät perustuivat vääriin tietoihin. Jos Yhdistynyt kuningaskunta jätetään pois kyseisestä kaaviosta, merituulivoimaloiden kysyntä ei putoa vuosien 2019 ja 2020 välillä vaan kasvaa melko voimakkaasti eli noin 20 prosenttia. Kuten aiemmin mainittiin, kumulatiivinen asennettu merituulivoimakapasiteetti unionissa kasvoi tarkastelujaksolla merkittävästi 8,8 gigawatista 14,6 gigawattiin eli 66 prosenttia.

| (386) | Mitä tulee GE:n huomautuksiin, jotka koskevat merelle tarkoitettujen voimaloiden tuotantolaitosten vajaakäyttöä, ne ovat ristiriidassa osapuolen huomautusten kanssa, joissa selvennetään, että 384 kappaleessa tarkoitetut täydellä kapasiteetilla toimivat tuotantolaitokset olivat vain yhden unionin tuottajan tuotantolaitoksia. Komissio on vakuuttunut siitä, että tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että unionin tuottajat olisivat käyttäneet järjestelmällisesti merellä toimivien tuulivoimalatornien tuotantolaitoksia maalla toimivien tuulivoimalatornien tuottamiseen. |
| --- | --- |

(386)

Mitä tulee GE:n huomautuksiin, jotka koskevat merelle tarkoitettujen voimaloiden tuotantolaitosten vajaakäyttöä, ne ovat ristiriidassa osapuolen huomautusten kanssa, joissa selvennetään, että 384 kappaleessa tarkoitetut täydellä kapasiteetilla toimivat tuotantolaitokset olivat vain yhden unionin tuottajan tuotantolaitoksia. Komissio on vakuuttunut siitä, että tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että unionin tuottajat olisivat käyttäneet järjestelmällisesti merellä toimivien tuulivoimalatornien tuotantolaitoksia maalla toimivien tuulivoimalatornien tuottamiseen.

| (387) | Kaikista edellä esitetyistä syistä komissio hylkäsi toistetun väitteen, jonka mukaan merituulivoimaloiden kysynnän väheneminen olisi vaikuttanut kielteisesti unionin tuotannonalan kannattavuuteen ja niille aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(387)

Kaikista edellä esitetyistä syistä komissio hylkäsi toistetun väitteen, jonka mukaan merituulivoimaloiden kysynnän väheneminen olisi vaikuttanut kielteisesti unionin tuotannonalan kannattavuuteen ja niille aiheutuneeseen vahinkoon.

5.2.4   Raaka-aineiden hinnat

Raaka-aineiden hinnat

| (388) | Teräslevyt edustavat valtaosaa (noin 40 prosenttia (132)) tuulivoimalatornien tuotantokustannuksista. CCCME, SGRE ja GE katsoivat, että unionin tuotannonalan kannattavuutta heikentävät teräksen tuonnissa unioniin käyttöön otetut erilaiset kaupan suojatoimenpiteet, mukaan lukien tällä hetkellä voimassa olevat suojatoimenpiteet, eikä Kiinasta tuleva tuonti. CCCME toisti tämän huomautuksen lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ja lisäsi, että kun otetaan huomioon muut voimassa olevat kaupan suojatoimenpiteet, tuotantokustannusten kohoaminen oli niin merkittävä, että sitä ei voida kompensoida hintoja korottamalla. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen SGRE totesi yleisemmin, että komission analyysissä olisi pitänyt arvioida tarkemmin, heikensikö tuotantokustannusten 21 prosentin kohoaminen syy-yhteyttä väitetysti polkumyynnillä tulleen tuonnin ja väitetysti osalle unionin tuulivoimalatornien tuotannonalaa aiheutuneen mahdollisen vahingon välillä. |
| --- | --- |

(388)

Teräslevyt edustavat valtaosaa (noin 40 prosenttia (132)) tuulivoimalatornien tuotantokustannuksista. CCCME, SGRE ja GE katsoivat, että unionin tuotannonalan kannattavuutta heikentävät teräksen tuonnissa unioniin käyttöön otetut erilaiset kaupan suojatoimenpiteet, mukaan lukien tällä hetkellä voimassa olevat suojatoimenpiteet, eikä Kiinasta tuleva tuonti. CCCME toisti tämän huomautuksen lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ja lisäsi, että kun otetaan huomioon muut voimassa olevat kaupan suojatoimenpiteet, tuotantokustannusten kohoaminen oli niin merkittävä, että sitä ei voida kompensoida hintoja korottamalla. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen SGRE totesi yleisemmin, että komission analyysissä olisi pitänyt arvioida tarkemmin, heikensikö tuotantokustannusten 21 prosentin kohoaminen syy-yhteyttä väitetysti polkumyynnillä tulleen tuonnin ja väitetysti osalle unionin tuulivoimalatornien tuotannonalaa aiheutuneen mahdollisen vahingon välillä.

132

| (389) | Komissio totesi väitteet perusteettomiksi. Yksikään osapuoli ei esittänyt mitään näyttöä, saati sellaista, jonka tukena olisi ollut määrällisiä tietoja, minkään kaupan suojatoimenpiteen vaikutuksesta tuulivoimalatornien tuotantokustannuksiin siten, että olisi otettu huomioon unionin tuotannonalan aiemmat ja myöhemmät terästuotteiden hankinnat, joihin on kohdistunut mahdollisia kaupan suojatoimenpiteitä. Lisäksi komissio on tuonut esiin lopulliset päätelmät sisältävässä asiakirjassa sekä 4.4.3.1 jaksossa raaka-ainekustannusten kehittymisen tarkastelujaksolla, myös verrattuna myyntihintojen kehittymiseen. Komissio korostaa, että tasapuolisissa toimintaolosuhteissa unionin tuottajat kykenevät ottamaan (raaka-aineen) kustannusten kohoamisen huomioon myyntihinnoissaan. Unionin tuulivoimalatornien tuottajat eivät kuitenkaan kyenneet korottamaan hintojaan (edes kattamaan kustannuksiaan) Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Sen vuoksi tuotantokustannusten kohoaminen, tapahtui se sitten kaupan suojatoimenpiteiden vuoksi tai ei, ei heikentänyt syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(389)

Komissio totesi väitteet perusteettomiksi. Yksikään osapuoli ei esittänyt mitään näyttöä, saati sellaista, jonka tukena olisi ollut määrällisiä tietoja, minkään kaupan suojatoimenpiteen vaikutuksesta tuulivoimalatornien tuotantokustannuksiin siten, että olisi otettu huomioon unionin tuotannonalan aiemmat ja myöhemmät terästuotteiden hankinnat, joihin on kohdistunut mahdollisia kaupan suojatoimenpiteitä. Lisäksi komissio on tuonut esiin lopulliset päätelmät sisältävässä asiakirjassa sekä 4.4.3.1 jaksossa raaka-ainekustannusten kehittymisen tarkastelujaksolla, myös verrattuna myyntihintojen kehittymiseen. Komissio korostaa, että tasapuolisissa toimintaolosuhteissa unionin tuottajat kykenevät ottamaan (raaka-aineen) kustannusten kohoamisen huomioon myyntihinnoissaan. Unionin tuulivoimalatornien tuottajat eivät kuitenkaan kyenneet korottamaan hintojaan (edes kattamaan kustannuksiaan) Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Sen vuoksi tuotantokustannusten kohoaminen, tapahtui se sitten kaupan suojatoimenpiteiden vuoksi tai ei, ei heikentänyt syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

5.2.5   Tuotantolaitoksiin liittyvät ongelmat

Tuotantolaitoksiin liittyvät ongelmat

| (390) | SGRE esitti, että uusien ja nykyaikaisempien tuotantolaitosten avaaminen unioniin oli aiheuttanut vahinkoa unionin tuottajille, koska se johti muiden (vanhempien) tuotantolaitosten sulkemiseen. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli totesi, että komissio ei ole käsitellyt riittävästi sisäistä kilpailua, joka johtui GRI Sevillan avaamisesta Espanjassa vuonna 2017, Haizea Bilbaon avaamisesta Espanjassa vuonna 2018 ja Windar Francen avaamisesta vuonna 2020. SGRE:n mukaan Windar Francen (joka sijaitsee suotuisasti rannikolla) avaaminen teki Windarin tuotantolaitoksesta Olazagutíassa Espanjassa (joka sijaitsee epäsuotuisasti 100 km sisämaahan) tarpeettoman ja johti sen sulkemiseen vuonna 2019. Väitteen tueksi ei toimitettu muita tietoja. Koska asiasta ei esitetty muita huomautuksia, tutkimuksessa ei voitu vahvistaa, että uuden tuotantolaitoksen avaamisella unioniin olisi ollut vahingollinen vaikutus olemassa oleviin tuotantolaitoksiin. |
| --- | --- |

(390)

SGRE esitti, että uusien ja nykyaikaisempien tuotantolaitosten avaaminen unioniin oli aiheuttanut vahinkoa unionin tuottajille, koska se johti muiden (vanhempien) tuotantolaitosten sulkemiseen. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli totesi, että komissio ei ole käsitellyt riittävästi sisäistä kilpailua, joka johtui GRI Sevillan avaamisesta Espanjassa vuonna 2017, Haizea Bilbaon avaamisesta Espanjassa vuonna 2018 ja Windar Francen avaamisesta vuonna 2020. SGRE:n mukaan Windar Francen (joka sijaitsee suotuisasti rannikolla) avaaminen teki Windarin tuotantolaitoksesta Olazagutíassa Espanjassa (joka sijaitsee epäsuotuisasti 100 km sisämaahan) tarpeettoman ja johti sen sulkemiseen vuonna 2019. Väitteen tueksi ei toimitettu muita tietoja. Koska asiasta ei esitetty muita huomautuksia, tutkimuksessa ei voitu vahvistaa, että uuden tuotantolaitoksen avaamisella unioniin olisi ollut vahingollinen vaikutus olemassa oleviin tuotantolaitoksiin.

| (391) | Vestas ja SGRE syyttivät vahingosta unionin tuottajien valmistuslaitosten huonoa sijaintia mutteivät esittäneet näyttöä väitteidensä tueksi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuulivoimalatornien unionin markkinoiden vuotuinen kulutus oli noin 3 000 yksikköä tutkimusajanjaksolla, joten kyseessä eivät ole suuren volyymin markkinat, minkä vuoksi tuottajat eivät voi rajoittaa myyntiään vain lähellä sijaitseviin paikkoihin. Jokainen otokseen valittu unionin tuottaja myi tutkimusajanjaksolla tuulivoimalatorneja myös määräpaikkoihin omassa jäsenvaltiossaan tai sen läheisyydessä. Väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(391)

Vestas ja SGRE syyttivät vahingosta unionin tuottajien valmistuslaitosten huonoa sijaintia mutteivät esittäneet näyttöä väitteidensä tueksi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuulivoimalatornien unionin markkinoiden vuotuinen kulutus oli noin 3 000 yksikköä tutkimusajanjaksolla, joten kyseessä eivät ole suuren volyymin markkinat, minkä vuoksi tuottajat eivät voi rajoittaa myyntiään vain lähellä sijaitseviin paikkoihin. Jokainen otokseen valittu unionin tuottaja myi tutkimusajanjaksolla tuulivoimalatorneja myös määräpaikkoihin omassa jäsenvaltiossaan tai sen läheisyydessä. Väitteet hylättiin.

5.2.6   Tuulivoiman kilpailu muiden energialähteiden kanssa

Tuulivoiman kilpailu muiden energialähteiden kanssa

| (392) | Joidenkin osapuolten mielestä se, että unionin uudet tuulivoiman sähköntuotantohankkeet kilpailevat suoraan muiden energialähteiden tuottajien kanssa, etenkin aurinkopaneelien (jotka tuotetaan enimmäkseen unionin ulkopuolella), lisäsi painetta tuottaa tuulivoimalatorneja yhä alemmilla hinnoilla. Samalla tavalla vaikutti lisääntynyt nojautuminen uusiutuvien energialähteiden uuden kapasiteetin huutokauppaamiseen vuodesta 2017 lähtien vuosia 2014–2020 koskevien suuntaviivojen (133) mukaisesti. Komissio totesi, että väitettyä kilpailua muiden energialähteiden kanssa ei esiinny monissakaan hankkeissa (ks. myös 447 kappale). Mitä tulee huutokauppaan, käytettävissä olevien tilastotietojen mukaan tornien hinnat putosivat enemmän vuosina 2009–2016 kuin vuoden 2016 jälkeen. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(392)

Joidenkin osapuolten mielestä se, että unionin uudet tuulivoiman sähköntuotantohankkeet kilpailevat suoraan muiden energialähteiden tuottajien kanssa, etenkin aurinkopaneelien (jotka tuotetaan enimmäkseen unionin ulkopuolella), lisäsi painetta tuottaa tuulivoimalatorneja yhä alemmilla hinnoilla. Samalla tavalla vaikutti lisääntynyt nojautuminen uusiutuvien energialähteiden uuden kapasiteetin huutokauppaamiseen vuodesta 2017 lähtien vuosia 2014–2020 koskevien suuntaviivojen (133) mukaisesti. Komissio totesi, että väitettyä kilpailua muiden energialähteiden kanssa ei esiinny monissakaan hankkeissa (ks. myös 447 kappale). Mitä tulee huutokauppaan, käytettävissä olevien tilastotietojen mukaan tornien hinnat putosivat enemmän vuosina 2009–2016 kuin vuoden 2016 jälkeen. Tämän vuoksi väite hylättiin.

133

| (393) | Vestas, WindEurope ja SGRE katsoivat, että tuulivoimalatornien mahdollisesti alentuneet hinnat tai vähentynyt kannattavuus oli looginen seuraus merkittävästä kilpailusta ja hintapaineesta tuulivoimasektorilla. Vestas, SGRE, WindEurope ja CCCME viittaisivat joihinkin unionin tuulienergiasektorin kehityssuuntiin (koko ajan kasvava paine vähentää syrjiviä sähkökustannusjärjestelmiä, epäjohdonmukaiset kansalliset politiikat, näkyvyyden puute tuulipuistohankkeiden tulevista määristä ja hankkeiden kannattavuuden heikkeneminen uusiutuvien energianlähteiden tukimuotojen ja -tasojen muutosten vuoksi unionissa siirryttäessä syöttötariffeista syöttöpreemioihin), jotka niiden mukaan johtivat useiden eurooppalaisten käyttäjien tappioihin vuosina 2018 ja 2019. Komissio myöntää ongelmat mutta piti yleistä väitettä perusteettomana. Lisääntynyt kilpailu loppukäyttäjien tasolla ei tavanomaisissa olosuhteissa johda niiden tavarantoimittajien vahinkoon. Unionin tuotannonalan tuulivoimalatornien hintojen alenemisen syynä oli Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan tuonnin yleinen ja kasvava saatavuus. Jos kilpailu tällä tasolla olisi tapahtunut tasapuolisilla toimintaedellytyksillä, tuulivoimalatornien tuottajien hinnat ja kannattavuus eivät olisi alentuneet samassa määrin. Sen vuoksi käyttäjäteollisuuden kasvanut hintapaine ei heikentänyt syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja tuulivoimalatornien unionin tuottajille aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(393)

Vestas, WindEurope ja SGRE katsoivat, että tuulivoimalatornien mahdollisesti alentuneet hinnat tai vähentynyt kannattavuus oli looginen seuraus merkittävästä kilpailusta ja hintapaineesta tuulivoimasektorilla. Vestas, SGRE, WindEurope ja CCCME viittaisivat joihinkin unionin tuulienergiasektorin kehityssuuntiin (koko ajan kasvava paine vähentää syrjiviä sähkökustannusjärjestelmiä, epäjohdonmukaiset kansalliset politiikat, näkyvyyden puute tuulipuistohankkeiden tulevista määristä ja hankkeiden kannattavuuden heikkeneminen uusiutuvien energianlähteiden tukimuotojen ja -tasojen muutosten vuoksi unionissa siirryttäessä syöttötariffeista syöttöpreemioihin), jotka niiden mukaan johtivat useiden eurooppalaisten käyttäjien tappioihin vuosina 2018 ja 2019. Komissio myöntää ongelmat mutta piti yleistä väitettä perusteettomana. Lisääntynyt kilpailu loppukäyttäjien tasolla ei tavanomaisissa olosuhteissa johda niiden tavarantoimittajien vahinkoon. Unionin tuotannonalan tuulivoimalatornien hintojen alenemisen syynä oli Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan tuonnin yleinen ja kasvava saatavuus. Jos kilpailu tällä tasolla olisi tapahtunut tasapuolisilla toimintaedellytyksillä, tuulivoimalatornien tuottajien hinnat ja kannattavuus eivät olisi alentuneet samassa määrin. Sen vuoksi käyttäjäteollisuuden kasvanut hintapaine ei heikentänyt syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja tuulivoimalatornien unionin tuottajille aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

5.2.7   Muut kuin teräksiset tornit

Muut kuin teräksiset tornit

| (394) | SGRE totesi, että muiden kuin terästornien aiheuttama sisäinen kilpailu on mahdollinen erillinen syy, joka aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli väitti, että Wood Mackenzien julkaisu ”Global wind turbine technology trends 2019” osoitti hybriditornien 10 prosentin lisääntymisen ja terästornien 16 prosentin vähenemisen vuosina 2017–2024, ja WindEurope ennusti teräksisten tuulivoimalatornien markkinoiden arvon vähenemisen tulevina vuosina. Komissio myöntää tämän. Muiden kuin teräksisten tuulivoimalatornien määrä unionissa oli tarkastelujaksolla kuitenkin vähäinen (134), eivätkä tällaiset tornit sovellu moniin hankkeisiin. Sen vuoksi muut kuin teräksiset tuulivoimalatornit eivät heikentäneet syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja teräksisten tuulivoimalatornien unionin tuottajille aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(394)

SGRE totesi, että muiden kuin terästornien aiheuttama sisäinen kilpailu on mahdollinen erillinen syy, joka aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli väitti, että Wood Mackenzien julkaisu ”Global wind turbine technology trends 2019” osoitti hybriditornien 10 prosentin lisääntymisen ja terästornien 16 prosentin vähenemisen vuosina 2017–2024, ja WindEurope ennusti teräksisten tuulivoimalatornien markkinoiden arvon vähenemisen tulevina vuosina. Komissio myöntää tämän. Muiden kuin teräksisten tuulivoimalatornien määrä unionissa oli tarkastelujaksolla kuitenkin vähäinen (134), eivätkä tällaiset tornit sovellu moniin hankkeisiin. Sen vuoksi muut kuin teräksiset tuulivoimalatornit eivät heikentäneet syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja teräksisten tuulivoimalatornien unionin tuottajille aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

134

5.2.8   Muut tekijät

Muut tekijät

| (395) | CCCME totesi, että tuulivoimalatornien unionin tuottajien tekemät merkittävät investoinnit erityisesti vuonna 2017 aiheuttivat painetta niiden voittoihin seuraavina vuosina, kun kysyntä supistui. Ensinnäkään kysyntä ei supistunut vuoden 2017 jälkeen. Toiseksi, vuonna 2017 tuulivoimalatornien unionin tuottajien kassavirta oli yli kolmasosa kyseisenä vuonna tehdyistä investoinneista. Kun otetaan huomioon ennen vuotta 2017 eli ennen vahingollista polkumyyntiä kertyneet voitot ja kassavirta, unionin tuottajilla oli riittävät varat investointien rahoittamiseen. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että otokseen valittujen unionin tuottajien investoinneissa oli kyse perustelluista korvaamisista, markkinakysynnän edellyttämistä muutoksista ja tarvittavista laitteiden päivityksistä, joiden tarkoituksena oli palvella käyttäjiä. |
| --- | --- |

(395)

CCCME totesi, että tuulivoimalatornien unionin tuottajien tekemät merkittävät investoinnit erityisesti vuonna 2017 aiheuttivat painetta niiden voittoihin seuraavina vuosina, kun kysyntä supistui. Ensinnäkään kysyntä ei supistunut vuoden 2017 jälkeen. Toiseksi, vuonna 2017 tuulivoimalatornien unionin tuottajien kassavirta oli yli kolmasosa kyseisenä vuonna tehdyistä investoinneista. Kun otetaan huomioon ennen vuotta 2017 eli ennen vahingollista polkumyyntiä kertyneet voitot ja kassavirta, unionin tuottajilla oli riittävät varat investointien rahoittamiseen. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että otokseen valittujen unionin tuottajien investoinneissa oli kyse perustelluista korvaamisista, markkinakysynnän edellyttämistä muutoksista ja tarvittavista laitteiden päivityksistä, joiden tarkoituksena oli palvella käyttäjiä.

| (396) | SGRE toi esiin GRI:n lisääntyneet poistot vahingon syynä. Tutkimuksessa todettiin, että GRI:n poistot tehtiin sovellettavien kansallisten ja kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Tutkimuksessa ei myöskään voitu vahvistaa, että GRI:n poistoissa tapahtuneet muutokset olisivat vaikuttaneet syy-yhteyteen, joka todettiin Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(396)

SGRE toi esiin GRI:n lisääntyneet poistot vahingon syynä. Tutkimuksessa todettiin, että GRI:n poistot tehtiin sovellettavien kansallisten ja kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Tutkimuksessa ei myöskään voitu vahvistaa, että GRI:n poistoissa tapahtuneet muutokset olisivat vaikuttaneet syy-yhteyteen, joka todettiin Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

| (397) | Vestas syytti vahingosta Kiinan valuutan heikkenemistä, joka paransi kiinalaisten tuulivoimalatornien kilpailukykyä. Komissio totesi väitteen kuitenkin virheelliseksi. Tuulivoimalatornien kiinalaisten tuottajien todettiin laskuttavan unioniin suuntautuvasta viennistä joko Yhdysvaltain dollareina tai euroina. Dollari oli suhteellisen vahva tutkimusajanjakson aikana eli 1,07–1,14 euroa/dollari. Sitä vastoin elokuussa 2020 euron suhde dollariin oli 1,18 ja tammikuussa 2021 se oli yli 1,22. Sen vuoksi valuuttakurssien vaihtelut eivät voineet olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä. |
| --- | --- |

(397)

Vestas syytti vahingosta Kiinan valuutan heikkenemistä, joka paransi kiinalaisten tuulivoimalatornien kilpailukykyä. Komissio totesi väitteen kuitenkin virheelliseksi. Tuulivoimalatornien kiinalaisten tuottajien todettiin laskuttavan unioniin suuntautuvasta viennistä joko Yhdysvaltain dollareina tai euroina. Dollari oli suhteellisen vahva tutkimusajanjakson aikana eli 1,07–1,14 euroa/dollari. Sitä vastoin elokuussa 2020 euron suhde dollariin oli 1,18 ja tammikuussa 2021 se oli yli 1,22. Sen vuoksi valuuttakurssien vaihtelut eivät voineet olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä.

| (398) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME väitti, että kulutuksen väheneminen vuonna 2019, joka kattaa puolet tutkimusajanjaksosta, oli vahinkoon vaikuttanut tekijä. Se toi myös esiin suhteellisen alhaisen asennetun kapasiteetin Saksassa vuonna 2019 ja etenkin vuonna 2020. Komissio hylkäsi väitteen, koska unionin kulutus vuonna 2019 oli edelleen 5 prosenttia suurempi kuin vuonna 2017 ja kulutuksen väheneminen vuonna 2019 oli tilapäistä ja sitä seurasi voimakas 8 prosentin kasvu tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(398)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME väitti, että kulutuksen väheneminen vuonna 2019, joka kattaa puolet tutkimusajanjaksosta, oli vahinkoon vaikuttanut tekijä. Se toi myös esiin suhteellisen alhaisen asennetun kapasiteetin Saksassa vuonna 2019 ja etenkin vuonna 2020. Komissio hylkäsi väitteen, koska unionin kulutus vuonna 2019 oli edelleen 5 prosenttia suurempi kuin vuonna 2017 ja kulutuksen väheneminen vuonna 2019 oli tilapäistä ja sitä seurasi voimakas 8 prosentin kasvu tutkimusajanjaksolla.

| (399) | CCCME väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen myös, että komission olisi pitänyt käsitellä koronaviruspandemian vaikutusta vahinkoon, koska se oli aiheuttanut merkittävän talouden laskusuhdanteen ja vaikuttanut voimakkaasti globaaleihin toimitusketjuihin. Komissio huomauttaa, että tutkimusajanjakso päättyi vuoden 2020 puolivälissä eikä ollut mitään merkkejä siitä, että tuulivoimalatornien kysyntä olisi kutistunut tai raaka-aineiden hankintaongelmat olisivat alkaneet esiintyä tutkimusajanjakson neljän viimeisen kuukauden aikana, jolloin pandemia iski unioniin. Tämän vuoksi CCCME:n väite hylättiin. |
| --- | --- |

(399)

CCCME väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen myös, että komission olisi pitänyt käsitellä koronaviruspandemian vaikutusta vahinkoon, koska se oli aiheuttanut merkittävän talouden laskusuhdanteen ja vaikuttanut voimakkaasti globaaleihin toimitusketjuihin. Komissio huomauttaa, että tutkimusajanjakso päättyi vuoden 2020 puolivälissä eikä ollut mitään merkkejä siitä, että tuulivoimalatornien kysyntä olisi kutistunut tai raaka-aineiden hankintaongelmat olisivat alkaneet esiintyä tutkimusajanjakson neljän viimeisen kuukauden aikana, jolloin pandemia iski unioniin. Tämän vuoksi CCCME:n väite hylättiin.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (400) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(400)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä.

6.   TOIMENPITEIDEN TASO

TOIMENPITEIDEN TASO

| (401) | Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. |
| --- | --- |

(401)

Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi.

6.1   Vahinkomarginaali

Vahinkomarginaali

| (402) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala voisi saavuttaa tavoitevoiton myymällä tavoitehinnalla perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(402)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala voisi saavuttaa tavoitevoiton myymällä tavoitehinnalla perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti.

| (403) | Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti huomioon tavoitevoiton määrittämiseksi seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Kyseinen marginaali ei saa olla alle 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(403)

Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti huomioon tavoitevoiton määrittämiseksi seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Kyseinen marginaali ei saa olla alle 6 prosenttia.

| (404) | Valituksen tekijät väittivät, että 10 prosenttia oli kohtuullinen tavoitevoitto, koska tietyt valituksen tekijät saivat väitetysti tämän voiton valituksen kattamalla kaudella. (135) Useiden käyttäjien mukaan valituksen tekijöiden esittämä voittotaso oli kuitenkin kohtuuttoman korkea. |
| --- | --- |

(404)

Valituksen tekijät väittivät, että 10 prosenttia oli kohtuullinen tavoitevoitto, koska tietyt valituksen tekijät saivat väitetysti tämän voiton valituksen kattamalla kaudella. (135) Useiden käyttäjien mukaan valituksen tekijöiden esittämä voittotaso oli kuitenkin kohtuuttoman korkea.

135

| (405) | Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdassa vähimmäistavoitevoitoksi asetetaan 6 prosenttia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevalla tuonnilla oli suuri markkinaosuus unionissa koko tarkastelujakson ajan ja että unionin tuotannonalan voitto oli alle 6 prosenttia. Sen vuoksi komissio arvioi unionin tuotannonalan kannattavuutta tarkastelujaksoa edeltäneiden kuuden vuoden aikana ja totesi, että kaksi vuotta ennen viiteajanjaksoa sen kannattavuus oli 8,4 (vuonna 2015) ja 9,8 prosenttia (vuonna 2016). (136) Komissiolla ei ole tietoja tuonnin tasosta ja hinnoista ennen tarkastelujaksoa. Näinä kahtena vuonna saatu voittotaso kuitenkin viittaa siihen, että Kiinasta tuleva tuonti ei painanut unionin tuotannonalan hintoja alaspäin, vaikka tällaista tuontia oli ollut unionin markkinoilla merkittäviä määriä vuosina 2015 ja 2016. Sen vuoksi komissio katsoi, että 9,1 prosentin tavoitevoitto, joka on unionin tuotannonalan näiden kahden vuoden aikana keskimäärin saama voitto, on kohtuullinen, koska Kiinasta tulevan tuonnin suuri määrä vaikutti unionin tuotannonalan kannattavuuteen jo tarkastelujaksolla. Tämä tavoitevoitto lisättiin unionin tuotannonalan tosiasiallisiin tuotantokustannuksiin, jotta saatiin vahinkoa aiheuttamaton hinta. |
| --- | --- |

(405)

Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdassa vähimmäistavoitevoitoksi asetetaan 6 prosenttia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevalla tuonnilla oli suuri markkinaosuus unionissa koko tarkastelujakson ajan ja että unionin tuotannonalan voitto oli alle 6 prosenttia. Sen vuoksi komissio arvioi unionin tuotannonalan kannattavuutta tarkastelujaksoa edeltäneiden kuuden vuoden aikana ja totesi, että kaksi vuotta ennen viiteajanjaksoa sen kannattavuus oli 8,4 (vuonna 2015) ja 9,8 prosenttia (vuonna 2016). (136) Komissiolla ei ole tietoja tuonnin tasosta ja hinnoista ennen tarkastelujaksoa. Näinä kahtena vuonna saatu voittotaso kuitenkin viittaa siihen, että Kiinasta tuleva tuonti ei painanut unionin tuotannonalan hintoja alaspäin, vaikka tällaista tuontia oli ollut unionin markkinoilla merkittäviä määriä vuosina 2015 ja 2016. Sen vuoksi komissio katsoi, että 9,1 prosentin tavoitevoitto, joka on unionin tuotannonalan näiden kahden vuoden aikana keskimäärin saama voitto, on kohtuullinen, koska Kiinasta tulevan tuonnin suuri määrä vaikutti unionin tuotannonalan kannattavuuteen jo tarkastelujaksolla. Tämä tavoitevoitto lisättiin unionin tuotannonalan tosiasiallisiin tuotantokustannuksiin, jotta saatiin vahinkoa aiheuttamaton hinta.

136

| (406) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan katsoi, että komission CIF-arvoon tekemä 0,5 prosentin oikaisu tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi oli liian alhainen, kun otetaan huomioon käyttäjille aiheutuvat kuljetuskustannukset ja (suuremmat) oikaisut, jotka komissio on tehnyt muissa tutkimuksissa. Komissio hylkäsi väitteen. Tehty oikaisu perustuu yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamiin tietoihin, joille komissio teki etätarkastuksen ja jotka ovat siten tapauskohtaisia. |
| --- | --- |

(406)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan katsoi, että komission CIF-arvoon tekemä 0,5 prosentin oikaisu tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi oli liian alhainen, kun otetaan huomioon käyttäjille aiheutuvat kuljetuskustannukset ja (suuremmat) oikaisut, jotka komissio on tehnyt muissa tutkimuksissa. Komissio hylkäsi väitteen. Tehty oikaisu perustuu yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamiin tietoihin, joille komissio teki etätarkastuksen ja jotka ovat siten tapauskohtaisia.

| (407) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME väitti, että tavoitevoiton pitäisi olla 6 prosenttia, koska unionin tuotannonalan kannattavuus viime vuosina on ollut alle 6 prosenttia, eikä vuosien 2015 ja 2016 tietojen käyttö edusta nykyisiä markkinaolosuhteita. Komissio hylkäsi tämän väitteen. Edellä esitetyistä syistä tarkastelujakson aikaista kannattavuutta ei voida käyttää vertailuarvona, kun taas sitä edeltäneiden kahden vuoden kannattavuus täyttää 7 artiklan 2 c kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

(407)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCME väitti, että tavoitevoiton pitäisi olla 6 prosenttia, koska unionin tuotannonalan kannattavuus viime vuosina on ollut alle 6 prosenttia, eikä vuosien 2015 ja 2016 tietojen käyttö edusta nykyisiä markkinaolosuhteita. Komissio hylkäsi tämän väitteen. Edellä esitetyistä syistä tarkastelujakson aikaista kannattavuutta ei voida käyttää vertailuarvona, kun taas sitä edeltäneiden kahden vuoden kannattavuus täyttää 7 artiklan 2 c kohdan vaatimukset.

| (408) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan GE piti edellä kuvattua menetelmää virheellisenä. GE totesi, että unionin tuotannonalan hinnat eivät alentuneet tarkastelujaksolla, ja piti tarpeettomana sitä, että komissio käytti tarkastelujaksoa edeltäviä vuosia, koska sen mukaan tuulivoimalatornien tuonti Kiinasta lisääntyi vasta vuonna 2019. Komissio piti väitettä perusteettomana, kun otetaan huomioon tämän asetuksen taulukko 4, josta näkyy selvästi, että Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi 44 prosenttia vuosina 2017–2018 ja sen markkinaosuus vähintään 25 prosenttia vuonna 2017, mikä oli silti alin osuus tarkastelujaksolla. GE väitti myös valitukseen sisältyvien tietojen perusteella, että Kiinasta tulevan tuonnin tasot olivat vastaavat vuosina 2016, 2017 ja 2018. Tämän tutkimuksen havainnot (ks. taulukko 4), jotka ilmoitettiin asianomaisille osapuolille, osoittivat kuitenkin tarkastelujaksolla tuontilukuja, jotka ovat hyvin erilaiset kuin valituksessa esitetyt, eikä komission käytettävissä ole pelkkiä tuulivoimalatorneja koskevia tuontilukuja aiemmalta kaudelta. Kuten on mainittu, Kiinasta tulevan tuonnin taso vuosina 2015 ja 2016 ei ole tiedossa, mutta unionin tuotannonalan noina vuosina saama voitto viittaa siihen, että Kiinasta tuleva tuonti ei painanut sen myyntihintoja alaspäin, kuten 405 kappaleessa selitetään. GE ehdotti 6 prosentin tavoitevoittoa, koska se lähes kaksinkertaistaisi unionin (tuotannonalan) saaman voittotason tarkastelujakson alussa ja olisi 7,4 prosentin korotus tutkimusajanjakson aikaisesta tasosta. (137) Näissä perusteluissa ei oteta huomioon kaikkia perusasetuksen asiaa koskevia säännöksiä. Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(408)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan GE piti edellä kuvattua menetelmää virheellisenä. GE totesi, että unionin tuotannonalan hinnat eivät alentuneet tarkastelujaksolla, ja piti tarpeettomana sitä, että komissio käytti tarkastelujaksoa edeltäviä vuosia, koska sen mukaan tuulivoimalatornien tuonti Kiinasta lisääntyi vasta vuonna 2019. Komissio piti väitettä perusteettomana, kun otetaan huomioon tämän asetuksen taulukko 4, josta näkyy selvästi, että Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi 44 prosenttia vuosina 2017–2018 ja sen markkinaosuus vähintään 25 prosenttia vuonna 2017, mikä oli silti alin osuus tarkastelujaksolla. GE väitti myös valitukseen sisältyvien tietojen perusteella, että Kiinasta tulevan tuonnin tasot olivat vastaavat vuosina 2016, 2017 ja 2018. Tämän tutkimuksen havainnot (ks. taulukko 4), jotka ilmoitettiin asianomaisille osapuolille, osoittivat kuitenkin tarkastelujaksolla tuontilukuja, jotka ovat hyvin erilaiset kuin valituksessa esitetyt, eikä komission käytettävissä ole pelkkiä tuulivoimalatorneja koskevia tuontilukuja aiemmalta kaudelta. Kuten on mainittu, Kiinasta tulevan tuonnin taso vuosina 2015 ja 2016 ei ole tiedossa, mutta unionin tuotannonalan noina vuosina saama voitto viittaa siihen, että Kiinasta tuleva tuonti ei painanut sen myyntihintoja alaspäin, kuten 405 kappaleessa selitetään. GE ehdotti 6 prosentin tavoitevoittoa, koska se lähes kaksinkertaistaisi unionin (tuotannonalan) saaman voittotason tarkastelujakson alussa ja olisi 7,4 prosentin korotus tutkimusajanjakson aikaisesta tasosta. (137) Näissä perusteluissa ei oteta huomioon kaikkia perusasetuksen asiaa koskevia säännöksiä. Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen.

137

| (409) | Yksikään otokseen valituista tuottajista ei esittänyt perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan nojalla väitettä menetetyistä investoinneista tai menetetystä tutkimuksesta, kehittämisestä tai innovoinnista. Mitään väitteitä ei myöskään esitetty perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan nojalla eli kustannuksista, joita unionin tuotannonalalle koituu monenvälisistä ympäristösopimuksista ja niihin liitetyistä pöytäkirjoista, joissa unioni on osapuolena, sekä perusasetuksen liitteessä I a luetelluista ILOn yleissopimuksista, 11 artiklan 2 kohdan mukaisena toimenpiteen soveltamisaikana. |
| --- | --- |

(409)

Yksikään otokseen valituista tuottajista ei esittänyt perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan nojalla väitettä menetetyistä investoinneista tai menetetystä tutkimuksesta, kehittämisestä tai innovoinnista. Mitään väitteitä ei myöskään esitetty perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan nojalla eli kustannuksista, joita unionin tuotannonalalle koituu monenvälisistä ympäristösopimuksista ja niihin liitetyistä pöytäkirjoista, joissa unioni on osapuolena, sekä perusasetuksen liitteessä I a luetelluista ILOn yleissopimuksista, 11 artiklan 2 kohdan mukaisena toimenpiteen soveltamisaikana.

| (410) | Komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla tuotelajikohtaisesti hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisen maan kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(410)

Komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla tuotelajikohtaisesti hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisen maan kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

| (411) | Suzhou Titan, GE ja EWTA esittivät samat huomautukset viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa käytettävästä hintavertailun tasosta kuin hinnan alittavuutta koskevien laskelmien yhteydessä (ks. 326–328 kappale). Väitteet hylätään kyseisissä kappaleissa esitetyistä samoista syistä, jotka pätevät soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(411)

Suzhou Titan, GE ja EWTA esittivät samat huomautukset viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa käytettävästä hintavertailun tasosta kuin hinnan alittavuutta koskevien laskelmien yhteydessä (ks. 326–328 kappale). Väitteet hylätään kyseisissä kappaleissa esitetyistä samoista syistä, jotka pätevät soveltuvin osin.

| (412) | GE ja Vestas väittivät, että hinnan alittavuuden marginaalia olisi pidettävä vahinkomarginaalina. Komissio hylkäsi väitteen, koska tällainen lähestymistapa johtaisi tullitasoon, joka ei poistaisi polkumyyntituonnista unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, toisin kuin sovellettavat säännöt. |
| --- | --- |

(412)

GE ja Vestas väittivät, että hinnan alittavuuden marginaalia olisi pidettävä vahinkomarginaalina. Komissio hylkäsi väitteen, koska tällainen lähestymistapa johtaisi tullitasoon, joka ei poistaisi polkumyyntituonnista unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, toisin kuin sovellettavat säännöt.

| (413) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan epäili 410 kappaleessa selitetyllä tavalla määritettyjen marginaalien uskottavuutta, kun otetaan huomioon sen myynnin ja unionin myynnin välinen vastaavuus. Osapuoli pyysi maalla ja merellä käytettävien tuulivoimalatornien erottamista laskelmissa, jotta saataisiin kattavampi ja täydellisempi kuva niiden viennistä, ja totesi, että tuotevalvontakoodit, joiden viitehinnan alittavuuden marginaali on negatiivinen, eivät ole voineet aiheuttaa vahinkoa. Komissio hylkäsi väitteet. Komissio selvensi, että laskelmat perustuivat ainoastaan maalla käytettäviin tuulivoimalatorneihin. Tuotevalvontakoodien vastaavuus on kokonaisuudessaan merkittävä ja sen avulla saadaan selvä kuva vahinkomarginaaleista. Sillä, että joidenkin tuotevalvontakoodien viitehinnan alittavuuden marginaali oli negatiivinen, ei ole vaikutusta vahinkomarginaalilaskelmiin eikä se muuta vahinkoa koskevia päätelmiä. |
| --- | --- |

(413)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Suzhou Titan epäili 410 kappaleessa selitetyllä tavalla määritettyjen marginaalien uskottavuutta, kun otetaan huomioon sen myynnin ja unionin myynnin välinen vastaavuus. Osapuoli pyysi maalla ja merellä käytettävien tuulivoimalatornien erottamista laskelmissa, jotta saataisiin kattavampi ja täydellisempi kuva niiden viennistä, ja totesi, että tuotevalvontakoodit, joiden viitehinnan alittavuuden marginaali on negatiivinen, eivät ole voineet aiheuttaa vahinkoa. Komissio hylkäsi väitteet. Komissio selvensi, että laskelmat perustuivat ainoastaan maalla käytettäviin tuulivoimalatorneihin. Tuotevalvontakoodien vastaavuus on kokonaisuudessaan merkittävä ja sen avulla saadaan selvä kuva vahinkomarginaaleista. Sillä, että joidenkin tuotevalvontakoodien viitehinnan alittavuuden marginaali oli negatiivinen, ei ole vaikutusta vahinkomarginaalilaskelmiin eikä se muuta vahinkoa koskevia päätelmiä.

| (414) | CCCME pyysi komissiota ilmoittamaan vastaavuuden tason, jos joitakin tuotevalvontakoodien muuttujia ei olisi poistettu tai väljennetty. Komissio ei pidä merkityksellisenä esittää skenaariota, jota ei ollut käytetty laskelmissa. |
| --- | --- |

(414)

CCCME pyysi komissiota ilmoittamaan vastaavuuden tason, jos joitakin tuotevalvontakoodien muuttujia ei olisi poistettu tai väljennetty. Komissio ei pidä merkityksellisenä esittää skenaariota, jota ei ollut käytetty laskelmissa.

| (415) | Vientiä harjoittava tuottaja Chengxi Shipyard väitti, että hinnan alittavuuden marginaalit olisi laskettava kappaletta eikä kilogrammaa kohti. Väite hylätään 329 kappaleessa esitetyistä samoista syistä, jotka pätevät soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(415)

Vientiä harjoittava tuottaja Chengxi Shipyard väitti, että hinnan alittavuuden marginaalit olisi laskettava kappaletta eikä kilogrammaa kohti. Väite hylätään 329 kappaleessa esitetyistä samoista syistä, jotka pätevät soveltuvin osin.

| (416) | Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 287 ja 290 kappale). Komissio piti aiheellisena, että jäännöspolkumyyntimarginaali asetetaan Suzhou Titanin eniten viemille tuotelajeille määritetyn painotetun keskimääräisen vahinkomarginaalin tasolle. Suzhou Titan on otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jonka yksilöllinen vahinkomarginaali on korkein. Näiden tuotelajien osuus on yli 50 prosenttia yrityksen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla.







  Yritys | Lopullinen polkumyyntimarginaali (%) | Lopullinen vahinkomarginaali (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Chengxi Shipyard | 127,8 | 7,5 |
| Penglai Dajin | 49,7 | 7,2 |
| Suzhou Titan | 60,7 | 14,4 |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 83,2 | 11,2 |
| Kaikki muut yritykset | 144,2 | 19,2 |

(416)

Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 287 ja 290 kappale). Komissio piti aiheellisena, että jäännöspolkumyyntimarginaali asetetaan Suzhou Titanin eniten viemille tuotelajeille määritetyn painotetun keskimääräisen vahinkomarginaalin tasolle. Suzhou Titan on otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jonka yksilöllinen vahinkomarginaali on korkein. Näiden tuotelajien osuus on yli 50 prosenttia yrityksen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla.

Yritys

Lopullinen polkumyyntimarginaali (%)

Lopullinen vahinkomarginaali (%)

Chengxi Shipyard

127,8

7,5

Penglai Dajin

49,7

7,2

Suzhou Titan

60,7

14,4

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

83,2

11,2

Kaikki muut yritykset

144,2

19,2

| (417) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen EWTA väitti, että ehdotetut tullit eivät riittäneet poistamaan polkumyynnillä tulleen tuonnin unionin tuotannonalalle aiheuttamaa vahinkoa, eivätkä ne palauta tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja oikeudenmukaista hintatasoa unionin markkinoille eivätkä paranna unionin tuotannonalan kannattavuutta. Ne eivät täytä perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan vaatimuksia, joiden mukaan alhaisempaa tullia olisi sovellettava, jos se riittää poistamaan unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon. |
| --- | --- |

(417)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen EWTA väitti, että ehdotetut tullit eivät riittäneet poistamaan polkumyynnillä tulleen tuonnin unionin tuotannonalalle aiheuttamaa vahinkoa, eivätkä ne palauta tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja oikeudenmukaista hintatasoa unionin markkinoille eivätkä paranna unionin tuotannonalan kannattavuutta. Ne eivät täytä perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan vaatimuksia, joiden mukaan alhaisempaa tullia olisi sovellettava, jos se riittää poistamaan unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon.

| (418) | EWTA lisäsi viitaten perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 2 a kohtaan, että EU:n primaarilainsäädännössä edellytetään tullien käyttöönottoa polkumyyntimarginaalin tasolla ja että jos komissio poikkeaa 7 artiklan 2 kohdan vaatimuksista ja soveltaa alempaa tullia 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti, komission olisi tarkasteltava, riittääkö polkumyyntimarginaalia alempi tulli poistamaan vahingon, kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineisiin liittyvät vääristymät. |
| --- | --- |

(418)

EWTA lisäsi viitaten perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 2 a kohtaan, että EU:n primaarilainsäädännössä edellytetään tullien käyttöönottoa polkumyyntimarginaalin tasolla ja että jos komissio poikkeaa 7 artiklan 2 kohdan vaatimuksista ja soveltaa alempaa tullia 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti, komission olisi tarkasteltava, riittääkö polkumyyntimarginaalia alempi tulli poistamaan vahingon, kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineisiin liittyvät vääristymät.

| (419) | EWTAn mukaan perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan säännöksellä pyritään tarjoamaan EU:n etujen kannalta paras mahdollinen suoja. EWTA väitti, että komission olisi tehtävä tarvittavat tarkastelut 7 artiklan 2 kohdan säännöksistä poikkeamiseksi ja tarkastettava, täyttyvätkö edellytykset tullien asettamiseksi alemmalle tasolle. Edellä esitettyyn seikkaan liittyen EWTAn mukaan komissiolla ei ole asiassa harkintavaltaa eikä vaikuta olevan muuta EU:n primaaria oikeusperustaa, jonka perusteella komissio voisi poiketa perusasetuksen näistä säännöksistä tai voisi delegoida valituksen tekijälle velvollisuuden tai tehtävän tutkia asiaa ja todistaa se. EWTA huomauttaa, että valituksen tekijä toimitti omalta osaltaan tarkoituksenmukaiset tosiseikat ja väitteet ja pyysi selvästi komissiota asettamaan tullit polkumyyntimarginaalin tasolle, jotta voitiin ottaa huomioon kyseisten keskeisten raaka-aineiden vakavat vääristymät, jotka komissio oli itse jo vahvistanut useissa hiljattaisissa tapauksissa. EWTA viittasi valituksen 2.7.2 jaksoon, jossa esitetään teräslevyjen merkittävän hintaeron kehitys unionin ja Kiinan kansantasavallan välillä. Sen on katsottava kuuluvan perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan piiriin, jossa käsitellään sitä, että ”raaka-aineen hinta on huomattavasti alempi kuin edustavilla kansainvälisillä markkinoilla”. Lisäksi EWTA huomautti, että koska komissio oli jo vahvistanut vääristymien esiintymisen kyseisissä raaka-aineissa samoin kuin muissa keskeisissä tuotantopanoksissa (esim. energia ja työvoima), pitäisi olla suoraviivaista ottaa nämä seikat huomioon ja luopua 7 artiklan 2 a kohdan soveltamisesta ja ottaa tullit käyttöön 7 artiklan 2 kohdan perusteella. Edellä esitetyn perusteella EWTA piti voimassa pyyntönsä, jonka mukaan tullit olisi otettava käyttöön polkumyyntimarginaalin tasoisina perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja väitti löytäneensä tehokkaan, toimivan ja rakentavan oikeudellisen tavan sen varmistamiseksi, että tämä perusasetuksen vaatimus täyttyy. |
| --- | --- |

(419)

EWTAn mukaan perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan säännöksellä pyritään tarjoamaan EU:n etujen kannalta paras mahdollinen suoja. EWTA väitti, että komission olisi tehtävä tarvittavat tarkastelut 7 artiklan 2 kohdan säännöksistä poikkeamiseksi ja tarkastettava, täyttyvätkö edellytykset tullien asettamiseksi alemmalle tasolle. Edellä esitettyyn seikkaan liittyen EWTAn mukaan komissiolla ei ole asiassa harkintavaltaa eikä vaikuta olevan muuta EU:n primaaria oikeusperustaa, jonka perusteella komissio voisi poiketa perusasetuksen näistä säännöksistä tai voisi delegoida valituksen tekijälle velvollisuuden tai tehtävän tutkia asiaa ja todistaa se. EWTA huomauttaa, että valituksen tekijä toimitti omalta osaltaan tarkoituksenmukaiset tosiseikat ja väitteet ja pyysi selvästi komissiota asettamaan tullit polkumyyntimarginaalin tasolle, jotta voitiin ottaa huomioon kyseisten keskeisten raaka-aineiden vakavat vääristymät, jotka komissio oli itse jo vahvistanut useissa hiljattaisissa tapauksissa. EWTA viittasi valituksen 2.7.2 jaksoon, jossa esitetään teräslevyjen merkittävän hintaeron kehitys unionin ja Kiinan kansantasavallan välillä. Sen on katsottava kuuluvan perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan piiriin, jossa käsitellään sitä, että ”raaka-aineen hinta on huomattavasti alempi kuin edustavilla kansainvälisillä markkinoilla”. Lisäksi EWTA huomautti, että koska komissio oli jo vahvistanut vääristymien esiintymisen kyseisissä raaka-aineissa samoin kuin muissa keskeisissä tuotantopanoksissa (esim. energia ja työvoima), pitäisi olla suoraviivaista ottaa nämä seikat huomioon ja luopua 7 artiklan 2 a kohdan soveltamisesta ja ottaa tullit käyttöön 7 artiklan 2 kohdan perusteella. Edellä esitetyn perusteella EWTA piti voimassa pyyntönsä, jonka mukaan tullit olisi otettava käyttöön polkumyyntimarginaalin tasoisina perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja väitti löytäneensä tehokkaan, toimivan ja rakentavan oikeudellisen tavan sen varmistamiseksi, että tämä perusasetuksen vaatimus täyttyy.

| (420) | Komissio huomauttaa, että tullin tason laskemista koskevasta perussäännöstä säädetään perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa, jonka mukaan etusijalle asetetaan vahinkomarginaali, jos se on alempi kuin polkumyyntimarginaali (ns. alhaisemman tullin sääntö). Tavallisesti vahinkomarginaali poistaa unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon, koska se lasketaan lisäämällä unionin tuotannonalalle tuotannosta aiheutuneisiin tosiasiallisiin kustannuksiin tavoitevoitto, joka on määritetty perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(420)

Komissio huomauttaa, että tullin tason laskemista koskevasta perussäännöstä säädetään perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa, jonka mukaan etusijalle asetetaan vahinkomarginaali, jos se on alempi kuin polkumyyntimarginaali (ns. alhaisemman tullin sääntö). Tavallisesti vahinkomarginaali poistaa unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon, koska se lasketaan lisäämällä unionin tuotannonalalle tuotannosta aiheutuneisiin tosiasiallisiin kustannuksiin tavoitevoitto, joka on määritetty perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti.

| (421) | Poikkeuksesta tähän yleiseen sääntöön, kuten EWTA aivan oikein toi esiin, säädetään perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdassa, jonka mukaan on otettava huomioon, kohdistuuko tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineisiin vääristymiä. |
| --- | --- |

(421)

Poikkeuksesta tähän yleiseen sääntöön, kuten EWTA aivan oikein toi esiin, säädetään perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdassa, jonka mukaan on otettava huomioon, kohdistuuko tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineisiin vääristymiä.

| (422) | Perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan neljännen alakohdan mukaan ”[t]utkimus käsittää kaikki tämän kohdan toisessa alakohdassa tunnistetut raaka-aineisiin liittyvät vääristymät, joiden olemassaolosta komissiolla on riittävästi todisteita 5 artiklan mukaisesti”. Perusasetuksen 5 artiklassa annetaan säännökset menettelyjen vireillepanosta. Valituksen tekijä ei toimittanut vireillepanon yhteydessä mitään näyttöä perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan toisessa alakohdassa lueteltujen toimenpiteiden esiintymisestä Kiinassa eikä komissiollakaan ollut näyttöä tällaisten toimenpiteiden esiintymisestä. Näin ollen komission tutkimuksessa ei voitu kattaa tällaisia vääristymiä. Tämän vuoksi EWTAn väite hylättiin. |
| --- | --- |

(422)

Perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan neljännen alakohdan mukaan ”[t]utkimus käsittää kaikki tämän kohdan toisessa alakohdassa tunnistetut raaka-aineisiin liittyvät vääristymät, joiden olemassaolosta komissiolla on riittävästi todisteita 5 artiklan mukaisesti”. Perusasetuksen 5 artiklassa annetaan säännökset menettelyjen vireillepanosta. Valituksen tekijä ei toimittanut vireillepanon yhteydessä mitään näyttöä perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan toisessa alakohdassa lueteltujen toimenpiteiden esiintymisestä Kiinassa eikä komissiollakaan ollut näyttöä tällaisten toimenpiteiden esiintymisestä. Näin ollen komission tutkimuksessa ei voitu kattaa tällaisia vääristymiä. Tämän vuoksi EWTAn väite hylättiin.

6.2   Toimenpiteiden tasoa koskevat päätelmät

Toimenpiteiden tasoa koskevat päätelmät

| (423) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella lopulliset polkumyyntitullit olisi asetettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavasti:






  Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- |
| Chengxi Shipyard | 7,5 % |
| Penglai Dajin | 7,2 % |
| Suzhou Titan | 14,4 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 11,2 % |
| Kaikki muut yritykset | 19,2 % |

(423)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella lopulliset polkumyyntitullit olisi asetettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavasti:

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli

Chengxi Shipyard

7,5 %

Penglai Dajin

7,2 %

Suzhou Titan

14,4 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

11,2 %

Kaikki muut yritykset

19,2 %

7.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

7.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (424) | Yksikään unionin tuulivoimalatornien tuottaja ei vastustanut toimenpiteitä. Toimenpiteiden odotetaan palauttavan tasapuoliset toimintaedellytykset ja oikeudenmukaisen hintatason unionin markkinoille ja parantavan unionin tuotannonalan kannattavuutta. |
| --- | --- |

(424)

Yksikään unionin tuulivoimalatornien tuottaja ei vastustanut toimenpiteitä. Toimenpiteiden odotetaan palauttavan tasapuoliset toimintaedellytykset ja oikeudenmukaisen hintatason unionin markkinoille ja parantavan unionin tuotannonalan kannattavuutta.

| (425) | Unionin tuotannonalalla suoritettiin rakenneuudistuksia tarkastelujaksolla, ja se pyrkii jatkuvasti parantamaan tehokkuuttaan kustannustehokkuuden ja innovoinnin osalta ja palvelemaan asiakkaitaan paremmin. Valituksen tekijä kuitenkin toimitti tietoja, joiden mukaan neljän unionin tuulivoimalatornien tuottajan oli käynnistettävä maksukyvyttömyysmenettely vuosina 2018–2019 (138). |
| --- | --- |

(425)

Unionin tuotannonalalla suoritettiin rakenneuudistuksia tarkastelujaksolla, ja se pyrkii jatkuvasti parantamaan tehokkuuttaan kustannustehokkuuden ja innovoinnin osalta ja palvelemaan asiakkaitaan paremmin. Valituksen tekijä kuitenkin toimitti tietoja, joiden mukaan neljän unionin tuulivoimalatornien tuottajan oli käynnistettävä maksukyvyttömyysmenettely vuosina 2018–2019 (138).

138

| (426) | Ilman toimenpiteitä jotkin muutkin unionin tuottajat saattavat joutua seuraamaan esimerkkiä, vähentämään tuulivoimalatorneihin liittyvää toimintaa tai jopa lopettamaan sen sekä vähentämään työpaikkoja. (139) Tämän seurauksena käyttäjillä on vielä rajallisemmat toimituslähteet, toimitusajat kasvavat ja vaikutukset kilpailuun markkinoilla ovat kielteisiä. Osaamisen menettäminen unionissa ei ole toivottavaa, kun otetaan huomioon maa- ja merituulivoimaloita koskevat unionin tavoitteet tuleville vuosille. Taulukossa 6 esitetty kapasiteetin käyttöaste osoittaa, että toisin kuin jotkin osapuolet väittivät, unionin tuotannonala kykenee vastaamaan kysyntään unionissa ja sille jää edelleen käyttämätöntä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(426)

Ilman toimenpiteitä jotkin muutkin unionin tuottajat saattavat joutua seuraamaan esimerkkiä, vähentämään tuulivoimalatorneihin liittyvää toimintaa tai jopa lopettamaan sen sekä vähentämään työpaikkoja. (139) Tämän seurauksena käyttäjillä on vielä rajallisemmat toimituslähteet, toimitusajat kasvavat ja vaikutukset kilpailuun markkinoilla ovat kielteisiä. Osaamisen menettäminen unionissa ei ole toivottavaa, kun otetaan huomioon maa- ja merituulivoimaloita koskevat unionin tavoitteet tuleville vuosille. Taulukossa 6 esitetty kapasiteetin käyttöaste osoittaa, että toisin kuin jotkin osapuolet väittivät, unionin tuotannonala kykenee vastaamaan kysyntään unionissa ja sille jää edelleen käyttämätöntä kapasiteettia.

139

| (427) | Unionin tuulivoimalatornien tuottajien suojeleminen vahvistaa uusiutuvien energialähteiden arvoketjua unionissa ja kestävää liiketoimintamallia, joka perustuu toimitusvarmuuteen ja oikeudenmukaiseen kilpailuun. Tuulienergiavoimaloiden kysynnän odotetaan kasvavan tulevina vuosina. WindEurope odottaa, että tuulivoimalatornien markkina-arvo kasvaa 2,4 prosenttia vuodessa vuoteen 2029 asti, jolloin se on 4 miljardia euroa. (140) |
| --- | --- |

(427)

Unionin tuulivoimalatornien tuottajien suojeleminen vahvistaa uusiutuvien energialähteiden arvoketjua unionissa ja kestävää liiketoimintamallia, joka perustuu toimitusvarmuuteen ja oikeudenmukaiseen kilpailuun. Tuulienergiavoimaloiden kysynnän odotetaan kasvavan tulevina vuosina. WindEurope odottaa, että tuulivoimalatornien markkina-arvo kasvaa 2,4 prosenttia vuodessa vuoteen 2029 asti, jolloin se on 4 miljardia euroa. (140)

140

| (428) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään. Kiinassa on merkittävä tuulivoimalatornien tuotannon ylikapasiteetti. Sen kapasiteetti on yli 23 000 tornia vuodessa eli 100 prosenttia maailman kysynnästä (141). Samalla kiinalaisiin tuulivoimalatornien tuottajiin kohdistuu kaupan suojatoimenpiteitä eri puolilla maailmaa, esimerkiksi Yhdysvalloissa (142), Australiassa (143) ja Meksikossa (144), minkä vuoksi on erittäin todennäköistä, että Kiinasta unioniin tuleva tuonti lisääntyy entisestään. |
| --- | --- |

(428)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään. Kiinassa on merkittävä tuulivoimalatornien tuotannon ylikapasiteetti. Sen kapasiteetti on yli 23 000 tornia vuodessa eli 100 prosenttia maailman kysynnästä (141). Samalla kiinalaisiin tuulivoimalatornien tuottajiin kohdistuu kaupan suojatoimenpiteitä eri puolilla maailmaa, esimerkiksi Yhdysvalloissa (142), Australiassa (143) ja Meksikossa (144), minkä vuoksi on erittäin todennäköistä, että Kiinasta unioniin tuleva tuonti lisääntyy entisestään.

141

142

143

144

| (429) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen EWTA ja useat unionin tuottajat valittivat lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevan menettelyn pituudesta ja tullien ilmoitetusta tasosta, jota ne pitivät liian alhaisena, jotta unionin tuotannonalaa voitaisiin suojata riittävästi. Komissio hylkäsi nämä väitteet. Tutkimuksen aikataulu on ollut täysin asiaa koskevien säännösten mukainen ja komissio on harkinnut asiaa huolellisesti ennen päätelmien tekemistä. Lisäksi komissio laski käyttöön otettavat polkumyyntitullit käyttämällä asianomaisten osapuolten toimittamia ja ristiintarkistettuja tietoja ja soveltamalla kaikkia perusasetuksen asiaa koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(429)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen EWTA ja useat unionin tuottajat valittivat lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevan menettelyn pituudesta ja tullien ilmoitetusta tasosta, jota ne pitivät liian alhaisena, jotta unionin tuotannonalaa voitaisiin suojata riittävästi. Komissio hylkäsi nämä väitteet. Tutkimuksen aikataulu on ollut täysin asiaa koskevien säännösten mukainen ja komissio on harkinnut asiaa huolellisesti ennen päätelmien tekemistä. Lisäksi komissio laski käyttöön otettavat polkumyyntitullit käyttämällä asianomaisten osapuolten toimittamia ja ristiintarkistettuja tietoja ja soveltamalla kaikkia perusasetuksen asiaa koskevia säännöksiä.

| (430) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(430)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

7.2   Etuyhteydettömien tuojien etu

Etuyhteydettömien tuojien etu

| (431) | Komissio totesi, että tuulivoimalatornialan liiketoiminta tapahtuu pääasiassa ilman välittäjiä, koska käyttäjät ostavat tuulivoimalatornit suoraan tuottajilta. Unionin käyttäjät huolehtivat yleensä tuulivoimalatornien tuonnista. |
| --- | --- |

(431)

Komissio totesi, että tuulivoimalatornialan liiketoiminta tapahtuu pääasiassa ilman välittäjiä, koska käyttäjät ostavat tuulivoimalatornit suoraan tuottajilta. Unionin käyttäjät huolehtivat yleensä tuulivoimalatornien tuonnista.

| (432) | Tutkimuksessa ei toiminut yhteistyössä yksikään yritys, joka huolehti ainoastaan tuulivoimalatornien tuonnista. Yksi hongkongilainen yritys, joka on etuyhteydessä kiinalaiseen Envision-konserniin (tuuliturbiinien kehittäjä), täytti unionin etuyhteydettömille tuojille tarkoitetun kyselylomakkeen ja piti toimenpiteitä tarpeettomina oikeudenmukaisen kilpailun varmistamiseksi tuulivoimalatornien markkinoilla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vastaaja on osa konsernia, jonka pääasialliset intressit vastaavat teräksisten tuulivoimalatornien käyttäjien intressejä. |
| --- | --- |

(432)

Tutkimuksessa ei toiminut yhteistyössä yksikään yritys, joka huolehti ainoastaan tuulivoimalatornien tuonnista. Yksi hongkongilainen yritys, joka on etuyhteydessä kiinalaiseen Envision-konserniin (tuuliturbiinien kehittäjä), täytti unionin etuyhteydettömille tuojille tarkoitetun kyselylomakkeen ja piti toimenpiteitä tarpeettomina oikeudenmukaisen kilpailun varmistamiseksi tuulivoimalatornien markkinoilla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vastaaja on osa konsernia, jonka pääasialliset intressit vastaavat teräksisten tuulivoimalatornien käyttäjien intressejä.

| (433) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että ei ole näyttöä siitä, että polkumyyntitullien käyttöönotto vaikuttaisi tuojiin. |
| --- | --- |

(433)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että ei ole näyttöä siitä, että polkumyyntitullien käyttöönotto vaikuttaisi tuojiin.

7.3   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (434) | Tuulivoimalatornien tuottajat myyvät tavallisesti tornit suoraan tuuliturbiinien tuottajille, jotka ovat tässä menettelyssä käyttäjiä sikäli, että ne yhdistävät tuuliturbiinin tuulivoimalatorniin. |
| --- | --- |

(434)

Tuulivoimalatornien tuottajat myyvät tavallisesti tornit suoraan tuuliturbiinien tuottajille, jotka ovat tässä menettelyssä käyttäjiä sikäli, että ne yhdistävät tuuliturbiinin tuulivoimalatorniin.

| (435) | Käyttäjät GE ja Vestas, joiden yhteinen osuus unionin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla oli vähintään 50 prosenttia, toimittivat kyselyvastaukset ja pyynnöstä muitakin tietoja. Lisäksi käyttäjät SGRE ja Nordex toimittivat pyynnöstä joitakin tietoja ostoistaan. Nämä neljä yritystä kuuluvat kymmenen suurimman tuuliturbiinivalmistajan joukkoon. (145) |
| --- | --- |

(435)

Käyttäjät GE ja Vestas, joiden yhteinen osuus unionin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla oli vähintään 50 prosenttia, toimittivat kyselyvastaukset ja pyynnöstä muitakin tietoja. Lisäksi käyttäjät SGRE ja Nordex toimittivat pyynnöstä joitakin tietoja ostoistaan. Nämä neljä yritystä kuuluvat kymmenen suurimman tuuliturbiinivalmistajan joukkoon. (145)

145

| (436) | CCCME katsoi, että käyttäjät edustivat onnistunutta esimerkkiä globalisaatiosta ja kansainvälisestä yhteistyöstä integroimalla komponentteja eri puolilta maailmaa, muun muassa tuulivoimalatorneja Kiinasta. CCCME totesi, että Kiinasta peräisin olevia tuulivoimalatorneja koskevat toimenpiteet vaikuttaisivat toimitusketjuun ja viivyttäisivät tuulivoimahankkeita, koska käyttäjillä on monimutkaiset ja pitkälliset hyväksymismenettelyt tavarantoimittajille. Komissio oli eri mieltä, koska toimenpiteillä palautetaan tasapuoliset toimintaedellytykset eikä suljeta ovia Kiinasta tulevalta tuonnilta. Lisäksi käyttäjäteollisuuden toimitusketju ei ole riippuvainen Kiinasta tuulivoimalatornien toimitusten osalta, koska se hankkii monilta muilta hyväksytyiltä tavarantoimittajilta unionissa ja muualla. Tätä seikkaa käsitellään tarkemmin 443 kappaleessa. |
| --- | --- |

(436)

CCCME katsoi, että käyttäjät edustivat onnistunutta esimerkkiä globalisaatiosta ja kansainvälisestä yhteistyöstä integroimalla komponentteja eri puolilta maailmaa, muun muassa tuulivoimalatorneja Kiinasta. CCCME totesi, että Kiinasta peräisin olevia tuulivoimalatorneja koskevat toimenpiteet vaikuttaisivat toimitusketjuun ja viivyttäisivät tuulivoimahankkeita, koska käyttäjillä on monimutkaiset ja pitkälliset hyväksymismenettelyt tavarantoimittajille. Komissio oli eri mieltä, koska toimenpiteillä palautetaan tasapuoliset toimintaedellytykset eikä suljeta ovia Kiinasta tulevalta tuonnilta. Lisäksi käyttäjäteollisuuden toimitusketju ei ole riippuvainen Kiinasta tuulivoimalatornien toimitusten osalta, koska se hankkii monilta muilta hyväksytyiltä tavarantoimittajilta unionissa ja muualla. Tätä seikkaa käsitellään tarkemmin 443 kappaleessa.

| (437) | WindEurope-järjestö ja useat tuuliturbiinien valmistajat ottivat esiin käyttäjien huolenaiheet. Useat käyttäjät totesivat, että ne eivät voi kattaa tuulivoimalatorneja koskevia polkumyyntitulleja, koska ne maksavat polkumyynti- ja tasoitustulleja muista tuuliturbiineissa käytettävistä raaka-aineista ja koska tuulivoimalatornien kustannukset muodostavat merkittävän osan tuuliturbiinin kustannuksista. Jotkin käyttäjät huomauttivat, että useille niistä on aiheutunut hiljattain tappioita unionissa. SGRE totesi, että käyttäjät ilmoittivat alhaisia voittoja vuodelta 2021. (146) Jotkin tahot väittivät, että toimenpiteet nostaisivat tuulivoimalatornien hintoja (myös unionista peräisin olevien tornien), vaikuttaisivat kielteisesti käyttäjien voittoon ja joihinkin niiden toimintoihin, jäädyttäisivät työntekijöiden palkkaamisen ja sulkisivat vähemmän kilpailukykyisiä tuotantolaitoksia unionin joissakin osissa. WindEurope totesi, että vuonna 2019 eurooppalainen tuulivoimateollisuus tarjosi yli 300 000 työpaikkaa, joista yli 50 000 oli suoraan tuuliturbiinien valmistajien tarjoamia työpaikkoja, ja se tuotti merkittävät tulot ja antoi merkittävän panoksen EU:n BKT:hen. Useat käyttäjät totesivat, että tuonti oli välttämätöntä, ja pelkäsivät kapasiteetin puutetta ja (pahenevia) tarjontaongelmia unionissa, varsinkin suuremman koon tornien osalta. (147) SGRE väitti, että käyttäjille aiheutuu korkeampia kustannuksia, koska niiden on tehtävä hankintoja tiettyihin sijaintipaikkoihin muilta kuin optimaalisilta tavarantoimittajilta. GE totesi, että kapasiteettia olisi analysoitava erikseen maalle ja merelle tarkoitettujen tornien osalta, ja väitti, että valituksen tekijät toimivat lähes täydellä kapasiteetilla maalla toimivien tuulivoimalatornien tuotannossa eivätkä ole useaan otteeseen pystyneet täyttämään GE:n tarpeita tiettyjen vaatimusten tai toimitusaikojen osalta (tai toisinaan eivät lainkaan). GE:n mukaan GRI siirsi unionin tuulivoimalatornien kysyntää tuotantolaitoksiinsa Turkissa ja Intiassa. SGRE huomautti, että GRI:n kyselyvastauksen mukaan sen oli ostettava tuulivoimalatorneja voidakseen vastata kysyntään. Jotkin väitteistä, erityisesti ne, jotka koskivat käyttäjien korkeampia kustannuksia ja hankintaan liittyviä seikkoja, toistettiin lopullisten päätelmien esittämisen jälkeen. Kaikki tässä kappaleessa esitettyjä väitteitä käsitellään seuraavissa kappaleissa. |
| --- | --- |

(437)

WindEurope-järjestö ja useat tuuliturbiinien valmistajat ottivat esiin käyttäjien huolenaiheet. Useat käyttäjät totesivat, että ne eivät voi kattaa tuulivoimalatorneja koskevia polkumyyntitulleja, koska ne maksavat polkumyynti- ja tasoitustulleja muista tuuliturbiineissa käytettävistä raaka-aineista ja koska tuulivoimalatornien kustannukset muodostavat merkittävän osan tuuliturbiinin kustannuksista. Jotkin käyttäjät huomauttivat, että useille niistä on aiheutunut hiljattain tappioita unionissa. SGRE totesi, että käyttäjät ilmoittivat alhaisia voittoja vuodelta 2021. (146) Jotkin tahot väittivät, että toimenpiteet nostaisivat tuulivoimalatornien hintoja (myös unionista peräisin olevien tornien), vaikuttaisivat kielteisesti käyttäjien voittoon ja joihinkin niiden toimintoihin, jäädyttäisivät työntekijöiden palkkaamisen ja sulkisivat vähemmän kilpailukykyisiä tuotantolaitoksia unionin joissakin osissa. WindEurope totesi, että vuonna 2019 eurooppalainen tuulivoimateollisuus tarjosi yli 300 000 työpaikkaa, joista yli 50 000 oli suoraan tuuliturbiinien valmistajien tarjoamia työpaikkoja, ja se tuotti merkittävät tulot ja antoi merkittävän panoksen EU:n BKT:hen. Useat käyttäjät totesivat, että tuonti oli välttämätöntä, ja pelkäsivät kapasiteetin puutetta ja (pahenevia) tarjontaongelmia unionissa, varsinkin suuremman koon tornien osalta. (147) SGRE väitti, että käyttäjille aiheutuu korkeampia kustannuksia, koska niiden on tehtävä hankintoja tiettyihin sijaintipaikkoihin muilta kuin optimaalisilta tavarantoimittajilta. GE totesi, että kapasiteettia olisi analysoitava erikseen maalle ja merelle tarkoitettujen tornien osalta, ja väitti, että valituksen tekijät toimivat lähes täydellä kapasiteetilla maalla toimivien tuulivoimalatornien tuotannossa eivätkä ole useaan otteeseen pystyneet täyttämään GE:n tarpeita tiettyjen vaatimusten tai toimitusaikojen osalta (tai toisinaan eivät lainkaan). GE:n mukaan GRI siirsi unionin tuulivoimalatornien kysyntää tuotantolaitoksiinsa Turkissa ja Intiassa. SGRE huomautti, että GRI:n kyselyvastauksen mukaan sen oli ostettava tuulivoimalatorneja voidakseen vastata kysyntään. Jotkin väitteistä, erityisesti ne, jotka koskivat käyttäjien korkeampia kustannuksia ja hankintaan liittyviä seikkoja, toistettiin lopullisten päätelmien esittämisen jälkeen. Kaikki tässä kappaleessa esitettyjä väitteitä käsitellään seuraavissa kappaleissa.

146

147

| (438) | Alustavana huomautuksena komissio toteaa, että useimmat käyttäjien yleisistä toteamuksista tullin vaikutuksesta tehtiin valituksessa olevien väitteiden perusteella, joissa polkumyyntimarginaaliksi laskettiin yli 50 prosenttia ja vahinkomarginaaliksi 20 prosenttia. Toisin sanoen toteamuksissa ei otettu huomioon tässä tutkimuksessa vahvistettujen tullien tasoa. |
| --- | --- |

(438)

Alustavana huomautuksena komissio toteaa, että useimmat käyttäjien yleisistä toteamuksista tullin vaikutuksesta tehtiin valituksessa olevien väitteiden perusteella, joissa polkumyyntimarginaaliksi laskettiin yli 50 prosenttia ja vahinkomarginaaliksi 20 prosenttia. Toisin sanoen toteamuksissa ei otettu huomioon tässä tutkimuksessa vahvistettujen tullien tasoa.

| (439) | Osapuolet olivat eri mieltä siitä, mikä tuulivoimalatornien kustannusten osuus on tuuliturbiinien kustannuksista, ja osuudet vaihtelevat 20 prosentista (148) 30 prosenttiin. Mikään asiakirja-aineistossa oleva näyttö ei viitannut siihen, että käyttäjät eivät kykenisi siirtämään ehdotetusta tullista mahdollisesti aiheutuvaa tuulivoimalatornien kustannusten kohoamista hankkeiden toteuttajille tai muille osapuolille. Tutkimuksessa ei myöskään osoitettu, että yhteistyössä toimineille käyttäjille (GE ja Vestas) olisi aiheutunut tappioita viiteajanjaksolla. GE ilmoitti kyselyvastauksessaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen sisältävien tuotteiden osalta voitoksi 5–10 prosenttia vuonna 2019 ja tutkimusajanjaksolla. (149) Vestas sai tuolloin samansuuruisia voittoja ja ennusti tulevien vuosien voittojen olevan suuremmat. (150) Käyttäjien kannattavuutta on tarkasteltava laajemmassa yhteydessä, koska tuulivoimalatorneja sisältävien tuuliturbiinien myynti tapahtuu suurempien hankkeiden (151) puitteissa ja myyntiin yhdistyvät usein huolto- ja ylläpitosopimukset (152) useaksi vuodeksi. Vestasin sisäisen palveluyksikön tulos vuonna 2020 oli erittäin vahva: tulot kasvoivat 10 prosenttia vuodessa ja liikevoitto (EBIT) oli 28 prosenttia. (153) Myös Nordexin ja SGRE:n palvelumarginaali oli vuosina 2017–2019 huomattavasti korkeampi kuin niiden tuuliturbiinitilauksiin liittyvä liikevoitto (positiivinen). (154) Se, että vuonna 2021 (155) joidenkin käyttäjien voitot olivat alemmat (156), ei muuta sitä, että useimpien käyttäjien tulos oli erittäin hyvä kaudella, jona tuulienergian kustannukset alenivat (157), ja niiden tuloissa on tiettyä syklisyyttä sen mukaan, missä vaiheessa niiden hankkeet ovat. Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME toi esiin, että tutkimusajanjakson jälkeen odotetaan selvästi vahvaa elpymistä, etenkin kulutuksen ja tuotannon osalta. (158) |
| --- | --- |

(439)

Osapuolet olivat eri mieltä siitä, mikä tuulivoimalatornien kustannusten osuus on tuuliturbiinien kustannuksista, ja osuudet vaihtelevat 20 prosentista (148) 30 prosenttiin. Mikään asiakirja-aineistossa oleva näyttö ei viitannut siihen, että käyttäjät eivät kykenisi siirtämään ehdotetusta tullista mahdollisesti aiheutuvaa tuulivoimalatornien kustannusten kohoamista hankkeiden toteuttajille tai muille osapuolille. Tutkimuksessa ei myöskään osoitettu, että yhteistyössä toimineille käyttäjille (GE ja Vestas) olisi aiheutunut tappioita viiteajanjaksolla. GE ilmoitti kyselyvastauksessaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen sisältävien tuotteiden osalta voitoksi 5–10 prosenttia vuonna 2019 ja tutkimusajanjaksolla. (149) Vestas sai tuolloin samansuuruisia voittoja ja ennusti tulevien vuosien voittojen olevan suuremmat. (150) Käyttäjien kannattavuutta on tarkasteltava laajemmassa yhteydessä, koska tuulivoimalatorneja sisältävien tuuliturbiinien myynti tapahtuu suurempien hankkeiden (151) puitteissa ja myyntiin yhdistyvät usein huolto- ja ylläpitosopimukset (152) useaksi vuodeksi. Vestasin sisäisen palveluyksikön tulos vuonna 2020 oli erittäin vahva: tulot kasvoivat 10 prosenttia vuodessa ja liikevoitto (EBIT) oli 28 prosenttia. (153) Myös Nordexin ja SGRE:n palvelumarginaali oli vuosina 2017–2019 huomattavasti korkeampi kuin niiden tuuliturbiinitilauksiin liittyvä liikevoitto (positiivinen). (154) Se, että vuonna 2021 (155) joidenkin käyttäjien voitot olivat alemmat (156), ei muuta sitä, että useimpien käyttäjien tulos oli erittäin hyvä kaudella, jona tuulienergian kustannukset alenivat (157), ja niiden tuloissa on tiettyä syklisyyttä sen mukaan, missä vaiheessa niiden hankkeet ovat. Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME toi esiin, että tutkimusajanjakson jälkeen odotetaan selvästi vahvaa elpymistä, etenkin kulutuksen ja tuotannon osalta. (158)

148

149

150

151

152

153

154

155

156

157

158

| (440) | Koska käyttäjät toimittivat erittäin puutteellisia tietoja tuulivoimalatornien kustannusten painoarvosta niiden hankkeissa, komissio ei kyennyt tekemään merkityksellistä arviota siitä, missä määrin toimenpiteet lisäisivät hankkeiden kokonaiskustannuksia. Arviot viittaavat alhaiseen prosenttiosuuteen, joka riippuu sopimuksen soveltamisalasta. EWTA totesi, että tullista johtuva tuulivoimalatornien ostokustannusten kohoaminen kohottaisi sen hankekustannuksia vuosittain 0,5 prosenttia kyseisestä määrästä. (159) Jos siis polkumyyntitullien käyttöönotto johtaisi esimerkiksi tuulivoimatornien hintojen 10 prosentin kohoamiseen käyttäjien osalta, jotka siirtäisivät suurimman osan hinnannoususta asiakkailleen, tämä johtaisi EWTAn mukaan hankekustannusten vuotuiseen kohoamiseen 0,05 prosentilla. On myös syytä huomata, että niin GE, Vestas, Nordex kuin SGRE eivät ole riippuvaisia yksinomaan Kiinasta tulevasta tuulivoimalatornien tuonnista. |
| --- | --- |

(440)

Koska käyttäjät toimittivat erittäin puutteellisia tietoja tuulivoimalatornien kustannusten painoarvosta niiden hankkeissa, komissio ei kyennyt tekemään merkityksellistä arviota siitä, missä määrin toimenpiteet lisäisivät hankkeiden kokonaiskustannuksia. Arviot viittaavat alhaiseen prosenttiosuuteen, joka riippuu sopimuksen soveltamisalasta. EWTA totesi, että tullista johtuva tuulivoimalatornien ostokustannusten kohoaminen kohottaisi sen hankekustannuksia vuosittain 0,5 prosenttia kyseisestä määrästä. (159) Jos siis polkumyyntitullien käyttöönotto johtaisi esimerkiksi tuulivoimatornien hintojen 10 prosentin kohoamiseen käyttäjien osalta, jotka siirtäisivät suurimman osan hinnannoususta asiakkailleen, tämä johtaisi EWTAn mukaan hankekustannusten vuotuiseen kohoamiseen 0,05 prosentilla. On myös syytä huomata, että niin GE, Vestas, Nordex kuin SGRE eivät ole riippuvaisia yksinomaan Kiinasta tulevasta tuulivoimalatornien tuonnista.

159

| (441) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen SGRE totesi, että vaikka tulleilla saattaa olla suhteellisen pieni vaikutus tuulivoimalatornien kustannuksiin prosenttiosuutena ilmaistuna, absoluuttisina summina vaikutus olisi huomattava, kun otetaan huomioon käyttäjien tarve optimoida tuotantolaitosten toiminta kilpailupaineiden vuoksi ja tarve edistää tuulienergian kilpailukykyä energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten osalta (sähköntuotannon keskimääräiset nettonykykustannukset sähkövoimalan elinkaaren aikana). Osapuoli ei esittänyt määrällisesti, mitä ”huomauttava” tarkoittaa. Komissio hylkäsi väitteen. Kun otetaan huomioon 438 ja 440 kappaleessa esitetyt seikat, Kiinasta tulevien tuulivoimalatornien tuontia koskevilla toimenpiteillä ei odoteta olevan suurta vaikutusta yhteistyössä toimineiden käyttäjien voittoihin, t&k-toimintaan tai tuuliturbiinien joidenkin osien valmistustoimintaan. |
| --- | --- |

(441)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen SGRE totesi, että vaikka tulleilla saattaa olla suhteellisen pieni vaikutus tuulivoimalatornien kustannuksiin prosenttiosuutena ilmaistuna, absoluuttisina summina vaikutus olisi huomattava, kun otetaan huomioon käyttäjien tarve optimoida tuotantolaitosten toiminta kilpailupaineiden vuoksi ja tarve edistää tuulienergian kilpailukykyä energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten osalta (sähköntuotannon keskimääräiset nettonykykustannukset sähkövoimalan elinkaaren aikana). Osapuoli ei esittänyt määrällisesti, mitä ”huomauttava” tarkoittaa. Komissio hylkäsi väitteen. Kun otetaan huomioon 438 ja 440 kappaleessa esitetyt seikat, Kiinasta tulevien tuulivoimalatornien tuontia koskevilla toimenpiteillä ei odoteta olevan suurta vaikutusta yhteistyössä toimineiden käyttäjien voittoihin, t&k-toimintaan tai tuuliturbiinien joidenkin osien valmistustoimintaan.

| (442) | Kuten WindEurope totesi, käyttäjät tuottavat merkittävää lisäarvoa unionissa. Tämä koskee myös tuulivoimalatornien tuottajia unionissa komponenttien valmistajina. (160) WindEuropen mainitsemia 300 000 ja/tai 50 000 työpaikkaa ei pitäisi kuitenkaan verrata unionin työllisyyslukuihin, jotka esitetään tämän asetuksen taulukossa 8. Mainittuun 300 000 työpaikkaan sisältyvät myös komponenttien valmistajien työpaikat, mukaan lukien tuulivoimalatornien tuottajat unionissa, sekä maa- ja merituulivoimaloiden palvelujen tarjoajien työpaikat. Siihen sisältyvät myös työpaikat EU:n ulkopuolisissa maissa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Turkissa, Norjassa ja Sveitsissä, sekä 140 000 erilaista välillistä työpaikkaa. Työpaikkatiedoista raportoivat käyttäjät eivät eritelleet työpaikkoja, joihin voisi kohdistua vaikutuksia niiden yksiköissä, jos Kiinasta peräisin olevien tuulivoimalatornien tuonnissa otetaan käyttöön toimenpiteet. Muut käyttäjät, jotka mainitaan 435 kappaleessa, eivät toimittaneet työpaikkoihin liittyviä tietoja. Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoo, että toimenpiteet pikemminkin tukevat työpaikkoja tuulivoimasektorilla unionissa, koska alan työpaikkojen ennustetaan lisääntyvän. (161) |
| --- | --- |

(442)

Kuten WindEurope totesi, käyttäjät tuottavat merkittävää lisäarvoa unionissa. Tämä koskee myös tuulivoimalatornien tuottajia unionissa komponenttien valmistajina. (160) WindEuropen mainitsemia 300 000 ja/tai 50 000 työpaikkaa ei pitäisi kuitenkaan verrata unionin työllisyyslukuihin, jotka esitetään tämän asetuksen taulukossa 8. Mainittuun 300 000 työpaikkaan sisältyvät myös komponenttien valmistajien työpaikat, mukaan lukien tuulivoimalatornien tuottajat unionissa, sekä maa- ja merituulivoimaloiden palvelujen tarjoajien työpaikat. Siihen sisältyvät myös työpaikat EU:n ulkopuolisissa maissa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Turkissa, Norjassa ja Sveitsissä, sekä 140 000 erilaista välillistä työpaikkaa. Työpaikkatiedoista raportoivat käyttäjät eivät eritelleet työpaikkoja, joihin voisi kohdistua vaikutuksia niiden yksiköissä, jos Kiinasta peräisin olevien tuulivoimalatornien tuonnissa otetaan käyttöön toimenpiteet. Muut käyttäjät, jotka mainitaan 435 kappaleessa, eivät toimittaneet työpaikkoihin liittyviä tietoja. Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoo, että toimenpiteet pikemminkin tukevat työpaikkoja tuulivoimasektorilla unionissa, koska alan työpaikkojen ennustetaan lisääntyvän. (161)

160

161

| (443) | Mitä tulee toimitusongelmia koskeviin käyttäjien huomautuksiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että käyttäjillä on rajallinen tuulivoimalatornien toimittajavalikoima, koska vie pitkän aikaa löytää (vaihtoehtoisia) hyväksyttyjä tuulivoimalatornien toimittajia. Unionin toimittajavalikoima on kuitenkin laaja esimerkiksi niiden tuottamien kokojen suhteen. Jälkimmäisen osalta komissio totesi (ks. 42 kappale), että unionin tuotannonalalla on tuotantokapasiteettia kaikkia tarvittavia tuulivoimalatornien kokoja varten. Vahinkolaskelmat sisältävistä asiakirjoista käy ilmi, että otokseen valitut unionin tuottajat myivät kiinalaisten tuottajien tavoin halkaisijaltaan yli 5 metrin osia. Lisäksi lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen käyttäjä SGRE huomautti, että unioniin on perustettu vuosina 2017, 2018 ja 2020 uusia modernimpia tuotantolaitoksia (162), jotka kykenevät tuottamaan suurempikokoisia tuulivoimalatorneja. Unionin tuottajien yritystiedotteissa viitataan kokoihin, jotka ylittävät otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjaksolla myymät koot. (163) Unionissa on merkittävästi tarjontaa: tuulivoimalatornien unionin tuottajien tuotantokapasiteetti on suurempi kuin unionin kulutus, ja unionissa on merkittävästi käytettävissä olevaa kapasiteettia (ks. taulukko 6), jota voidaan käyttää kaikkia tarvittavia sijaintipaikkoja ja sekä maa- että merivoimalamarkkinoita varten. CCCM myönsi unionin tuotannonalan kapasiteetin kasvun viime vuosina. Vaikka markkinaolosuhteet olivat vaikeat Kiinasta alhaisin hinnoin tulevien tuulivoimalatornien suuren määrän vuoksi, unionin tuotannonala kasvatti kapasiteettiaan tarkastelujaksolla asiakkaiden pyynnön (164) mukaisesti ja sitoutui lisäämään kapasiteettiaan edelleen, jos markkinaolosuhteet sen sallivat. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, tuonti Kiinasta on edelleen mahdollista (joskin korjatuilla hintatasoilla) ja tuonti muista lähteistä pysyy saatavilla. (165) |
| --- | --- |

(443)

Mitä tulee toimitusongelmia koskeviin käyttäjien huomautuksiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että käyttäjillä on rajallinen tuulivoimalatornien toimittajavalikoima, koska vie pitkän aikaa löytää (vaihtoehtoisia) hyväksyttyjä tuulivoimalatornien toimittajia. Unionin toimittajavalikoima on kuitenkin laaja esimerkiksi niiden tuottamien kokojen suhteen. Jälkimmäisen osalta komissio totesi (ks. 42 kappale), että unionin tuotannonalalla on tuotantokapasiteettia kaikkia tarvittavia tuulivoimalatornien kokoja varten. Vahinkolaskelmat sisältävistä asiakirjoista käy ilmi, että otokseen valitut unionin tuottajat myivät kiinalaisten tuottajien tavoin halkaisijaltaan yli 5 metrin osia. Lisäksi lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen käyttäjä SGRE huomautti, että unioniin on perustettu vuosina 2017, 2018 ja 2020 uusia modernimpia tuotantolaitoksia (162), jotka kykenevät tuottamaan suurempikokoisia tuulivoimalatorneja. Unionin tuottajien yritystiedotteissa viitataan kokoihin, jotka ylittävät otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjaksolla myymät koot. (163) Unionissa on merkittävästi tarjontaa: tuulivoimalatornien unionin tuottajien tuotantokapasiteetti on suurempi kuin unionin kulutus, ja unionissa on merkittävästi käytettävissä olevaa kapasiteettia (ks. taulukko 6), jota voidaan käyttää kaikkia tarvittavia sijaintipaikkoja ja sekä maa- että merivoimalamarkkinoita varten. CCCM myönsi unionin tuotannonalan kapasiteetin kasvun viime vuosina. Vaikka markkinaolosuhteet olivat vaikeat Kiinasta alhaisin hinnoin tulevien tuulivoimalatornien suuren määrän vuoksi, unionin tuotannonala kasvatti kapasiteettiaan tarkastelujaksolla asiakkaiden pyynnön (164) mukaisesti ja sitoutui lisäämään kapasiteettiaan edelleen, jos markkinaolosuhteet sen sallivat. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, tuonti Kiinasta on edelleen mahdollista (joskin korjatuilla hintatasoilla) ja tuonti muista lähteistä pysyy saatavilla. (165)

162

163

164

165

| (444) | Edellä esitetyn perusteella komissio hylkäsi 437 kappaleessa esitetyt väitteet. |
| --- | --- |

(444)

Edellä esitetyn perusteella komissio hylkäsi 437 kappaleessa esitetyt väitteet.

| (445) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen SGRE väitti, että kiinalaiset toimittajat vastasivat kysyntään vain Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa, koska ne eivät ole kilpailukykyisiä eteläisissä jäsenvaltioissa. Komissio huomauttaa, että unioni on sisämarkkina-alue. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että kiinalaisia tuulivoimalatorneja ei myyty pelkästään pohjoisiin jäsenvaltioihin. Komissio totesi SGRE:n väitteen perusteettomaksi. |
| --- | --- |

(445)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen SGRE väitti, että kiinalaiset toimittajat vastasivat kysyntään vain Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa, koska ne eivät ole kilpailukykyisiä eteläisissä jäsenvaltioissa. Komissio huomauttaa, että unioni on sisämarkkina-alue. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että kiinalaisia tuulivoimalatorneja ei myyty pelkästään pohjoisiin jäsenvaltioihin. Komissio totesi SGRE:n väitteen perusteettomaksi.

| (446) | Useat osapuolet totesivat, että tuuliturbiiniteknologia ja aurinkopaneeliteknologia (joka tuotetaan enimmäkseen unionin ulkopuolella) kilpailevat toisinaan keskenään sähkön hinnan suhteen (hinta/kWh). Kilpailu lisäsi painetta tuottaa tuulivoimalatorneja yhä alemmilla hinnoilla. Sen vuoksi ne totesivat, että vaikka toimenpiteiden käyttöönotto voisikin säästää tai luoda työpaikkoja tuulivoimalatornien valmistusteollisuudessa, tämä hyöty olisi todennäköisesti pienempi kuin työpaikkojen menetys tuuliturbiiniteollisuuden muissa osissa pienemmän kysynnän vuoksi (menetetyt tilaukset aurinkopaneeliteollisuudelle tuulivoimalatornien ja siten myös tuuliturbiinien hintojen kohoamisen vuoksi). |
| --- | --- |

(446)

Useat osapuolet totesivat, että tuuliturbiiniteknologia ja aurinkopaneeliteknologia (joka tuotetaan enimmäkseen unionin ulkopuolella) kilpailevat toisinaan keskenään sähkön hinnan suhteen (hinta/kWh). Kilpailu lisäsi painetta tuottaa tuulivoimalatorneja yhä alemmilla hinnoilla. Sen vuoksi ne totesivat, että vaikka toimenpiteiden käyttöönotto voisikin säästää tai luoda työpaikkoja tuulivoimalatornien valmistusteollisuudessa, tämä hyöty olisi todennäköisesti pienempi kuin työpaikkojen menetys tuuliturbiiniteollisuuden muissa osissa pienemmän kysynnän vuoksi (menetetyt tilaukset aurinkopaneeliteollisuudelle tuulivoimalatornien ja siten myös tuuliturbiinien hintojen kohoamisen vuoksi).

| (447) | Tämä väite hylättiin. Useimmissa tapauksissa paikka soveltuu ja sitä kehitetään joko yksinomaisesti tuulienergian tai aurinkoenergian tuottamiseen sijainnin (esim. meri tai paikka, jossa on paljon auringonpaistetta tai tuulta) tai tilaajan / väestön tarpeiden perusteella. Lisäksi edellä esitetyssä väitteessä oletetaan, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaa tuuliturbiinien hankintakustannusten yleiseen kohoamiseen, mutta kuten 438–441 kappaleessa selitetään, Kiinasta tulevien tuulivoimalatornien tuontia koskevilla toimenpiteillä ei odoteta olevan merkittäviä vaikutuksia käyttäjiin, kun myös otetaan huomioon toimituslähteiden saatavuus (ks. 443 kappale). |
| --- | --- |

(447)

Tämä väite hylättiin. Useimmissa tapauksissa paikka soveltuu ja sitä kehitetään joko yksinomaisesti tuulienergian tai aurinkoenergian tuottamiseen sijainnin (esim. meri tai paikka, jossa on paljon auringonpaistetta tai tuulta) tai tilaajan / väestön tarpeiden perusteella. Lisäksi edellä esitetyssä väitteessä oletetaan, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaa tuuliturbiinien hankintakustannusten yleiseen kohoamiseen, mutta kuten 438–441 kappaleessa selitetään, Kiinasta tulevien tuulivoimalatornien tuontia koskevilla toimenpiteillä ei odoteta olevan merkittäviä vaikutuksia käyttäjiin, kun myös otetaan huomioon toimituslähteiden saatavuus (ks. 443 kappale).

7.4   Toimittajien etu

Toimittajien etu

| (448) | Teräsalan järjestö Eurofer totesi, että on selvästi unionin edun mukaista ottaa käyttöön tuulivoimalatorneja koskevat toimenpiteet, jotta vältetään se, että polkumyyntitoimenpiteiden suojaamille kvarttolevyjen tuottajille aiheutunut vahinko ei siirry alaspäin unionin teräsarvoketjussa. Osapuoli korosti unionin tuulivoimalatornien tuotannonalan merkitystä unionin teräksentoimittajille ja unionin uusiutuvaa energiaa koskeville suunnitelmille. Markkinaseurantatietojen (166) mukaan uusiutuvat energialähteet vaativat 8–10 kertaa enemmän terästä tuotettua megawattia kohti kuin fossiiliset energialähteet, ja tuuliturbiiniasennusten määrä kasvaa tulevina vuosina. |
| --- | --- |

(448)

Teräsalan järjestö Eurofer totesi, että on selvästi unionin edun mukaista ottaa käyttöön tuulivoimalatorneja koskevat toimenpiteet, jotta vältetään se, että polkumyyntitoimenpiteiden suojaamille kvarttolevyjen tuottajille aiheutunut vahinko ei siirry alaspäin unionin teräsarvoketjussa. Osapuoli korosti unionin tuulivoimalatornien tuotannonalan merkitystä unionin teräksentoimittajille ja unionin uusiutuvaa energiaa koskeville suunnitelmille. Markkinaseurantatietojen (166) mukaan uusiutuvat energialähteet vaativat 8–10 kertaa enemmän terästä tuotettua megawattia kohti kuin fossiiliset energialähteet, ja tuuliturbiiniasennusten määrä kasvaa tulevina vuosina.

166

| (449) | CCCME totesi, että toimenpiteet estäisivät kiinalaisia investoimasta unioniin ja ostamasta (maksukyvyttömiä) paikallisia tuulivoimalatornien tuottajia, mikä vaikuttaisi kielteisesti eurooppalaisiin laitetoimittajiin. Komissio ei ollut samaa mieltä asiasta. Unionin laitetoimittajien odotetaan hyötyvän tuulivoimalatornien tuottajien tilanteen kohenemisesta unionissa. |
| --- | --- |

(449)

CCCME totesi, että toimenpiteet estäisivät kiinalaisia investoimasta unioniin ja ostamasta (maksukyvyttömiä) paikallisia tuulivoimalatornien tuottajia, mikä vaikuttaisi kielteisesti eurooppalaisiin laitetoimittajiin. Komissio ei ollut samaa mieltä asiasta. Unionin laitetoimittajien odotetaan hyötyvän tuulivoimalatornien tuottajien tilanteen kohenemisesta unionissa.

| (450) | Komissio odottaa, että toimenpiteistä on höytyä tuotantoketjun alkupään teollisuudelle unionissa, eli raaka-aineiden toimittajille (esim. unionin terästehtaat) ja laitetuottajille unionissa. |
| --- | --- |

(450)

Komissio odottaa, että toimenpiteistä on höytyä tuotantoketjun alkupään teollisuudelle unionissa, eli raaka-aineiden toimittajille (esim. unionin terästehtaat) ja laitetuottajille unionissa.

7.5   Ympäristönäkökohdat

Ympäristönäkökohdat

| (451) | CCCME katsoi, että toimenpiteet lisäisivät unionin tuulienergiateollisuuden tuotantokustannuksia. SGRE ja CCCME väittivät, että toimenpiteillä olisi haitallinen vaikutus unionin uusiutuvaa energiaa ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskeviin tavoitteisiin, eivätkä ne siten olisi unionin edun mukaisia. GE katsoi, että toimenpiteet estävät jäsenvaltioita saavuttamasta uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet, että tuulivoimahankkeet eivät ole enää taloudellisesti kannattavia, jos investointikynnyksiä ei saavuteta (esim. aikatauluviiveet / velkarahoitusosuutta ei saavuteta), ja että toimenpiteet estävät joidenkin hankkeiden kehittämisen. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen WindEurope pelkäsi, että huippuvalmistusteknologiaan ja tutkimus- ja kehitystyöhön ei investoida riittävästi ja että eurooppalainen tuotannonala häviää globaalin kilpailun tuulienergiaan liittyvän teknologian johtajuudesta. Komissio katsoo, että kiinalaisia tuulivoimalatorneja koskevien polkumyyntitoimenpiteiden ei odoteta heikentävän unionin uusiutuvia energialähteitä ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevia tavoitteita eikä peruuttavan tuulienergiahankkeita. Päinvastoin, toimenpiteiden odotetaan edistävän tuulienergian käyttöönottoa kaikkialla unionissa luomalla tasapuoliset toimintaedellytykset, joiden vallitessa kaikki talouden toimijat, myös kiinalaiset tuottajat, voivat kilpailla oikeudenmukaisin ehdoin. |
| --- | --- |

(451)

CCCME katsoi, että toimenpiteet lisäisivät unionin tuulienergiateollisuuden tuotantokustannuksia. SGRE ja CCCME väittivät, että toimenpiteillä olisi haitallinen vaikutus unionin uusiutuvaa energiaa ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskeviin tavoitteisiin, eivätkä ne siten olisi unionin edun mukaisia. GE katsoi, että toimenpiteet estävät jäsenvaltioita saavuttamasta uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet, että tuulivoimahankkeet eivät ole enää taloudellisesti kannattavia, jos investointikynnyksiä ei saavuteta (esim. aikatauluviiveet / velkarahoitusosuutta ei saavuteta), ja että toimenpiteet estävät joidenkin hankkeiden kehittämisen. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen WindEurope pelkäsi, että huippuvalmistusteknologiaan ja tutkimus- ja kehitystyöhön ei investoida riittävästi ja että eurooppalainen tuotannonala häviää globaalin kilpailun tuulienergiaan liittyvän teknologian johtajuudesta. Komissio katsoo, että kiinalaisia tuulivoimalatorneja koskevien polkumyyntitoimenpiteiden ei odoteta heikentävän unionin uusiutuvia energialähteitä ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevia tavoitteita eikä peruuttavan tuulienergiahankkeita. Päinvastoin, toimenpiteiden odotetaan edistävän tuulienergian käyttöönottoa kaikkialla unionissa luomalla tasapuoliset toimintaedellytykset, joiden vallitessa kaikki talouden toimijat, myös kiinalaiset tuottajat, voivat kilpailla oikeudenmukaisin ehdoin.

| (452) | GE totesi, että toimenpiteet johtaisivat korkeampiin energian hintoihin kuluttajille ja olisivat ristiriidassa komission tavoitteen kanssa, jonka mukaan uusiutuvista lähteistä saatava sähkö pitäisi ottaa käyttöön mahdollisimman alhaisin kustannuksin kuluttajille ja veronmaksajille. Komissio ei löytänyt mitään näyttöä siitä, että tuulivoimalatorneja koskevat toimenpiteet johtaisivat sähkön kuluttajahintojen merkittävään kohoamiseen unionissa. Mikään osapuoli ei toimittanut tietoja, joiden perusteella tällainen mahdollinen kohoaminen olisi voitu ilmaista määrällisesti. Mitä tulee veronmaksajiin, tuulivoimalaitosten ennustetun lisääntymisen unionissa (167) odotetaan hyödyttävän hankkeita toteuttavia yhteisöjä verojen ja muiden tuottojen kautta. (168) |
| --- | --- |

(452)

GE totesi, että toimenpiteet johtaisivat korkeampiin energian hintoihin kuluttajille ja olisivat ristiriidassa komission tavoitteen kanssa, jonka mukaan uusiutuvista lähteistä saatava sähkö pitäisi ottaa käyttöön mahdollisimman alhaisin kustannuksin kuluttajille ja veronmaksajille. Komissio ei löytänyt mitään näyttöä siitä, että tuulivoimalatorneja koskevat toimenpiteet johtaisivat sähkön kuluttajahintojen merkittävään kohoamiseen unionissa. Mikään osapuoli ei toimittanut tietoja, joiden perusteella tällainen mahdollinen kohoaminen olisi voitu ilmaista määrällisesti. Mitä tulee veronmaksajiin, tuulivoimalaitosten ennustetun lisääntymisen unionissa (167) odotetaan hyödyttävän hankkeita toteuttavia yhteisöjä verojen ja muiden tuottojen kautta. (168)

167

168

| (453) | Kun otetaan huomioon tuulivoimasektorin saatavilla oleva rahoitus unionissa ja jäsenvaltioissa, GE:n mukaan toimenpiteet olisivat ristiriidassa unionin omien etujen kanssa ja vaarantaisivat sen tuulivoimasektorin kestävyyden. Komissio ei ollut samaa mieltä asiasta. Komponenttien valmistajina tuulivoimalatornien tuottajat unionissa tuottavat merkittävää lisäarvoa tuulivoimateollisuudessa. (169) Toimenpiteiden odotetaan tukevan tuulivoimalatornien tuottajien unionissa ja tuottavan niille kasvua, työpaikkojen vakautta, tuloja ja investointeja. Käyttäjien pitäisi saada hyötyä laajasta kilpailykyisestä, luotettavasta ja taloudellisesti vakaasta tuulivoimalatornien tuottajavalikoimasta unionissa ja kätevistä toimitusajoista, jotka unioinin tuottajat voivat tarjota, koska ne sijaitsevat lähellä. |
| --- | --- |

(453)

Kun otetaan huomioon tuulivoimasektorin saatavilla oleva rahoitus unionissa ja jäsenvaltioissa, GE:n mukaan toimenpiteet olisivat ristiriidassa unionin omien etujen kanssa ja vaarantaisivat sen tuulivoimasektorin kestävyyden. Komissio ei ollut samaa mieltä asiasta. Komponenttien valmistajina tuulivoimalatornien tuottajat unionissa tuottavat merkittävää lisäarvoa tuulivoimateollisuudessa. (169) Toimenpiteiden odotetaan tukevan tuulivoimalatornien tuottajien unionissa ja tuottavan niille kasvua, työpaikkojen vakautta, tuloja ja investointeja. Käyttäjien pitäisi saada hyötyä laajasta kilpailykyisestä, luotettavasta ja taloudellisesti vakaasta tuulivoimalatornien tuottajavalikoimasta unionissa ja kätevistä toimitusajoista, jotka unioinin tuottajat voivat tarjota, koska ne sijaitsevat lähellä.

169

7.6   Muut tekijät

Muut tekijät

| (454) | CCCME totesi, että tuulivoimalatornien unionin tuottajat pyrkivät vahvistamaan lähes monopoliasemaansa markkinoilla vähän ennen odotettua kysynnän kasvua, jotta ne voivat saada yksin hyötyä odotetusta kehityksestä. Komissio katsoi, että väitteen tueksi ei esitetty näyttöä eikä sitä perusteltu. Tuulivoimalatornien tuottajien lukumäärä unionissa riittää jo osoittamaan, että monopoliasemaa ei ole. WindEuropen (170) hiljattaisen julkaisun kaaviossa 24 esitetään suuri määrä tornien tuotantolaitoksia (suurempi kuin niiden laitosten määrä, jotka valmistavat muita tuulivoimalakomponentteja). |
| --- | --- |

(454)

CCCME totesi, että tuulivoimalatornien unionin tuottajat pyrkivät vahvistamaan lähes monopoliasemaansa markkinoilla vähän ennen odotettua kysynnän kasvua, jotta ne voivat saada yksin hyötyä odotetusta kehityksestä. Komissio katsoi, että väitteen tueksi ei esitetty näyttöä eikä sitä perusteltu. Tuulivoimalatornien tuottajien lukumäärä unionissa riittää jo osoittamaan, että monopoliasemaa ei ole. WindEuropen (170) hiljattaisen julkaisun kaaviossa 24 esitetään suuri määrä tornien tuotantolaitoksia (suurempi kuin niiden laitosten määrä, jotka valmistavat muita tuulivoimalakomponentteja).

170

| (455) | Lisäksi GE toi kyselyvastauksessaan esiin mahdolliset unionin työvoiman vähennykset satamatoimintoihin ja valmiiden tuuliturbiinien kuljetukseen ja asentamiseen osallistuvien osapuolten keskuudessa. Kun otetaan huomioon tuulivoimaloiden ennustettu lisääntyminen unionissa (ks. alaviite 167), komissio piti väitettä perusteettomana. |
| --- | --- |

(455)

Lisäksi GE toi kyselyvastauksessaan esiin mahdolliset unionin työvoiman vähennykset satamatoimintoihin ja valmiiden tuuliturbiinien kuljetukseen ja asentamiseen osallistuvien osapuolten keskuudessa. Kun otetaan huomioon tuulivoimaloiden ennustettu lisääntyminen unionissa (ks. alaviite 167), komissio piti väitettä perusteettomana.

7.7   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (456) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien teräksisten tuulivoimalatornien ja niiden osien tuonnissa. |
| --- | --- |

(456)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien teräksisten tuulivoimalatornien ja niiden osien tuonnissa.

8.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

8.1   Alustava huomautus

Alustava huomautus

| (457) | Vireillepanoilmoituksen 4 kohdassa todettiin, että valituksen tekijä on esittänyt näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuodaan merkittäviä määriä merelle eli tekosaarelle, kiinteälle tai kelluvalle rakennelmalle tai muulle rakennelmalle, joka sijaitsee jäsenvaltion mannerjalustan tai jäsenvaltion Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, jäljempänä ’UNCLOS’, mukaisesti ilmoittaman talousvyöhykkeen alueella, jäljempänä ’mannerjalusta tai talousvyöhyke’. |
| --- | --- |

(457)

Vireillepanoilmoituksen 4 kohdassa todettiin, että valituksen tekijä on esittänyt näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuodaan merkittäviä määriä merelle eli tekosaarelle, kiinteälle tai kelluvalle rakennelmalle tai muulle rakennelmalle, joka sijaitsee jäsenvaltion mannerjalustan tai jäsenvaltion Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, jäljempänä ’UNCLOS’, mukaisesti ilmoittaman talousvyöhykkeen alueella, jäljempänä ’mannerjalusta tai talousvyöhyke’.

| (458) | Sen vuoksi komissio tutki perusasetuksen 14 a artiklan mukaisesti, olisiko mahdolliset toimenpiteet otettava käyttöön myös jäsenvaltioiden mannerjalustalla tai talousvyöhykkeellä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksikään otokseen valituista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei ilmoittanut myynnistä mannerjalustalle tai talousvyöhykkeelle. Komissio ei saanut mitään tietoja kiinalaisten tuulivoimalatornien tuottajien merkityksellisestä myynnistä mannerjalustalle tai talousvyöhykkeelle. |
| --- | --- |

(458)

Sen vuoksi komissio tutki perusasetuksen 14 a artiklan mukaisesti, olisiko mahdolliset toimenpiteet otettava käyttöön myös jäsenvaltioiden mannerjalustalla tai talousvyöhykkeellä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksikään otokseen valituista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei ilmoittanut myynnistä mannerjalustalle tai talousvyöhykkeelle. Komissio ei saanut mitään tietoja kiinalaisten tuulivoimalatornien tuottajien merkityksellisestä myynnistä mannerjalustalle tai talousvyöhykkeelle.

| (459) | Koska ei ole näyttöä siitä, että polkumyynnillä myytyä tuotetta tuotiin merkittäviä määriä mannerjalustalle tai talousvyöhykkeelle, näillä alueilla ei oteta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(459)

Koska ei ole näyttöä siitä, että polkumyynnillä myytyä tuotetta tuotiin merkittäviä määriä mannerjalustalle tai talousvyöhykkeelle, näillä alueilla ei oteta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä.

| (460) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä ja useat unionin tuottajat totesivat, että polkumyyntitoimenpiteiden soveltamatta jättäminen mannerjalustalla tai talousvyöhykkeellä jättää oven auki kiinalaisten tuottajien polkumyyntikäytännöille. Komissio hylkäsi nämä väitteet. Koska perusasetuksen 14 a artiklan vaatimukset eivät selitetyistä syistä täyty, komissio ei voi ottaa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä mannerjalustalla tai talousvyöhykkeellä tämän tutkimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(460)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä ja useat unionin tuottajat totesivat, että polkumyyntitoimenpiteiden soveltamatta jättäminen mannerjalustalla tai talousvyöhykkeellä jättää oven auki kiinalaisten tuottajien polkumyyntikäytännöille. Komissio hylkäsi nämä väitteet. Koska perusasetuksen 14 a artiklan vaatimukset eivät selitetyistä syistä täyty, komissio ei voi ottaa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä mannerjalustalla tai talousvyöhykkeellä tämän tutkimuksen puitteissa.

8.2   Lopulliset toimenpiteet

Lopulliset toimenpiteet

| (461) | Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti, jotta estetään tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonnista unionin tuotannonalalle aiheutuva lisävahinko. Tämän asetuksen 6 jaksossa ja erityisesti 417–422 kappaleessa esitetyistä syistä polkumyyntitullit olisi vahvistettava alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(461)

Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti, jotta estetään tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonnista unionin tuotannonalalle aiheutuva lisävahinko. Tämän asetuksen 6 jaksossa ja erityisesti 417–422 kappaleessa esitetyistä syistä polkumyyntitullit olisi vahvistettava alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (462) | Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:






  Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- |
| Chengxi Shipyard | 7,5 % |
| Penglai Dajin | 7,2 % |
| Suzhou Titan | 14,4 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 11,2 % |
| Kaikki muut yritykset | 19,2 % |

(462)

Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli

Chengxi Shipyard

7,5 %

Penglai Dajin

7,2 %

Suzhou Titan

14,4 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

11,2 %

Kaikki muut yritykset

19,2 %

| (463) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(463)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (464) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (171). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(464)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (171). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

171

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (465) | Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, jotta varmistetaan yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(465)

Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, jotta varmistetaan yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (466) | Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(466)

Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

| (467) | Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli. |
| --- | --- |

(467)

Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli.

| (468) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(468)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (469) | Kun tutkimuksen kohteena oleva tuote on yhdistetty muihin osiin niin, että kokonaisuus muodostaa tuuliturbiinin, se luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 8502 31 00. Jotta voidaan varmistaa, että polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan teräksisiin tuulivoimalatorneihin, on tarpeen säätää, että teräksisen tuulivoimalatornin arvo on merkittävä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaan ilmoitukseen. Teräksisen tuulivoimalatornin arvo olisi merkittävä erityisesti koodien 8502310011 ja 8502310085 osalta. |
| --- | --- |

(469)

Kun tutkimuksen kohteena oleva tuote on yhdistetty muihin osiin niin, että kokonaisuus muodostaa tuuliturbiinin, se luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 8502 31 00. Jotta voidaan varmistaa, että polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan teräksisiin tuulivoimalatorneihin, on tarpeen säätää, että teräksisen tuulivoimalatornin arvo on merkittävä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaan ilmoitukseen. Teräksisen tuulivoimalatornin arvo olisi merkittävä erityisesti koodien 8502310011 ja 8502310085 osalta.

| (470) | Teräksisiä tuulivoimalatorneja koskevat tilastot ilmoitetaan usein kappalemääränä. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (172) liitteessä I vahvistetussa yhdistetyssä nimikkeistössä ei kuitenkaan määritellä järjestelmällisesti teräksisille tuulivoimalatorneille tällaista paljousyksikköä. Sen vuoksi on tarpeen säätää, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaiken tuonnin osalta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaan ilmoitukseen merkitään kilogrammoina tai tonneina ilmoitetun painon lisäksi kappalemäärä. |
| --- | --- |

(470)

Teräksisiä tuulivoimalatorneja koskevat tilastot ilmoitetaan usein kappalemääränä. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (172) liitteessä I vahvistetussa yhdistetyssä nimikkeistössä ei kuitenkaan määritellä järjestelmällisesti teräksisille tuulivoimalatorneille tällaista paljousyksikköä. Sen vuoksi on tarpeen säätää, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaiken tuonnin osalta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaan ilmoitukseen merkitään kilogrammoina tai tonneina ilmoitetun painon lisäksi kappalemäärä.

172

9.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (471) | Asetuksen (EU) 2018/1046 (173) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(471)

Asetuksen (EU) 2018/1046 (173) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

173

Euroopan unionin virallisen lehden

| (472) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(472)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinasta peräisin olevia voimalaitoskoon teräksisiä tuulivoimalatorneja, myös kartiomaisia, ja niiden osia, myös koottuja, myös perustuksen sisältäviä, myös konehuoneeseen (naselliin) tai roottorin lapoihin kiinnitettyjä, jotka on suunniteltu kannattelemaan konehuonetta ja roottorin lapoja ja joita käytetään tuuliturbiineissa, joiden sähköntuotantokapasiteetti – joko maalla tai merellä – on vähintään 1,00 megawattia ja joiden korkeus mitattuna tornin juuresta konehuoneen alaosaan (eli kohtaan, jossa tornin yläpää ja konehuone kiinnittyvät toisiinsa) on vähintään 50 metriä kokonaan asennettuna, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7308 20 00 (Taric-koodi 7308200011) ja ex 7308 90 98 (Taric-koodi 7308909811) ja tuotaessa osana tuuliturbiinia CN-koodiin ex 8502 31 00 (Taric-koodit 8502310011 ja 8502310085).

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Chengxi Shipyard Co., Ltd. | 7,5 % | C726 |
| Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd. | 7,2 % | C727 |
| Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd. | 14,4 % | C728 |
| Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset | 11,2 % | Katso liite |
| Kaikki muut yritykset | 19,2 % | C999 |

Maa

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Kiina

Chengxi Shipyard Co., Ltd.

7,5 %

C726

Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd.

7,2 %

C727

Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd.

14,4 %

C728

Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

11,2 %

Katso liite

Kaikki muut yritykset

19,2 %

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana oleva tuote), (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), [asianomainen maa]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”
  Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Kun Kiinasta peräisin olevien 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuuliturbiinien osalta esitetään vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuulivoimalatornien nettohinta vapaasti unionin rajalla tullaamattomana on merkittävä ilmoituksen asianomaiseen kenttään.

Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja polkumyyntitulleja sovelletaan vain 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuulivoimalatornien nettohintaan vapaasti unionin rajalla tullaamattomana.

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisille on esitettävä pätevä kauppalasku. Sen on sisällettävä riittävän yksityiskohtaiset tiedot, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset kykenevät arvioimaan, onko 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuulivoimalatornien vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinta paikkansapitävä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kuukausittain komissiolle 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuuliturbiinin osana tuotujen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuulivoimalatornien ilmoitettu nettohinta vapaasti unionin rajalla tullaamattomana.

3 artikla

Kun 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta esitetään vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus, niiden alkuperästä riippumatta, tuotujen tuotteiden kappalemäärä on merkittävä ilmoituksen asianomaiseen kenttään, edellyttäen että merkintä on neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (174) liitteen I mukainen.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kuukausittain komissiolle Taric-koodeilla 7308200011, 7308909811, 8502310011 ja 8502310085 tuotujen tuotteiden kappalemäärä.

4 artikla

Edellä 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä siihen uusia vientiä harjoittavia tuottajia Kiinasta ja soveltamalla niihin asianmukaista painotettua keskimääräistä polkumyyntitullia, jota sovelletaan yhteistyössä toimineisiin otokseen kuulumattomiin yrityksiin. Uuden vientiä harjoittavan tuottajan on toimitettava näyttöä siitä, että

| a) | se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja Kiinasta peräisin olevia tuotteita tutkimusajanjaksolla (1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisenä ajanjaksona); |
| --- | --- |

a)

se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja Kiinasta peräisin olevia tuotteita tutkimusajanjaksolla (1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisenä ajanjaksona);

| b) | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; ja |
| --- | --- |

b)

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; ja

| c) | se joko tosiasiallisesti vei tarkasteltavana olevaa tuotetta tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viemiseksi unioniin tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

c)

se joko tosiasiallisesti vei tarkasteltavana olevaa tuotetta tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viemiseksi unioniin tutkimusajanjakson jälkeen.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräksisten tuulivoimalatornien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 351, 21.10.2020, s. 8).

2

(3)  t21.003247.

3

(4)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2488.

4

(5)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2488.

5

(6)  Ilmoitus covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

6

(7)  Kukin tuulivoimalatornin osa koostuu teräsrakenteista ja -levyistä, jotka on valssattu sylinterimäisiksi tai kartiomaisiksi ja hitsattu yhteen (tai kiinnitetty muulla tavalla) teräskuoren muodostamiseksi, myös päällystetyt, viimeistellyt tai maalatut, käsittely- tai valmistusmenetelmästä riippumatta, ja joissa on tai ei ole laippoja, ovia tai tuulitorniosaan kiinnitettyjä sisäisiä tai ulkoisia komponentteja (esim. lattiat/kannet, tikkaat, hissit, sähköliitäntärasiat, sähkökaapelit, sähköjohdinputket, konehuoneen generaattorin johdinsarjat, sisävalot, työkalut ja varastokaapit).

7

rakenteista ja

(8)  Asiakirjan viite t21.001369.

8

(9)  Asiakirjan viite t20.007979.

9

(10)  Asiakirjan viite t20.008738.

10

(11)  Asiakirjan viite t20.008722.

11

(12)  Asiakirjan viite t20.008655.

12

(13)  Asiakirjan viite t21.002365.

13

(14)  Asiakirjan viite t21.003189.

14

(15)  Asiakirjan viite t21.003476.

15

(16)  Asiakirjan viite t21.003443.

16

(17)  Asiakirjan viite t21.003444.

17

(18)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella sekä komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2020, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa.

18

(19)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 149 ja 150 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 158 ja 159 kappale.

19

(20)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 115–118 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 122–127 kappale.

20

(21)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 119–122 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 128–132 kappale. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja toisen merkityksellisen kanavan, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, muodostavat Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Ainakin vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös valssilangan tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

21

(22)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 123-129 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 133-138 kappale.

22

(23)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 130-133 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 139-142 kappale.

23

(24)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134-135 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143-144 kappale.

24

(25)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 136-145 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 145-154 kappale.

25

(26)  Ks. Utility Scale Wind Towers From the People's Republic of China: ”Final Affirmative Countervailing Duty Determination”, 77 FR 75978 (26.12.2012) ja ”Issues and Decision Memorandum for the Final Results of the Expedited First Sunset Review of the Countervailing Duty Order on Utility Scale Wind Towers from the People’s Republic of China”, https://enforcement.trade.gov/frn/summary/prc/2018-10555-1.pdf.

26

(27)  Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations, 20.12.2017, SWD(2017) 483 final/2.

27

(28)  Maaraportti, 14 luku, s. 358. Tuotannon osalta 51 prosenttia yksityisiä ja 49 prosenttia valtion omistuksessa olevia yrityksiä ja kapasiteetin osalta 44 prosenttia valtion omistuksessa olevia ja 56 prosenttia yksityisiä yrityksiä.

28

(29)  Saatavilla osoitteessa

29

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021), and

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

(30)  http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021) ja http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

30

(31)  Tällainen oli esimerkiksi yksityisen yrityksen Rizhao ja valtion omistuksessa olevan yrityksen Shandong Iron and Steel yhteenliittymä vuonna 2009. Ks. Beijing steel report, s. 58, ja China Baowu Steel Groupin yrityksessä Magang Steel kesäkuussa 2019 hankkima määräysvalta, ks. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

31

(32)  TISCO, ”Company profile”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (sivustolla käyty viimeksi 2.3.2020).

32

(33)  Baowu, ”Company profile”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

33

(34)  http://csscholdings.cssc.net.cn/component_business_scope/index.php?typeid=3

34

(35)  http://inews.ifeng.com/50078799/news.shtml?&back

35

(36)  Ks. artikkeli Fujian China Newsin verkkosivulla, julkaistu marraskuussa 2019: ”Fujian Yifan: Party building as an engine to give the enterprise a new momentum”, http://www.fj.chinanews.com/news/fj_hz/2019/2019-11-29/455057.html

36

(37)  Maaraportti, III osa, 14 luku, s. 346 ja sitä seuraavat sivut.

37

(38)  Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman johdanto.

38

(39)  Maaraportti, 14 luku, s. 347.

39

(40)  Kiinan kansantasavallan talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020), saatavilla osoitteessa

40

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (sivustolla käyty viimeksi 2.3.2020).

(41)  Maaraportti, 14 luku, s. 349.

41

(42)  Maaraportti, 14 luku, s. 352.

42

(43)  Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 9 annettu teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos), annettu 27.3.2011, ja muutettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä, joka koskee kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 21 annetun teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2011 versio) asiaa koskevien lausekkeiden muuttamista, annettu 16.2.2013.

43

(44)  Maaraportti, 14 luku, s. 375 ja 376.

44

(45)  https://oeoc.jou.edu.cn/info/1121/1017.htm

45

(46)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134 ja 135 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143 ja 144 kappale.

46

(47)  Ks. valituksen s. 19.

47

(48)  Ks. valituksen liite R7 (liitteiden s. 149).

48

(49)  Ks. valituksen s. 29.

49

(50)  Paneelin raportti, EU – Cost Adjustment Methodologies II (Russia), WT/DS494/R, 7.76, 7.80 ja 7.81 kohta.

50

EU – Cost Adjustment Methodologies II (Russia),

(51)  Tuulivoimalatornien tapauksessa sisäosilla tarkoitetaan tuulitornin lisäominaisuuksia, kuten portaita, sähkökaapeleita, ilmanvaihtolaitteita, hissejä, valoja ja valokatkaisimia.

51

(52)  Komission yksikköjen valmisteluasiakirja SWD(2020) 242 final, 22.10.2020; https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/october/tradoc_158997.pdf.

52

(53)  Maaraportti, 4 luku, s. 41, 42 ja 83.

53

(54)  World Bank Open Data – Upper Middle Income; https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (sivustolla käyty viimeksi 12.4.2021).

54

(55)  https://www.dnb.com/ie/products/finance-credit-risk/global-financials.html (sivustolla käyty viimeksi 16.4.2021).

55

(56)  Vuosikertomus 201: https://s2.q4cdn.com/158938184/files/doc_financials/2019/ar/NC10009566-ARCOSA-INC._10K_E-bookproof_2020_V1-(002).pdf (sivustolla käyty viimeksi 16.4.2021).

56

(57)  Sama kuin edellä, s. 15.

57

(58)  Sama kuin edellä, s. 19.

58

(59)  Sama kuin edellä, s. 43 ja 44.

59

(60)  Sama kuin edellä, s. 47.

60

(61)  Sama kuin edellä, s. 47 ja 60.

61

(62)  Sama kuin edellä, s. 47 ja 60.

62

(63)  https://hulisani.co.za/wp-content/uploads/2020/06/Hulisani-Integrated-Report-2020.pdf (sivustolla käyty viimeksi 6.3.2021).

63

(64)  Sama kuin edellä, s. 70.

64

(65)  https://www.enka.com/investor-relations/financial-data/ (sivustolla käyty viimeksi 6.3.2021).

65

(66)  Vuoden konsolidoidut tilinpäätökset päättyivät 31.12.2019 (s. 21); https://www.enka.com/investor-relations/financial-data/ (sivustolla käyty viimeksi 6.3.2021).

66

(67)  Sama kuin edellä, s. 45.

67

(68)  Sama kuin edellä, s. 20 ja 21.

68

(69)  Vuosikertomus 2019 (s. 14): https://s2.q4cdn.com/158938184/files/doc_financials/2019/ar/NC10009566-ARCOSA-INC._10K_E-bookproof_2020_V1-(002).pdf (sivustolla käyty viimeksi 6.3.2021).

69

(70)  Ks. Notes to Consolidated and Combined Financial Statements (Note 1, s. 65), vuosikertomus 2019: https://s2.q4cdn.com/158938184/files/doc_financials/2019/ar/NC10009566-ARCOSA-INC._10K_E-bookproof_2020_V1-(002).pdf (sivustolla käyty viimeksi 4.10.2021).

70

(71)  https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials (sivustolla käyty viimeksi 30.11.2020).

71

(72)  https://docs.wto.org/dol2fe/Pages/FE_Search/FE_S_S009-DP.aspx?language=E& CatalogueIdList=247074,246544,245272,244985,243640,241597,240044,239544,238039,237441&CurrentCatalogueIdIndex=3&FullTextHash=&HasEnglishRecord=True&HasFrenchRecord=True&HasSpanishRecord=True (sivustolla käyty viimeksi 16.3.2021).

72

(73)  Official Gazette, 7.5.2019 (s. 17); https://www.resmigazete.gov.tr/eskiler/ 2019/05/20190507.pdf (sivustolla käyty viimeksi 16.3.2021).

73

(74)  Diario Oficial de la Federación; http://dof.gob.mx /nota_detalle.php?codigo=5555007&fecha=25/03/2019 (sivustolla käyty viimeksi 16.3.2021).

74

(75)  Sidottuja tulleja koskevat tiedot löytyvät WTO:n Tariff Download Facility -välineen kautta; http://tariffdata.wto.org/ReportersAndProducts.aspx (sivustolla käyty viimeksi 16.3.2021).

75

(76)  CFE:n vuosikertomus 2019 (s. 82); https://www.cfe.mx/finanzas/reportes-financieros/ Reportes%20Anuales%20Documentos/Informe%20Anual%202019.pdf?csf=1&e=t8GHzG (sivustolla käyty viimeksi 16.3.2021).

76

(77)  EÜAŞ:n vuosikertomus 2019 (s. 18); https://www.euas.gov.tr/tr-TR/yillik-raporlar (sivustolla käyty viimeksi 16.3.2021).

77

(78)  https://tyrkiet.um.dk/~/media/tyrkiet/pdf%20files/wind%20energy%20in%20turkey %202020.pdf?la=en (sivustolla käyty viimeksi 16.3.2021).

78

(79)  Ks. s. 18–20; https://www.shura.org.tr/wp-content/uploads/2019/01/ SHURA_Opportunities-to-strengthen-the-YEKA-auction-model-for-enhancing-the-regulatory-framework-of-Turkeys-power-system.pdf (sivustolla käyty viimeksi 16.3.2021).

79

(80)  https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials (sivustolla käyty viimeksi 16. maaliskuuta 2021).

80

(81)  https://www.macmap.org/en/query/regulatory-requirement (sivustolla käyty viimeksi 16.3.2021).

81

(82)  https://www.iea.org/reports/renewables-2020/wind (sivustolla käyty viimeksi 1.6.2021).

82

(83)  Ks. s. 10; http://aures2project.eu/wp-content/uploads/2019/12/AURES_II_case_study_ Mexico.pdf (sivustolla käyty viimeksi 1.6.2021).

83

(84)  https://www.iea.org/reports/renewables-2020/wind (sivustolla käyty viimeksi 1.6.2021). Vrt. https://gwec.net/north-and-latin-america-increased-wind-power-installations-by-62-in-2020/ (sivustolla käyty viimeksi 1.6.2021).

84

(85)  https://www.iea.org/reports/renewables-2020/wind (sivustolla käyty viimeksi 1.6.2021).

85

(86)  https://www.iea.org/reports/renewables-2020/wind (sivustolla käyty viimeksi 6. lokakuuta 2021).

86

(87)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S2211467X2030122X (sivustolla käyty viimeksi 4.10.2021).

87

(88)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm (sivustolla käyty viimeksi 28.5.2021).

88

(89)  https://ilostat.ilo.org/data/ ja https://www.oecd-ilibrary.org/sites/3c92e215-en/index.html?itemId=/content/component/ 3c92e215-en (sivustolla käyty viimeksi 27.5.2021).

89

(90)  https://app.cfe.mx/Aplicaciones/CCFE/Tarifas/TarifasCREIndustria/Industria.aspx ja https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/electricity_prices/ (sivustolla käyty viimeksi 27.5.2021).

90

(91)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html (sivustolla käyty viimeksi 27.5.2021).

91

(92)  Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat eivät käyttäneet kaikkia kolmea tuotantopanosta, mutta komissio arvioi vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella, että aggregoituna näiden tuotantopanosten osuus olisi alle 1 prosentti tuotantokustannuksista.

92

(93)  https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC (sivustolla käyty viimeksi 31.5.2021).

93

(94)  Asetus, annettu 5.6.2018; http://dof.gob.mx/nota_detalle.php?codigo=5525036&fecha=05/06/2018 (sivustolla käyty viimeksi 31.5.2021).

94

(95)  Asetus, annettu 20.5.2019; https://www.dof.gob.mx/nota_detalle.php?codigo=5560685&fecha=20/05/2019 (sivustolla käyty viimeksi 31.5.2021).

95

(96)  Yhdysvaltojen ja Meksikon yhteinen lausunto 232 §:n mukaisista teräs- ja alumiinitulleista: https://ustr.gov/sites/default/files/Joint_Statement_by_the_United_States_and_Mexico.pdf (sivustolla käyty viimeksi 31.5.2021).

96

(97)  Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, katonkehysrakenteet, ovet, ikkunat, oven- ja ikkunankarmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut, rautaa tai terästä; muut.

97

(98)  Muut rauta- ja terästavarat; muut.

98

(99)  Etätarkastusraportin luottamuksellinen versio (s. 19); ilmoitettu yritykselle; viitenumero t21.005413.

99

(100)  Taulukko F.3 – Materials Purchase (vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettu kyselylomake).

100

(101)  Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen.

101

(102)  https://ilostat.ilo.org/data/ (sivustolla käyty viimeksi 27.5.2021).

102

(103)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/3c92e215-en/index.html?itemId=/content/component/ 3c92e215-en (sivustolla käyty viimeksi 27.5.2021).

103

(104)  https://app.cfe.mx/Aplicaciones/CCFE/Tarifas/TarifasCREIndustria/Industria.aspx (sivustolla käyty viimeksi 28.3.2021).

104

(105)  https://www.doingbusiness.org/en/doingbusiness (sivustolla käyty viimeksi 27.5.2021).

105

(106)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html (sivustolla käyty viimeksi 27.5.2021).

106

(107)  https://www.fortisbc.com/about-us/corporate-information/facilities-operations-and-energy-information/how-gas-is-measured (sivustolla käyty viimeksi 27.5.2021).

107

(108)  Vuosikertomus 2019 (s. 47): https://s2.q4cdn.com/158938184/files/ doc_financials/2019/ar/NC10009566-ARCOSA-INC._10K_E-bookproof_2020_V1-(002).pdf (sivustolla käyty viimeksi 27.5.2021).

108

(109)  https://www.dnb.com/ie/products/finance-credit-risk/global-financials.html (sivustolla käyty viimeksi 27. toukokuuta 2021).

109

(110)  Vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetun kyselylomakkeen taulukko G.

110

(111)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1428, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien pursotettujen alumiiniprofiilien tuonnissa (EUVL 336, 13.10.2020, s. 8); johdanto-osan 188–190 kappale.

111

(112)  Ks. valituksen liite R4.

112

(113)  Valituksessa yksilöitiin 23 unionin tuottajaa, mutta joistakin niistä tuli maksukyvyttömiä ja/tai niillä ei ollut lainkaan tuotantoa tutkimusajanjaksolla.

113

(114)  t21.004376.

114

(115)  WindEurope on rekisteröitynyt myös asianomaiseksi osapuoleksi tässä menettelyssä.

115

(116)  Esimerkiksi vahinkoa koskevien huomautusten s. 7 ja kyselyvastauksen s. 28 asiakirjassa t20.008818 (Vestas).

116

(117)  Tarkempia tietoja ajoista löytyy asiakirjan t20.007935 (WindEurope) sivuilta 6, 8 ja 9. Maalla sijaitsevien hankkeiden asennus voi kestää neljä vuotta ja merellä sijaitsevien jopa kuusi vuotta.

117

(118)  
  ”Wind energy in Europe in 2019 – Trends and statistics”, WindEurope, helmikuu 2020, s. 11. Raportti löytyy osoitteesta https://windeurope.org/intelligence-platform/product/wind-energy-in-europe-in-2019-trends-and-statistics/

118

(119)  Vahinkoa koskevien huomautusten (viitenumero t20.008818) sivulla 7 Vestas totesi: ”Tuuliturbiineja myydään siten, että toimituspäivä (käyttöönottopäivä) on yleensä noin 1 vuosi sen jälkeen, kun sitova tilaus on allekirjoitettu.”

119

(120)  CCCME kyseenalaisti näissä kolmessa asiakirjassa esitettyjen lukujen eron paitsi kulutuksen myös useiden muiden indikaattoreiden osalta. Komission tässä johdanto-osan kappaleessa antama selitys kattaa myös muiden indikaattoreiden kuin kulutuksen osalta esiintyvät erot.

120

(121)  t20.005691.

121

(122)  t21.003247.

122

(123)  t21.004376.

123

(124)  t21.004624.

124

(125)  Ks. esimerkiksi asiakirjan t21.001734 (Vestas) sivu 5.

125

(126)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/11563131/3-16062021-AP-EN.pdf/72b7ff6f-1830-8182-a6ae-0d8bb61aaf24?t=1623831696586#:~:text=In%20the%20fourth%20quarter%20of,salaries%20and%20non%2Dwage%20costs.

126

(127)  Asiakirjan t21.000376 (EWTA) sivu 5.

127

(128)  Asiakirjan t20.007935 sivu 14.

128

(129)  Uuden tarkastuksen jälkeen joitakin tämän ja edellisen virkkeen lukuja on tarkistettu hieman lopullisten päätelmien ilmoittamisen ja tämän asetuksen julkaisemisen välillä, mutta tarkistukset eivät muuttaneet analyysiä eivätkä päätelmiä.

129

(130)  
  ”Wind energy in Europe – 2020 statistics and the outlook for 2021–2025”, WindEurope, helmikuu 2021, s. 9 ja 31–32.

130

(131)  Asiakirjan t21.000509 sivu 3.

131

(132)  Esim. asiakirjan t21.000376 (EWTA) sivu 6 ja asiakirjan t21.008141 (GE) sivu 17.

132

(133)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 (EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1).

133

(134)  EWTAn arvion mukaan betoni- ja hybriditornien osuus kaikista tuuliturbiineissa käytettävistä torneista oli noin 6 prosenttia EU27-maissa viiteajanjakson aikana, eikä määrä ole lisääntynyt merkittävästi vuosien mittaan. Se myös huomautti, että kaikissa betoni- ja hybriditorneissa on ylimpänä teräksinen osa, johon konehuone kiinnitetään (t21.004376).

134

(135)  t21.000144 (EWTA).

135

(136)  Tämä on otokseen valittujen unionin tuottajien painotettu keskimääräinen voitto.

136

(137)  t21.006703, s. 7.

137

(138)  Valitus, s. 44.

138

(139)  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi unionin tuottaja (Windar) huomautti 73 työpaikan menetyksestä, kun yksi tuotantolaitos Espanjassa suljettiin tarkastelujakson aikana.

139

(140)  Asiakirjan t20.007935 (WindEurope) sivu 7.

140

(141)  Arvioiden lähde: valitus ja otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastausten kohta I.3.

141

(142)  Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission tutkimukset 701-TA-486 ja 731-TA-1195-1196 (Review), päätetty 5.2.2019, https://usitc.gov/investigations/701731/2018/utility_scale_wind_towers_china_and_vietnam/full_review.htm

142

(143)  
  ”ADRP Report No. 100, Wind Towers exported from the People’s Republic of China and the Republic of Korea”, huhtikuu 2020, Anti-dumping Review Panel, Australian Government & Minister's Decision, julkaistu 9.7.2020, https://www.industry.gov.au/data-and-publications/anti-dumping-review-panel-past-reviews/wind-towers-exported-from-the-peoples-republic-of-china-and-the-republic-of-korea

143

(144)  
  ”Resolución final de la investigación antidumping sobre las importaciones de torres de viento originarias de la República Popular China, independientemente del país de procedencia”, 21.9.2020, Estados Unidos Mexicanos.- ECONOMÍA.- Secretaría de Economía. http://www.dof.gob.mx/nota_detalle.php?codigo=5601838&fecha=05/10/2020.

144

(145)  Asiakirjan t20.007935 (WindEurope) sivu 1.

145

(146)  Lopullisia päätelmiä koskevat huomautukset, asiakirjan t21.006735 sivu 6.

146

(147)  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen SGRE totesi, että unionin tuotannonala ei kykene tyydyttämään jatkuvasti kasvavaa kysyntää suuren mittakaavan tuulivoimalatorneista. Osapuolen mukaan unionissa ei ole tällä hetkellä kapasiteettia täyttää XXL-kokoisten tornien kysyntää.

147

(148)  Asiakirjan t20.007935 sivulla 7 WindEurope huomauttaa, että tornien osuus on globaalisti keskimäärin yli 20 prosenttia tuuliturbiinin kustannuksista (maalla tai merellä).

148

(149)  t21.001706.

149

(150)  
  ”Vestas Annual Report 2020 – Continued leadership in a challenging year”, company announcement no. 01/2021 from Vestas Wind Systems A/S, https://www.vestas.com/~/media/vestas/investor/investor%20pdf/financial%20reports/2020/q4/210210_01_company_announcement.pdf

150

(151)  Asiakirjan t20.007935 sivulla 2 WindEurope toteaa, että käyttäjät voivat vastata projektin hallinnasta, suunnittelusta, hankinnoista, rakentamisesta ja asennuksesta, toiminnasta ja ylläpidosta sekä rakentamisen jälkeisestä energian aggregointi- ja kaupankäyntipalveluista.

151

(152)  
  ”Wind energy and Economic recovery in Europe”, WindEurope, 2020, s. 37, kolmas kaavio. Asiakirja t20.007935. Asiakirjan t20.007935 sivulla 14 WindEurope toteaa, että toiminta ja ylläpito ovat yhä tärkeämpiä tekijöitä tulojen kasvussa.

152

(153)  
  ”Vestas Annual Report 2020”, s. 36, https://nozebra.ipapercms.dk/Vestas/investor-relations/annual-report-2020/?page=36.

153

(154)  
  ”Wind energy and Economic recovery in Europe”, WindEurope, 2020, s. 37, kaavio ”EBIT margin development by business segments”. Asiakirja t20.007935.

154

(155)  Ks. asiakirja t21.006735 (SGRE). Asiakirjan t21.006703 sivulla 17 GE toteaa, että sen voitto on negatiivinen kaudella 2021–2022.

155

(156)  Joidenkin syiden osalta ks. esimerkiksi WindEuropen lopullisia päätelmiä koskevat huomautukset (asiakirja t21.006721).

156

(157)  Lopullisia huomautuksia koskevissa WindEuropen huomautuksissa (asiakirja t21.006721) todetaan, että tuulienergian kustannukset Euroopassa ovat pudonneet lähes 50 prosenttia viimeisten 10 vuoden aikana.

157

(158)  Asiakirjan t21.006724 sivu 33.

158

(159)  Arvio perustuu kaavaan (20 % x 50 %) x 20 vuotta. EWTA katsoi, että tuulivoimalatornin osuus on 20 prosenttia tuuliturbiinista, jonka osuus puolestaan on 50 prosenttia hankkeen pääomamenoista. Maalla toimivien tuulivoimalatornien käyttöikä on yleensä 20 vuotta.

159

(160)  
  ”Wind energy and Economic recovery in Europe”, WindEurope, 2020, s. 20, kaavio 10. Asiakirja t20.007935.

160

(161)  
  ”Global renewables Outlook, Energy transformation, European Union”, IRENA, 2020, https://www.irena.org/-/media/Files/IRENA/Agency/Publication/2020/Apr/IRENA_GRO_R04_European_Union.pdf?la=en&hash=D206134796E3C72CF086657266295C45574B58BC (s. 7).

161

(162)  t21.006735.

162

(163)  Otokseen valitun unionin tuottajan Welconin verkkosivustolla (https://www.welcon.dk/capabilities/facilities/) raportoidaan jopa 45 metrin korkuisten ja halkaisijaltaan 9 metrin osien tuotantokyvystä (sivustolla käyty viimeksi 11.10.2021).

163

(164)  Asiakirjan t21.000376 sivu 4.

164

(165)  Asiakirjan t21.000509 sivulla 4 GE myöntää, että sillä on tuontia Kiinasta, jossa useilla tuottajilla on GE:n sertifiointi, sekä Turkista ja Etelä-Koreasta.

165

(166)  Tiedot löytyvät asiakirja-aineistosta viitteellä t20.008013, liite 2 – Raising Black Swans To Become Golden Eagles, Laplace Conseil, lokakuu 2020.

166

(167)  
  ”Varovaisen skenaarion” mukaan WindEurope ennakoi, että vuosien 2021–2025 välillä asennetaan vuosittain 15 gigawattia. ”Realististen odotusten skenaariossa” asennettujen gigawattien odotetaan olevan suuremmat. Tarkempia tietoja skenaarioista: ”Wind energy in Europe – 2020 statistics and the outlook for 2021–2025”, WindEurope, helmikuu 2021.

167

(168)  Ks. luku 5 (”Benefits to communities) julkaisusta ”Wind energy and Economic recovery in Europe”, WindEurope, 2020. Kyseinen luku ja koko julkaisu löytyvät asiakirjasta t20.007935.

168

(169)  
  ”Wind energy and Economic recovery in Europe”, WindEurope, 2020, s. 20, kaavio 10. Asiakirja t20.007935.

169

(170)  
  ”Wind energy and Economic recovery in Europe”, WindEurope, 2020, s. 41. Asiakirja t20.007935.

170

(171)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

171

(172)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

172

(173)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

173

(174)  Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liite I (yhdistetty nimikkeistö)(EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

174

---

LIITE

Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat vientiä harjoittavat tuottajat

| Maa | Nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Kiina | Fujian Fuchuan Yifan New Energy Equipment Manufacturing Co., Ltd. | C729 |
| Kiina | Shanghai Taisheng Wind Power Equipment Co., Ltd. | C730 |

Maa

Nimi

Taric-lisäkoodi

Kiina

Fujian Fuchuan Yifan New Energy Equipment Manufacturing Co., Ltd.

C729

Kiina

Shanghai Taisheng Wind Power Equipment Co., Ltd.

C730

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/137 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/137

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/2240,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2021,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 230 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2016/429 edellytetään, että unioniin tulevien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten on tultava kolmannesta maasta tai alueelta tai tällaisen kolmannen maan tai alueen vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitty luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2016/429 edellytetään, että unioniin tulevien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten on tultava kolmannesta maasta tai alueelta tai tällaisen kolmannen maan tai alueen vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitty luetteloon.

| (2) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 (2) täsmennetään eläinterveysvaatimukset, joiden mukaisia tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai vesiviljelyeläinten ollessa kyseessä niiden lokeroista tulevien lähetysten on oltava unioniin saapumista varten. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 (2) täsmennetään eläinterveysvaatimukset, joiden mukaisia tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai vesiviljelyeläinten ollessa kyseessä niiden lokeroista tulevien lähetysten on oltava unioniin saapumista varten.

| (3) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista niihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista niihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua.

| (4) | Lisäksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä V ja XIV vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä V ja XIV vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua.

| (5) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksista siipikarjassa. Taudinpurkaukset havaittiin lähellä Poulton le Fyldeä Wyressä Englannissa, lähellä Gaerwenia Isle of Angleseyllä Walesissa, lähellä Clitheroea Ribble Valleyssä Lancashiressä Englannissa ja lähellä Thirskiä Hambletonissa North Yorkshiressa Englannissa, ja ne vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 26 päivänä marraskuuta 2021. |
| --- | --- |

(5)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksista siipikarjassa. Taudinpurkaukset havaittiin lähellä Poulton le Fyldeä Wyressä Englannissa, lähellä Gaerwenia Isle of Angleseyllä Walesissa, lähellä Clitheroea Ribble Valleyssä Lancashiressä Englannissa ja lähellä Thirskiä Hambletonissa North Yorkshiressa Englannissa, ja ne vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 26 päivänä marraskuuta 2021.

| (6) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa. Taudinpurkaus havaittiin uudessa pitopaikassa lähellä Thirskiä Hambletonissa North Yorkshiressa Englannissa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 28 päivänä marraskuuta 2021. |
| --- | --- |

(6)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa. Taudinpurkaus havaittiin uudessa pitopaikassa lähellä Thirskiä Hambletonissa North Yorkshiressa Englannissa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 28 päivänä marraskuuta 2021.

| (7) | Yhdistyneen kuningaskunnan eläinlääkintäviranomaiset muodostivat tartunnan saaneiden pitopaikkojen ympärille 10 kilometrin valvontavyöhykkeen ja toteuttivat hävittämistoimenpiteitä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymisen rajoittamiseksi ja kyseisen taudin leviämisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Yhdistyneen kuningaskunnan eläinlääkintäviranomaiset muodostivat tartunnan saaneiden pitopaikkojen ympärille 10 kilometrin valvontavyöhykkeen ja toteuttivat hävittämistoimenpiteitä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymisen rajoittamiseksi ja kyseisen taudin leviämisen estämiseksi.

| (8) | Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut komissiolle tietoja epidemiologisesta tilanteesta alueellaan ja toteuttamistaan toimenpiteistä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Komissio on arvioinut nämä tiedot. Arvioinnin perusteella siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan saapumisen unioniin Yhdistyneen kuningaskunnan eläinlääkintäviranomaisten muodostamilta alueilta, joihin sovelletaan rajoituksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäisten taudinpurkausten vuoksi, ei pitäisi enää olla sallittua. |
| --- | --- |

(8)

Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut komissiolle tietoja epidemiologisesta tilanteesta alueellaan ja toteuttamistaan toimenpiteistä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Komissio on arvioinut nämä tiedot. Arvioinnin perusteella siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan saapumisen unioniin Yhdistyneen kuningaskunnan eläinlääkintäviranomaisten muodostamilta alueilta, joihin sovelletaan rajoituksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäisten taudinpurkausten vuoksi, ei pitäisi enää olla sallittua.

| (9) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV olisi muutettava.

| (10) | Kun otetaan huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan epidemiologinen tilanne Yhdistyneessä kuningaskunnassa, täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2021/404 tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi tultava voimaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan epidemiologinen tilanne Yhdistyneessä kuningaskunnassa, täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2021/404 tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi tultava voimaan kiireellisesti.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/692, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista ja saapumisen jälkeisiä siirtoja ja käsittelyä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/404, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloiden vahvistamisesta, joista eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden saapuminen unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite V seuraavasti:






  a) | Lisätään 1 osassa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.35, GB-2.36, GB-2.37, GB-2.38 ja GB-2.39 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.34 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.35 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | HE-LT20 | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| GB-2.36 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | HE-LT20 | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| GB-2.37 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | HE-LT20 | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| GB-2.38 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | HE-LT20 | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| GB-2.39 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | HE-LT20 | N, P1 | | 28.11.2021” | |

1)

Muutetaan liite V seuraavasti:

a)

Lisätään 1 osassa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.35, GB-2.36, GB-2.37, GB-2.38 ja GB-2.39 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.34 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.35

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

26.11.2021

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

26.11.2021

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

26.11.2021

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

26.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

26.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

26.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

26.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

HE-LT20

N, P1

26.11.2021

GB-2.36

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

26.11.2021

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

26.11.2021

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

26.11.2021

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

26.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

26.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

26.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

26.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

HE-LT20

N, P1

26.11.2021

GB-2.37

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

26.11.2021

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

26.11.2021

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

26.11.2021

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

26.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

26.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

26.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

26.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

HE-LT20

N, P1

26.11.2021

GB-2.38

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

26.11.2021

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

26.11.2021

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

26.11.2021

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

26.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

26.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

26.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

26.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

HE-LT20

N, P1

26.11.2021

GB-2.39

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

28.11.2021

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

28.11.2021

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

28.11.2021

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

28.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

28.11.2021

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

28.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

28.11.2021

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

28.11.2021

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

28.11.2021

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

HE-LT20

N, P1

28.11.2021”

| b) | Lisätään 2 osassa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden GB-2.35, GB-2.36, GB-2.37, GB-2.38 ja GB-2.39 kuvaukset vyöhykkeen GB-2.34 kuvauksen jälkeen seuraavasti:







  ”Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.35 | Lähellä Poulton le Fyldeä, Wyre, Lancashire, Englanti:
  alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N53.93 ja W2.95 ilmaistun keskipisteen ympärillä |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.36 | Lähellä Gaerwenia, Isle of Anglesey, Wales:
  alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N53.22 ja W4.30 ilmaistun keskipisteen ympärillä |
| GB-2.37 | Lähellä Clitheroea, Ribble Valley, Lancashire, Englanti:
  alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N53.88 ja W2.42 ilmaistun keskipisteen ympärillä |
| GB-2.38 | Lähellä Thirskiä, Hambleton, North Yorkshire, Englanti:
  alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N54.25 ja W1.40 ilmaistun keskipisteen ympärillä |
| GB-2.39 | Lähellä Thirskiä, Hambleton, North Yorkshire, Englanti:
  alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N54.22 ja W1.43 ilmaistun keskipisteen ympärillä” |

b)

Lisätään 2 osassa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden GB-2.35, GB-2.36, GB-2.37, GB-2.38 ja GB-2.39 kuvaukset vyöhykkeen GB-2.34 kuvauksen jälkeen seuraavasti:

”Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.35

Lähellä Poulton le Fyldeä, Wyre, Lancashire, Englanti:

alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N53.93 ja W2.95 ilmaistun keskipisteen ympärillä

GB-2.36

Lähellä Gaerwenia, Isle of Anglesey, Wales:

alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N53.22 ja W4.30 ilmaistun keskipisteen ympärillä

GB-2.37

Lähellä Clitheroea, Ribble Valley, Lancashire, Englanti:

alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N53.88 ja W2.42 ilmaistun keskipisteen ympärillä

GB-2.38

Lähellä Thirskiä, Hambleton, North Yorkshire, Englanti:

alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N54.25 ja W1.40 ilmaistun keskipisteen ympärillä

GB-2.39

Lähellä Thirskiä, Hambleton, North Yorkshire, Englanti:

alue, joka sijaitsee 10 kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N54.22 ja W1.43 ilmaistun keskipisteen ympärillä”

| 2) | Lisätään liitteessä XIV olevassa 1 osassa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.35, GB-2.36, GB-2.37, GB-2.38 ja GB-2.39 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.34 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.35 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| GB-2.36 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| GB-2.37 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| GB-2.38 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | N, P1 | | 26.11.2021 | |
| GB-2.39 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 28.11.2021 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | N, P1 | | 28.11.2021” | |

2)

Lisätään liitteessä XIV olevassa 1 osassa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.35, GB-2.36, GB-2.37, GB-2.38 ja GB-2.39 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.34 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.35

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

26.11.2021

Riistalintujen tuore liha

GBM

N, P1

26.11.2021

GB-2.36

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

26.11.2021

Riistalintujen tuore liha

GBM

N, P1

26.11.2021

GB-2.37

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

26.11.2021

Riistalintujen tuore liha

GBM

N, P1

26.11.2021

GB-2.38

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

26.11.2021

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

26.11.2021

Riistalintujen tuore liha

GBM

N, P1

26.11.2021

GB-2.39

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

28.11.2021

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

28.11.2021

Riistalintujen tuore liha

GBM

N, P1

28.11.2021”

---

PÄÄTÖKSET

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/143 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/143

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2021/2241,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2021,

eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean kokoonpanosta ja toimeksiannosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan 1 kohdan ja 240 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea perustettiin 14 päivänä tammikuuta 1974 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (1). Kyseinen päätöslauselma korvattiin 28 päivänä syyskuuta 1995 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (2), jota sittemmin muutettiin ja täydennettiin, ensin 28 päivänä toukokuuta 2010 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (3), jolla tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean nimeksi muutettiin ”eurooppalaisen tutkimusalueen komitea”, sitten 30 päivänä toukokuuta 2013 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (4), jolla nimeksi muutettiin ”eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitea”, jäljempänä ’ERAC’, ja sitten eurooppalaisen tutkimusalueen neuvonantorakenteen arvioinnista 1 päivänä joulukuuta 2015 annetuilla neuvoston päätelmillä. |
| --- | --- |

(1)

Tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea perustettiin 14 päivänä tammikuuta 1974 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (1). Kyseinen päätöslauselma korvattiin 28 päivänä syyskuuta 1995 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (2), jota sittemmin muutettiin ja täydennettiin, ensin 28 päivänä toukokuuta 2010 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (3), jolla tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean nimeksi muutettiin ”eurooppalaisen tutkimusalueen komitea”, sitten 30 päivänä toukokuuta 2013 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (4), jolla nimeksi muutettiin ”eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitea”, jäljempänä ’ERAC’, ja sitten eurooppalaisen tutkimusalueen neuvonantorakenteen arvioinnista 1 päivänä joulukuuta 2015 annetuilla neuvoston päätelmillä.

| (2) | Neuvosto antoi uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta 1 päivänä joulukuuta 2020 päätelmät, joissa uusi eurooppalainen tutkimusalue määriteltiin tutkijakeskeiseksi ja arvoperusteiseksi huippuosaamiseen perustuvaksi vaikutuslähtöiseksi alueeksi, jolla tutkijat, osaaminen ja teknologia saavat tukea ja voivat liikkua vapaasti. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta 1 päivänä joulukuuta 2020 päätelmät, joissa uusi eurooppalainen tutkimusalue määriteltiin tutkijakeskeiseksi ja arvoperusteiseksi huippuosaamiseen perustuvaksi vaikutuslähtöiseksi alueeksi, jolla tutkijat, osaaminen ja teknologia saavat tukea ja voivat liikkua vapaasti.

| (3) | Neuvosto antoi uuden eurooppalaisen tutkimusalueen tulevasta hallinnoinnista 26 päivänä marraskuuta 2021 päätelmät, joissa se korosti, että uusi eurooppalainen tutkimusalue ja sen painopisteet edellyttävät nykyisen eurooppalaisen tutkimusalueen hallinnoinnin kokonaisvaltaista uudelleensuunnittelua, ja vahvisti ERACin olevan korkean tason strateginen ja poliittinen yhteinen neuvoa-antava komitea, joka tarjoaa varhaisessa vaiheessa neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille neuvoja strategisista tutkimus- ja innovointipoliittisista kysymyksistä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto antoi uuden eurooppalaisen tutkimusalueen tulevasta hallinnoinnista 26 päivänä marraskuuta 2021 päätelmät, joissa se korosti, että uusi eurooppalainen tutkimusalue ja sen painopisteet edellyttävät nykyisen eurooppalaisen tutkimusalueen hallinnoinnin kokonaisvaltaista uudelleensuunnittelua, ja vahvisti ERACin olevan korkean tason strateginen ja poliittinen yhteinen neuvoa-antava komitea, joka tarjoaa varhaisessa vaiheessa neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille neuvoja strategisista tutkimus- ja innovointipoliittisista kysymyksistä.

| (4) | Neuvosto sopi ERACin toimeksiannon tarkistamisesta, jotta voidaan ottaa huomioon uuden eurooppalaisen tutkimusalueen hallinnointi ja rajoittaa ERACin jäsenmäärä jäsenvaltioiden ja komission edustajiin, joilla on korkea johtotason vastuu tutkimus- ja innovointipolitiikasta. Neuvosto pani myös merkille lisäarvon, joka saadaan siitä, että tällaiset jäsenvaltioiden ja komission edustajat toimivat ERACin puheenjohtajina. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto sopi ERACin toimeksiannon tarkistamisesta, jotta voidaan ottaa huomioon uuden eurooppalaisen tutkimusalueen hallinnointi ja rajoittaa ERACin jäsenmäärä jäsenvaltioiden ja komission edustajiin, joilla on korkea johtotason vastuu tutkimus- ja innovointipolitiikasta. Neuvosto pani myös merkille lisäarvon, joka saadaan siitä, että tällaiset jäsenvaltioiden ja komission edustajat toimivat ERACin puheenjohtajina.

| (5) | ERACin toimeksiantoa olisi näin ollen tarkistettava, |
| --- | --- |

(5)

ERACin toimeksiantoa olisi näin ollen tarkistettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Hyväksytään eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean tarkistettu toimeksianto.

2.   Tarkistetun toimeksiannon teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2021.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 14 päivänä tammikuuta 1974, kansallisten politiikkojen yhteensovittamisesta ja yhteisöä kiinnostavien hankkeiden määrittelystä tieteen ja teknologian alalla (EYVL C 7, 29.1.1974, s. 2).

1

(2)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 28 päivänä syyskuuta 1995, tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteasta (CREST) (EYVL C 264, 11.10.1995, s. 4).

2

(3)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 28 päivänä toukokuuta 2010, Eurooppalaisen tutkimusalueen hallinnoinnin kehittämisestä – ks. asiakirja ST 10255/10 osoitteessa http://register.consilium.europa.eu.

3

(4)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 30 päivänä toukokuuta 2013, neuvoa-antavasta työstä eurooppalaista tutkimusaluetta varten – ks. asiakirja ST 10331/13 osoitteessa http://register.consilium.europa.eu.

4

---

LIITE

Eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean (ERAC) toimeksianto

KOMITEAN TEHTÄVÄT

1 artikla

1.   Eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitea, jäljempänä ’komitea’, on korkean tason strateginen ja poliittinen yhteinen neuvoa-antava komitea, joka tarjoaa varhaisessa vaiheessa neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille neuvoja strategisista tutkimus- ja innovointipoliittisista kysymyksistä.

2.   Komitean tehtäviin kuuluu seuraavaa:

| a) | antaa neuvoja strategisista politiikan suuntaviivoista ja tulevista suuntauksista, jotka edellyttävät unionin ja kansallisten, myös alueellisten, tutkimus- ja innovointipolitiikkojen, myös unionin nykyisen ja seuraavan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ja muiden asiaankuuluvien unionin tutkimus- ja innovointilähtöisten aloitteiden, tarkentamista; |
| --- | --- |

a)

antaa neuvoja strategisista politiikan suuntaviivoista ja tulevista suuntauksista, jotka edellyttävät unionin ja kansallisten, myös alueellisten, tutkimus- ja innovointipolitiikkojen, myös unionin nykyisen ja seuraavan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ja muiden asiaankuuluvien unionin tutkimus- ja innovointilähtöisten aloitteiden, tarkentamista;

| b) | käynnistää eurooppalaisen tutkimusalueen toimintapoliittisen ohjelman päivityksiä antamalla varhaisessa vaiheessa strategista neuvontaa, jossa otetaan huomioon muun muassa käynnissä olevien eurooppalaisen tutkimusalueen toimien edistyminen; |
| --- | --- |

b)

käynnistää eurooppalaisen tutkimusalueen toimintapoliittisen ohjelman päivityksiä antamalla varhaisessa vaiheessa strategista neuvontaa, jossa otetaan huomioon muun muassa käynnissä olevien eurooppalaisen tutkimusalueen toimien edistyminen;

| c) | pohtia eurooppalaisen tutkimusalueen toimintapoliittisen ohjelman koko täytäntöönpanokauden ajan uusia toimintapoliittisia vaatimuksia, jotka täyttävät tutkimusalueen toimintapoliittisen ohjelman kriteerit, ja antaa neuvoja niistä; |
| --- | --- |

c)

pohtia eurooppalaisen tutkimusalueen toimintapoliittisen ohjelman koko täytäntöönpanokauden ajan uusia toimintapoliittisia vaatimuksia, jotka täyttävät tutkimusalueen toimintapoliittisen ohjelman kriteerit, ja antaa neuvoja niistä;

| d) | luoda vuorovaikutusta samantasoisten hallinto- ja koordinointirakenteiden kanssa muilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla, kuten korkeakoulutuksessa ja teollisuudessa. |
| --- | --- |

d)

luoda vuorovaikutusta samantasoisten hallinto- ja koordinointirakenteiden kanssa muilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla, kuten korkeakoulutuksessa ja teollisuudessa.

2 artikla

Komitea antaa neuvoja sekä lausuntoja ja raportteja neuvoston tai komission pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.

KOKOONPANO

3 artikla

1.   Komitean jäseninä, jäljempänä ’jäsenet’, ovat jäsenvaltiot ja komissio.

2.   Kukin jäsen nimittää komiteaan enintään kaksi edustajaa, joilla on korkea johtotason vastuu tutkimus- ja innovointipolitiikasta.

3.   Jäsen, joka on estynyt osallistumasta johonkin komitean kokoukseen, voi nimittää sijaisen kyseiseen kokoukseen tai siirtää oman tehtävänsä hoidon toiselle jäsenelle. Komitean puheenjohtajille ja sihteeristölle ilmoitetaan tästä kirjallisesti ennen kokousta.

PUHEENJOHTAJAT JA SIHTEERISTÖ

4 artikla

1.   Komitean puheenjohtajina toimivat jäsenvaltion edustaja ja komission edustaja.

2.   Komitea valitsee jäsentensä äänten enemmistöllä jäsenvaltioiden edustajien keskuudesta puheenjohtajan. Tällaisen puheenjohtajan toimikausi on kolme vuotta, joka voidaan uusia kerran.

3.   Sillä jäsenvaltiolla, jonka edustaja on nimitetty komitean puheenjohtajaksi, ja komissiolla on komiteassa yksi lisäedustaja puheenjohtajan toimikauden ajan.

4.   Puheenjohtajilla ei ole äänioikeutta.

5 artikla

Jos toinen puheenjohtajista on estynyt hoitamasta puheenjohtajan tehtävää, hän nimittää itselleen sijaisen yhteisymmärryksessä toisen puheenjohtajan kanssa.

6 artikla

Neuvoston pääsihteeristö huolehtii komitean sihteeripalveluista.

ASIOIDEN KÄSITTELY

7 artikla

Jos pyydetään äänestystä, lausunnot ja raportit hyväksytään jäsenten äänten yksinkertaisella enemmistöllä. Kullakin jäsenellä on yksi ääni. Komitea raportoi vähemmistöön jääneet tai eriävät näkemykset, joita keskustelun aikana esitetään.

8 artikla

Vain jäsenet voivat käyttää puheenvuoroja komitean kokouksissa. Poikkeuksellisten olosuhteiden vallitessa puheenjohtajat voivat kuitenkin sopia toisin.

9 artikla

Unionin tutkimuksen- ja innovoinnin puiteohjelmaan osallistuvien maiden ja asiaankuuluvien kolmansien maiden, ulkopuolisten asiantuntijoiden ja sidosryhmien edustajia voidaan kutsua tarvittaessa osallistumaan asiaankuuluviin komitean kokouksiin joidenkin tiettyjen esityslistan kohtien käsittelyyn ja neuvoston työjärjestyksen mukaisesti.

10 artikla

Komitea voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa antaa erityistehtäviä väliaikaisille ad hoc -työryhmille.

11 artikla

1.   Komitea kokoontuu kaksi kertaa vuodessa. Tilanteen vaatiessa puheenjohtajat kutsuvat koolle komitean ylimääräisen kokouksen.

2.   Komitean kokoukset pidetään tavallisesti Brysselissä, mutta niitä voidaan järjestää myös maassa, joka hoitaa vuorollaan Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuutta, neuvoston työjärjestyksen mukaisesti.

12 artikla

1.   Komitealla on johtokunta. Johtokuntaan kuuluvat komitean puheenjohtajat ja yksi edustaja kustakin Euroopan unionin neuvoston senhetkiseen puheenjohtajakolmikkoon ja seuraavana vuorossa olevaan puheenjohtajakolmikkoon kuuluvasta jäsenvaltiosta.

2.   Johtokunta valitsee ja valmistelee komitean strategisten keskustelujen aiheet apunaan tarvittaessa komitean ad hoc -työryhmät.

13 artikla

Komissio tiedottaa komitealle säännöllisesti eurooppalaisen tutkimusalueen foorumin työskentelystä.

14 artikla

Komitea vahvistaa työjärjestyksensä neuvoston työjärjestyksen mukaisesti.

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/148 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/148

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2021/2242,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2021,

neuvoston puheenjohtajuuden hoitamista koskevan Eurooppa-neuvoston päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteistä ja neuvoston valmisteluelinten puheenjohtajuudesta tehdyn päätöksen 2009/908/EU muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajuuden hoitamisesta 1 päivänä joulukuuta 2009 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen 2009/881/EU (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto vahvisti päätöksellä 2009/908/EU (2) päätöksen 2009/881/EU täytäntöönpanotoimenpiteet. Neuvoston valmisteluelimet, joiden puheenjohtajana ei toimi puolivuotista puheenjohtajuutta hoitava jäsenvaltio, on lueteltu päätöksen 2009/908/EU liitteessä III päätöksen 2009/881/EU 2 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto vahvisti päätöksellä 2009/908/EU (2) päätöksen 2009/881/EU täytäntöönpanotoimenpiteet. Neuvoston valmisteluelimet, joiden puheenjohtajana ei toimi puolivuotista puheenjohtajuutta hoitava jäsenvaltio, on lueteltu päätöksen 2009/908/EU liitteessä III päätöksen 2009/881/EU 2 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti.

| (2) | Ottaen huomioon eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean neuvoa-antava luonne sekä kokemus ja tehtävien luonne, kyseinen komitea olisi lisättävä niiden valmisteluelinten luetteloon, joiden puheenjohtajana ei toimi puolivuotista puheenjohtajuutta hoitava jäsenvaltio. |
| --- | --- |

(2)

Ottaen huomioon eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean neuvoa-antava luonne sekä kokemus ja tehtävien luonne, kyseinen komitea olisi lisättävä niiden valmisteluelinten luetteloon, joiden puheenjohtajana ei toimi puolivuotista puheenjohtajuutta hoitava jäsenvaltio.

| (3) | Päätös 2009/908/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Päätös 2009/908/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään päätöksen 2009/908/EU liitteessä III olevaan luetteloon ”Valitut puheenjohtajat” seuraava valmisteluelin:

”Eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitea”.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2021.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  EUVL L 315, 2.12.2009, s. 50.

1

(2)  Neuvoston päätös 2009/908/EU, tehty 1 päivänä joulukuuta 2009, neuvoston puheenjohtajuuden hoitamista koskevan Eurooppa-neuvoston päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteistä ja neuvoston valmisteluelinten puheenjohtajuudesta (EUVL L 322, 9.12.2009, s. 28).

2

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/149 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/149

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2021/2243,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2021,

henkilötietojen käsittelyä koskevien sisäisten sääntöjen vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse tietojen antamisesta rekisteröidyille ja rekisteröityjen tiettyjen oikeuksien rajoittamisesta komission tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallisuuden tarkoituksiin

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 249 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on tehtäviään hoitaessaan velvollinen kunnioittamaan henkilötietojen käsittelyyn liittyviä luonnollisten henkilöiden oikeuksia, jotka tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan 1 kohdassa. Sen on myös kunnioitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1725 (1) säädettyjä oikeuksia. Samalla komission on käsiteltävä tietotekniikan turvallisuushäiriöt päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 15 (2) artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on tehtäviään hoitaessaan velvollinen kunnioittamaan henkilötietojen käsittelyyn liittyviä luonnollisten henkilöiden oikeuksia, jotka tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan 1 kohdassa. Sen on myös kunnioitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1725 (1) säädettyjä oikeuksia. Samalla komission on käsiteltävä tietotekniikan turvallisuushäiriöt päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 15 (2) artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| (2) | Komissio on toteuttanut päätöksessä (EU, Euratom) 2017/46 ja päätöksessä C(2017) 8841 final (3) säädettyjä toimenpiteitä tietotekniikan turvallisuuden varmistamiseksi eli viestintä- ja tietojärjestelmien ja niissä käsiteltävien tietokokonaisuuksien luottamuksellisuuden, eheyden ja käytettävyyden säilyttämiseksi henkilöiden, omaisuuden ja tiedon osalta, erityisesti tietotekniikan pääosastonsa välityksellä. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat tietotekniikan turvallisuutta koskevien riskien ja toimenpiteiden seuranta, järjestelmän omistajien pyytäminen toteuttamaan erityisiä tietotekniikan turvallisuutta koskevia toimenpiteitä komission viestintä- ja tietojärjestelmiin kohdistuvien tietotekniikan turvallisuutta koskevien riskien lieventämiseksi sekä tietotekniikan turvallisuushäiriöiden hallinta. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on toteuttanut päätöksessä (EU, Euratom) 2017/46 ja päätöksessä C(2017) 8841 final (3) säädettyjä toimenpiteitä tietotekniikan turvallisuuden varmistamiseksi eli viestintä- ja tietojärjestelmien ja niissä käsiteltävien tietokokonaisuuksien luottamuksellisuuden, eheyden ja käytettävyyden säilyttämiseksi henkilöiden, omaisuuden ja tiedon osalta, erityisesti tietotekniikan pääosastonsa välityksellä. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat tietotekniikan turvallisuutta koskevien riskien ja toimenpiteiden seuranta, järjestelmän omistajien pyytäminen toteuttamaan erityisiä tietotekniikan turvallisuutta koskevia toimenpiteitä komission viestintä- ja tietojärjestelmiin kohdistuvien tietotekniikan turvallisuutta koskevien riskien lieventämiseksi sekä tietotekniikan turvallisuushäiriöiden hallinta.

| (3) | Tietotekniikan pääosasto tarjoaa tietoturvatoimia ja -palveluja komissiolle. Sen on käsiteltävä useisiin henkilötietoryhmiin kuuluvia henkilötietoja, jotta voidaan






  — | tehdä tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin liittyvät ilmoitukset ja varoitukset; |
| --- | --- | --- |

(3)

Tietotekniikan pääosasto tarjoaa tietoturvatoimia ja -palveluja komissiolle. Sen on käsiteltävä useisiin henkilötietoryhmiin kuuluvia henkilötietoja, jotta voidaan

—

tehdä tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin liittyvät ilmoitukset ja varoitukset;

| — | reagoida tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin ja hallita niitä; |
| --- | --- |

—

reagoida tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin ja hallita niitä;

| — | tukea välineitä ja toimia turvallisuusauditoinneilla, turvallisuusarvioinneilla ja haavoittuvuuksien hallinnalla; |
| --- | --- |

—

tukea välineitä ja toimia turvallisuusauditoinneilla, turvallisuusarvioinneilla ja haavoittuvuuksien hallinnalla;

| — | lisätä komission henkilöstön tietoisuutta kyberturvallisuuden alalla; |
| --- | --- |

—

lisätä komission henkilöstön tietoisuutta kyberturvallisuuden alalla;

| — | seurata, havaita ja estää tietoturvatapahtumien ja -häiriöiden esiintymistä; |
| --- | --- |

—

seurata, havaita ja estää tietoturvatapahtumien ja -häiriöiden esiintymistä;

| — | tarkistaa etuoikeutetut käyttäjätilit. |
| --- | --- |

—

tarkistaa etuoikeutetut käyttäjätilit.

| (4) | Komission suorittamissa käsittelytoimissa voi ilmetä tietotekniikan turvallisuushäiriöitä, jotka voivat vaarantaa komission tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallisuuden. Ne voivat koskea mitä tahansa komission käsittelemiä henkilötietoja. |
| --- | --- |

(4)

Komission suorittamissa käsittelytoimissa voi ilmetä tietotekniikan turvallisuushäiriöitä, jotka voivat vaarantaa komission tieto- ja viestintäjärjestelmien turvallisuuden. Ne voivat koskea mitä tahansa komission käsittelemiä henkilötietoja.

| (5) | Tietyissä olosuhteissa voi olla tarpeen sovittaa yhteen asetuksen (EU) 2018/1725 mukaiset rekisteröityjen oikeudet ja komission tarve suorittaa tehokkaasti tietotekniikan turvallisuuden varmistamiseen henkilöiden, omaisuuden ja tiedon osalta liittyvät tehtävät komissiossa päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti samalla muiden rekisteröityjen perusoikeuksia ja -vapauksia täysin kunnioittaen. Tätä varten asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdassa annetaan komissiolle lupa rajoittaa kyseisen asetuksen 14–17, 19, 20 ja 35 artiklan soveltamista sekä sen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua läpinäkyvyyden periaatetta, siltä osin kuin asianomaiset säännökset vastaavat kyseisen asetuksen 14–17, 19 ja 20 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

(5)

Tietyissä olosuhteissa voi olla tarpeen sovittaa yhteen asetuksen (EU) 2018/1725 mukaiset rekisteröityjen oikeudet ja komission tarve suorittaa tehokkaasti tietotekniikan turvallisuuden varmistamiseen henkilöiden, omaisuuden ja tiedon osalta liittyvät tehtävät komissiossa päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti samalla muiden rekisteröityjen perusoikeuksia ja -vapauksia täysin kunnioittaen. Tätä varten asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdassa annetaan komissiolle lupa rajoittaa kyseisen asetuksen 14–17, 19, 20 ja 35 artiklan soveltamista sekä sen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua läpinäkyvyyden periaatetta, siltä osin kuin asianomaiset säännökset vastaavat kyseisen asetuksen 14–17, 19 ja 20 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia.

| (6) | Tätä päätöstä olisi sovellettava kaikkiin käsittelytoimiin, joita komissio suorittaa rekisterinpitäjänä hoitaessaan tehtäviään tietotekniikan turvallisuuden varmistamiseksi henkilöiden, omaisuuden ja tiedon osalta komissiossa päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti. Sen vuoksi sen olisi koskettava kaikkien näiden käsittelytoimien kattamien henkilötietoryhmien rekisteröityjä eli henkilöitä, jotka ovat vuorovaikutuksessa komission tieto- ja viestintäjärjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Tätä päätöstä olisi sovellettava kaikkiin käsittelytoimiin, joita komissio suorittaa rekisterinpitäjänä hoitaessaan tehtäviään tietotekniikan turvallisuuden varmistamiseksi henkilöiden, omaisuuden ja tiedon osalta komissiossa päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti. Sen vuoksi sen olisi koskettava kaikkien näiden käsittelytoimien kattamien henkilötietoryhmien rekisteröityjä eli henkilöitä, jotka ovat vuorovaikutuksessa komission tieto- ja viestintäjärjestelmien kanssa.

| (7) | Henkilötiedot säilytetään suojatussa sähköisessä ympäristössä, joka estää lainvastaisen pääsyn tietoihin komission ulkopuolisilta henkilöiltä. Eri käsittelytoimiin sovelletaan erilaisia tietojen säilytysaikoja henkilötietojen tyypistä riippuen. Tiedostoja säilytetään komissiossa komission yhteisen säilytysluettelon (SEC(2019) 900) mukaisesti, joka on säilytysaikataulun sisältävä sääntelyasiakirja, jossa vahvistetaan komission eri asiakirjatyyppien säilytysajat tietojen säilyttämisen rajoittamiseksi siihen, mikä on tarpeen. |
| --- | --- |

(7)

Henkilötiedot säilytetään suojatussa sähköisessä ympäristössä, joka estää lainvastaisen pääsyn tietoihin komission ulkopuolisilta henkilöiltä. Eri käsittelytoimiin sovelletaan erilaisia tietojen säilytysaikoja henkilötietojen tyypistä riippuen. Tiedostoja säilytetään komissiossa komission yhteisen säilytysluettelon (SEC(2019) 900) mukaisesti, joka on säilytysaikataulun sisältävä sääntelyasiakirja, jossa vahvistetaan komission eri asiakirjatyyppien säilytysajat tietojen säilyttämisen rajoittamiseksi siihen, mikä on tarpeen.

| (8) | Komission on mahdollisesti rajoitettava rekisteröityjen oikeuksien soveltamista sisäisen turvallisuutensa varmistamiseksi asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti (eli viestintä- ja tietojärjestelmiensä ja niissä käsiteltävien tietokokonaisuuksien, omaisuutensa ja tietojensa luottamuksellisuuden, eheyden ja käytettävyyden säilyttämiseksi). Komission on mahdollisesti toimittava näin erityisesti voidakseen






  — | tehdä tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin liittyvät ilmoitukset ja varoitukset; |
| --- | --- | --- |

(8)

Komission on mahdollisesti rajoitettava rekisteröityjen oikeuksien soveltamista sisäisen turvallisuutensa varmistamiseksi asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti (eli viestintä- ja tietojärjestelmiensä ja niissä käsiteltävien tietokokonaisuuksien, omaisuutensa ja tietojensa luottamuksellisuuden, eheyden ja käytettävyyden säilyttämiseksi). Komission on mahdollisesti toimittava näin erityisesti voidakseen

—

tehdä tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin liittyvät ilmoitukset ja varoitukset;

| — | reagoida tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin ja hallita niitä; tukea välineitä ja toimia turvallisuusauditoinneilla, turvallisuusarvioinneilla ja haavoittuvuuksien hallinnalla; |
| --- | --- |

—

reagoida tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin ja hallita niitä; tukea välineitä ja toimia turvallisuusauditoinneilla, turvallisuusarvioinneilla ja haavoittuvuuksien hallinnalla;

| — | lisätä komission henkilöstön tietoisuutta kyberturvallisuuden alalla; |
| --- | --- |

—

lisätä komission henkilöstön tietoisuutta kyberturvallisuuden alalla;

| — | seurata, havaita ja estää tietoturvatapahtumien ja -häiriöiden esiintymistä; |
| --- | --- |

—

seurata, havaita ja estää tietoturvatapahtumien ja -häiriöiden esiintymistä;

| — | tarkistaa etuoikeutetut käyttäjätilit. |
| --- | --- |

—

tarkistaa etuoikeutetut käyttäjätilit.

| (9) | Päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 15 artiklassa tarkoitettujen tietotekniikan turvallisuushäiriöiden käsittelyä varten tietotekniikan pääosasto voi vaihtaa tietoja henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston kyberhyökkäysten torjuntaryhmän (Cyber Attack Response Team) kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 15 artiklassa tarkoitettujen tietotekniikan turvallisuushäiriöiden käsittelyä varten tietotekniikan pääosasto voi vaihtaa tietoja henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston kyberhyökkäysten torjuntaryhmän (Cyber Attack Response Team) kanssa.

| (10) | Asetuksen (EU) 2018/1725 14, 15 ja 16 artiklan noudattamiseksi komission olisi tiedotettava kaikille yksityishenkilöille toimista, joihin liittyy heidän henkilötietojensa käsittelyä ja jotka vaikuttavat heidän oikeuksiinsa. Sen olisi tehtävä tämä avoimesti ja johdonmukaisesti julkaisemalla tietosuojaseloste verkkosivustollaan. Sen olisi tarvittaessa sovellettava lisätakeita ja tiedotettava rekisteröidyille henkilökohtaisesti asianmukaisessa muodossa. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EU) 2018/1725 14, 15 ja 16 artiklan noudattamiseksi komission olisi tiedotettava kaikille yksityishenkilöille toimista, joihin liittyy heidän henkilötietojensa käsittelyä ja jotka vaikuttavat heidän oikeuksiinsa. Sen olisi tehtävä tämä avoimesti ja johdonmukaisesti julkaisemalla tietosuojaseloste verkkosivustollaan. Sen olisi tarvittaessa sovellettava lisätakeita ja tiedotettava rekisteröidyille henkilökohtaisesti asianmukaisessa muodossa.

| (11) | Asetuksen (EU) 2018/1725 14, 15 ja 16 artiklan noudattaminen voi paljastaa tietoja päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 15 artiklan nojalla toteutettujen tietotekniikan turvallisuutta koskevien toimenpiteiden, haavoittuvuuksien tai häiriöiden olemassaolosta. Näiden tietotekniikan turvallisuutta koskevien toimenpiteiden, haavoittuvuuksien ja häiriöiden paljastuminen lisää riskiä siitä, että paljastunutta tietotekniikan turvallisuutta koskevaa toimenpidettä kierrettäisiin, että paljastunutta haavoittuvuutta käytettäisiin hyväksi ja että jatkuva tietotekniikan turvallisuushäiriöiden analysointi vaarantuisi, koska käyttäjä tai vihamielinen toimija voi manipuloida artefakteja vahingossa tai tahallisesti. Tämä voisi heikentää vakavasti komission valmiuksia varmistaa tietotekniikan turvallisuus ja erityisesti käsitellä tietotekniikan turvallisuushäiriöitä tehokkaasti tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EU) 2018/1725 14, 15 ja 16 artiklan noudattaminen voi paljastaa tietoja päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 15 artiklan nojalla toteutettujen tietotekniikan turvallisuutta koskevien toimenpiteiden, haavoittuvuuksien tai häiriöiden olemassaolosta. Näiden tietotekniikan turvallisuutta koskevien toimenpiteiden, haavoittuvuuksien ja häiriöiden paljastuminen lisää riskiä siitä, että paljastunutta tietotekniikan turvallisuutta koskevaa toimenpidettä kierrettäisiin, että paljastunutta haavoittuvuutta käytettäisiin hyväksi ja että jatkuva tietotekniikan turvallisuushäiriöiden analysointi vaarantuisi, koska käyttäjä tai vihamielinen toimija voi manipuloida artefakteja vahingossa tai tahallisesti. Tämä voisi heikentää vakavasti komission valmiuksia varmistaa tietotekniikan turvallisuus ja erityisesti käsitellä tietotekniikan turvallisuushäiriöitä tehokkaasti tulevaisuudessa.

| (12) | Asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan h alakohdan nojalla komissiolla on myös lupa rajoittaa rekisteröityjen oikeuksien käyttöä muiden henkilöiden oikeuksien ja vapauksien suojaamiseksi tietotekniikan turvallisuushäiriöiden yhteydessä, jotka voivat vaarantaa tietoturvatoimien toteutuksen. |
| --- | --- |

(12)

Asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan h alakohdan nojalla komissiolla on myös lupa rajoittaa rekisteröityjen oikeuksien käyttöä muiden henkilöiden oikeuksien ja vapauksien suojaamiseksi tietotekniikan turvallisuushäiriöiden yhteydessä, jotka voivat vaarantaa tietoturvatoimien toteutuksen.

| (13) | Komission saattaa olla tarpeen rajoittaa tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen muiden oikeuksien käyttöä, joka liittyy EU:n ulkopuolisista maista tai kansainvälisiltä järjestöiltä saatuihin henkilötietoihin, jotta se kykenee täyttämään velvoitteensa tehdä yhteistyötä kyseisten maiden tai järjestöjen kanssa. Tämä on osa asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua komission velvollisuutta turvata EU:n yleiseen julkiseen etuun liittyvä tärkeä tavoite. Joissakin tapauksissa rekisteröidyn perusoikeuksiin liittyvä etu saattaa kuitenkin painaa enemmän kuin kansainvälisen yhteistyön intressit. |
| --- | --- |

(13)

Komission saattaa olla tarpeen rajoittaa tietojen antamista rekisteröidyille ja rekisteröityjen muiden oikeuksien käyttöä, joka liittyy EU:n ulkopuolisista maista tai kansainvälisiltä järjestöiltä saatuihin henkilötietoihin, jotta se kykenee täyttämään velvoitteensa tehdä yhteistyötä kyseisten maiden tai järjestöjen kanssa. Tämä on osa asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua komission velvollisuutta turvata EU:n yleiseen julkiseen etuun liittyvä tärkeä tavoite. Joissakin tapauksissa rekisteröidyn perusoikeuksiin liittyvä etu saattaa kuitenkin painaa enemmän kuin kansainvälisen yhteistyön intressit.

| (14) | Sen vuoksi komissio on määritellyt asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c, d ja h alakohdassa luetellut perusteet rajoitusperusteiksi, joita voi olla tarpeen soveltaa tietojenkäsittelytoimiin, joita tietotekniikan pääosasto suorittaa tarjotessaan tietoturvatoimia ja -palveluja komissiolle. |
| --- | --- |

(14)

Sen vuoksi komissio on määritellyt asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c, d ja h alakohdassa luetellut perusteet rajoitusperusteiksi, joita voi olla tarpeen soveltaa tietojenkäsittelytoimiin, joita tietotekniikan pääosasto suorittaa tarjotessaan tietoturvatoimia ja -palveluja komissiolle.

| (15) | Kaikkien tämän päätöksen nojalla sovellettavien rajoitusten olisi oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia ottaen huomioon rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvat riskit. |
| --- | --- |

(15)

Kaikkien tämän päätöksen nojalla sovellettavien rajoitusten olisi oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia ottaen huomioon rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvat riskit.

| (16) | Komission olisi käsiteltävä kaikki rajoitukset läpinäkyvästi ja rekisteröitävä vastaavaan rekisteröintijärjestelmään kaikki tapaukset, joissa rajoituksia sovelletaan. |
| --- | --- |

(16)

Komission olisi käsiteltävä kaikki rajoitukset läpinäkyvästi ja rekisteröitävä vastaavaan rekisteröintijärjestelmään kaikki tapaukset, joissa rajoituksia sovelletaan.

| (17) | Rekisterinpitäjät voivat asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 8 kohdan nojalla lykätä rajoituksen soveltamisen syitä koskevaa ilmoitusta rekisteröidylle, jättää sen tekemättä tai evätä sen, jos tietojen antaminen vaarantaisi jollakin tavoin rajoituksen tarkoituksen. Tämä koskee erityisesti asetuksen (EU) 2018/1725 16 ja 35 artiklassa säädettyihin velvoitteisiin sovellettavia rajoituksia. Komission olisi tarkasteltava käyttöön otettuja rajoituksia säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa, että asetuksen (EU) 2018/1725 16 ja 35 artiklassa tarkoitettuja rekisteröityjen tiedonsaantioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan, kuin rajoitukset ovat välttämättömiä komission tietotekniikan turvallisuuden varmistamiseksi ja erityisesti tietotekniikan turvallisuushäiriöiden käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Rekisterinpitäjät voivat asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 8 kohdan nojalla lykätä rajoituksen soveltamisen syitä koskevaa ilmoitusta rekisteröidylle, jättää sen tekemättä tai evätä sen, jos tietojen antaminen vaarantaisi jollakin tavoin rajoituksen tarkoituksen. Tämä koskee erityisesti asetuksen (EU) 2018/1725 16 ja 35 artiklassa säädettyihin velvoitteisiin sovellettavia rajoituksia. Komission olisi tarkasteltava käyttöön otettuja rajoituksia säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa, että asetuksen (EU) 2018/1725 16 ja 35 artiklassa tarkoitettuja rekisteröityjen tiedonsaantioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan, kuin rajoitukset ovat välttämättömiä komission tietotekniikan turvallisuuden varmistamiseksi ja erityisesti tietotekniikan turvallisuushäiriöiden käsittelemiseksi.

| (18) | Jos komissio rajoittaa muiden kuin asetuksen (EU) 2018/1725 16 ja 35 artiklassa tarkoitettujen rekisteröidyille kuuluvien oikeuksien soveltamista, rekisterinpitäjän olisi arvioitava tapauskohtaisesti, vaarantaisiko rajoituksen ilmoittaminen sen tarkoituksen. |
| --- | --- |

(18)

Jos komissio rajoittaa muiden kuin asetuksen (EU) 2018/1725 16 ja 35 artiklassa tarkoitettujen rekisteröidyille kuuluvien oikeuksien soveltamista, rekisterinpitäjän olisi arvioitava tapauskohtaisesti, vaarantaisiko rajoituksen ilmoittaminen sen tarkoituksen.

| (19) | Komission tietosuojavastaavan olisi tehtävä riippumaton uudelleentarkastelu rajoitusten soveltamisesta, jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen noudattaminen. |
| --- | --- |

(19)

Komission tietosuojavastaavan olisi tehtävä riippumaton uudelleentarkastelu rajoitusten soveltamisesta, jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen noudattaminen.

| (20) | Jotta komissio voisi välittömästi rajoittaa tiettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan mukaisesti, tämän päätöksen olisi tultava voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(20)

Jotta komissio voisi välittömästi rajoittaa tiettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan mukaisesti, tämän päätöksen olisi tultava voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (21) | Euroopan tietosuojavaltuutettu antoi lausuntonsa 16 päivänä syyskuuta 2021, |
| --- | --- |

(21)

Euroopan tietosuojavaltuutettu antoi lausuntonsa 16 päivänä syyskuuta 2021,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan säännöt, joita komissio noudattaa ilmoittaessaan rekisteröidyille asetuksen (EU) 2018/1725 14, 15 ja 16 artiklan mukaisesti heidän henkilötietojensa käsittelystä, kun se suorittaa päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisia tehtäviään.

Siinä vahvistetaan myös edellytykset, joiden täyttyessä komissio voi rajoittaa asetuksen (EU) 2018/1725 4, 14–17, 19, 20 ja 35 artiklan soveltamista mainitun asetuksen 25 artiklan 1 kohdan c, d ja h alakohdan mukaisesti, kun se suorittaa päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisia tehtäviään.

2.   Tätä päätöstä sovelletaan komission suorittamaan tai sen puolesta suoritettuun henkilötietojen käsittelyyn, joka tehdään sellaista toimintaa varten tai sellaisen toiminnan yhteydessä, jota toteutetaan tietotekniikan turvallisuuden varmistamiseksi henkilöiden, omaisuuden ja tiedon osalta komissiossa päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti.

2 artikla

Sovellettavat poikkeukset ja rajoitukset

1.   Komissio harkitsee asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisiin rekisteröityjen oikeuksiin liittyviä tehtäviään hoitaessaan, sovelletaanko jotakin mainitussa asetuksessa säädetyistä poikkeuksista.

2.   Jollei tämän päätöksen 3–7 artiklasta muuta johdu, jos asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artiklassa säädettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttaminen komission käsittelemien henkilötietojen osalta vaarantaisi tietoturvatoimien ja -palvelujen tarkoituksen esimerkiksi paljastamalla komission tutkintavälineitä, haavoittuvuuksia ja menetelmiä tai vaikuttaisi kielteisellä tavalla muiden rekisteröityjen oikeuksiin, vapauksiin ja turvallisuuteen, erityisesti kun on kyse henkilötietojen käsittelystä, jotta voidaan

| — | tehdä tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin liittyvät ilmoitukset ja varoitukset; |
| --- | --- |

—

tehdä tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin liittyvät ilmoitukset ja varoitukset;

| — | reagoida tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin ja hallita niitä; |
| --- | --- |

—

reagoida tietoturvatapahtumiin ja -häiriöihin ja hallita niitä;

| — | tukea välineitä ja toimia turvallisuusauditoinneilla, turvallisuusarvioinneilla ja haavoittuvuuksien hallinnalla; |
| --- | --- |

—

tukea välineitä ja toimia turvallisuusauditoinneilla, turvallisuusarvioinneilla ja haavoittuvuuksien hallinnalla;

| — | lisätä komission henkilöstön tietoisuutta kyberturvallisuuden alalla; |
| --- | --- |

—

lisätä komission henkilöstön tietoisuutta kyberturvallisuuden alalla;

| — | seurata, havaita ja estää tietoturvatapahtumien ja -häiriöiden esiintymistä; |
| --- | --- |

—

seurata, havaita ja estää tietoturvatapahtumien ja -häiriöiden esiintymistä;

| — | tarkistaa etuoikeutetut käyttäjätilit, |
| --- | --- |

—

tarkistaa etuoikeutetut käyttäjätilit,

komissio voi rajoittaa seuraavien soveltamista:

| a) | asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artikla; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19, 20 ja 35 artikla;

| b) | asetuksen (EU) 2018/1725 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty läpinäkyvyysperiaate, siltä osin kuin asianomaiset säännökset vastaavat asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19 ja 20 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2018/1725 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty läpinäkyvyysperiaate, siltä osin kuin asianomaiset säännökset vastaavat asetuksen (EU) 2018/1725 14–17, 19 ja 20 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia.

Komissio voi toimia näin asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c, d ja h alakohdan mukaisesti.

3.   Jollei 3–7 artiklasta muuta johdu, komissio voi rajoittaa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja oikeuksia ja velvollisuuksia,

| a) | kun muu EU:n toimielin, elin tai laitos voisi rajoittaa mainitulta muulta EU:n toimielimeltä, elimeltä tai laitokselta saatujen henkilötietojen osalta kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamista asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa tarkoitettujen säädösten tai mainitun asetuksen IX luvun nojalla ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (4) tai neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (5) mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kun muu EU:n toimielin, elin tai laitos voisi rajoittaa mainitulta muulta EU:n toimielimeltä, elimeltä tai laitokselta saatujen henkilötietojen osalta kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamista asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa tarkoitettujen säädösten tai mainitun asetuksen IX luvun nojalla ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (4) tai neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (5) mukaisesti;

| b) | kun jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voisi rajoittaa mainitun jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta saatujen henkilötietojen osalta kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (6) 23 artiklassa tarkoitettujen lainsäädäntötoimenpiteiden perusteella tai sellaisten kansallisten toimenpiteiden nojalla, joilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (7) 13 artiklan 3 kohta, 15 artiklan 3 kohta tai 16 artiklan 3 kohta saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

b)

kun jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voisi rajoittaa mainitun jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta saatujen henkilötietojen osalta kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (6) 23 artiklassa tarkoitettujen lainsäädäntötoimenpiteiden perusteella tai sellaisten kansallisten toimenpiteiden nojalla, joilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (7) 13 artiklan 3 kohta, 15 artiklan 3 kohta tai 16 artiklan 3 kohta saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| c) | jos kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttaminen haittaisi komission yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisten kyberturvallisuusuhkien torjumiseksi. |
| --- | --- |

c)

jos kyseisten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttaminen haittaisi komission yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisten kyberturvallisuusuhkien torjumiseksi.

Ennen kuin komissio soveltaa rajoituksia ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa mainituissa tilanteissa, se kuulee asianomaisia EU:n toimielimiä, elimiä ja laitoksia tai jäsenvaltioiden viranomaisia mahdollisista rajoitusten asettamisen syistä sekä rajoitusten tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta, paitsi jos tämä haittaisi komission toimintaa ja paitsi jos komissiolle on selvää, että rajoituksen soveltamisesta säädetään jossakin näissä alakohdissa mainituista säädöksistä tai että tällainen kuuleminen vaarantaisi päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisen komission toiminnan tarkoituksen.

Ensimmäisen alakohdan c alakohtaa ei sovelleta, jos rekisteröidyn edut tai perusoikeudet ja -vapaudet painavat enemmän kuin komission intressi tehdä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa.

4.   Tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohta ei rajoita muiden komission päätösten soveltamista, joissa vahvistetaan sisäiset säännöt tietojen antamisesta rekisteröidyille ja tiettyjen oikeuksien käytön rajoittamisesta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan nojalla.

5.   Kaikkien 2 kohdassa tarkoitettujen, oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista koskevien rajoitusten on oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia ottaen huomioon rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvat riskit.

6.   Tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arviointi on tehtävä tapauskohtaisesti ennen rajoitusten soveltamista ja rajoitukset on rajoitettava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä aiotun tarkoituksen saavuttamiseksi.

3 artikla

Tietojen antaminen rekisteröidyille

1.   Komissio julkaisee verkkosivustollaan tietosuojaselosteen, jossa se ilmoittaa kaikille rekisteröidyille toimistaan, joihin liittyy heidän henkilötietojensa käsittelyä päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisten komission tehtävien suorittamiseksi, mukaan lukien kuvaus kyseessä olevista henkilötietoryhmistä. Komissio varmistaa, että rekisteröidyille ilmoitetaan henkilökohtaisesti asianmukaisessa muodossa, jos se on mahdollista vaarantamatta tietotekniikan turvallisuutta.

2.   Jos komissio rajoittaa kokonaan tai osittain tietojen antamista rekisteröidyille, joiden henkilötietoja se käsittelee päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisten tehtäviensä suorittamiseksi, se kirjaa ja rekisteröi rajoituksen syyt tämän päätöksen 6 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Rekisteröidyn oikeus tietoihin pääsyyn, oikeus tietojen poistamiseen ja oikeus tietojen käsittelyn rajoittamiseen

1.   Kun komissio rajoittaa kokonaan tai osittain asetuksen (EU) 2018/1725 17 artiklassa tarkoitettua rekisteröityjen oikeutta päästä henkilötietoihin, 19 artiklassa tarkoitettua oikeutta saada tiedot poistetuksi tai 20 artiklassa tarkoitettua oikeutta rajoittaa tietojen käsittelyä, se ilmoittaa asianomaiselle rekisteröidylle tietoihin pääsyä, tietojen poistamista tai käsittelyn rajoittamista koskevaan pyyntöön antamassaan vastauksessa

| a) | sovelletusta rajoituksesta ja sen pääasiallisista syistä; |
| --- | --- |

a)

sovelletusta rajoituksesta ja sen pääasiallisista syistä;

| b) | mahdollisuudesta tehdä kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

b)

mahdollisuudesta tehdä kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa.

2.   Komissio voi lykätä 1 kohdassa tarkoitetun rajoituksen syitä koskevien tietojen toimittamista, jättää tiedot toimittamatta tai kieltäytyä tietojen toimittamisesta, siltä osin kuin tietojen antaminen vaarantaisi rajoituksen tarkoituksen.

3.   Komission on kirjattava ja rekisteröitävä rajoituksen syyt 6 artiklan mukaisesti.

4.   Jos oikeutta päästä tietoihin rajoitetaan kokonaan tai osittain, rekisteröity voi käyttää oikeuttaan päästä tietoihin Euroopan tietosuojavaltuutetun välityksellä asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 6, 7 ja 8 kohdan mukaisesti.

5 artikla

Henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta ilmoittaminen rekisteröidyille

Jos komissio rajoittaa asetuksen (EU) 2018/1725 35 artiklassa tarkoitettua henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta ilmoittamista rekisteröidylle, se kirjaa ja rekisteröi rajoituksen syyt tämän päätöksen 6 artiklan mukaisesti. Komissio ilmoittaa kirjauksesta Euroopan tietosuojavaltuutetulle henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta ilmoitettaessa.

6 artikla

Rajoitusten kirjaaminen ja rekisteröinti

1.   Komissio kirjaa kaikkien tämän päätöksen nojalla sovellettavien rajoitusten syyt, viittaukset rajoituksen oikeusperustaan sekä arvion rajoituksen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta, ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 2 kohdassa esitetyt asiaan liittyvät näkökohdat.

2.   Kirjauksessa todetaan, kuinka rekisteröidyn oikeuden käyttäminen vaarantaisi komissiolle päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti tarjottavien tietoturvatoimien ja -palvelujen tarkoituksen tai tämän päätöksen 2 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla sovellettujen rajoitusten tarkoituksen taikka vaikuttaisi kielteisellä tavalla muiden rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin.

3.   Komissio rekisteröi nämä kirjaukset ja kaikki asiakirjat, jotka sisältävät perusteena olevia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja. Ne on pyynnöstä annettava Euroopan tietosuojavaltuutetun käyttöön.

7 artikla

Rajoitusten kesto

1.   Edellä 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen rajoitusten soveltamista jatketaan niin kauan, kuin niiden perusteena olevat syyt ovat voimassa.

2.   Kun 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitetun rajoituksen syyt eivät ole enää voimassa, komissio

| a) | poistaa rajoituksen; |
| --- | --- |

a)

poistaa rajoituksen;

| b) | ilmoittaa rekisteröidylle rajoituksen pääasialliset syyt; |
| --- | --- |

b)

ilmoittaa rekisteröidylle rajoituksen pääasialliset syyt;

| c) | ilmoittaa rekisteröidyille mahdollisuudesta tehdä milloin tahansa kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

c)

ilmoittaa rekisteröidyille mahdollisuudesta tehdä milloin tahansa kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa.

8 artikla

Suojatoimet ja säilytysajat

1.   Komissio tarkastelee 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen rajoitusten soveltamista uudelleen kuuden kuukauden kuluttua niiden käyttöön ottamisesta sekä yksittäisen tietoturvatoimen päättämisen yhteydessä. Tämän jälkeen komissio tarkkailee ja seuraa vuosittain, onko rajoitus tarpeen pitää voimassa.

Uudelleentarkasteluun on sisällyttävä arvio rajoituksen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta, ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 2 kohdassa esitetyt asiaan liittyvät näkökohdat.

2.   Komissio on hyväksynyt teknisiä ja hallinnollisia toimenpiteitä, jotta voidaan välttää siirrettyjen, tallennettujen tai muuten käsiteltyjen henkilötietojen vahingossa tapahtuva tai lainvastainen tuhoaminen, häviäminen, muuttaminen, luvaton luovuttaminen tai henkilötietoihin pääsy; näihin toimenpiteisiin kuuluvat käyttöoikeuksien hallinta, varmuuskopiointikäytäntö ja muut päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaiset toimenpiteet.

3.   Komissio kirjaa sovellettavat säilytysajat komission yhteisen säilytysluettelon mukaisesti ja ilmoittaa näissä käsittelytoimissa sovellettavat säilytysajat rekisteröidyille tietosuojaselosteessaan.

9 artikla

Komission tietosuojavastaavan suorittama uudelleentarkastelu

1.   Komission tietosuojavastaavalle on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava aina, kun rekisteröidyn oikeuksia rajoitetaan tämän päätöksen mukaisesti. Tietosuojavastaavalle on pyynnöstä annettava pääsy kirjattuihin tietoihin sekä kaikkiin asiakirjoihin, jotka sisältävät perusteena olevia tosiseikkoja tai oikeudellisia seikkoja.

2.   Tietosuojavastaava voi pyytää rajoitusten uudelleentarkastelua, ja hänelle on ilmoitettava pyydetyn uudelleentarkastelun tuloksesta.

3.   Komissio dokumentoi tietosuojavastaavan osallistumisen aina, kun rekisteröidyn oikeuksia rajoitetaan tämän päätöksen mukaisesti.

10 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

1

(2)  Komission päätös (EU, Euratom) 2017/46, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, viestintä- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta Euroopan komissiossa (EUVL L 6, 11.1.2017, s. 40).

2

(3)  Komission päätös C(2017) 8841, annettu 13 päivänä joulukuuta 2017, viestintä- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta komissiossa annetun komission päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 3, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14 ja 15 artiklan täytäntöönpanosäännöistä.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).

7

---

Oikaisuja

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/156 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/156

---

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2020/1224, annettu 16 päivänä lokakuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2402 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään, mitä arvopaperistamista koskevia tietoja alullepanijan, järjestäjän tai erillisyhtiön on asetettava saataville

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 289, 3. syyskuuta 2020
  )

Sivulla 133, liitteessä VIII olevassa taulukossa, kentän koodia LESL78 vastaavalla rivillä, sarakkeessa ”Kentän nimi”:

on:

”Vuokralle otettujen kohteiden lukumäärä”

pitää olla:

”Leasingkohteiden lukumäärä”

Sivulla 165, liitteen XII nimessä:

on:

”
  SIJOITTAJARAPORTIN TIEDOT – MUIDEN KUIN OMAISUUSVAKUUDELLISTEN YRITYSTODISTUSTEN ARVOPAPERISTAMINEN
  ”

pitää olla:

”
  SIJOITTAJARAPORTIN TIEDOT – MUU KUIN ABCP-ARVOPAPERISTAMINEN
  ”

Sivulla 174, liitteen XIII nimessä:

on:

”
  SIJOITTAJARAPORTIN TIEDOT – OMAISUUSVAKUUDELLISTEN YRITYSTODISTUSTEN ARVOPAPERISTAMINEN
  ”

pitää olla:

”
  SIJOITTAJARAPORTIN TIEDOT – ABCP-ARVOPAPERISTAMINEN
  ”

Sivulla 178, liitteen XIV nimessä:

on:

”
  SISÄPIIRITIEDOT TAI MERKITTÄVÄÄ TAPAHTUMAA KOSKEVAT TIEDOT – MUIDEN KUIN OMAISUUSVAKUUDELLISTEN YRITYSTODISTUSTEN ARVOPAPERISTAMINEN
  ”

pitää olla:

”
  SISÄPIIRITIEDOT TAI MERKITTÄVÄÄ TAPAHTUMAA KOSKEVAT TIEDOT – MUU KUIN ABCP-ARVOPAPERISTAMINEN
  ”

Sivulla 204, liitteen XV nimessä:

on:

”
  SISÄPIIRITIEDOT TAI MERKITTÄVÄÄ TAPAHTUMAA KOSKEVAT TIEDOT – OMAISUUSVAKUUDELLISTEN YRITYSTODISTUSTEN ARVOPAPERISTAMINEN
  ”

pitää olla:

”
  SISÄPIIRITIEDOT TAI MERKITTÄVÄÄ TAPAHTUMAA KOSKEVAT TIEDOT – ABCP-ARVOPAPERISTAMINEN
  ”

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/157 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/157

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/1225, annettu 29 päivänä lokakuuta 2019, alullepanijan, järjestäjän ja arvopaperistamista varten perustetun erillisyhtiön arvopaperistamisesta saataville asettamien tietojen muotoa ja vakiomuotoisia taulukkomalleja koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 289, 3. syyskuuta 2020
  )

Sivulla 255, liitteessä VIII olevassa taulukossa, kentän koodia LESL78 vastaavalla rivillä, sarakkeessa ”Kentän nimi”:

on:

”Vuokralle otettujen kohteiden lukumäärä”

pitää olla:

”Leasingkohteiden lukumäärä”

Sivulla 266, liitteen XII nimessä:

on:

”
  Taulukkomalli sijoittajaraportille – Muiden kuin omaisuusvakuudellisten yritystodistusten arvopaperistaminen
  ”

pitää olla:

”
  Taulukkomalli sijoittajaraportille – Muu kuin ABCP-arvopaperistaminen
  ”

Sivulla 269, liitteen XIII nimessä:

on:

”
  Taulukkomalli sijoittajaraportille – Omaisuusvakuudellisten yritystodistusten arvopaperistaminen
  ”

pitää olla:

”
  Taulukkomalli sijoittajaraportille – ABCP-arvopaperistaminen
  ”

Sivulla 271, liitteen XIV nimessä:

on:

”
  Taulukkomalli sisäpiiritiedoille tai merkittävää tapahtumaa koskeville tiedoille – Muiden kuin omaisuusvakuudellisten yritystodistusten arvopaperistaminen
  ”

pitää olla:

”
  Taulukkomalli sisäpiiritiedoille tai merkittävää tapahtumaa koskeville tiedoille – Muu kuin ABCP-arvopaperistaminen
  ”

Sivulla 280, liitteen XV nimessä:

on:

”
  Taulukkomalli sisäpiiritiedoille tai merkittävää tapahtumaa koskeville tiedoille – Omaisuusvakuudellisten yritystodistusten arvopaperistaminen
  ”

pitää olla:

”
  Taulukkomalli sisäpiiritiedoille tai merkittävää tapahtumaa koskeville tiedoille – ABCP-arvopaperistaminen
  ”

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/158 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/158

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 231, 30. kesäkuuta 2021
  )

Sivulla 422; liitteessä V, kohdassa D ” Lisärahoitus lisäkustannusten korvaamisen täytäntöönpanoa varten (valtiontuki)” olevan taulukon sarakkeen ” Alueen (alueiden) nimi (NUTS)1” alaviitteessä:

1

on:

| ”1 | NUTS — tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö. Yleensä alueista käytetään tasoa 2. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2016/2066, annettu 21 päivänä marraskuuta 2016, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 liitteiden muuttamisesta (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).” |
| --- | --- |

”1

pitää olla:

| ”1 | NUTS — tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö. Yleensä alueista käytetään tasoa 2. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2016/2066 yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 liitteiden muuttamisesta (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).” |
| --- | --- |

”1

---

| 16.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 450/159 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 450/159

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/690, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä, kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehualaa ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman (sisämarkkinaohjelma) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014 ja (EU) N:o 652/2014 kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 153, 3. toukokuuta 2021
  )

Sivulla 22, 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa:

on:

| ”a) | parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja suojellaan etenkin kansalaisia, kuluttajia ja pk-yrityksiä ja parannetaan niiden vaikutusmahdollisuuksia valvomalla unionin oikeuden noudattamista, helpottamalla markkinoille pääsyä, laatimalla standardeja ja edistämällä ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia kestävän kehityksen periaatteita noudattaen ja korkeatasoisen kuluttajansuojan varmistaen ...;” |
| --- | --- |

”a)

parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja suojellaan etenkin kansalaisia, kuluttajia ja pk-yrityksiä ja parannetaan niiden vaikutusmahdollisuuksia valvomalla unionin oikeuden noudattamista, helpottamalla markkinoille pääsyä, laatimalla standardeja ja edistämällä ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia kestävän kehityksen periaatteita noudattaen ja korkeatasoisen kuluttajansuojan varmistaen ...;”

pitää olla:

| ”a) | parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja suojellaan etenkin kansalaisia, kuluttajia ja yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, ja parannetaan niiden vaikutusmahdollisuuksia valvomalla unionin oikeuden noudattamista, helpottamalla markkinoille pääsyä, laatimalla standardeja ja edistämällä ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia kestävän kehityksen periaatteita noudattaen ja korkeatasoinen kuluttajansuoja varmistaen ...;” |
| --- | --- |

”a)

parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja suojellaan etenkin kansalaisia, kuluttajia ja yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, ja parannetaan niiden vaikutusmahdollisuuksia valvomalla unionin oikeuden noudattamista, helpottamalla markkinoille pääsyä, laatimalla standardeja ja edistämällä ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia kestävän kehityksen periaatteita noudattaen ja korkeatasoinen kuluttajansuoja varmistaen ...;”

---