# Euroopa Liidu L 421/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 421 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik26. november 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 421

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik26. november 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/2061, 11. november 2021, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (2021–2026) rakendusamise protokolli alusel | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2062, 23. august 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2014, millega täpsustatakse Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023 | 4 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2063, 25. august 2021, millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2015, millega täpsustatakse läänepiirkonna vetes teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023 | 6 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2064, 25. august 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013 seoses lossimiskohustusest tehtava vähese tähtsusega erandi kehtestamisega teatavate põhjalähedaste liikide püügi puhul Aadria meres ja Vahemere kaguosas | 9 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2065, 25. august 2021, millega kehtestatakse tagasiheitekava hariliku kammelja püügi puhul Mustal merel | 14 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2066, 25. august 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1022 seoses teatavate Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude suhtes kohaldatava lossimiskohustuse rakendamise üksikasjadega ajavahemikul 2022–2024 | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2067, 24. november 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2068, 25. november 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2069, 25. november 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa seoses Bosniast ja Hertsegoviinast, Montenegrost ja Serbiast pärit säilituskartuli liitu sissetoomisega ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2012/219/EL ja (EL) 2015/1199 | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2070, 25. november 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2071, 25. november 2021, teatavate vaktsiinide ja nende tootmiseks kasutatavate toimeainete suhtes ekspordi järelevalve kohaldamise kohta | 52 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2072, 25. november 2021, millega toetatakse bioohutuse ja bioturvalisuse alase vastupanuvõime suurendamist bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni kaudu | 56 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2073, 25. november 2021, millega toetatakse Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevustõhususe suurendamist satelliidifotode abil | 65 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2074, 25. november 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2370 Haagi tegevusjuhendi ja ballistiliste rakettide leviku tõkestamise toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames | 70 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2075, 25. november 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/979, millega toetatakse rahvusvaheliselt tunnustatud süsteemi väljatöötamist relvade ja laskemoona haldamise valideerimiseks kooskõlas avatud rahvusvaheliste standarditega | 72 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/2061, 11. november 2021, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (2021–2026) rakendusamise protokolli alusel

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2062, 23. august 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2014, millega täpsustatakse Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023

4

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2063, 25. august 2021, millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2015, millega täpsustatakse läänepiirkonna vetes teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023

6

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2064, 25. august 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013 seoses lossimiskohustusest tehtava vähese tähtsusega erandi kehtestamisega teatavate põhjalähedaste liikide püügi puhul Aadria meres ja Vahemere kaguosas

9

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2065, 25. august 2021, millega kehtestatakse tagasiheitekava hariliku kammelja püügi puhul Mustal merel

14

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2066, 25. august 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1022 seoses teatavate Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude suhtes kohaldatava lossimiskohustuse rakendamise üksikasjadega ajavahemikul 2022–2024

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2067, 24. november 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2068, 25. november 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (
  1
  )

1

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2069, 25. november 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa seoses Bosniast ja Hertsegoviinast, Montenegrost ja Serbiast pärit säilituskartuli liitu sissetoomisega ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2012/219/EL ja (EL) 2015/1199

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2070, 25. november 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (
  1
  )

1

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2071, 25. november 2021, teatavate vaktsiinide ja nende tootmiseks kasutatavate toimeainete suhtes ekspordi järelevalve kohaldamise kohta

52

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2072, 25. november 2021, millega toetatakse bioohutuse ja bioturvalisuse alase vastupanuvõime suurendamist bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni kaudu

56

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2073, 25. november 2021, millega toetatakse Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevustõhususe suurendamist satelliidifotode abil

65

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2074, 25. november 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2370 Haagi tegevusjuhendi ja ballistiliste rakettide leviku tõkestamise toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

70

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2075, 25. november 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/979, millega toetatakse rahvusvaheliselt tunnustatud süsteemi väljatöötamist relvade ja laskemoona haldamise valideerimiseks kooskõlas avatud rahvusvaheliste standarditega

72

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1056 (millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond) parandus ( ELT L 231, 30.6.2021 ) | 74 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1056 (millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond) parandus ( ELT L 231, 30.6.2021 )

( ELT L 231, 30.6.2021 )

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/2061,

11. november 2021,

milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (2021–2026) rakendusamise protokolli alusel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi (edaspidi „Mauritaania“) vahelist kalandusalast partnerluslepingut, mis kiideti heaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 1801/2006, (1) on ajutiselt kohaldatud alates 8. augustist 2008. Lepingu protokolli, millega määratakse kindlaks nimetatud lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mida on alates samast kuupäevas ajutiselt kohaldatud, on mitu korda asendatud. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi (edaspidi „Mauritaania“) vahelist kalandusalast partnerluslepingut, mis kiideti heaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 1801/2006, (1) on ajutiselt kohaldatud alates 8. augustist 2008. Lepingu protokolli, millega määratakse kindlaks nimetatud lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mida on alates samast kuupäevas ajutiselt kohaldatud, on mitu korda asendatud.

| (2) | Praegu jõus olev protokoll kaotab kehtivuse 15. novembril 2021. |
| --- | --- |

(2)

Praegu jõus olev protokoll kaotab kehtivuse 15. novembril 2021.

| (3) | Nõukogu võttis 8. juulil 2019 vastu otsuse, millega volitatakse komisjoni alustama Mauritaaniaga läbirääkimisi säästva kalapüügi uue partnerluslepingu ja selle uue rakendusprotokolli üle. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 8. juulil 2019 vastu otsuse, millega volitatakse komisjoni alustama Mauritaaniaga läbirääkimisi säästva kalapüügi uue partnerluslepingu ja selle uue rakendusprotokolli üle.

| (4) | 2019. aasta septembrist kuni 2021. aasta juulini toimus Mauritaaniaga kaheksa läbirääkimistevooru. Läbirääkimised viidi lõpule ja Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping (edaspidi „partnerlusleping“) koos selle rakendamise prokolliga (edaspidi „protokoll“) parafeeriti 28. juulil 2021. |
| --- | --- |

(4)

2019. aasta septembrist kuni 2021. aasta juulini toimus Mauritaaniaga kaheksa läbirääkimistevooru. Läbirääkimised viidi lõpule ja Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping (edaspidi „partnerlusleping“) koos selle rakendamise prokolliga (edaspidi „protokoll“) parafeeriti 28. juulil 2021.

| (5) | Kooskõlas nõukogu otsusega ST 12392/21 (2) kirjutati partnerluslepingule ja protokollile alla 15. novembril 2021. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas nõukogu otsusega ST 12392/21 (2) kirjutati partnerluslepingule ja protokollile alla 15. novembril 2021.

| (6) | Protokolliga ettenähtud kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel protokolli kogu kohaldamisajaks. |
| --- | --- |

(6)

Protokolliga ettenähtud kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel protokolli kogu kohaldamisajaks.

| (7) | Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu Mauritaania püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse majanduslikku tähtsust ja vajadust vältida või vähendada nii palju kui võimalik selle tegevuse katkestamist. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu Mauritaania püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse majanduslikku tähtsust ja vajadust vältida või vähendada nii palju kui võimalik selle tegevuse katkestamist.

| (8) | Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, et liidu laevad saaksid püügitegevust jätkata. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast, |
| --- | --- |

(8)

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, et liidu laevad saaksid püügitegevust jätkata. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt:

| 1) | püügikategooria 1 – vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ettenähtud laevad:






  Hispaania | 4 150 tonni |
| --- | --- | --- |
| Itaalia | 600 tonni |
| Portugal | 250 tonni |

1)

püügikategooria 1 – vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ettenähtud laevad:

Hispaania

4 150 tonni

Itaalia

600 tonni

Portugal

250 tonni

Korraga võib Mauritaania vetes olla kuni 15 selle püügikategooria laeva;

| 2) | püügikategooria 2 – senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad:






  Hispaania | 6 000 tonni |
| --- | --- | --- |

2)

püügikategooria 2 – senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad:

Hispaania

6 000 tonni

Korraga võib Mauritaania vetes olla kuni neli selle püügikategooria laeva;

| 3) | püügikategooria 2a – senegali merluusi (külmutus)traalerid:
  Hispaania:






  senegali merluus | 3 500 tonni |
| --- | --- | --- |
| kalmaar | 1 450 tonni |
| seepia | 600 tonni |

3)

püügikategooria 2a – senegali merluusi (külmutus)traalerid:

Hispaania:

senegali merluus

3 500 tonni

kalmaar

1 450 tonni

seepia

600 tonni

Korraga võib Mauritaania vetes olla kuni kuus selle püügikategooria laeva;

| 4) | püügikategooria 3 – põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ettenähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot:






  Hispaania | 3 000 tonni |
| --- | --- | --- |

4)

püügikategooria 3 – põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ettenähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot:

Hispaania

3 000 tonni

Korraga võib Mauritaania vetes olla kuni kuus selle püügikategooria laeva;

| 5) | püügikategooria 4 – tuunipüügiseinerid (võrdluskogus 14 000 tonni)






  Hispaania | 17 püügilitsentsi (aastased) |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 12 püügilitsentsi (aastased) |

5)

püügikategooria 4 – tuunipüügiseinerid (võrdluskogus 14 000 tonni)

Hispaania

17 püügilitsentsi (aastased)

Prantsusmaa

12 püügilitsentsi (aastased)

| 6) | püügikategooria 5 – ritvõngedega tuunipüügilaevad ja triivõngelaevad (võrdluskogus 7 000 tonni)






  Hispaania | 14 püügilitsentsi (aastased) |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 1 püügilitsents (aastane) |

6)

püügikategooria 5 – ritvõngedega tuunipüügilaevad ja triivõngelaevad (võrdluskogus 7 000 tonni)

Hispaania

14 püügilitsentsi (aastased)

Prantsusmaa

1 püügilitsents (aastane)

| 7) | püügikategooria 6 – pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid:






  Saksamaa | 13 038,4 tonni |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 2 714,6 tonni |
| Läti | 55 966,6 tonni |
| Leedu | 59 837,6 tonni |
| Madalmaad | 64 976,1 tonni |
| Poola | 27 106,6 tonni |
| Iirimaa | 8 860,1 tonni |

7)

püügikategooria 6 – pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid:

Saksamaa

13 038,4 tonni

Prantsusmaa

2 714,6 tonni

Läti

55 966,6 tonni

Leedu

59 837,6 tonni

Madalmaad

64 976,1 tonni

Poola

27 106,6 tonni

Iirimaa

8 860,1 tonni

Protokolli kohaldamisaja jooksul on liikmesriikidel järgmine arv kvartalilitsentse:

| Saksamaa | 4 |
| --- | --- |
| Prantsusmaa | 2 |
| Läti | 20 |
| Leedu | 22 |
| Madalmaad | 16 |
| Poola | 8 |
| Iirimaa | 2 |

Saksamaa

4

Prantsusmaa

2

Läti

20

Leedu

22

Madalmaad

16

Poola

8

Iirimaa

2

Liikmesriigid teatavad komisjonile juhtudest, kui teatavad litsentsid võidakse anda teiste liikmesriikide käsutusse.

Korraga võib Mauritaania vetes olla kuni 19 selle püügikategooria laeva;

| 8) | püügikategooria 7 – värske pelaagilise püügi laevad:






  Iirimaa | 15 000 tonni |
| --- | --- | --- |

8)

püügikategooria 7 – värske pelaagilise püügi laevad:

Iirimaa

15 000 tonni

Juhul kui neid kalapüügivõimalusi ei kasutata, võib need kanda üle püügikategooria 6 alla vastavalt selle kategooria jaotamispõhimõttele.

Korraga võib Mauritaania vetes olla kuni kaks selle püügikategooria laeva.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 15. novembrist 2021 (protokollile allakirjutamise kuupäev).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  Nõukogu 30. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1801/2006 Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 343, 8.12.2006, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 11. novembri 2021. aasta otsus ST 12392/21 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/4

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2062,

23. august 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2014, millega täpsustatakse Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008, (1) eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2014 (2) on Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade ja Rootsi (edaspidi „Scheveningeni töörühm“) ühise soovituse alusel esitatud Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2014 (2) on Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade ja Rootsi (edaspidi „Scheveningeni töörühm“) ühise soovituse alusel esitatud Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023.

| (2) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/2014 kohaselt kohaldatakse teatavaid lossimiskohustusest tehtavaid erandeid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2021. Sellisel juhul peaksid otsese majandamishuviga liikmesriigid esitama erandi kehtestamist toetavad täiendavad teaduslikud tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2021. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) peaks andma esitatud tõenditele oma hinnangu 31. juuliks 2021. |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2014 kohaselt kohaldatakse teatavaid lossimiskohustusest tehtavaid erandeid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2021. Sellisel juhul peaksid otsese majandamishuviga liikmesriigid esitama erandi kehtestamist toetavad täiendavad teaduslikud tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2021. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) peaks andma esitatud tõenditele oma hinnangu 31. juuliks 2021.

| (3) | Scheveningeni töörühm esitas pärast Põhjamere nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist 30. aprillil 2021 komisjonile ühise soovituse, milles ta taotles lossimiskohustusest tehtavate teatavate erandite kehtivuse jätkumist ka pärast 2021. aastat ning esitas täiendavat teaduslikku teavet. Scheveningeni töörühm esitas ühise soovituse muudetud versiooni 26. juulil 2021. |
| --- | --- |

(3)

Scheveningeni töörühm esitas pärast Põhjamere nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist 30. aprillil 2021 komisjonile ühise soovituse, milles ta taotles lossimiskohustusest tehtavate teatavate erandite kehtivuse jätkumist ka pärast 2021. aastat ning esitas täiendavat teaduslikku teavet. Scheveningeni töörühm esitas ühise soovituse muudetud versiooni 26. juulil 2021.

| (4) | STECF (3) vaatas ühise soovituse läbi 2021. aasta mais. Komisjon esitas delegeeritud õigusakti eelnõu liikmesriikide esindajatest koosnevale ekspertide töörühmale 16. juulil 2021 toimunud kohtumisel, kus Euroopa Parlament osales vaatlejana. |
| --- | --- |

(4)

STECF (3) vaatas ühise soovituse läbi 2021. aasta mais. Komisjon esitas delegeeritud õigusakti eelnõu liikmesriikide esindajatest koosnevale ekspertide töörühmale 16. juulil 2021 toimunud kohtumisel, kus Euroopa Parlament osales vaatlejana.

| (5) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/2014 artikli 6 lõike 1 punkti c alapunktis ii on sätestatud ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta suhtes, mis on püütud põhjatraalidega (OTB, PTB), mille võrgusilma suurus on 90–119 mm ning mis on varustatud konkreetse paneeliga, ICESi 3.a rajooni liidu vetes. Scheveningeni töörühm taotles erandi laiendamist, et lubada traalidel kasutada vähemalt 120 mm ruutsilmaga paneeli ICESi Kattegati alarajoonis iga aasta 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini. STECF märkis, (4) et Taani esitatud täiendav teaduslik teabega kinnitatakse, et atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäär on suuremate võrgusilmade, sealhulgas selektiivtraali ja 120 mm ruutsilmaga paneelide puhul sarnane või suurem kui traallaudadega traalipüügil lubatud võrgusilma suuruse 80–99 mm puhul. Seepärast tuleks erandit laiendada, et see hõlmaks Kattegati alarajoonis traalidel kasutamisel vähemalt 120 mm ruutsilmadega paneeli. |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2014 artikli 6 lõike 1 punkti c alapunktis ii on sätestatud ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta suhtes, mis on püütud põhjatraalidega (OTB, PTB), mille võrgusilma suurus on 90–119 mm ning mis on varustatud konkreetse paneeliga, ICESi 3.a rajooni liidu vetes. Scheveningeni töörühm taotles erandi laiendamist, et lubada traalidel kasutada vähemalt 120 mm ruutsilmaga paneeli ICESi Kattegati alarajoonis iga aasta 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini. STECF märkis, (4) et Taani esitatud täiendav teaduslik teabega kinnitatakse, et atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäär on suuremate võrgusilmade, sealhulgas selektiivtraali ja 120 mm ruutsilmaga paneelide puhul sarnane või suurem kui traallaudadega traalipüügil lubatud võrgusilma suuruse 80–99 mm puhul. Seepärast tuleks erandit laiendada, et see hõlmaks Kattegati alarajoonis traalidel kasutamisel vähemalt 120 mm ruutsilmadega paneeli.

| (6) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/2014 artikli 11 punktis 11 on sätestatud vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul, mis on püütud 80–119 mm võrgusilma suurusega piimtraale kasutavate laevadega ICESi 4. alapiirkonnas. Scheveningeni töörühm taotles erandi kehtivuse pikendamist kuni 31. detsembrini 2023 ja esitas uut teaduslikku teavet. STECF hindas asjaomaseid tõendeid ja jõudis järeldusele, (5) et ühises soovituses käsitletakse suures osas STECFi eelmiste hindamiste raames tuvastatud probleeme. Eelkõige on soovimatu püügi lossimise hinnangulised kulud märkimisväärsed ja nõuaksid pardal olulisel määral lisatööd. STECF tunnistas ka kõnealuse püügi selektiivsuse parandamisega seotud probleeme ja väljakutseid. Seetõttu tuleks erand säilitada kuni 31. detsembrini 2023. |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2014 artikli 11 punktis 11 on sätestatud vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul, mis on püütud 80–119 mm võrgusilma suurusega piimtraale kasutavate laevadega ICESi 4. alapiirkonnas. Scheveningeni töörühm taotles erandi kehtivuse pikendamist kuni 31. detsembrini 2023 ja esitas uut teaduslikku teavet. STECF hindas asjaomaseid tõendeid ja jõudis järeldusele, (5) et ühises soovituses käsitletakse suures osas STECFi eelmiste hindamiste raames tuvastatud probleeme. Eelkõige on soovimatu püügi lossimise hinnangulised kulud märkimisväärsed ja nõuaksid pardal olulisel määral lisatööd. STECF tunnistas ka kõnealuse püügi selektiivsuse parandamisega seotud probleeme ja väljakutseid. Seetõttu tuleks erand säilitada kuni 31. detsembrini 2023.

| (7) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2022, |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2022,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2020/2014 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 6 lõike 1 punkti c alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | mille võrgusilma suurus on 90–119 mm ning mis on varustatud selektiivtraali paneeliga, mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on 140 mm (ruutsilm), 270 mm (rombsilm) 300 mm (ruutsilm), või iga aasta 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini Kattegati alarajoonis paneeliga, mille ruutsilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased ICESi 3.a rajooni liidu vetes;“; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 6 lõike 1 punkti c alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

mille võrgusilma suurus on 90–119 mm ning mis on varustatud selektiivtraali paneeliga, mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on 140 mm (ruutsilm), 270 mm (rombsilm) 300 mm (ruutsilm), või iga aasta 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini Kattegati alarajoonis paneeliga, mille ruutsilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased ICESi 3.a rajooni liidu vetes;“;

| 2) | artiklis 11 asendatakse punkt 11 järgmisega:






  „11) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes põhjalähedate liikide segapüügi puhul laevadega, mis kasutavad piimtraale (võrgusilma suurus 80–119 mm):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 2 % atlandi merilesta ja merikeele aastasest kogupüügist;“. |
| --- | --- | --- |

2)

artiklis 11 asendatakse punkt 11 järgmisega:

„11)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes põhjalähedate liikide segapüügi puhul laevadega, mis kasutavad piimtraale (võrgusilma suurus 80–119 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 2 % atlandi merilesta ja merikeele aastasest kogupüügist;“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. august 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 179, 16.7.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 21. augusti 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/2014, millega täpsustatakse Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023 (ELT L 415, 10.12.2020, lk 10).

2

(3)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2874177/STECF+21-05+-+Ev+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/caa87b65-ea4a-491a-8e59-4111e01e1c1d

3

(4)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2874177/STECF+21-05+-+Ev+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/caa87b65-ea4a-491a-8e59-4111e01e1c1d, lk 23-24.

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2874177/STECF+21-05+-+Ev+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/caa87b65-ea4a-491a-8e59-4111e01e1c1d, lk 20-21.

5

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2063,

25. august 2021,

millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2015, millega täpsustatakse läänepiirkonna vetes teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes ja sellega piirnevates vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EL) 2016/1139 ja (EL) 2018/973 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008, (1) eelkõige selle artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2015 (2) on esitatud läänepiirkonna vete teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023, tuginedes kahele ühisele soovitusele, mille esitasid vastavalt Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal („edelapiirkonna vete liikmesriigid“) ning Belgia, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa ja Madalmaad („loodepiirkonna vete liikmesriigid“). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2015 (2) on esitatud läänepiirkonna vete teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023, tuginedes kahele ühisele soovitusele, mille esitasid vastavalt Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal („edelapiirkonna vete liikmesriigid“) ning Belgia, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa ja Madalmaad („loodepiirkonna vete liikmesriigid“).

| (2) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 kohaselt kohaldatakse teatavaid lossimiskohustusest tehtavaid erandeid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2021. Sellistel juhtudel peaksid otsese majandamishuviga liikmesriigid esitama erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2021. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) pidi andma esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 31. juuliks 2021. |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 kohaselt kohaldatakse teatavaid lossimiskohustusest tehtavaid erandeid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2021. Sellistel juhtudel peaksid otsese majandamishuviga liikmesriigid esitama erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2021. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) pidi andma esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 31. juuliks 2021.

| (3) | Pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid loodepiirkonna vete liikmesriigid 30. aprillil 2021 komisjonile ühise soovituse, milles nad taotlesid tagasiheitekava muutmist teatava püügi puhul loodepiirkonna vetes. |
| --- | --- |

(3)

Pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid loodepiirkonna vete liikmesriigid 30. aprillil 2021 komisjonile ühise soovituse, milles nad taotlesid tagasiheitekava muutmist teatava püügi puhul loodepiirkonna vetes.

| (4) | Pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid edelapiirkonna vete liikmesriigid 30. aprillil 2021 komisjonile ühise soovituse, milles nad taotlesid tagasiheitekava muutmist teatava püügi puhul edelapiirkonna vetes. |
| --- | --- |

(4)

Pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid edelapiirkonna vete liikmesriigid 30. aprillil 2021 komisjonile ühise soovituse, milles nad taotlesid tagasiheitekava muutmist teatava püügi puhul edelapiirkonna vetes.

| (5) | STECF (3) vaatas kõnealused ühised soovitused läbi 2021. aasta mais. Komisjon esitas delegeeritud õigusaktide eelnõud liikmesriikide esindajatest koosnevale ekspertide töörühmale 16. juulil 2021 toimunud kohtumisel, kus Euroopa Parlament osales vaatlejana. |
| --- | --- |

(5)

STECF (3) vaatas kõnealused ühised soovitused läbi 2021. aasta mais. Komisjon esitas delegeeritud õigusaktide eelnõud liikmesriikide esindajatest koosnevale ekspertide töörühmale 16. juulil 2021 toimunud kohtumisel, kus Euroopa Parlament osales vaatlejana.

| (6) | Delegeeritud määruses (EL) 2020/2015 on sätestatud loodepiirkonna vetes (ICESi 5. (välja arvatud 5.a rajoon ja ainult 5.b rajooni liidu veed), 6. ja 7. alapiirkonnas) kohaldatavate erandite ulatus. Samas määruses on sätestatud edelapiirkonna vetes (ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas (Assooride ümbruse veed) ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümbruse veed)) kohaldatavate erandite kohaldamisala. Õigusselguse huvides tuleks nende meetmete kohaldamisel sõnaselgelt viidata nende piirkondade liidu vetele. Delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 tuleks seepärast muuta. |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määruses (EL) 2020/2015 on sätestatud loodepiirkonna vetes (ICESi 5. (välja arvatud 5.a rajoon ja ainult 5.b rajooni liidu veed), 6. ja 7. alapiirkonnas) kohaldatavate erandite ulatus. Samas määruses on sätestatud edelapiirkonna vetes (ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas (Assooride ümbruse veed) ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümbruse veed)) kohaldatavate erandite kohaldamisala. Õigusselguse huvides tuleks nende meetmete kohaldamisel sõnaselgelt viidata nende piirkondade liidu vetele. Delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 tuleks seepärast muuta.

| (7) | Loodepiirkonna vete liikmesriigid taotlesid uut ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta suhtes, mis on püütud nootadega (SSC) ICESi 7.b–7.k rajoonis. Loodepiirkonna vete liikmesriigid esitasid uusi teaduslikke tõendeid selle kohta, et kõnealuse püügi puhul on atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäär kõrge. Need tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (4) et ellujäämismäärasid käsitlevad andmed ja ellujäämishinnangud kõnealuse püügi kohta on usaldusväärsed. Seepärast tuleks erand delegeeritud määrusesse (EL) 2020/2015 lisada. |
| --- | --- |

(7)

Loodepiirkonna vete liikmesriigid taotlesid uut ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta suhtes, mis on püütud nootadega (SSC) ICESi 7.b–7.k rajoonis. Loodepiirkonna vete liikmesriigid esitasid uusi teaduslikke tõendeid selle kohta, et kõnealuse püügi puhul on atlandi merilesta tagasiheite ellujäämismäär kõrge. Need tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (4) et ellujäämismäärasid käsitlevad andmed ja ellujäämishinnangud kõnealuse püügi kohta on usaldusväärsed. Seepärast tuleks erand delegeeritud määrusesse (EL) 2020/2015 lisada.

| (8) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 10 lõike 4 punktiga b tehti kuni 31. detsembrini 2021 kõrgel ellujäämismääral põhinev erand ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud käguraide suhtes. Edelapiirkonna vete liikmesriigid taotlesid erandi pikendamist kuni 31. detsembrini 2023. STECF vaatas läbi edelapiirkonna vete liikmesriikide esitatud teaduslikud tõendid ja jõudis järeldusele, et viimastes uuringute kohaselt on ellujäämismäär madal, kuid väga varieeruv. 2021. aastaks on siiski kavandatud täiendavad teadusuuringud, mis hõlmavad pardal ellujäämust ja tehistingimustes hoitava saagi seiret. Seepärast tuleks erandit pikendada 2022. aastani, et uuringute lõpetamiseks jääks piisavalt aega. Liikmesriigid peavad kõnealuste uuringute tulemused esitama STECFile hiljemalt 1. maiks 2022. |
| --- | --- |

(8)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 10 lõike 4 punktiga b tehti kuni 31. detsembrini 2021 kõrgel ellujäämismääral põhinev erand ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud käguraide suhtes. Edelapiirkonna vete liikmesriigid taotlesid erandi pikendamist kuni 31. detsembrini 2023. STECF vaatas läbi edelapiirkonna vete liikmesriikide esitatud teaduslikud tõendid ja jõudis järeldusele, et viimastes uuringute kohaselt on ellujäämismäär madal, kuid väga varieeruv. 2021. aastaks on siiski kavandatud täiendavad teadusuuringud, mis hõlmavad pardal ellujäämust ja tehistingimustes hoitava saagi seiret. Seepärast tuleks erandit pikendada 2022. aastani, et uuringute lõpetamiseks jääks piisavalt aega. Liikmesriigid peavad kõnealuste uuringute tulemused esitama STECFile hiljemalt 1. maiks 2022.

| (9) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 13 lõike 1 punktiga f tehti vähese tähtsusega erand hirvkala puhul, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega ICESi 7.b, 7.c ja 7.f–7.k rajoonis. Loodepiirkonna vete liikmesriigid palusid täpsustada, et erandi arvutamine peaks põhinema kõigi püügivahenditega püütud saagil. STECF jõudis järeldusele, (5) et kuigi kõnealune taotlus mõjutab vähese tähtsusega tagasiheite lubatud mahtu, on kohaldatav vähese tähtsusega tagasiheite maht 0,5 % väike olenemata sellest, kas arvestatakse kõigi püügivahendite või ainult põhjatraalidega püütud saaki. Lisaks tuleks erandit kohaldada ainult selliste püügivahendi tähistega põhjatraalide suhtes, mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XI lisas. Seepärast tuleks kõnealustel tingimustel teha erand kuni 31. detsembrini 2022. Liikmesriigid peavad STECFi nõutud püügiandmed esitama hiljemalt 1. maiks 2022. |
| --- | --- |

(9)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 13 lõike 1 punktiga f tehti vähese tähtsusega erand hirvkala puhul, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega ICESi 7.b, 7.c ja 7.f–7.k rajoonis. Loodepiirkonna vete liikmesriigid palusid täpsustada, et erandi arvutamine peaks põhinema kõigi püügivahenditega püütud saagil. STECF jõudis järeldusele, (5) et kuigi kõnealune taotlus mõjutab vähese tähtsusega tagasiheite lubatud mahtu, on kohaldatav vähese tähtsusega tagasiheite maht 0,5 % väike olenemata sellest, kas arvestatakse kõigi püügivahendite või ainult põhjatraalidega püütud saaki. Lisaks tuleks erandit kohaldada ainult selliste püügivahendi tähistega põhjatraalide suhtes, mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XI lisas. Seepärast tuleks kõnealustel tingimustel teha erand kuni 31. detsembrini 2022. Liikmesriigid peavad STECFi nõutud püügiandmed esitama hiljemalt 1. maiks 2022.

| (10) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 13 lõike 1 punktiga a tehti vähese tähtsusega erand merlangi puhul, mis on püütud põhjatraale, nootasid, pelaagilisi traale ja piimtraale kasutavate laevadega ICESi 7.b–7.k rajoonis. See erand tehti ainult kuni 2021. aasta detsembrini, võttes arvesse merlangi üldist kaitsestaatust ICESi 7.b–7.k alapiirkonnas. Loodepiirkonna vete liikmesriigid taotlesid erandi pikendamist. STECF vaatas läbi loodepiirkonna vete liikmesriikide esitatud teaduslikud tõendid ja jõudis järeldusele, (6) et tagasiheite määr on suhteliselt madal ja selektiivsus on tänu Keldi meres võetud parandusmeetmetele (7) täiustunud. Keldi mere merlangivaru on aga tihedalt seotud Keldi mere tursapüügiga ja selle üle teostatakse ranget järelevalvet. Seepärast tuleks erandit pikendada kuni 31. detsembrini 2022 ja liikmesriigid peavad esitama STECFi nõutud püügiandmed hiljemalt 1. maiks 2022. |
| --- | --- |

(10)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 13 lõike 1 punktiga a tehti vähese tähtsusega erand merlangi puhul, mis on püütud põhjatraale, nootasid, pelaagilisi traale ja piimtraale kasutavate laevadega ICESi 7.b–7.k rajoonis. See erand tehti ainult kuni 2021. aasta detsembrini, võttes arvesse merlangi üldist kaitsestaatust ICESi 7.b–7.k alapiirkonnas. Loodepiirkonna vete liikmesriigid taotlesid erandi pikendamist. STECF vaatas läbi loodepiirkonna vete liikmesriikide esitatud teaduslikud tõendid ja jõudis järeldusele, (6) et tagasiheite määr on suhteliselt madal ja selektiivsus on tänu Keldi meres võetud parandusmeetmetele (7) täiustunud. Keldi mere merlangivaru on aga tihedalt seotud Keldi mere tursapüügiga ja selle üle teostatakse ranget järelevalvet. Seepärast tuleks erandit pikendada kuni 31. detsembrini 2022 ja liikmesriigid peavad esitama STECFi nõutud püügiandmed hiljemalt 1. maiks 2022.

| (11) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 14 lõikega 1 tehti vähese tähtsusega erand merlangi puhul, mis on püütud pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid kasutavate laevadega ICESi 8. alapiirkonnas. Siiski jäeti püügivahendite loetelust välja püügivahendid, mis vastavad pelaagilistele traalidele (OTM, PTM ja TM). Edelapiirkonna vete liikmesriigid taotlesid, et komisjon parandaks selle väljajätmise. Seega tuleks seda erandit muuta. |
| --- | --- |

(11)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 14 lõikega 1 tehti vähese tähtsusega erand merlangi puhul, mis on püütud pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid kasutavate laevadega ICESi 8. alapiirkonnas. Siiski jäeti püügivahendite loetelust välja püügivahendid, mis vastavad pelaagilistele traalidele (OTM, PTM ja TM). Edelapiirkonna vete liikmesriigid taotlesid, et komisjon parandaks selle väljajätmise. Seega tuleks seda erandit muuta.

| (12) | Delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 tuleks seepärast vastavalt parandada ja muuta. |
| --- | --- |

(12)

Delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 tuleks seepärast vastavalt parandada ja muuta.

| (13) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2022, |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2022,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Liidu loodepiirkonna vetes (ICESi 5., 6. ja 7. alapiirkonnas) ning edelapiirkonna vetes (ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas (Assooride ümbruse veed) ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümbruse veed)) kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedaste ja pelaagiliste liikide püügi suhtes vastavalt käesolevale määrusele ajavahemikul 2021–2023.“; |
| --- | --- |

1)

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Liidu loodepiirkonna vetes (ICESi 5., 6. ja 7. alapiirkonnas) ning edelapiirkonna vetes (ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas (Assooride ümbruse veed) ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümbruse veed)) kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedaste ja pelaagiliste liikide püügi suhtes vastavalt käesolevale määrusele ajavahemikul 2021–2023.“;

| 2) | artikli 6 lõikesse 1 lisatakse punkt f:






  „f) | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa), mis on püütud ICESi 7.b–7.k rajoonis nootadega (SSC).“; |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 6 lõikesse 1 lisatakse punkt f:

„f)

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa), mis on püütud ICESi 7.b–7.k rajoonis nootadega (SSC).“;

| 3) | artikli 10 lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud isendite puhul kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe põhjatraalidega püütud kägurai kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.“; |
| --- | --- | --- |

3)

artikli 10 lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud isendite puhul kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe põhjatraalidega püütud kägurai kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.“;

| 4) | artikli 13 lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | hirvkala (Caproidae) puhul kuni 0,5 % kõnealuse liigi kõigi püügivahenditega püütud aastasest kogusaagist kõnealustes piirkondades, kui see on püütud põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB) kasutavate laevadega ICESi 7.b, 7.c ja 7.f–7.k rajoonis;“; |
| --- | --- | --- |

4)

artikli 13 lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

hirvkala (Caproidae) puhul kuni 0,5 % kõnealuse liigi kõigi püügivahenditega püütud aastasest kogusaagist kõnealustes piirkondades, kui see on püütud põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB) kasutavate laevadega ICESi 7.b, 7.c ja 7.f–7.k rajoonis;“;

| 5) | artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „Lõike 1 punktis a sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad teadusliku lisateabe saagi koostise kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.“; |
| --- | --- |

5)

artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„Lõike 1 punktis a sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad teadusliku lisateabe saagi koostise kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.“;

| 6) | artikli 14 lõike 1 punkt m asendatakse järgmisega:






  „m) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud laevadega, mis kasutavad pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, OTM, PTB, PTM, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, TM, SSC, SPR, SDN, SX, SV) ICESi 8. alapiirkonnas;“. |
| --- | --- | --- |

6)

artikli 14 lõike 1 punkt m asendatakse järgmisega:

„m)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud laevadega, mis kasutavad pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, OTM, PTB, PTM, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, TM, SSC, SPR, SDN, SX, SV) ICESi 8. alapiirkonnas;“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 83, 25.3.2019, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 21. augusti 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/2015, millega täpsustatakse läänepiirkonna vetes teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023 (ELT L 415, 10.12.2020, lk 22).

2

(3)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2874177/STECF+21-05+-+Ev+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/caa87b65-ea4a-491a-8e59-4111e01e1c1d

3

(4)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2874177/STECF+21-05+-+Ev+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/caa87b65-ea4a-491a-8e59-4111e01e1c1d

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2874177/STECF+21-05+-+Ev+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/caa87b65-ea4a-491a-8e59-4111e01e1c1d

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2874177/STECF+21-05+-+Ev+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/caa87b65-ea4a-491a-8e59-4111e01e1c1d

6

(7)  Nõukogu 28. jaanuari 2021. aasta määrus (EL) 2021/92, millega määratakse 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. (ELT L 31, 29.1.2021, lk 31).

7

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/9

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2064,

25. august 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013 seoses lossimiskohustusest tehtava vähese tähtsusega erandi kehtestamisega teatavate põhjalähedaste liikide püügi puhul Aadria meres ja Vahemere kaguosas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (2) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldati 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019 ja mis põhines mitme Vahemerel otsese kalavarude majandamishuviga liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt komisjonile 2016. aastal esitatud kolmel ühisel soovitusel. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (2) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldati 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019 ja mis põhines mitme Vahemerel otsese kalavarude majandamishuviga liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt komisjonile 2016. aastal esitatud kolmel ühisel soovitusel. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa.

| (2) | Selleks et vältida ebaproportsionaalseid kulusid soovimatu saagi käitlemisel, kehtestati delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 põhjalähedaste liikide suhtes kohaldatav vähese tähtsusega erand. Eespool nimetatud määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vältida ebaproportsionaalseid kulusid soovimatu saagi käitlemisel, kehtestati delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 põhjalähedaste liikide suhtes kohaldatav vähese tähtsusega erand. Eespool nimetatud määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2021.

| (3) | Horvaatial, Itaalial ja Sloveenial (kõrgetasemeline töörühm ADRIATICA) ning Kreekal, Itaalial, Küprosel ja Maltal (kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED) on otsene huvi kalavarude majandamiseks vastavalt Aadria meres ja Vahemere kaguosas. Kõrgetasemelised töörühmad ADRIATICA ja SUDESTMED esitasid 7. ja 14. mail 2021 teaduslikud tõendid, et taotleda delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 kehtestatud vähese tähtsusega erandi pikendamist. |
| --- | --- |

(3)

Horvaatial, Itaalial ja Sloveenial (kõrgetasemeline töörühm ADRIATICA) ning Kreekal, Itaalial, Küprosel ja Maltal (kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED) on otsene huvi kalavarude majandamiseks vastavalt Aadria meres ja Vahemere kaguosas. Kõrgetasemelised töörühmad ADRIATICA ja SUDESTMED esitasid 7. ja 14. mail 2021 teaduslikud tõendid, et taotleda delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 kehtestatud vähese tähtsusega erandi pikendamist.

| (4) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/161 (3) on kehtestatud vähese tähtsusega erandid, mida kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi puhul nende liikide suhtes. Seevastu tuleks käesolevasse määrusesse lisada vähese tähtsusega erandid, mida kohaldatakse põhjalähedaste liikide püügi puhul väikeste pelaagiliste liikide kaaspüügi suhtes, nagu on nõutud kõrgetasemeliste töörühmade esitatud teaduslikes tõendites. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/161 (3) on kehtestatud vähese tähtsusega erandid, mida kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi puhul nende liikide suhtes. Seevastu tuleks käesolevasse määrusesse lisada vähese tähtsusega erandid, mida kohaldatakse põhjalähedaste liikide püügi puhul väikeste pelaagiliste liikide kaaspüügi suhtes, nagu on nõutud kõrgetasemeliste töörühmade esitatud teaduslikes tõendites.

| (5) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas teaduslikke tõendeid ajavahemikul 17.–21. maini 2021 (4). Kõrgetasemelised töörühmad ADRIATICA ja SUDESTMED esitasid vastavalt 13. ja 21. juulil 2021 ajakohastatud teaduslikud tõendid, mis olid kooskõlas STECFi teaduslike nõuannetega. |
| --- | --- |

(5)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas teaduslikke tõendeid ajavahemikul 17.–21. maini 2021 (4). Kõrgetasemelised töörühmad ADRIATICA ja SUDESTMED esitasid vastavalt 13. ja 21. juulil 2021 ajakohastatud teaduslikud tõendid, mis olid kooskõlas STECFi teaduslike nõuannetega.

| (6) | Komisjon märgib, et Aadria meres ja Vahemere kaguosas püütakse liike samal ajal väga erinevates kogustes, mistõttu on ühe kalavaru põhjal kavandatud lähenemist keeruline kohaldada. Lisaks püütakse neid liike väikeste kalalaevadega ja lossitakse mitmes eri rannikuäärses lossimiskohas, mille tulemusena on soovimatu saagi käitlemisega kaasnevad kulud ebaproportsionaalselt suured. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon märgib, et Aadria meres ja Vahemere kaguosas püütakse liike samal ajal väga erinevates kogustes, mistõttu on ühe kalavaru põhjal kavandatud lähenemist keeruline kohaldada. Lisaks püütakse neid liike väikeste kalalaevadega ja lossitakse mitmes eri rannikuäärses lossimiskohas, mille tulemusena on soovimatu saagi käitlemisega kaasnevad kulud ebaproportsionaalselt suured.

| (7) | STECF märkis, et esitatud teaduslikes tõendites sisalduv vähese tähtsusega erandi kombineeritud lähenemisviis hõlmab väga mitmeid liike, mille tagasiheitemäärad on väga erinevad, kuid leidis, et selline laiaulatuslik hõlmatus on Aadria mere ja Vahemere kaguosa kalapüügi keerukust arvestades asjakohane lähenemisviis. Ühtlasi leidis STECF, et üksikute liikide suhtes kehtivad üksikud vähese tähtsusega erandid tooksid tõenäoliselt kaasa palju eraldi erandeid, mille jälgimine oleks sama keeruline. |
| --- | --- |

(7)

STECF märkis, et esitatud teaduslikes tõendites sisalduv vähese tähtsusega erandi kombineeritud lähenemisviis hõlmab väga mitmeid liike, mille tagasiheitemäärad on väga erinevad, kuid leidis, et selline laiaulatuslik hõlmatus on Aadria mere ja Vahemere kaguosa kalapüügi keerukust arvestades asjakohane lähenemisviis. Ühtlasi leidis STECF, et üksikute liikide suhtes kehtivad üksikud vähese tähtsusega erandid tooksid tõenäoliselt kaasa palju eraldi erandeid, mille jälgimine oleks sama keeruline.

| (8) | Kõrgetasemeline töörühm ADRIATICA on esitanud ajakohastatud teaduslikud tõendid soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Kuigi STECF märkis, et kulude suurenemise prognoosid on esitatud, rõhutas ta, et on raske hinnata, millisel tasemel on kulud ebaproportsionaalsed. STECF märkis, et ebaproportsionaalsete kulude kohta esitatud teavet on võimalik täiendada ning et tuleks teha erandi mõju hindamine. STECF märkis lisaks, et esmatähtsaks tuleks pidada soovimatu püügi taseme vähendamist selektiivsete püügivahendite kasutamise või merekaitsealade kehtestamise teel. Komisjon tunneb heameelt kõrgetasemelise töörühma ADRIATICA võetud kohustuse üle – jätkata selektiivsuse ja kalapüügi ruumiliste piirangute kui esmatähtsate meetmete võtmist soovimatu püügi vähendamiseks. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kavandatud protsendimäärada alusel. |
| --- | --- |

(8)

Kõrgetasemeline töörühm ADRIATICA on esitanud ajakohastatud teaduslikud tõendid soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Kuigi STECF märkis, et kulude suurenemise prognoosid on esitatud, rõhutas ta, et on raske hinnata, millisel tasemel on kulud ebaproportsionaalsed. STECF märkis, et ebaproportsionaalsete kulude kohta esitatud teavet on võimalik täiendada ning et tuleks teha erandi mõju hindamine. STECF märkis lisaks, et esmatähtsaks tuleks pidada soovimatu püügi taseme vähendamist selektiivsete püügivahendite kasutamise või merekaitsealade kehtestamise teel. Komisjon tunneb heameelt kõrgetasemelise töörühma ADRIATICA võetud kohustuse üle – jätkata selektiivsuse ja kalapüügi ruumiliste piirangute kui esmatähtsate meetmete võtmist soovimatu püügi vähendamiseks. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kavandatud protsendimäärada alusel.

| (9) | Aadria mere kohta kogutud ajakohastatud teaduslike tõendite alusel tehakse ettepanek pikendada vähese tähtsusega erandit järgmiselt: 2022. aastal kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et tagasiheite määr on kõnealuse püügi puhul märkimisväärne, kuid selektiivsusprojektid on alles pooleli. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada ühe aasta võrra, võttes arvesse kavandatud protsendimäärasid. Kõrgetasemeline töörühm ADRIATICA peaks esitama 1. maiks 2022 täiendavad andmed, mis põhinevad käimasolevatel uuringutel ja erandi mõju hindamisel. |
| --- | --- |

(9)

Aadria mere kohta kogutud ajakohastatud teaduslike tõendite alusel tehakse ettepanek pikendada vähese tähtsusega erandit järgmiselt: 2022. aastal kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et tagasiheite määr on kõnealuse püügi puhul märkimisväärne, kuid selektiivsusprojektid on alles pooleli. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada ühe aasta võrra, võttes arvesse kavandatud protsendimäärasid. Kõrgetasemeline töörühm ADRIATICA peaks esitama 1. maiks 2022 täiendavad andmed, mis põhinevad käimasolevatel uuringutel ja erandi mõju hindamisel.

| (10) | Kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED on esitanud ajakohastatud teaduslikud tõendid soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Kuigi STECF märkis, et kulude suurenemise prognoosid on esitatud, rõhutas ta, et on raske hinnata, millisel tasemel on kulud ebaproportsionaalsed. STECF märkis, et ebaproportsionaalsete kulude kohta esitatud teavet on võimalik täiendada ning et tuleks teha erandi mõju hindamine. STECF märkis lisaks, et esmatähtsaks tuleks pidada soovimatu püügi taseme vähendamist selektiivsete püügivahendite kasutamise või merekaitsealade kehtestamise teel. Komisjon tunneb heameelt kõrgetasemelise töörühma SUDESTMED võetud kohustuse üle – jätkata selektiivsuse ja kalapüügi ruumiliste piirangute kui esmatähtsate meetmete võtmist soovimatu püügi vähendamiseks. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kavandatud protsendimäärade alusel. |
| --- | --- |

(10)

Kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED on esitanud ajakohastatud teaduslikud tõendid soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Kuigi STECF märkis, et kulude suurenemise prognoosid on esitatud, rõhutas ta, et on raske hinnata, millisel tasemel on kulud ebaproportsionaalsed. STECF märkis, et ebaproportsionaalsete kulude kohta esitatud teavet on võimalik täiendada ning et tuleks teha erandi mõju hindamine. STECF märkis lisaks, et esmatähtsaks tuleks pidada soovimatu püügi taseme vähendamist selektiivsete püügivahendite kasutamise või merekaitsealade kehtestamise teel. Komisjon tunneb heameelt kõrgetasemelise töörühma SUDESTMED võetud kohustuse üle – jätkata selektiivsuse ja kalapüügi ruumiliste piirangute kui esmatähtsate meetmete võtmist soovimatu püügi vähendamiseks. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kavandatud protsendimäärade alusel.

| (11) | Võttes arvesse Vahemere kaguosas õngekonksude, -nööride, nakkevõrkude ja abaratega põhjalähedaste liikide püügitegevuse käigus samaaegselt püütud eri liikide suurt arvu, on kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED teinud ettepaneku kehtestada mõne liigi puhul erinev vähese tähtsusega erand, kui sageli püütud liikide puhul on kasulik madalam vähese tähtsusega erandi künnis, kui harvem püütud liikide puhul. Arvestades, et see kajastab Vahemere kaguosa segapüügi tegelikku olukorda, leiab komisjon, et erand tuleks anda, võttes arvesse kavandatud protsendimäärasid. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse Vahemere kaguosas õngekonksude, -nööride, nakkevõrkude ja abaratega põhjalähedaste liikide püügitegevuse käigus samaaegselt püütud eri liikide suurt arvu, on kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED teinud ettepaneku kehtestada mõne liigi puhul erinev vähese tähtsusega erand, kui sageli püütud liikide puhul on kasulik madalam vähese tähtsusega erandi künnis, kui harvem püütud liikide puhul. Arvestades, et see kajastab Vahemere kaguosa segapüügi tegelikku olukorda, leiab komisjon, et erand tuleks anda, võttes arvesse kavandatud protsendimäärasid.

| (12) | Vahemere kaguosa kohta kogutud ajakohastatud teaduslike tõendite alusel tehakse ettepanek pikendada vähese tähtsusega erandit järgmiselt: 2022. aastal kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et tagasiheite määr on kõnealuse püügi puhul märkimisväärne, kuid selektiivsusprojektid on veel pooleli. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada ühe aasta võrra, võttes arvesse kavandatud protsendimäärasid. Kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED peaks esitama 1. maiks 2022 täiendavad andmed, mis põhinevad käimasolevatel uuringutel ja erandi mõju hindamisel. |
| --- | --- |

(12)

Vahemere kaguosa kohta kogutud ajakohastatud teaduslike tõendite alusel tehakse ettepanek pikendada vähese tähtsusega erandit järgmiselt: 2022. aastal kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et tagasiheite määr on kõnealuse püügi puhul märkimisväärne, kuid selektiivsusprojektid on veel pooleli. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada ühe aasta võrra, võttes arvesse kavandatud protsendimäärasid. Kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED peaks esitama 1. maiks 2022 täiendavad andmed, mis põhinevad käimasolevatel uuringutel ja erandi mõju hindamisel.

| (13) | Liikmesriigid kinnitasid ajakohastatud teaduslikes tõendites oma kohustust kasutada rohkem erinevaid püügivahendeid (nagu nähakse ette praegustes uurimiskavades), et vähendada ja piirata soovimatut püüki ning eelkõige kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite püüki. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid kinnitasid ajakohastatud teaduslikes tõendites oma kohustust kasutada rohkem erinevaid püügivahendeid (nagu nähakse ette praegustes uurimiskavades), et vähendada ja piirata soovimatut püüki ning eelkõige kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite püüki.

| (14) | Liikmesriigid kohustusid oma ajakohastatud teaduslikes tõendites kindlaks määrama ka täiendavad keelualad, et vähendada noorkalade suremust. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid kohustusid oma ajakohastatud teaduslikes tõendites kindlaks määrama ka täiendavad keelualad, et vähendada noorkalade suremust.

| (15) | Taotletud meetmed on kooskõlas artikli 15 lõike 4 punktiga c. |
| --- | --- |

(15)

Taotletud meetmed on kooskõlas artikli 15 lõike 4 punktiga c.

| (16) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2022, |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2022,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust kohaldatakse Aadria mere ja Vahemere kaguosa liidu vetes põhjalähedaste liikide püügi suhtes kooskõlas käesoleva määrusega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „GFCMi geograafiline alapiirkond“ – Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafiline alapiirkond vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (5) I lisas esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

a)

„GFCMi geograafiline alapiirkond“ – Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafiline alapiirkond vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (5) I lisas esitatud määratlusele;

5

| b) | „Aadria meri“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18; |
| --- | --- |

b)

„Aadria meri“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18;

| c) | „Vahemere kaguosa“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 ja 27. |
| --- | --- |

c)

„Vahemere kaguosa“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 ja 27.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erand

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

| a) | Aadria meres:






  i) | 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- | --- |

a)

Aadria meres:

i)

2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| ii) | või 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

ii)

või 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega;

| iii) | 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale („rapido“) (TBB) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iii)

2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale („rapido“) (TBB) kasutavate laevadega;

| iv) | 2022. ja 2023. aastal kuni 3 % hariliku merikeele (Solea solea) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iv)

2022. ja 2023. aastal kuni 3 % hariliku merikeele (Solea solea) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| v) | 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

v)

2022. ja 2023. aastal kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| vi) | 2022. ja 2023. aastal kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

vi)

2022. ja 2023. aastal kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega;

| vii) | 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

vii)

2022. ja 2023. aastal kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) kasutavate laevadega;

| viii) | 2022. aastal kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

viii)

2022. aastal kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.

| b) | Vahemere kaguosas:






  i) | 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- | --- |

b)

Vahemere kaguosas:

i)

2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| ii) | 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

ii)

2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega;

| iii) | 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iii)

2022. ja 2023. aastal kuni 5 % roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| iv) | 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata), norra salehomaari (Nephrops norvegicus) ja hariliku merikeele (Solea solea) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iv)

2022. ja 2023. aastal kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata), norra salehomaari (Nephrops norvegicus) ja hariliku merikeele (Solea solea) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| v) | 2022. ja 2023. aastal kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata), hariliku merikeele (Solea solea), euroopa homaari (Homarus gammarus) ja langustlaste (Palinuridae) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega. Kui kõnealuste liikide lossitud kogus on alla 25 % kogu lossitud saagist, võib 2022. ja 2023. aastal vette tagasi lasta kuni 5 % nende liikide aastasest kogusaagist; |
| --- | --- |

v)

2022. ja 2023. aastal kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata), hariliku merikeele (Solea solea), euroopa homaari (Homarus gammarus) ja langustlaste (Palinuridae) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega. Kui kõnealuste liikide lossitud kogus on alla 25 % kogu lossitud saagist, võib 2022. ja 2023. aastal vette tagasi lasta kuni 5 % nende liikide aastasest kogusaagist;

| vi) | kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) kasutavate laevadega. Kui kõnealuste liikide lossitud kogus on alla 25 % kogu lossitud saagist, võib vette tagasi lasta kuni 3 % nende liikide aastasest kogusaagist; |
| --- | --- |

vi)

kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) kasutavate laevadega. Kui kõnealuste liikide lossitud kogus on alla 25 % kogu lossitud saagist, võib vette tagasi lasta kuni 3 % nende liikide aastasest kogusaagist;

| vii) | 2022. aastal kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

vii)

2022. aastal kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.

2.   Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi seoses kalapüügiga Aadria meres ja Vahemere kaguosas, esitavad komisjonile 1. maiks 2022 täiendavad andmed, mis põhinevad käimasolevatel uuringutel ja erandi mõju hindamisel, ning kogu muu asjakohase teadusliku teabe, millega toetatakse lõike 1 punkti a alapunktis viii ja punkti b alapunktis vii sätestatud erandit. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu hiljemalt 31. juuliks 2022.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 20. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 14, 18.1.2017, lk 4).

2

(3)  Komisjoni 23. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/161, millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 30, 2.2.2018, lk 1).

3

(4)  Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruanded – Hinnang lossimiskohustusega seotud ühissoovituste kohta (STECF-21–05) 2021. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

4

Kättesaadav aadressil https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

5

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/14

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2065,

25. august 2021,

millega kehtestatakse tagasiheitekava hariliku kammelja püügi puhul Mustal merel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on lossimiskohustuse kehtestamise abil kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on lossimiskohustuse kehtestamise abil kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses.

| (2) | Musta mere puhul on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohaselt kehtestatud kõigi selliste liikide püügi lossimise kohustus, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti d kohaselt kohaldatakse lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017. Harilik kammeljas on üks kõnealustest liikidest. |
| --- | --- |

(2)

Musta mere puhul on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohaselt kehtestatud kõigi selliste liikide püügi lossimise kohustus, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti d kohaselt kohaldatakse lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017. Harilik kammeljas on üks kõnealustest liikidest.

| (3) | 20. oktoobril 2016 võttis komisjon vastu Mustal merel hariliku kammelja püügi puhul kehtestatud tagasiheitekava käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/87, (2) millega on ette nähtud ellujäämismääral põhinev erand põhjanakkevõrkudega püütava hariliku kammelja suhtes. Kõnealust määrust kohaldati 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019. |
| --- | --- |

(3)

20. oktoobril 2016 võttis komisjon vastu Mustal merel hariliku kammelja püügi puhul kehtestatud tagasiheitekava käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/87, (2) millega on ette nähtud ellujäämismääral põhinev erand põhjanakkevõrkudega püütava hariliku kammelja suhtes. Kõnealust määrust kohaldati 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019.

| (4) | Bulgaarial ja Rumeenial on otsene majandamishuvi hariliku kammelja varu kasutamiseks Mustal merel. Kõnealused liikmesriigid esitasid 12. veebruaril 2021 komisjonile ühise soovituse, milles taotlesid tagasiheitekava ja ellujäämismääral põhineva erandi pikendamist põhjanakkevõrkudega püütud hariliku kammelja puhul Mustal merel. 15. juulil 2021 esitasid nimetatud liikmesriigid ajakohastatud ühise soovituse. Asjaomased teadusasutused osalesid teadusliku kaastööga selle liigi kõrge ellujäämismäära kohta. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaarial ja Rumeenial on otsene majandamishuvi hariliku kammelja varu kasutamiseks Mustal merel. Kõnealused liikmesriigid esitasid 12. veebruaril 2021 komisjonile ühise soovituse, milles taotlesid tagasiheitekava ja ellujäämismääral põhineva erandi pikendamist põhjanakkevõrkudega püütud hariliku kammelja puhul Mustal merel. 15. juulil 2021 esitasid nimetatud liikmesriigid ajakohastatud ühise soovituse. Asjaomased teadusasutused osalesid teadusliku kaastööga selle liigi kõrge ellujäämismäära kohta.

| (5) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (3) (STECF) hindas esitatud ajakohastatud ühist soovitust ja märkis, et esitatud teavet tuleb täiustada. Komisjon tunnustab tehtud teaduslikke uuringuid, (4) milles tõendatakse Mustal merel ELi-väliste riikide laevade poolt seisevvõrkudega püütud hariliku kammelja suurt ellujäämust. Võttes arvesse, et uuringud käsitlevad sama merepiirkonda, liike ja püügivahendeid kui need, mis on hõlmatud Bulgaaria ja Rumeenia taotletud erandiga, leiab komisjon, et kõnealust uuringut tuleks erandi tegemisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(5)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (3) (STECF) hindas esitatud ajakohastatud ühist soovitust ja märkis, et esitatud teavet tuleb täiustada. Komisjon tunnustab tehtud teaduslikke uuringuid, (4) milles tõendatakse Mustal merel ELi-väliste riikide laevade poolt seisevvõrkudega püütud hariliku kammelja suurt ellujäämust. Võttes arvesse, et uuringud käsitlevad sama merepiirkonda, liike ja püügivahendeid kui need, mis on hõlmatud Bulgaaria ja Rumeenia taotletud erandiga, leiab komisjon, et kõnealust uuringut tuleks erandi tegemisel arvesse võtta.

| (6) | Teaduslike tõendite ja STECFi hinnangu põhjal tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaselt lubatud ellujäämismääral põhinev erand lisada käesolevasse määrusesse üheks aastaks. |
| --- | --- |

(6)

Teaduslike tõendite ja STECFi hinnangu põhjal tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaselt lubatud ellujäämismääral põhinev erand lisada käesolevasse määrusesse üheks aastaks.

| (7) | Asjaomased liikmesriigid peaksid 1. maiks 2022 esitama täiendavad andmed nakkevõrguga püütud hariliku kammelja ellujäämismäära prognooside kohta. |
| --- | --- |

(7)

Asjaomased liikmesriigid peaksid 1. maiks 2022 esitama täiendavad andmed nakkevõrguga püütud hariliku kammelja ellujäämismäära prognooside kohta.

| (8) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Kooskõlas ühise soovitusega ja võttes arvesse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud tähtaega, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2022, |
| --- | --- |

(8)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Kooskõlas ühise soovitusega ja võttes arvesse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud tähtaega, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2022,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust kohaldatakse vastavalt käesolevale määrusele põhjanakkevõrkudega (püügivahendi kood (5) GNS) püütava hariliku kammelja puhul (Psetta maxima) Mustal merel.

5

Psetta maxima

Artikkel 2

Määratlus

Käesoleva määruse kohaldamisel on „Must meri“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (6) I lisas määratletud Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilise allpiirkonna 29 veed.

6

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinev erand

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohast erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõendatud, kohaldatakse 2022. aastal põhjanakkevõrkudega püütava hariliku kammelja (Psetta maxima) puhul Mustal merel.

2.   Lõikes 1 osutatud olukorras püütud harilik kammeljas (Psetta maxima) lastakse viivitamata vette tagasi piirkonnas, kus see välja püüti.

3.   Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi hariliku kammelja püügi puhul Mustal merel, esitavad komisjonile 1. maiks 2022 täiendavad andmed nakkevõrkudega püütud hariliku kammelja ellujäämismäära prognooside kohta ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetakse lõikes 1 sätestatud erandit. STECF hindab neid andmeid hiljemalt 31. juuliks 2022.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 20. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/87, millega kehtestatakse tagasiheitekava hariliku kammelja püügi puhul Mustal merel (ELT L 14, 18.1.2017, lk 9).

2

(3)  Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruanded – Hinnang lossimiskohustust käsitlevate ühiste soovituste kohta (STECF-21- 05) 2021. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg. Kättesaadav aadressil https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

3

(4)  Basaran, F. and N. Samsun, 2004, Survival rates of Black Sea Turbot (Psetta maxima maeotica, L. 1758) broodstock captured by gill nets from different depths and their adaptation culture conditions, Aquaculture International 12: 321–331, 2004; Giragosov, V. and A. Nikolayevna Khanaychenko, 2012, The State-of-Art of the Black Sea Turbot Spawning Population off Crimea (1998-2010), Turkish Journal of Fisheries and Aquatic Sciences, september 2012, DOI: 10.4194/1303-2712-v12_2_25; Samsun, N. and F. Kalayci, 2005, Survival Rates of Black Sea Turbot (Scophthalmus maeoticus Pallas, 1811), Captured by Bottom Turbot Gillnets in Different Depths and Fishing, Seasons Between 1999 and 2004, Turkish Journal of Fisheries and Aquatic Sciences 5: 57–62 (2005).

4

(5)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendi kood vastab komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1) XI lisas esitatud koodile. Vähem kui 10-meetrise kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

6

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/17

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2066,

25. august 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1022 seoses teatavate Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude suhtes kohaldatava lossimiskohustuse rakendamise üksikasjadega ajavahemikul 2022–2024

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1022, millega kehtestatakse Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava ja muudetakse määrust (EL) nr 508/2014, (1) eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2019/1022 on kehtestatud Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 14 on komisjonile antud õigus võtta vastu nimetatud määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid kõigi Vahemere lääneosa liikide kalavarude kohta, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, ning kalavarude püüdmisel saadud pelaagiliste liikide juhupüügi kohta vastavalt kõnealusele sättele. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2019/1022 on kehtestatud Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 14 on komisjonile antud õigus võtta vastu nimetatud määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid kõigi Vahemere lääneosa liikide kalavarude kohta, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, ning kalavarude püüdmisel saadud pelaagiliste liikide juhupüügi kohta vastavalt kõnealusele sättele.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (2) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019 ja mis põhineb mitme Vahemere kalapüügipiirkonnas otsese majandamishuviga liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt komisjonile 2016. aastal esitatud kolmel ühisel soovitusel. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (2) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019 ja mis põhineb mitme Vahemere kalapüügipiirkonnas otsese majandamishuviga liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt komisjonile 2016. aastal esitatud kolmel ühisel soovitusel. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa.

| (3) | Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia (edaspidi „kõrgetasemeline töörühm PESCAMED“) esitasid 7. mail 2021 komisjonile ühise soovituse, milles pärast Vahemere nõuandekomisjoniga (edaspidi „MEDAC“) konsulteerimist tegid ettepaneku pikendada Vahemere lääneosa põhjalähedaste liikide püügi suhtes kohaldatavast lossimiskohustusest tehtavaid teatavaid erandeid |
| --- | --- |

(3)

Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia (edaspidi „kõrgetasemeline töörühm PESCAMED“) esitasid 7. mail 2021 komisjonile ühise soovituse, milles pärast Vahemere nõuandekomisjoniga (edaspidi „MEDAC“) konsulteerimist tegid ettepaneku pikendada Vahemere lääneosa põhjalähedaste liikide püügi suhtes kohaldatavast lossimiskohustusest tehtavaid teatavaid erandeid

| (4) | Seda ühist soovitust hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ajavahemikul 17.–21. maini 2021 (3). |
| --- | --- |

(4)

Seda ühist soovitust hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ajavahemikul 17.–21. maini 2021 (3).

| (5) | 21. juulil 2021 esitas kõrgetasemeline töörühm PESCAMED ajakohastatud ühise soovituse, mis oli kooskõlas STECFi hinnanguga. |
| --- | --- |

(5)

21. juulil 2021 esitas kõrgetasemeline töörühm PESCAMED ajakohastatud ühise soovituse, mis oli kooskõlas STECFi hinnanguga.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (4) artikli 18 kohaselt on komisjon STECFi hinnangut silmas pidades analüüsinud ühist soovitust, et tagada selle kooskõla asjakohaste kaitsemeetmetega, sealhulgas lossimiskohustusega. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (4) artikli 18 kohaselt on komisjon STECFi hinnangut silmas pidades analüüsinud ühist soovitust, et tagada selle kooskõla asjakohaste kaitsemeetmetega, sealhulgas lossimiskohustusega.

| (7) | Komisjon märgib, et Vahemere lääneosas püütakse liike samal ajal ja väga erinevas koguses, mistõttu on ühe kalavaru põhjal kavandatud lähenemisviisi keeruline kohaldada. Lisaks sellele püütakse neid liike väikeste kalalaevadega ja lossitakse mitmes eri rannikuäärses lossimiskohas, mille tulemusena on soovimatu saagi käitlemise kulud ebaproportsionaalselt suured. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon märgib, et Vahemere lääneosas püütakse liike samal ajal ja väga erinevas koguses, mistõttu on ühe kalavaru põhjal kavandatud lähenemisviisi keeruline kohaldada. Lisaks sellele püütakse neid liike väikeste kalalaevadega ja lossitakse mitmes eri rannikuäärses lossimiskohas, mille tulemusena on soovimatu saagi käitlemise kulud ebaproportsionaalselt suured.

| (8) | Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022. aastaks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämise määral põhinevat erandit, mis on kehtestatud mehhaniseeritud tragidega püütud karpide, nimelt jakobi kammkarbi (Pecten jacobeus), kukk-karplaste (Venerupis spp.) ja veenuskarplaste (Venus spp.) suhtes. STECF tuletas liikmesriikidele meelde kahte olemasolevat uuringut, mis tuleb lõpule viia jakobi kammkarbi, kukk-karplaste ja veenuskarplaste ellujäämise määra täiendavaks hindamiseks. Kuna tõendid nende liikide ellujäämise määrade kohta ei ole veenvad, leiab komisjon, et ellujäämise määral põhinev erand tuleks kuni asjakohaste ellujäämise määra käsitlevate andmete esitamiseni lisada käesolevasse määrusesse üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid komisjonile 1. maiks 2022 esitama eespool nimetatud kolme liigi kohta asjakohased ellujäämise määra käsitlevad andmed, mille alusel saaks STECF erandi põhjendatust täielikult hinnata ja komisjon erandi põhjendatuse läbi vaadata. |
| --- | --- |

(8)

Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022. aastaks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämise määral põhinevat erandit, mis on kehtestatud mehhaniseeritud tragidega püütud karpide, nimelt jakobi kammkarbi (Pecten jacobeus), kukk-karplaste (Venerupis spp.) ja veenuskarplaste (Venus spp.) suhtes. STECF tuletas liikmesriikidele meelde kahte olemasolevat uuringut, mis tuleb lõpule viia jakobi kammkarbi, kukk-karplaste ja veenuskarplaste ellujäämise määra täiendavaks hindamiseks. Kuna tõendid nende liikide ellujäämise määrade kohta ei ole veenvad, leiab komisjon, et ellujäämise määral põhinev erand tuleks kuni asjakohaste ellujäämise määra käsitlevate andmete esitamiseni lisada käesolevasse määrusesse üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid komisjonile 1. maiks 2022 esitama eespool nimetatud kolme liigi kohta asjakohased ellujäämise määra käsitlevad andmed, mille alusel saaks STECF erandi põhjendatust täielikult hinnata ja komisjon erandi põhjendatuse läbi vaadata.

| (9) | Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022., 2023. ja 2024. aastaks ellujäämise määral põhinevat erandit, mis on kehtestatud põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes. STECFi arvamuse kohaselt on teaduslikult tõendatud, et juulis ja augustis on Vahemere lääneosas ja muudes piirkondades selle liigi ellujäämise määr väga madal. Kuna ülejäänud aasta jooksul on ellujäämise määr kõrge ning võttes arvesse püügivahendite, püügitavade ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et ellujäämise määral põhinevat erandit tuleks pikendada kolme aasta võrra, kuid mitte kohaldada iga aasta juulis ja augustis. |
| --- | --- |

(9)

Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022., 2023. ja 2024. aastaks ellujäämise määral põhinevat erandit, mis on kehtestatud põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes. STECFi arvamuse kohaselt on teaduslikult tõendatud, et juulis ja augustis on Vahemere lääneosas ja muudes piirkondades selle liigi ellujäämise määr väga madal. Kuna ülejäänud aasta jooksul on ellujäämise määr kõrge ning võttes arvesse püügivahendite, püügitavade ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et ellujäämise määral põhinevat erandit tuleks pikendada kolme aasta võrra, kuid mitte kohaldada iga aasta juulis ja augustis.

| (10) | Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022., 2023. ja 2024. aastaks lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes kehtestatud ellujäämise määral põhinevat erandit. STECF leidis, et selle erandi toetuseks esitatud konkreetne teave oli vähene. Ent võttes arvesse, et kõnealune püük on üsna selektiivne, leiab komisjon, et erandit tuleks pikendada kolme aasta võrra. |
| --- | --- |

(10)

Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022., 2023. ja 2024. aastaks lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes kehtestatud ellujäämise määral põhinevat erandit. STECF leidis, et selle erandi toetuseks esitatud konkreetne teave oli vähene. Ent võttes arvesse, et kõnealune püük on üsna selektiivne, leiab komisjon, et erandit tuleks pikendada kolme aasta võrra.

| (11) | Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022. ja 2023. aastaks ellujäämise määral põhinevat erandit, mis on kehtestatud õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) püütud mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes. STECF leidis, et kõnealuse erandi toetuseks on esitatud tõendid, kuid tagasiheite ellujäämise otseseks jälgimiseks tuleks teha täiendavaid teadusuuringuid. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kahe aasta võrra. |
| --- | --- |

(11)

Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022. ja 2023. aastaks ellujäämise määral põhinevat erandit, mis on kehtestatud õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) püütud mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes. STECF leidis, et kõnealuse erandi toetuseks on esitatud tõendid, kuid tagasiheite ellujäämise otseseks jälgimiseks tuleks teha täiendavaid teadusuuringuid. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kahe aasta võrra.

| (12) | Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022. ja 2023. aastaks ellujäämismääral põhinevat erandit, mis on kehtestatud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud euroopa homaari (Homarus gammarus) ja langustlaste (Palinuridae) suhtes. STECF leidis, et tõendid ellujäämismääral põhineva erandi tõenäoliselt vähese mõju kohta on küll esitatud, kuid tagasiheite ellujäämise otseseks jälgimiseks tuleks teha täiendavaid teadusuuringuid. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kahe aasta võrra. |
| --- | --- |

(12)

Ajakohastatud ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada 2022. ja 2023. aastaks ellujäämismääral põhinevat erandit, mis on kehtestatud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud euroopa homaari (Homarus gammarus) ja langustlaste (Palinuridae) suhtes. STECF leidis, et tõendid ellujäämismääral põhineva erandi tõenäoliselt vähese mõju kohta on küll esitatud, kuid tagasiheite ellujäämise otseseks jälgimiseks tuleks teha täiendavaid teadusuuringuid. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kahe aasta võrra.

| (13) | Ühises soovituses esitati ajakohastatud teaduslikud tõendid soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF märkis, et kulude suurenemise prognoosid on küll esitatud, aga rõhutas, et on raske hinnata, millisel tasemel on kulud ebaproportsionaalsed. STECF märkis, et ebaproportsionaalsete kulude kohta esitatud teavet on võimalik edaspidi täiendada ning tuleks teha erandi mõju hindamine. STECF märkis veel, et esmatähtsaks tuleks pidada soovimatu püügi vähendamist selektiivsete püügivahendite kasutamise või merekaitsealade abil. Komisjon tunneb heameelt kõrgetasemelise töörühma PESCAMED võetud kohustuse üle – jätkata selektiivsuse ja kalapüügi ruumiliste piirangute kui esmatähtsate meetmete võtmist soovimatu püügi vähendamiseks. STECF märkis, et vähese tähtsusega erandi kombineeritud lähenemisviisi puhul on hõlmatud suur rühm liike, mille tagasiheite määrad on väga erinevad, kuid leidis, et selline ulatuslik hõlmatus on Vahemere lääneosa kalapüügi keerukust arvestades asjakohane lähenemisviis. Ühtlasi leidis STECF, et üksikute liikide suhtes kehtivad üksikud vähese tähtsusega erandid tooksid tõenäoliselt kaasa palju eraldi erandeid, mille jälgimine oleks sama keeruline. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kavandatud protsendimäära arvestades. |
| --- | --- |

(13)

Ühises soovituses esitati ajakohastatud teaduslikud tõendid soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF märkis, et kulude suurenemise prognoosid on küll esitatud, aga rõhutas, et on raske hinnata, millisel tasemel on kulud ebaproportsionaalsed. STECF märkis, et ebaproportsionaalsete kulude kohta esitatud teavet on võimalik edaspidi täiendada ning tuleks teha erandi mõju hindamine. STECF märkis veel, et esmatähtsaks tuleks pidada soovimatu püügi vähendamist selektiivsete püügivahendite kasutamise või merekaitsealade abil. Komisjon tunneb heameelt kõrgetasemelise töörühma PESCAMED võetud kohustuse üle – jätkata selektiivsuse ja kalapüügi ruumiliste piirangute kui esmatähtsate meetmete võtmist soovimatu püügi vähendamiseks. STECF märkis, et vähese tähtsusega erandi kombineeritud lähenemisviisi puhul on hõlmatud suur rühm liike, mille tagasiheite määrad on väga erinevad, kuid leidis, et selline ulatuslik hõlmatus on Vahemere lääneosa kalapüügi keerukust arvestades asjakohane lähenemisviis. Ühtlasi leidis STECF, et üksikute liikide suhtes kehtivad üksikud vähese tähtsusega erandid tooksid tõenäoliselt kaasa palju eraldi erandeid, mille jälgimine oleks sama keeruline. Komisjon leiab, et erandit tuleks pikendada kavandatud protsendimäära arvestades.

| (14) | Liikmesriigid kinnitasid ühises soovituses uuesti oma kohustust kasutada rohkem erinevaid püügivahendeid (nagu nähakse ette praegustes uurimiskavades), et vähendada ja piirata soovimatut püüki ning eelkõige kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite püüki. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid kinnitasid ühises soovituses uuesti oma kohustust kasutada rohkem erinevaid püügivahendeid (nagu nähakse ette praegustes uurimiskavades), et vähendada ja piirata soovimatut püüki ning eelkõige kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite püüki.

| (15) | Lisaks sellele kohustusid liikmesriigid oma ühises soovituses kindlaks määrama täiendavad püügikeelualad, et vähendada noorkalade suremust, kui on tõendeid noorkalade suure kontsentratsiooni kohta. Ajakohastatud ühises soovituses soovitatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktidega b ja c ning artikli 18 lõikega 3. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks sellele kohustusid liikmesriigid oma ühises soovituses kindlaks määrama täiendavad püügikeelualad, et vähendada noorkalade suremust, kui on tõendeid noorkalade suure kontsentratsiooni kohta. Ajakohastatud ühises soovituses soovitatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktidega b ja c ning artikli 18 lõikega 3.

| (16) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2022, |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2022,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust kohaldatakse Vahemere lääneosa liidu vetes põhjalähedaste liikide püügi suhtes kooskõlas käesoleva määrusega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „GFCMi geograafilised alapiirkonnad“ – Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilised alapiirkonnad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (5) I lisas esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

a)

„GFCMi geograafilised alapiirkonnad“ – Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilised alapiirkonnad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (5) I lisas esitatud määratlusele;

5

| b) | „Vahemere lääneosa“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, ning 11.1, 11.2 ja 12. |
| --- | --- |

b)

„Vahemere lääneosa“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, ning 11.1, 11.2 ja 12.

Artikkel 3

Ellujäämise määral põhinevad erandid

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämise määr Vahemere lääneosas on teaduslikult tõendatud, kohaldatakse järgmiste liikide suhtes:

| a) | mehhaniseeritud tragidega püütud (HMD) jakobi kammkarp (Pecten jacobeus) kuni 31. detsembrini 2022; |
| --- | --- |

a)

mehhaniseeritud tragidega püütud (HMD) jakobi kammkarp (Pecten jacobeus) kuni 31. detsembrini 2022;

| b) | mehhaniseeritud tragidega (HMD) püütud kukk-karplased (Venerupis spp.) kuni 31. detsembrini 2022; |
| --- | --- |

b)

mehhaniseeritud tragidega (HMD) püütud kukk-karplased (Venerupis spp.) kuni 31. detsembrini 2022;

| c) | mehhaniseeritud tragidega (HMD) püütud veenuskarplased (Venus spp.) kuni 31. detsembrini 2022; |
| --- | --- |

c)

mehhaniseeritud tragidega (HMD) püütud veenuskarplased (Venus spp.) kuni 31. detsembrini 2022;

| d) | kõikide põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) iga aasta jaanuarist juunini ja septembrist detsembrini püütud norra salehomaar (Nephrops norvegicus) kuni 31. detsembrini 2024; |
| --- | --- |

d)

kõikide põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) iga aasta jaanuarist juunini ja septembrist detsembrini püütud norra salehomaar (Nephrops norvegicus) kuni 31. detsembrini 2024;

| e) | lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud norra salehomaar (Nephrops norvegicus) kuni 31. detsembrini 2024; |
| --- | --- |

e)

lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud norra salehomaar (Nephrops norvegicus) kuni 31. detsembrini 2024;

| f) | õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) püütud mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) kuni 31. detsembrini 2023; |
| --- | --- |

f)

õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) püütud mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) kuni 31. detsembrini 2023;

| g) | võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud euroopa homaar (Homarus gammarus) kuni 31. detsembrini 2023; |
| --- | --- |

g)

võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud euroopa homaar (Homarus gammarus) kuni 31. detsembrini 2023;

| h) | võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud langustlased (Palinuridae) kuni 31. detsembrini 2023. |
| --- | --- |

h)

võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüüniste ja püünistega (FPO, FIX) püütud langustlased (Palinuridae) kuni 31. detsembrini 2023.

2.   Lõikes 1 osutatud tingimustes püütud jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), kukk-karplased (Venerupis spp.), veenuskarplased (Venus spp.), norra salehomaar (Nephrops norvegicus), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), euroopa homaar (Homarus gammarus) ja langustlased (Palinuridae) tuleb viivitamata vabastada piirkonnas, kus need püüti.

3.   Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi kalapüügi suhtes Vahemerel, esitavad komisjonile 1. maiks 2022 täiendavad andmed tagasiheite kohta ning lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud erandi toetuseks kogu muu asjakohase teadusliku teabe. STECF hindab andmeid ja teavet hiljemalt 31. juuliks 2022.

Artikkel 4

Vähese tähtsusega erandid

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

| a) | 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

a)

2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

Merluccius merluccius

Mullus

| b) | 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

b)

2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;

Merluccius merluccius

Mullus

| c) | 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

c)

2022. ja 2023. aastal kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

Dicentrarchus labrax)

Diplodus annularis

Diplodus puntazzo

Diplodus sargus

Diplodus vulgaris

Epinephelus

Lithognathus mormyrus

Pagellus acarne

Pagellus bogaraveo

Pagellus erythrinus

Pagrus pagrus)

Polyprion americanus

Solea solea

Sparus aurata

Parapenaeus longirostris

| d) | 2022. ja 2023. aastal kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

d)

2022. ja 2023. aastal kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;

Dicentrarchus labrax

Diplodus annularis

Diplodus puntazzo

Diplodus sargus

Diplodus vulgaris

Epinephelus

Lithognathus mormyrus

Pagellus acarne

Pagellus bogaraveo

Pagellus erythrinus

Pagrus pagrus

Polyprion americanus

Solea solea

Sparus aurata

| e) | 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

e)

2022. ja 2023. aastal kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega.

Dicentrarchus labrax

Diplodus annularis

Diplodus puntazzo

Diplodus sargus

Diplodus vulgaris

Epinephelus

Lithognathus mormyrus

Pagellus acarne

Pagellus erythrinus

Pagrus pagrus

Polyprion americanus

Solea solea

Sparus aurata

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2024.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 172, 26.6.2019, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 14, 18.1.2017, lk 4).

2

(3)  Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruanded – Hinnang lossimiskohustust käsitlevate ühiste soovituste kohta (STECF-21–05) 2021. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg. Kättesaadav järgmisel veebilehel: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44)

5

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2067,

24. november 2021,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. november 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100  kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100  kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 172,0 | 44 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100  kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100  kg)

Päritolu  (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

172,0

44

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2068,

25. november 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on loetletud toimeained, mis loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on loetletud toimeained, mis loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/52 (3) pikendati toimeainete dimoksüstrobiini, mekoprop-P, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaega 31. jaanuarini 2022 ning toimeainete benfluraliini, fluasinaami, flutolaniili ja mepikvaadi heakskiidu kehtivusaega 28. veebruarini 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/52 (3) pikendati toimeainete dimoksüstrobiini, mekoprop-P, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaega 31. jaanuarini 2022 ning toimeainete benfluraliini, fluasinaami, flutolaniili ja mepikvaadi heakskiidu kehtivusaega 28. veebruarini 2022.

| (3) | Kõnealuste toimeainete heakskiidu pikendamise taotlused esitati vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 844/2012, (4) mis tühistati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1740 (5). Kõnealuste toimeainete heakskiidu pikendamise menetlust, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 844/2012, kohaldatakse jätkuvalt vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1740 artikli 17 lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste toimeainete heakskiidu pikendamise taotlused esitati vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 844/2012, (4) mis tühistati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1740 (5). Kõnealuste toimeainete heakskiidu pikendamise menetlust, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 844/2012, kohaldatakse jätkuvalt vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1740 artikli 17 lõikele 2.

| (4) | Kuna kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende ainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Seepärast on vaja pikendada nende toimeainete heakskiidu kehtivusaega. |
| --- | --- |

(4)

Kuna kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende ainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Seepärast on vaja pikendada nende toimeainete heakskiidu kehtivusaega.

| (5) | Lisaks on vaja pikendada toimeainete fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaega, et anda aega, mis on vajalik endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamiseks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklites 13 ja 14 sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on vaja pikendada toimeainete fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaega, et anda aega, mis on vajalik endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamiseks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklites 13 ja 14 sätestatud menetlusele.

| (6) | Juhtumite puhul, kus komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiitu ei pikendata, kuna heakskiitmise kriteeriumid ei ole täidetud, määrab komisjon asjaomase kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse jõustumist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitu ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Juhtumite puhul, kus komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, püüab komisjon kehtestada konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt kohaldamise varaseima võimaliku alguskuupäeva. |
| --- | --- |

(6)

Juhtumite puhul, kus komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiitu ei pikendata, kuna heakskiitmise kriteeriumid ei ole täidetud, määrab komisjon asjaomase kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse jõustumist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitu ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Juhtumite puhul, kus komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, püüab komisjon kehtestada konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt kohaldamise varaseima võimaliku alguskuupäeva.

| (7) | Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 tuleks seega vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 22. jaanuari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/52, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 23, 25.1.2021, lk 13).

3

(4)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

4

(5)  Komisjoni 20. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1740, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012 (ELT L 392, 23.11.2020, lk 20).

5

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse järgmiselt:

| (1) | 57. reas asendatakse mekoprop-P-d käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“; |
| --- | --- |

(1)

57. reas asendatakse mekoprop-P-d käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“;

| (2) | 81. reas asendatakse püraklostrobiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“; |
| --- | --- |

(2)

81. reas asendatakse püraklostrobiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“;

| (3) | 115. reas asendatakse metiraami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“; |
| --- | --- |

(3)

115. reas asendatakse metiraami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“;

| (4) | 116. reas asendatakse oksamüüli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“; |
| --- | --- |

(4)

116. reas asendatakse oksamüüli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“;

| (5) | 128. reas asendatakse dimoksüstrobiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“; |
| --- | --- |

(5)

128. reas asendatakse dimoksüstrobiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. jaanuar 2023“;

| (6) | 187. reas asendatakse flutolaniili käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „28. veebruar 2023“; |
| --- | --- |

(6)

187. reas asendatakse flutolaniili käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „28. veebruar 2023“;

| (7) | 188. reas asendatakse benfluraliini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „28. veebruar 2023“; |
| --- | --- |

(7)

188. reas asendatakse benfluraliini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „28. veebruar 2023“;

| (8) | 189. reas asendatakse fluasinaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „28. veebruar 2023“; |
| --- | --- |

(8)

189. reas asendatakse fluasinaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „28. veebruar 2023“;

| (9) | 191. reas asendatakse mepikvaati käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „28. veebruar 2023“. |
| --- | --- |

(9)

191. reas asendatakse mepikvaati käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „28. veebruar 2023“.

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2069,

25. november 2021,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa seoses Bosniast ja Hertsegoviinast, Montenegrost ja Serbiast pärit säilituskartuli liitu sissetoomisega ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsused 2012/219/EL ja (EL) 2015/1199

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 40 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 (2) VI lisa kandega 17 on keelatud liitu sisse tuua perekonna Solanum L. ja selle hübriidide varremugulaid, v.a kõnealuse lisa kannetes 15 ja 16 nimetatud, sealhulgas teatavatest kolmandatest riikidest pärit Solanum tuberosum L. (edaspidi „määratletud taim“) varremugulaid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 (2) VI lisa kandega 17 on keelatud liitu sisse tuua perekonna Solanum L. ja selle hübriidide varremugulaid, v.a kõnealuse lisa kannetes 15 ja 16 nimetatud, sealhulgas teatavatest kolmandatest riikidest pärit Solanum tuberosum L. (edaspidi „määratletud taim“) varremugulaid.

| (2) | Kõnealust keeldu ei kohaldata rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa kande 17 neljanda veeru punktis b loetletud Euroopa kolmandate riikide ja konkreetsete piirkondade suhtes, kui need on tunnistatud vabaks kartuli-ringmädanikku põhjustavast kahjustajast Clavibacter sepedonicus (Spieckermann ja Kotthoff) Nouioui et al. (edaspidi „määratletud taimekahjustaja“), või nende õigusaktid on tunnistatud võrdväärseks liidu eeskirjadega, milles käsitletakse kõnealuse taimekahjustaja vastast kaitset. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealust keeldu ei kohaldata rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa kande 17 neljanda veeru punktis b loetletud Euroopa kolmandate riikide ja konkreetsete piirkondade suhtes, kui need on tunnistatud vabaks kartuli-ringmädanikku põhjustavast kahjustajast Clavibacter sepedonicus (Spieckermann ja Kotthoff) Nouioui et al. (edaspidi „määratletud taimekahjustaja“), või nende õigusaktid on tunnistatud võrdväärseks liidu eeskirjadega, milles käsitletakse kõnealuse taimekahjustaja vastast kaitset.

| (3) | Montenegro poolt esitatud 2010.–2020. aasta iga-aastaseid uuringuid käsitlevast teabest ning 2019. aasta novembris kõnealuses riigis toimunud kartulisektorit käsitleva komisjoni kontrollkäigu ajal kogutud teabest nähtub, et määratletud taimekahjustajat Montenegros ei esinenud. Kõnealune riik töötas välja piisavad järelmeetmed, et järgida kontrollkäigu lõpparuande soovitusi taimetervise kontrolli parandamise kohta kartulisektoris. Seepärast on asjakohane tunnistada Montenegro vabaks kahjustajast Clavibacter sepedonicus (Spieckermann ja Kotthoff) Nouioui et al. ning lubada Montenegrost liitu sisse tuua säilituskartulit, kuna seda peetakse vabaks määratletud taimekahjustajast. |
| --- | --- |

(3)

Montenegro poolt esitatud 2010.–2020. aasta iga-aastaseid uuringuid käsitlevast teabest ning 2019. aasta novembris kõnealuses riigis toimunud kartulisektorit käsitleva komisjoni kontrollkäigu ajal kogutud teabest nähtub, et määratletud taimekahjustajat Montenegros ei esinenud. Kõnealune riik töötas välja piisavad järelmeetmed, et järgida kontrollkäigu lõpparuande soovitusi taimetervise kontrolli parandamise kohta kartulisektoris. Seepärast on asjakohane tunnistada Montenegro vabaks kahjustajast Clavibacter sepedonicus (Spieckermann ja Kotthoff) Nouioui et al. ning lubada Montenegrost liitu sisse tuua säilituskartulit, kuna seda peetakse vabaks määratletud taimekahjustajast.

| (4) | Komisjoni rakendusotsustega 2012/219/EL (3) ja (EL) 2015/1199 (4) tunnistati vastavalt Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina vabaks määratletud taimekahjustajast. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusotsustega 2012/219/EL (3) ja (EL) 2015/1199 (4) tunnistati vastavalt Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina vabaks määratletud taimekahjustajast.

| (5) | Kuna vastavate uuringute ja kontrollkäikude tulemuste põhjal ei ole olukord Bosnias ja Hertsegoviinas ning Serbias pärast kõnealuste rakendusotsuste vastuvõtmist muutunud, käsitatakse neid kolmandaid riike endiselt vabana määratletud taimekahjustajast ning nende territooriumil toodetud säilituskartulit tuleks lubada liitu sisse tuua. |
| --- | --- |

(5)

Kuna vastavate uuringute ja kontrollkäikude tulemuste põhjal ei ole olukord Bosnias ja Hertsegoviinas ning Serbias pärast kõnealuste rakendusotsuste vastuvõtmist muutunud, käsitatakse neid kolmandaid riike endiselt vabana määratletud taimekahjustajast ning nende territooriumil toodetud säilituskartulit tuleks lubada liitu sisse tuua.

| (6) | Selle tagamiseks, et Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Ühendkuningriik jäävad vabaks määratletud taimekahjustajast, tuleks kõnealustelt kolmandatelt riikidelt nõuda, et nad esitaksid komisjonile iga aasta 30. aprilliks eelmise aasta uuringu tulemused, milles kinnitatakse, et määratletud taimekahjustajat nende territooriumil ei esine, kuna sellega tagataks kõige sobivam ajavahemik kõnealuste tulemuste asjakohaseks kogumiseks ja esitamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Selle tagamiseks, et Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Ühendkuningriik jäävad vabaks määratletud taimekahjustajast, tuleks kõnealustelt kolmandatelt riikidelt nõuda, et nad esitaksid komisjonile iga aasta 30. aprilliks eelmise aasta uuringu tulemused, milles kinnitatakse, et määratletud taimekahjustajat nende territooriumil ei esine, kuna sellega tagataks kõige sobivam ajavahemik kõnealuste tulemuste asjakohaseks kogumiseks ja esitamiseks.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa kande 17 neljanda veeru punkte b ja c vastavalt muuta, et nendes oleks käsitletud ka Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa kande 17 neljanda veeru punkte b ja c vastavalt muuta, et nendes oleks käsitletud ka Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Ühendkuningriik.

| (8) | Õigusliku selguse huvides tuleks rakendusotsused 2012/219/EL ja (EL) 2015/1199 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(8)

Õigusliku selguse huvides tuleks rakendusotsused 2012/219/EL ja (EL) 2015/1199 kehtetuks tunnistada.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Rakendusotsused 2012/219/EL ja (EL) 2015/1199 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 24. aprilli 2012. aasta rakendusotsus 2012/219/EL, millega Serbia on tunnistatud vabaks organismist Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman ja Kotthoff) Davis et al. (ELT L 114, 26.4.2012, lk 28).

3

Clavibacter michiganensis

sepedonicus

et al.

(4)  Komisjoni 17. juuli 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1199, millega Bosnia ja Hertsegoviina on tunnistatud vabaks organismist Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman ja Kotthoff) Davis et al. (ELT L 194, 22.7.2015, lk 42).

4

Clavibacter michiganensis

sepedonicus

et al

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa kande 17 neljandas veerus asendatakse tekst järgmisega:

„Kolmandad riigid või piirkonnad, v.a:

| a) | Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Liibüa, Maroko, Süüria, Šveits, Tuneesia ja Türgi,
  või |
| --- | --- |

a)

Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Liibüa, Maroko, Süüria, Šveits, Tuneesia ja Türgi,

või

| b) | need, mis vastavad järgmistele sätetele:






  i) | mis on üks järgmistest:
  Albaania, Andorra, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Kanaari saared, Fääri saared, Gruusia, Island, Liechtenstein, Moldova, Monaco, Põhja-Makedoonia, Norra, Venemaa (ainult järgmised osad: keskföderaalringkond (Tsentralny federalny okrug), Loode föderaalringkond (Severo-Zapadny federalny okrug), Lõuna föderaalringkond (Yuzhny federalny okrug), Põhja-Kaukaasia föderaalringkond (Severo-Kavkazsky federalny okrug) ja Volga föderaalringkond (Privolzhsky federalny okrug)), San Marino ja Ukraina;
  ning |
| --- | --- | --- |

b)

need, mis vastavad järgmistele sätetele:

i)

mis on üks järgmistest:

Albaania, Andorra, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Kanaari saared, Fääri saared, Gruusia, Island, Liechtenstein, Moldova, Monaco, Põhja-Makedoonia, Norra, Venemaa (ainult järgmised osad: keskföderaalringkond (Tsentralny federalny okrug), Loode föderaalringkond (Severo-Zapadny federalny okrug), Lõuna föderaalringkond (Yuzhny federalny okrug), Põhja-Kaukaasia föderaalringkond (Severo-Kavkazsky federalny okrug) ja Volga föderaalringkond (Privolzhsky federalny okrug)), San Marino ja Ukraina;

ning

| ii) | mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:






  — | need on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artiklis 107 osutatud menetlusele tunnistatud vabaks kahjustajast Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff) Nouioui et al. või |
| --- | --- | --- |

ii)

mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:

—

need on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artiklis 107 osutatud menetlusele tunnistatud vabaks kahjustajast Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff) Nouioui et al. või

| — | nende õigusaktid on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artiklis 107 osutatud menetlusele tunnistatud võrdväärseks liidu eeskirjadega, milles käsitletakse kahjustaja Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff) Nouioui et al. vastast kaitset; |
| --- | --- |

—

nende õigusaktid on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artiklis 107 osutatud menetlusele tunnistatud võrdväärseks liidu eeskirjadega, milles käsitletakse kahjustaja Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff) Nouioui et al. vastast kaitset;

või

| c) | Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ning Ühendkuningriik (*1), juhul kui on täidetud järgmine tingimus: nad esitavad komisjonile iga aasta 30. aprilliks uuringutulemused, milles kinnitatakse, et kahjustajat Clavibacter sepedonicus (Spieckermann ja Kotthoff) Nouioui et al. ei ole nende territooriumil eelmise aasta jooksul esinenud. |
| --- | --- |

c)

Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ning Ühendkuningriik (*1), juhul kui on täidetud järgmine tingimus: nad esitavad komisjonile iga aasta 30. aprilliks uuringutulemused, milles kinnitatakse, et kahjustajat Clavibacter sepedonicus (Spieckermann ja Kotthoff) Nouioui et al. ei ole nende territooriumil eelmise aasta jooksul esinenud.

---

(*1)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas lisas olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.“
  “

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2070,

25. november 2021,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 474/2006 (2) on kehtestatud nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 474/2006 (2) on kehtestatud nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõike 3 kohaselt on teatavad liikmesriigid ja Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) edastanud komisjonile teavet, mis on kõnealuse nimekirja ajakohastamise seisukohast oluline. Asjakohast teavet on esitanud ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Kõnealust nimekirja tuleks esitatud teabe põhjal ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõike 3 kohaselt on teatavad liikmesriigid ja Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) edastanud komisjonile teavet, mis on kõnealuse nimekirja ajakohastamise seisukohast oluline. Asjakohast teavet on esitanud ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Kõnealust nimekirja tuleks esitatud teabe põhjal ajakohastada.

| (3) | Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu olulistest üksikasjadest ja kaalutlustest, mille alusel otsustatakse kehtestada nende suhtes tegevuskeeld liidus või muudetakse määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisa või B lisa nimekirja kantud lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeelu tingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu olulistest üksikasjadest ja kaalutlustest, mille alusel otsustatakse kehtestada nende suhtes tegevuskeeld liidus või muudetakse määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisa või B lisa nimekirja kantud lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeelu tingimusi.

| (4) | Komisjon andis asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse tutvuda kõikide asjaomaste dokumentidega, esitada kirjalikke märkusi ning teha komisjonile ja määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 alusel loodud komiteele (edaspidi „ELi lennuohutuskomitee“) suuline ettekanne. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse tutvuda kõikide asjaomaste dokumentidega, esitada kirjalikke märkusi ning teha komisjonile ja määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 alusel loodud komiteele (edaspidi „ELi lennuohutuskomitee“) suuline ettekanne.

| (5) | Komisjon on teavitanud ELi lennuohutuskomiteed käimasolevatest ühiskonsultatsioonidest, mida peetakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 473/2006 (3) raames Armeenia, Iraagi, Kasahstani, Komooride, Liibüa, Lõuna-Sudaani, Mehhiko, Moldova, Pakistani ja Venemaa pädevate asutuste ning lennuettevõtjatega. Komisjon teavitas ELi lennuohutuskomiteed ka tsiviillennunduse olukorrast Brazzaville’i Kongos, Ekvatoriaal-Guineas, Madagaskaril, Sudaanis ja Surinames. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on teavitanud ELi lennuohutuskomiteed käimasolevatest ühiskonsultatsioonidest, mida peetakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 473/2006 (3) raames Armeenia, Iraagi, Kasahstani, Komooride, Liibüa, Lõuna-Sudaani, Mehhiko, Moldova, Pakistani ja Venemaa pädevate asutuste ning lennuettevõtjatega. Komisjon teavitas ELi lennuohutuskomiteed ka tsiviillennunduse olukorrast Brazzaville’i Kongos, Ekvatoriaal-Guineas, Madagaskaril, Sudaanis ja Surinames.

| (6) | Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed tehnilistest hindamistest, mis tehti komisjoni määruse (EL) nr 452/2014 (4) sätete alusel välja antud kolmandate riikide lennuettevõtjate lubade esialgseks hindamiseks ja nendega seotud pidevaks järelevalveks. |
| --- | --- |

(6)

Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed tehnilistest hindamistest, mis tehti komisjoni määruse (EL) nr 452/2014 (4) sätete alusel välja antud kolmandate riikide lennuettevõtjate lubade esialgseks hindamiseks ja nendega seotud pidevaks järelevalveks.

| (7) | Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka välismaiste õhusõidukite ohutuse hindamise programmi (edaspidi „SAFA programm“) raames komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (5) kohaselt seisuplatsil tehtud kontrollide analüüsi tulemustest. |
| --- | --- |

(7)

Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka välismaiste õhusõidukite ohutuse hindamise programmi (edaspidi „SAFA programm“) raames komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (5) kohaselt seisuplatsil tehtud kontrollide analüüsi tulemustest.

| (8) | Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka tehnilise abi projektidest kolmandates riikides, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 474/2006 kohast tegevuskeeldu. Lisaks andsid amet ja Prantsusmaa teavet edasise tehnilise abi kavade ja taotluste kohta ning kolmandate riikide tsiviillennundusametite haldus- ja tehnilise võimekuse suurendamiseks tehtava koostöö kohta, et aidata neil kõrvaldada puudujäägid kohaldatavate rahvusvaheliste tsiviillennunduse ohutusstandardite järgimisel. Liikmesriike kutsuti üles reageerima sellistele taotlustele, lähtudes mõlema poole huvidest ning kooskõlastatult komisjoni ja ametiga. Sellega seoses rõhutas komisjon, kui kasulik on anda rahvusvahelise lennundusvaldkonna osalistele eelkõige Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO“) lennuohutusalase partnerlusabi vahendi (Aviation Safety Implementation Assistance Partnership tool) kaudu teavet kolmandatele riikidele ettenähtud sellise tehnilise abi kohta, mida liit ja selle liikmesriigid annavad lennuohutuse suurendamiseks kogu maailmas. |
| --- | --- |

(8)

Amet teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka tehnilise abi projektidest kolmandates riikides, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 474/2006 kohast tegevuskeeldu. Lisaks andsid amet ja Prantsusmaa teavet edasise tehnilise abi kavade ja taotluste kohta ning kolmandate riikide tsiviillennundusametite haldus- ja tehnilise võimekuse suurendamiseks tehtava koostöö kohta, et aidata neil kõrvaldada puudujäägid kohaldatavate rahvusvaheliste tsiviillennunduse ohutusstandardite järgimisel. Liikmesriike kutsuti üles reageerima sellistele taotlustele, lähtudes mõlema poole huvidest ning kooskõlastatult komisjoni ja ametiga. Sellega seoses rõhutas komisjon, kui kasulik on anda rahvusvahelise lennundusvaldkonna osalistele eelkõige Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO“) lennuohutusalase partnerlusabi vahendi (Aviation Safety Implementation Assistance Partnership tool) kaudu teavet kolmandatele riikidele ettenähtud sellise tehnilise abi kohta, mida liit ja selle liikmesriigid annavad lennuohutuse suurendamiseks kogu maailmas.

| (9) | Eurocontrol andis komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele ajakohastatud teavet SAFA programmi ja kolmandate riikide lennuettevõtjate häirefunktsiooni staatuse kohta ning statistika tegevuskeelu saanud lennuettevõtjatega seotud ohuteadete kohta. |
| --- | --- |

(9)

Eurocontrol andis komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele ajakohastatud teavet SAFA programmi ja kolmandate riikide lennuettevõtjate häirefunktsiooni staatuse kohta ning statistika tegevuskeelu saanud lennuettevõtjatega seotud ohuteadete kohta.

Liidu lennuettevõtjad

Liidu lennuettevõtjad

| (10) | Pärast seda, kui amet oli analüüsinud liidu lennuettevõtjate õhusõidukitele seisuplatsil tehtud kontrollide ja ameti korraldatud standardimiskontrollide tulemusi, mida oli täiendatud ka liikmesriikide lennuametite tehtud konkreetsete kontrollide ja auditite tulemustega, on mitu liikmesriiki ja pädeva asutusena tegutsev amet võtnud teatavaid parandus- ja täitemeetmeid ning teavitanud neist meetmetes komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed. |
| --- | --- |

(10)

Pärast seda, kui amet oli analüüsinud liidu lennuettevõtjate õhusõidukitele seisuplatsil tehtud kontrollide ja ameti korraldatud standardimiskontrollide tulemusi, mida oli täiendatud ka liikmesriikide lennuametite tehtud konkreetsete kontrollide ja auditite tulemustega, on mitu liikmesriiki ja pädeva asutusena tegutsev amet võtnud teatavaid parandus- ja täitemeetmeid ning teavitanud neist meetmetes komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed.

| (11) | Liikmesriigid ja pädeva asutusena tegutsev amet kinnitasid uuesti, et kui asjaomasest ohutusteabest peaks ilmnema, et asjakohaste ohutusstandardite järgimata jätmine liidu lennuettevõtjate poolt põhjustaks otseseid ohutusriske, on nad valmis võtma vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid ja pädeva asutusena tegutsev amet kinnitasid uuesti, et kui asjaomasest ohutusteabest peaks ilmnema, et asjakohaste ohutusstandardite järgimata jätmine liidu lennuettevõtjate poolt põhjustaks otseseid ohutusriske, on nad valmis võtma vajalikke meetmeid.

Armeenia lennuettevõtjad

Armeenia lennuettevõtjad

| (12) | 2020. aasta juunis kanti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/736 (6) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse Armeenia lennuettevõtjad. |
| --- | --- |

(12)

2020. aasta juunis kanti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/736 (6) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse Armeenia lennuettevõtjad.

6

| (13) | Komisjon, amet, liikmesriigid ja Armeenia tsiviillennunduskomitee (edaspidi „CAC“) korraldasid 3. novembril 2021 tehnilise koosoleku, mille käigus CAC esitas ajakohastatud teabe meetmete kohta, mis ta oli pärast 15. aprillil 2021 toimunud tehnilist koosolekut võtnud kindlakstehtud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. CAC esitas ülevaate Armeenia tsiviillennunduse õigusraamistiku hiljutistest arengusuundumustest, teabe CACi osakondade funktsioonide ja ülesannete edasiarendamise kohta ning personali käsiraamatu. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon, amet, liikmesriigid ja Armeenia tsiviillennunduskomitee (edaspidi „CAC“) korraldasid 3. novembril 2021 tehnilise koosoleku, mille käigus CAC esitas ajakohastatud teabe meetmete kohta, mis ta oli pärast 15. aprillil 2021 toimunud tehnilist koosolekut võtnud kindlakstehtud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. CAC esitas ülevaate Armeenia tsiviillennunduse õigusraamistiku hiljutistest arengusuundumustest, teabe CACi osakondade funktsioonide ja ülesannete edasiarendamise kohta ning personali käsiraamatu.

| (14) | Lisaks teatas CAC komisjonile, et ta oli hiljuti lõpetanud ohutusjuhtimise käsiraamatu koostamise ja korraldanud CACi töötajatele ohutusjuhtimissüsteemi (SMS) käsitlevaid koolitusi. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks teatas CAC komisjonile, et ta oli hiljuti lõpetanud ohutusjuhtimise käsiraamatu koostamise ja korraldanud CACi töötajatele ohutusjuhtimissüsteemi (SMS) käsitlevaid koolitusi.

| (15) | Peale selle teavitas CAC komisjoni, et ta on kehtetuks tunnistanud lennuettevõtjate Atlantis Armenian Airlines ja Fly Armenia Airways lennuettevõtja sertifikaadid ning sertinud uue lennuettevõtja Flyone Armenia (lennuettevõtja sertifikaat nr 074). Kuna CAC ei ole tõendanud, et ta suudab asjakohaseid ohutusstandardeid piisaval määral rakendada ja nende täitmist tagada, ei taga lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmine kõnealusele uuele lennuettevõtjatele, et tema tegevus on piisaval määral kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega. |
| --- | --- |

(15)

Peale selle teavitas CAC komisjoni, et ta on kehtetuks tunnistanud lennuettevõtjate Atlantis Armenian Airlines ja Fly Armenia Airways lennuettevõtja sertifikaadid ning sertinud uue lennuettevõtja Flyone Armenia (lennuettevõtja sertifikaat nr 074). Kuna CAC ei ole tõendanud, et ta suudab asjakohaseid ohutusstandardeid piisaval määral rakendada ja nende täitmist tagada, ei taga lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmine kõnealusele uuele lennuettevõtjatele, et tema tegevus on piisaval määral kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega.

Atlantis Armenian Airlines

Fly Armenia Airways

Flyone Armenia

| (16) | Komisjon võtab teadmiseks CAC edusammud lennuohutusega seotud probleemide lahendamisel, mille tulemusena Armeenia serditud lennuettevõtjad kanti 2020. aasta juunis määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. CACi esitatud teave ja dokumendid ei sisalda siiski piisavalt tõendeid selle kohta, et liidu 2020. aasta kohapealse kontrollkäigu ajal kindlaks tehtud ohutuspuudujäägid on tulemuslikult kõrvaldatud ja vastavus rahvusvahelistele ohutusstandarditele on tagatud. Komisjon jätkab koostööd CACiga ja jälgib täiendavaid meetmeid ja toiminguid, mida CAC kasutab ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks, sealhulgas CACi ohutusjärelevalvealast suutlikkust. Sellega seoses märgiti, et amet võtab kasutusele tehnilise abi projekti, et toetada CACi jõupingutusi lennuohutusalase järelevalve tõhustamiseks Armeenias. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon võtab teadmiseks CAC edusammud lennuohutusega seotud probleemide lahendamisel, mille tulemusena Armeenia serditud lennuettevõtjad kanti 2020. aasta juunis määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. CACi esitatud teave ja dokumendid ei sisalda siiski piisavalt tõendeid selle kohta, et liidu 2020. aasta kohapealse kontrollkäigu ajal kindlaks tehtud ohutuspuudujäägid on tulemuslikult kõrvaldatud ja vastavus rahvusvahelistele ohutusstandarditele on tagatud. Komisjon jätkab koostööd CACiga ja jälgib täiendavaid meetmeid ja toiminguid, mida CAC kasutab ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks, sealhulgas CACi ohutusjärelevalvealast suutlikkust. Sellega seoses märgiti, et amet võtab kasutusele tehnilise abi projekti, et toetada CACi jõupingutusi lennuohutusalase järelevalve tõhustamiseks Armeenias.

| (17) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu on Armeenia lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, et kanda lennuettevõtja Fly Armenia määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse ning jätta lennuettevõtjad Atlantis Armenian Airlines ja Fly Armenia Airways kõnealusest lisast välja. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu on Armeenia lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, et kanda lennuettevõtja Fly Armenia määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse ning jätta lennuettevõtjad Atlantis Armenian Airlines ja Fly Armenia Airways kõnealusest lisast välja.

Fly Armenia

Atlantis Armenian Airlines

Fly Armenia Airways

| (18) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Armeenias serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Armeenias serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Armeenias serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Armeenias serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

Komooride lennuettevõtjad

Komooride lennuettevõtjad

| (19) | Lennuettevõtja Air Service Comores kanti 22. märtsil 2006 määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. |
| --- | --- |

(19)

Lennuettevõtja Air Service Comores kanti 22. märtsil 2006 määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse.

Air Service Comores

| (20) | 12. oktoobril 2006 kustutati lennuettevõtja Air Service Comores komisjoni määrusega (EÜ) nr 1543/2006 (7) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast ja kanti asjaomase määruse B lisasse. |
| --- | --- |

(20)

12. oktoobril 2006 kustutati lennuettevõtja Air Service Comores komisjoni määrusega (EÜ) nr 1543/2006 (7) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast ja kanti asjaomase määruse B lisasse.

Air Service Comores

7

| (21) | Komisjon palus oma pideva järelevalvetegevuse raames organisatsioonil Agence Nationale de l’Aviation Civile et de la Météorologie de l’Union des Comores (edaspidi „ANACM“) esitada nimekiri kõikidest Komooridel serditud lennuettevõtja sertifikaadi omanikest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon palus oma pideva järelevalvetegevuse raames organisatsioonil Agence Nationale de l’Aviation Civile et de la Météorologie de l’Union des Comores (edaspidi „ANACM“) esitada nimekiri kõikidest Komooridel serditud lennuettevõtja sertifikaadi omanikest.

| (22) | 15. juulil 2021 esitas ANACM kirjaliku kinnituse, et lennuettevõtja Air Service Comores lõpetab tegevuse. |
| --- | --- |

(22)

15. juulil 2021 esitas ANACM kirjaliku kinnituse, et lennuettevõtja Air Service Comores lõpetab tegevuse.

Air Service Comores

| (23) | Seepärast leiab komisjon määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, jättes lennuettevõtja Air Service Comores määruse (EÜ) nr 474/2006 B lisast välja. |
| --- | --- |

(23)

Seepärast leiab komisjon määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, jättes lennuettevõtja Air Service Comores määruse (EÜ) nr 474/2006 B lisast välja.

Air Service Comores

| (24) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Komooridel serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi asjaomaste lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Komooridel serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi asjaomaste lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (25) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed. |
| --- | --- |

(25)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed.

Iraagi lennuettevõtjad

Iraagi lennuettevõtjad

| (26) | 2015. aasta detsembris kanti lennuettevõtja Iraqi Airways komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2322 (8) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. |
| --- | --- |

(26)

2015. aasta detsembris kanti lennuettevõtja Iraqi Airways komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2322 (8) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse.

Iraqi Airways

8

| (27) | 17. juunil 2021 korraldasid komisjon, amet, liikmesriigid ja Iraagi tsiviillennundusamet (edaspidi „ICAA“) Iraagi esitatud taotluse põhjal ning komisjoni pideva järelevalvetegevuse raames tehnilise koosoleku. ICAA esitas koosolekul ajakohastatud teabe meetmete kohta, mis on võetud pärast lennuettevõtja Iraqi Airways kandmist määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse, ning teabe selle kohta, kuidas on edenenud ICAO üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi (USOAP) raames pideva seire põhimõtte (CMA) kohaselt korraldatud dokumentide kontroll. |
| --- | --- |

(27)

17. juunil 2021 korraldasid komisjon, amet, liikmesriigid ja Iraagi tsiviillennundusamet (edaspidi „ICAA“) Iraagi esitatud taotluse põhjal ning komisjoni pideva järelevalvetegevuse raames tehnilise koosoleku. ICAA esitas koosolekul ajakohastatud teabe meetmete kohta, mis on võetud pärast lennuettevõtja Iraqi Airways kandmist määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse, ning teabe selle kohta, kuidas on edenenud ICAO üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi (USOAP) raames pideva seire põhimõtte (CMA) kohaselt korraldatud dokumentide kontroll.

Iraqi Airways

| (28) | ICAA teatas komisjonile, et ta on kõiki ameti poolt 2017. aastal ICAA-le antud tehnilise abi projektist tulenevaid soovitusi arvesse võtnud ja need ka rakendanud. ICAA teatas, et lisaks enne tehnilist koosolekut esitatud teabele esitab ta täiendavaid tõendeid ka eespool nimetatud edusammude kohta. Tehnilise koosoleku teises pooles andsid komisjon ja amet Iraagi konkreetsele taotlusele vastates selgitusi kolmanda riigi lennuettevõtja loa (edaspidi „TCO luba“) väljaandmise menetluse kohta, pidades silmas lennuettevõtja Iraqi Airwaysi või teiste Iraagis sertifitseeritud lennuettevõtjate tulevasi loataotlusi. |
| --- | --- |

(28)

ICAA teatas komisjonile, et ta on kõiki ameti poolt 2017. aastal ICAA-le antud tehnilise abi projektist tulenevaid soovitusi arvesse võtnud ja need ka rakendanud. ICAA teatas, et lisaks enne tehnilist koosolekut esitatud teabele esitab ta täiendavaid tõendeid ka eespool nimetatud edusammude kohta. Tehnilise koosoleku teises pooles andsid komisjon ja amet Iraagi konkreetsele taotlusele vastates selgitusi kolmanda riigi lennuettevõtja loa (edaspidi „TCO luba“) väljaandmise menetluse kohta, pidades silmas lennuettevõtja Iraqi Airwaysi või teiste Iraagis sertifitseeritud lennuettevõtjate tulevasi loataotlusi.

Iraqi Airwaysi

| (29) | Komisjon täpsustas 17. juunil 2021 toimunud koosolekul, et ta võiks kaaluda lennuettevõtja Iraqi Airways väljajätmist määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast, kui asjaomasest teabest, sealhulgas liidu kohapealse kontrollkäigu tulemustest selgub, et Iraak järgib ICAO sertifitseerimis- ja järelevalvestandardeid ning lennuettevõtja Iraqi Airways tõendab ametile ja komisjonile, et põhjused, mille tõttu tema taotlus kolmanda riigi lennuettevõtja loa väljaandmise kohta 2015. aastal tagasi lükati, on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon täpsustas 17. juunil 2021 toimunud koosolekul, et ta võiks kaaluda lennuettevõtja Iraqi Airways väljajätmist määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast, kui asjaomasest teabest, sealhulgas liidu kohapealse kontrollkäigu tulemustest selgub, et Iraak järgib ICAO sertifitseerimis- ja järelevalvestandardeid ning lennuettevõtja Iraqi Airways tõendab ametile ja komisjonile, et põhjused, mille tõttu tema taotlus kolmanda riigi lennuettevõtja loa väljaandmise kohta 2015. aastal tagasi lükati, on kõrvaldatud.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (30) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Iraagi lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Iraagi lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (31) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Iraagis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Iraagis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(31)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Iraagis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Iraagis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

Kasahstani lennuettevõtjad

Kasahstani lennuettevõtjad

| (32) | 2016. aasta detsembris jäeti Kasahstani lennuettevõtjad komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2214 (9) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast välja. |
| --- | --- |

(32)

2016. aasta detsembris jäeti Kasahstani lennuettevõtjad komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2214 (9) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast välja.

9

| (33) | 2020. aasta veebruaris alustati Kasahstani ohutusjärelevalvesüsteemi pideva järelevalve raames ametlikke konsultatsioone Kasahstani pädevate asutustega. Sellega seoses anti ELi lennuohutuskomiteele 2021. aasta mais toimunud koosolekul ülevaade ohutusjärelevalve olukorrast Kasahstanis. |
| --- | --- |

(33)

2020. aasta veebruaris alustati Kasahstani ohutusjärelevalvesüsteemi pideva järelevalve raames ametlikke konsultatsioone Kasahstani pädevate asutustega. Sellega seoses anti ELi lennuohutuskomiteele 2021. aasta mais toimunud koosolekul ülevaade ohutusjärelevalve olukorrast Kasahstanis.

| (34) | ELi lennuohutuskomitees 2021. aasta mais peetud arutelude järelmeetmena korraldasid komisjoni, ameti ja liikmesriikide eksperdid 11.–15. oktoobrini 2021 Kasahstanis kohapealse kontrollkäigu, külastades Kasahstani tsiviillennunduskomiteed (edaspidi „CAC KZ“), Kasahstani lennuameti aktsiaseltsi (edaspidi „AAK“) ning kolme Kasahstanis serditud lennuettevõtjat (Air Astana, Jupiter Jet ja Qazaq Air). |
| --- | --- |

(34)

ELi lennuohutuskomitees 2021. aasta mais peetud arutelude järelmeetmena korraldasid komisjoni, ameti ja liikmesriikide eksperdid 11.–15. oktoobrini 2021 Kasahstanis kohapealse kontrollkäigu, külastades Kasahstani tsiviillennunduskomiteed (edaspidi „CAC KZ“), Kasahstani lennuameti aktsiaseltsi (edaspidi „AAK“) ning kolme Kasahstanis serditud lennuettevõtjat (Air Astana, Jupiter Jet ja Qazaq Air).

Air Astana, Jupiter Jet

Qazaq Air

| (35) | Kontrollkäigu raames keskenduti AAK-le, võttes arvesse tema ülekaalukat rolli ja vastutust, mida ta kannab Kasahstanis serditud lennuettevõtjate üle järelevalve teostamise eest. Kõigist hindamistoimingutest võtsid osa ka CAC KZ esindajad, kuna nende pädevusvaldkonda kuuluvad eri poliitikameetmed, näiteks AAKi menetluste vastuvõtmine. |
| --- | --- |

(35)

Kontrollkäigu raames keskenduti AAK-le, võttes arvesse tema ülekaalukat rolli ja vastutust, mida ta kannab Kasahstanis serditud lennuettevõtjate üle järelevalve teostamise eest. Kõigist hindamistoimingutest võtsid osa ka CAC KZ esindajad, kuna nende pädevusvaldkonda kuuluvad eri poliitikameetmed, näiteks AAKi menetluste vastuvõtmine.

| (36) | Kontrollkäigu põhjal on selge, et kuigi AAK on teinud edusamme, esineb endiselt ka puudusi, näiteks AAKi kohustuste täitmata jätmine lennuettevõtjate sertimisprotsesside käigus. Lisaks tuleks järelevalveprotsessi kohandada ja vajaduse korral rangemaks muuta, et teostada kõikide lennuettevõtjate üle järelevalvet, mis vastab nende suurusele ja tegevuse keerukusele ning tagada, et asjaomaste lennuettevõtjate tegevus oleks jätkuvalt kooskõlas kohaldatavate rahvusvahelistele ohutusstandarditega. |
| --- | --- |

(36)

Kontrollkäigu põhjal on selge, et kuigi AAK on teinud edusamme, esineb endiselt ka puudusi, näiteks AAKi kohustuste täitmata jätmine lennuettevõtjate sertimisprotsesside käigus. Lisaks tuleks järelevalveprotsessi kohandada ja vajaduse korral rangemaks muuta, et teostada kõikide lennuettevõtjate üle järelevalvet, mis vastab nende suurusele ja tegevuse keerukusele ning tagada, et asjaomaste lennuettevõtjate tegevus oleks jätkuvalt kooskõlas kohaldatavate rahvusvahelistele ohutusstandarditega.

| (37) | Lisaks peaks CAC KZ pöörama suuremat tähelepanu õigusraamistiku ajakohastamisele, et integreerida ICAO lisade muudatused Kasahstani õigusaktidesse. CAC KZ ja AAK peavad tagama usaldusväärsete sisemehhanismide ja -menetluste rakendamise, et organisatsiooni igapäevane tegevus ja korraldus tugineks kehtivale õigus- ja tehnilisele raamistikule. Sellega seoses peaksid CAC KZ ja AAK täiustama oma üldist kvaliteedijuhtimise funktsiooni ning Kasahstani riiklikku ohutusprogrammi, et võimalike ohutusriskide kindlakstegemine ja nende nõuetekohane leevendamine toimuks süsteemselt ja õigeaegselt. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks peaks CAC KZ pöörama suuremat tähelepanu õigusraamistiku ajakohastamisele, et integreerida ICAO lisade muudatused Kasahstani õigusaktidesse. CAC KZ ja AAK peavad tagama usaldusväärsete sisemehhanismide ja -menetluste rakendamise, et organisatsiooni igapäevane tegevus ja korraldus tugineks kehtivale õigus- ja tehnilisele raamistikule. Sellega seoses peaksid CAC KZ ja AAK täiustama oma üldist kvaliteedijuhtimise funktsiooni ning Kasahstani riiklikku ohutusprogrammi, et võimalike ohutusriskide kindlakstegemine ja nende nõuetekohane leevendamine toimuks süsteemselt ja õigeaegselt.

| (38) | Selleks et Kasahstan kui ICAO osalisriik saaks täita lubade väljaandmisega seotud kohustusi, on hindamisrühm AAKi lubade väljaandmisega seotud tegevuse puhul kindlaks teinud täiustamist vajavad valdkonnad, eelkõige inspektoritega seotud menetlused, lennumeeskonna teooriaeksamite süsteem ning menetlused, millega tagatakse, et lennueksami läbiviijate kvalifikatsiooni ja sellega seotud järelevalve suhtes kohaldatakse standardset lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(38)

Selleks et Kasahstan kui ICAO osalisriik saaks täita lubade väljaandmisega seotud kohustusi, on hindamisrühm AAKi lubade väljaandmisega seotud tegevuse puhul kindlaks teinud täiustamist vajavad valdkonnad, eelkõige inspektoritega seotud menetlused, lennumeeskonna teooriaeksamite süsteem ning menetlused, millega tagatakse, et lennueksami läbiviijate kvalifikatsiooni ja sellega seotud järelevalve suhtes kohaldatakse standardset lähenemisviisi.

| (39) | Lennukõlblikkustöötajatel on AAKis kehtestatud menetlustest hea ülevaade. Siiski on inspektorite nõutava kvalifikatsiooni tagamiseks vaja teha täiendavaid jõupingutusi eelkõige korduv- ja erikoolituse valdkonnas. Lennukõlblikkustöötajate tegevuse valikulisel kontrollimisel on leitud kõrvalekaldeid nõuetest, eelkõige ettevõtjate ja hooldusorganisatsioonide sertimise ja järelevalve valdkonnas. |
| --- | --- |

(39)

Lennukõlblikkustöötajatel on AAKis kehtestatud menetlustest hea ülevaade. Siiski on inspektorite nõutava kvalifikatsiooni tagamiseks vaja teha täiendavaid jõupingutusi eelkõige korduv- ja erikoolituse valdkonnas. Lennukõlblikkustöötajate tegevuse valikulisel kontrollimisel on leitud kõrvalekaldeid nõuetest, eelkõige ettevõtjate ja hooldusorganisatsioonide sertimise ja järelevalve valdkonnas.

| (40) | 13. oktoobril 2021 külastas hindamisrühm Kasahstani peamist reisi- ja kaubalennuettevõtjat Air Astana. Lennuettevõtjal on hästi toimiv ja kindel ohutusjuhtimissüsteem, mille abil lennuettevõtja kogub kasulikke andmeid. Üldiselt võis valikulise kontrolli põhjal väita, et lennuettevõtja on kehtestanud töökindla ja toimiva vastavushindamissüsteemi. Kõrgem juhtkond tunneb kõnealuseid süsteeme hästi ja kasutab neid riskide kindlakstegemiseks ning asjakohaste meetmete võtmiseks, et vähendada kõige suuremaid riske vastuvõetava tasemeni. |
| --- | --- |

(40)

13. oktoobril 2021 külastas hindamisrühm Kasahstani peamist reisi- ja kaubalennuettevõtjat Air Astana. Lennuettevõtjal on hästi toimiv ja kindel ohutusjuhtimissüsteem, mille abil lennuettevõtja kogub kasulikke andmeid. Üldiselt võis valikulise kontrolli põhjal väita, et lennuettevõtja on kehtestanud töökindla ja toimiva vastavushindamissüsteemi. Kõrgem juhtkond tunneb kõnealuseid süsteeme hästi ja kasutab neid riskide kindlakstegemiseks ning asjakohaste meetmete võtmiseks, et vähendada kõige suuremaid riske vastuvõetava tasemeni.

Air Astana

| (41) | Lennuettevõtja tegevust toetavad kvalifitseeritud tehnilised töötajad ja liinihooldusjaamad. Kontrollkäigu ajal ei leitud lennukõlblikkuse valdkonnas probleeme ega puudusi. |
| --- | --- |

(41)

Lennuettevõtja tegevust toetavad kvalifitseeritud tehnilised töötajad ja liinihooldusjaamad. Kontrollkäigu ajal ei leitud lennukõlblikkuse valdkonnas probleeme ega puudusi.

| (42) | Lennuettevõtjal oli tugev ja struktureeritud süsteem lennumeeskonna, salongipersonali ja lennukorraldajate, sealhulgas instruktorite ja kontrollpilootide koolituse eri aspektide kontrollimiseks. Kontrollitud toimikud on näidanud, et koolitussertifikaate on võimalik jälgida ning vormid on nõuetekohaselt täidetud. |
| --- | --- |

(42)

Lennuettevõtjal oli tugev ja struktureeritud süsteem lennumeeskonna, salongipersonali ja lennukorraldajate, sealhulgas instruktorite ja kontrollpilootide koolituse eri aspektide kontrollimiseks. Kontrollitud toimikud on näidanud, et koolitussertifikaate on võimalik jälgida ning vormid on nõuetekohaselt täidetud.

| (43) | 13. oktoobril 2021 külastas hindamisrühm Kasahstani kaubalennuettevõtjat Jupiter Jet, kes asub Almatõs. Asjaomane lennuettevõtja asutati 1996. aastal kui Joint-Stock Company Air Company ATMA, kuid 2016. aastal nimetati ta ümber. Lennuettevõtja osutab Antonov AN-12 tüüpi õhusõidukiga sihtotstarbelisi tšarterteenuseid. |
| --- | --- |

(43)

13. oktoobril 2021 külastas hindamisrühm Kasahstani kaubalennuettevõtjat Jupiter Jet, kes asub Almatõs. Asjaomane lennuettevõtja asutati 1996. aastal kui Joint-Stock Company Air Company ATMA, kuid 2016. aastal nimetati ta ümber. Lennuettevõtja osutab Antonov AN-12 tüüpi õhusõidukiga sihtotstarbelisi tšarterteenuseid.

Jupiter Jet

Joint-Stock Company Air Company ATMA

| (44) | Kuigi lennuettevõtja on välja töötanud ja rakendanud ohutusjuhtimissüsteemi, tuleb seda nõutava küpsusastme saavutamiseks veelgi täiustada. |
| --- | --- |

(44)

Kuigi lennuettevõtja on välja töötanud ja rakendanud ohutusjuhtimissüsteemi, tuleb seda nõutava küpsusastme saavutamiseks veelgi täiustada.

| (45) | Lennuettevõtjal on tugev ja struktureeritud süsteem jätkuva lennukõlblikkuse eri aspektide kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(45)

Lennuettevõtjal on tugev ja struktureeritud süsteem jätkuva lennukõlblikkuse eri aspektide kontrollimiseks.

| (46) | Kontrollkäigu ajal tehti kindlaks, et elektroonilise lennudokumentatsiooniga (EFB) seotud protseduure on tegevuskäsiraamatus käsitletud väga üldiselt. Lisaks leiti, et mõned tegevuskäsiraamatus kirjeldatud protseduurid ei olnud ajakohased ega täielikud, nt kokkupõrke vältimise eelhoiatussüsteemiga (TCAS) seotud peatükk ei hõlmanud kõiki TCASi versiooni 7.1 standardteateid ega nendega seotud protseduure. Asjaomane tegevuskäsiraamat tuleb läbi vaadata ja kontrollida selle vastavust kohaldatavatele standarditele. |
| --- | --- |

(46)

Kontrollkäigu ajal tehti kindlaks, et elektroonilise lennudokumentatsiooniga (EFB) seotud protseduure on tegevuskäsiraamatus käsitletud väga üldiselt. Lisaks leiti, et mõned tegevuskäsiraamatus kirjeldatud protseduurid ei olnud ajakohased ega täielikud, nt kokkupõrke vältimise eelhoiatussüsteemiga (TCAS) seotud peatükk ei hõlmanud kõiki TCASi versiooni 7.1 standardteateid ega nendega seotud protseduure. Asjaomane tegevuskäsiraamat tuleb läbi vaadata ja kontrollida selle vastavust kohaldatavatele standarditele.

| (47) | 2015. aastal asutatud Qazaq Air on Nur-Sultanis asuv piirkondadevaheline reisi- ja kaubalennuettevõtja, kes käitab viit De Havilland Dash-8-Q400NG tüüpi turbopropellerlennukit. Hindamisrühm külastas lennuettevõtjat Qazaq Air14. oktoobril 2021. |
| --- | --- |

(47)

2015. aastal asutatud Qazaq Air on Nur-Sultanis asuv piirkondadevaheline reisi- ja kaubalennuettevõtja, kes käitab viit De Havilland Dash-8-Q400NG tüüpi turbopropellerlennukit. Hindamisrühm külastas lennuettevõtjat Qazaq Air14. oktoobril 2021.

Qazaq Air

Qazaq Air

| (48) | Lennuettevõtjal on hästi toimiv ja kindel ohutusjuhtimissüsteem, mille abil kogutakse kasulikke andmeid. Siiski leiti kontrolli käigus, et Qazaq Air ei teostanud süstemaatiliselt kõiki toiminguid vastavalt ohutusjuhtimise käsiraamatu nõuetele, nt ei korraldatud ohutusauditeid, ning hädaolukordadele reageerimise protseduuri ei olnud veel lõplikult välja töötatud. |
| --- | --- |

(48)

Lennuettevõtjal on hästi toimiv ja kindel ohutusjuhtimissüsteem, mille abil kogutakse kasulikke andmeid. Siiski leiti kontrolli käigus, et Qazaq Air ei teostanud süstemaatiliselt kõiki toiminguid vastavalt ohutusjuhtimise käsiraamatu nõuetele, nt ei korraldatud ohutusauditeid, ning hädaolukordadele reageerimise protseduuri ei olnud veel lõplikult välja töötatud.

Qazaq Air

| (49) | Lennuettevõtja on välja töötanud ja rakendanud nõuetele vastavuse järelevalve funktsiooni, kuid selle täieliku potentsiaali tagamiseks on vaja teha täiendavaid parandusi, eelkõige seoses siseauditite leidude kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

(49)

Lennuettevõtja on välja töötanud ja rakendanud nõuetele vastavuse järelevalve funktsiooni, kuid selle täieliku potentsiaali tagamiseks on vaja teha täiendavaid parandusi, eelkõige seoses siseauditite leidude kõrvaldamisega.

| (50) | Hindamise käigus täheldati mõningaid lahknevusi lennuettevõtja tegevuskäsiraamatus. Eriti murettekitav on asjaolu, et lennuettevõtja ei ole kehtestanud lennumeeskonnale kriteeriume lendudeks madala nähtavusega, kuigi lennuettevõtjale on sellisteks lendudeks luba antud. |
| --- | --- |

(50)

Hindamise käigus täheldati mõningaid lahknevusi lennuettevõtja tegevuskäsiraamatus. Eriti murettekitav on asjaolu, et lennuettevõtja ei ole kehtestanud lennumeeskonnale kriteeriume lendudeks madala nähtavusega, kuigi lennuettevõtjale on sellisteks lendudeks luba antud.

| (51) | Qazaq Air kasutab oma lennumeeskonna jaoks arvutipõhist planeerimis- ja seiresüsteemi. Lennujuhtide koolitusdokumentide hindamisel leiti, et mitme korduvkoolituse korraldamisega on hiljaks jäädud. |
| --- | --- |

(51)

Qazaq Air kasutab oma lennumeeskonna jaoks arvutipõhist planeerimis- ja seiresüsteemi. Lennujuhtide koolitusdokumentide hindamisel leiti, et mitme korduvkoolituse korraldamisega on hiljaks jäädud.

Qazaq Air

| (52) | ELi lennuohutuskomitee jõudis oma arutelude põhjal järeldusele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata järelmeetmetele, mille CAC KZ ja AAK on võtnud liidu kohapealse kontrollkäigu raames tehtud tähelepanekute suhtes, sealhulgas CAC KZi ja AAKi ärakuulamisele ELi lennuohutuskomitee järgmisel koosolekul, et eelkõige töötada välja asjakohane parandusmeetmete kava ja seda tõhusalt rakendada. |
| --- | --- |

(52)

ELi lennuohutuskomitee jõudis oma arutelude põhjal järeldusele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata järelmeetmetele, mille CAC KZ ja AAK on võtnud liidu kohapealse kontrollkäigu raames tehtud tähelepanekute suhtes, sealhulgas CAC KZi ja AAKi ärakuulamisele ELi lennuohutuskomitee järgmisel koosolekul, et eelkõige töötada välja asjakohane parandusmeetmete kava ja seda tõhusalt rakendada.

| (53) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Kasahstani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Kasahstani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (54) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Kasahstanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Kasahstanis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(54)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Kasahstanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Kasahstanis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (55) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võivad vajalikuks osutuda määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased komisjonipoolsed lisameetmed. |
| --- | --- |

(55)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmnevad rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmise tõttu tekkinud otsesed ohutusriskid, võivad vajalikuks osutuda määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased komisjonipoolsed lisameetmed.

Liibüa lennuettevõtjad

Liibüa lennuettevõtjad

| (56) | 2014. aasta detsembris kanti Liibüa lennuettevõtjad komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1318/2014 (10) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. |
| --- | --- |

(56)

2014. aasta detsembris kanti Liibüa lennuettevõtjad komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1318/2014 (10) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse.

10

| (57) | Liibüa tsiviillennundusamet (edaspidi „LYCAA“) esitas 2. juuni 2021. aasta kirjas teavet oma struktuuri, järelevalvesüsteemi ja tegevuse kohta, sealhulgas asutusesisese inspekteerimismenetluse käsiraamatud, tsiviillennundusorganisatsioonide jaoks välja töötatud instruktsioonid, lennundustöötajate ja -organisatsioonide jaoks ette nähtud vormid, 2019. aastast alates võetud täitemeetmed ning lennuettevõtja sertifikaadi omanike ja registreeritud õhusõidukite praeguse loetelu. |
| --- | --- |

(57)

Liibüa tsiviillennundusamet (edaspidi „LYCAA“) esitas 2. juuni 2021. aasta kirjas teavet oma struktuuri, järelevalvesüsteemi ja tegevuse kohta, sealhulgas asutusesisese inspekteerimismenetluse käsiraamatud, tsiviillennundusorganisatsioonide jaoks välja töötatud instruktsioonid, lennundustöötajate ja -organisatsioonide jaoks ette nähtud vormid, 2019. aastast alates võetud täitemeetmed ning lennuettevõtja sertifikaadi omanike ja registreeritud õhusõidukite praeguse loetelu.

| (58) | Esitatud teabest nähtub, et LYCAA sertifitseeris kaks uut lennuettevõtjat – Berniq Airways (lennuettevõtja sertifikaat nr 032/21) ja Hala Airlines (lennuettevõtja sertifikaat 033/21), ning et lennuettevõtja Global Aviation and Services nimetati ümber lennuettevõtjaks Global Air Transport. Kuna LYCAA ei ole tõendanud, et ta suudab asjakohaseid ohutusstandardeid piisaval määral rakendada ja nende täitmist tagada, ei taga lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmine kõnealusele uuele lennuettevõtjale, et tema tegevus on piisaval määral kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega. |
| --- | --- |

(58)

Esitatud teabest nähtub, et LYCAA sertifitseeris kaks uut lennuettevõtjat – Berniq Airways (lennuettevõtja sertifikaat nr 032/21) ja Hala Airlines (lennuettevõtja sertifikaat 033/21), ning et lennuettevõtja Global Aviation and Services nimetati ümber lennuettevõtjaks Global Air Transport. Kuna LYCAA ei ole tõendanud, et ta suudab asjakohaseid ohutusstandardeid piisaval määral rakendada ja nende täitmist tagada, ei taga lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmine kõnealusele uuele lennuettevõtjale, et tema tegevus on piisaval määral kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega.

Berniq Airways

Hala Airlines

Global Aviation and Services

Global Air Transport

| (59) | 1. septembril 2021 korraldasid komisjon, amet, liikmesriigid ja Liibüa tsiviillennundusamet (edaspidi „LYCAA“) Iraagi esitatud taotluse põhjal ning komisjoni pideva järelevalvetegevuse käigus tehnilise koosoleku. LYCAA andis koosolekul ülevaate oma töökorraldusest ja ülesannetest, sealhulgas ohutusjärelevalve teostamise aluspõhimõtetest. Lisaks andis LYCAA ajakohastatud ülevaate ameti poolt 2019. aastal LYCAA tehnilise abi projekti raames antud soovituste järgimiseks võetud meetmete arengust ja seisust. Peale selle esitas LYCAA teavet 2020. aastal ICAO üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi (USOAP) raames pideva seire põhimõtte (CMA) kohaselt korraldatud dokumentide kontrolli kohta. |
| --- | --- |

(59)

1. septembril 2021 korraldasid komisjon, amet, liikmesriigid ja Liibüa tsiviillennundusamet (edaspidi „LYCAA“) Iraagi esitatud taotluse põhjal ning komisjoni pideva järelevalvetegevuse käigus tehnilise koosoleku. LYCAA andis koosolekul ülevaate oma töökorraldusest ja ülesannetest, sealhulgas ohutusjärelevalve teostamise aluspõhimõtetest. Lisaks andis LYCAA ajakohastatud ülevaate ameti poolt 2019. aastal LYCAA tehnilise abi projekti raames antud soovituste järgimiseks võetud meetmete arengust ja seisust. Peale selle esitas LYCAA teavet 2020. aastal ICAO üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi (USOAP) raames pideva seire põhimõtte (CMA) kohaselt korraldatud dokumentide kontrolli kohta.

| (60) | Kuna LYCAA ei ole rahvusvaheliste ohutusstandardite rakendamisel suuri edusamme teinud, leidsid komisjon ja ELi lennuohutuskomitee LYCAA esitatud teabele ning dokumentidele, sealhulgas 1. septembri 2021. aasta tehnilisel koosolekul esitatud teabele tuginedes, et LYCAA ei ole suutnud tõendada, et ta on asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid tulemuslikult järginud ja rakendanud. |
| --- | --- |

(60)

Kuna LYCAA ei ole rahvusvaheliste ohutusstandardite rakendamisel suuri edusamme teinud, leidsid komisjon ja ELi lennuohutuskomitee LYCAA esitatud teabele ning dokumentidele, sealhulgas 1. septembri 2021. aasta tehnilisel koosolekul esitatud teabele tuginedes, et LYCAA ei ole suutnud tõendada, et ta on asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid tulemuslikult järginud ja rakendanud.

| (61) | Seepärast on komisjon määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, kandes lennuettevõtjad Berniq Airways ja Hala Airlines määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. |
| --- | --- |

(61)

Seepärast on komisjon määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, kandes lennuettevõtjad Berniq Airways ja Hala Airlines määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse.

Berniq Airways

Hala Airlines

| (62) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Liibüas serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Liibüas serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(62)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Liibüas serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Liibüas serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

Mehhiko lennuettevõtjad

Mehhiko lennuettevõtjad

| (63) | Mehhiko lennuettevõtjaid ei ole kunagi olnud kantud määruse (EÜ) nr 474/2006 A või B lisasse. |
| --- | --- |

(63)

Mehhiko lennuettevõtjaid ei ole kunagi olnud kantud määruse (EÜ) nr 474/2006 A või B lisasse.

| (64) | Pärast Mehhiko lennuettevõtja Global Air (Aerolíneas Damojh, S.A. de C.V.) õhusõidukiga juhtunud inimohvritega õnnetust, mis leidis 18. mail 2018 aset Kuubal, võttis komisjon ühendust Mehhiko tsiviillennundusametiga Dirección General de Aeronáutica Civil (edaspidi „DGAC Mexico“) ja nõudis üksikasjalikku teavet. 16. oktoobril 2018 alustasid komisjon, amet ja DGAC Mexico ametlikke konsultatsioone ja pidasid muu hulgas tehnilise koosoleku. |
| --- | --- |

(64)

Pärast Mehhiko lennuettevõtja Global Air (Aerolíneas Damojh, S.A. de C.V.) õhusõidukiga juhtunud inimohvritega õnnetust, mis leidis 18. mail 2018 aset Kuubal, võttis komisjon ühendust Mehhiko tsiviillennundusametiga Dirección General de Aeronáutica Civil (edaspidi „DGAC Mexico“) ja nõudis üksikasjalikku teavet. 16. oktoobril 2018 alustasid komisjon, amet ja DGAC Mexico ametlikke konsultatsioone ja pidasid muu hulgas tehnilise koosoleku.

Global Air

Aerolíneas Damojh, S.A. de C.V.

Dirección General de Aeronáutica Civil

| (65) | Tuginedes läbiviidud konsultatsioonidele, esitatud teabele ning ELi SAFA programmi ja TCO programmide raames kogutud andmetele, mis sel ajal ei osutanud tõsistele või süsteemsetele probleemidele, järeldas komisjon, et lennuohutusalane olukord Mehhikos ei tekitanud kiireloomulisi ohutusprobleeme. |
| --- | --- |

(65)

Tuginedes läbiviidud konsultatsioonidele, esitatud teabele ning ELi SAFA programmi ja TCO programmide raames kogutud andmetele, mis sel ajal ei osutanud tõsistele või süsteemsetele probleemidele, järeldas komisjon, et lennuohutusalane olukord Mehhikos ei tekitanud kiireloomulisi ohutusprobleeme.

| (66) | Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet (edaspidi „FAA“) alandas 25. mail 2021 DGAC Mexico reitingut ja kandis asjaomase organisatsiooni rahvusvahelise lennuohutuse hindamise (edaspidi „IASA“) programmi raames esimesest kategooriast teise kategooriasse, kuna leidis, et DGAC Mexico ei vasta rahvusvahelistele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(66)

Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet (edaspidi „FAA“) alandas 25. mail 2021 DGAC Mexico reitingut ja kandis asjaomase organisatsiooni rahvusvahelise lennuohutuse hindamise (edaspidi „IASA“) programmi raames esimesest kategooriast teise kategooriasse, kuna leidis, et DGAC Mexico ei vasta rahvusvahelistele ohutusstandarditele.

| (67) | 23. juunil 2021 saatis komisjon DGAC Mexicole kirja, milles väljendati muret FAA otsuse üle ja paluti esitada mis tahes asjakohast teavet, mis näitaks FAA kindlaks tehtud ohutusprobleemi ulatust. |
| --- | --- |

(67)

23. juunil 2021 saatis komisjon DGAC Mexicole kirja, milles väljendati muret FAA otsuse üle ja paluti esitada mis tahes asjakohast teavet, mis näitaks FAA kindlaks tehtud ohutusprobleemi ulatust.

| (68) | DGAC Mexico esitas 20. septembril 2021 komisjonile teabe puuduste kohta, mille FAA oli ICAO kriitiliste elementide puhul kindlaks teinud, ning tehnilise abi programmide ja meetmete kohta, mida rakendatakse selleks, et need puudused nõuetekohaselt kõrvaldada. |
| --- | --- |

(68)

DGAC Mexico esitas 20. septembril 2021 komisjonile teabe puuduste kohta, mille FAA oli ICAO kriitiliste elementide puhul kindlaks teinud, ning tehnilise abi programmide ja meetmete kohta, mida rakendatakse selleks, et need puudused nõuetekohaselt kõrvaldada.

| (69) | Kättesaadava teabe, sealhulgas DGAC Mehhiko 20. septembri 2021. aasta kirjas esitatud teabe põhjal leiab komisjon, et DGAC Mehhikol on vajalik suutlikkus ja tahe kõrvaldada kindlakstehtud ohutuspuudujäägid. |
| --- | --- |

(69)

Kättesaadava teabe, sealhulgas DGAC Mehhiko 20. septembri 2021. aasta kirjas esitatud teabe põhjal leiab komisjon, et DGAC Mehhikol on vajalik suutlikkus ja tahe kõrvaldada kindlakstehtud ohutuspuudujäägid.

| (70) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Mehhiko lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Mehhiko lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (71) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Mehhikos serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Mehhikos serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(71)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Mehhikos serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Mehhikos serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (72) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed. |
| --- | --- |

(72)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed.

Moldova lennuettevõtjad

Moldova lennuettevõtjad

| (73) | 2019. aasta aprillis kanti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/618 (11) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse kõik Moldova lennuettevõtjad, v.a Air Moldova, Fly One ja Aerotranscargo. |
| --- | --- |

(73)

2019. aasta aprillis kanti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/618 (11) määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse kõik Moldova lennuettevõtjad, v.a Air Moldova, Fly One ja Aerotranscargo.

11

Air Moldova

Fly One

Aerotranscargo

| (74) | ELi lennuohutuskomitees 2021. aasta mais peetud arutelude järelmeetmena korraldasid komisjoni, ameti ja liikmesriikide eksperdid 20.–24. septembrini 2021 Moldovas kohapealse kontrollkäigu, külastades Moldova tsiviillennunduskomiteed (edaspidi „CAAM“) ja ning kolmest Moldovas serditud lennuettevõtjast (Terra Avia, Fly Pro ja HiSky) koostatud valimit. |
| --- | --- |

(74)

ELi lennuohutuskomitees 2021. aasta mais peetud arutelude järelmeetmena korraldasid komisjoni, ameti ja liikmesriikide eksperdid 20.–24. septembrini 2021 Moldovas kohapealse kontrollkäigu, külastades Moldova tsiviillennunduskomiteed (edaspidi „CAAM“) ja ning kolmest Moldovas serditud lennuettevõtjast (Terra Avia, Fly Pro ja HiSky) koostatud valimit.

Terra Avia, Fly Pro

HiSky

| (75) | Hindamisaruandest nähtub, et CAAM on pärast liidu 2019. aasta kohapealsest kontrollkäiku teinud mitmes valdkonnas märkimisväärseid edusamme. Eelkõige peeti oluliseks CAAMi poolt siseriiklike lennundusalaste õigusaktide koostamisel saavutatud stabiilsust ning nõuetekohase ja tõhusa järelevalve teostamisel üles näidatud küpsusastet. Leiti, et CAAM on teinud olulisi jõupingutusi, et ajakohastada enamikku riiklikke õigusakte ja töötada välja uusi. CAAM tegeleb asjakohaste juhendmaterjalide koostamisega, et toetada oma töötajaid järelevalveülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(75)

Hindamisaruandest nähtub, et CAAM on pärast liidu 2019. aasta kohapealsest kontrollkäiku teinud mitmes valdkonnas märkimisväärseid edusamme. Eelkõige peeti oluliseks CAAMi poolt siseriiklike lennundusalaste õigusaktide koostamisel saavutatud stabiilsust ning nõuetekohase ja tõhusa järelevalve teostamisel üles näidatud küpsusastet. Leiti, et CAAM on teinud olulisi jõupingutusi, et ajakohastada enamikku riiklikke õigusakte ja töötada välja uusi. CAAM tegeleb asjakohaste juhendmaterjalide koostamisega, et toetada oma töötajaid järelevalveülesannete täitmisel.

| (76) | CAAM on välja töötanud tugeva kvaliteedijuhtimissüsteemi. 2021. aasta auditikavast on kinni peetud ning auditid ja kontrollid viidi läbi vastavalt ajakavale. Vastutavad töötajad on kontrollitegevuse käigus kindlaks tehtud puudused juba kõrvaldanud või tegelevad sellega. |
| --- | --- |

(76)

CAAM on välja töötanud tugeva kvaliteedijuhtimissüsteemi. 2021. aasta auditikavast on kinni peetud ning auditid ja kontrollid viidi läbi vastavalt ajakavale. Vastutavad töötajad on kontrollitegevuse käigus kindlaks tehtud puudused juba kõrvaldanud või tegelevad sellega.

| (77) | CAAM järgib lubade väljaandmisel rahvusvahelisi ohutusstandardeid. Hindamisrühm tegi siiski kindlaks valdkonnad, kus tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige erapilootide ja lennundusarstide teooriaeksamite süsteemi lõplik kehtestamine ning CAAMi inspektorite järelevalve tugevdamine kontrollpilootide tegevuse üle. |
| --- | --- |

(77)

CAAM järgib lubade väljaandmisel rahvusvahelisi ohutusstandardeid. Hindamisrühm tegi siiski kindlaks valdkonnad, kus tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige erapilootide ja lennundusarstide teooriaeksamite süsteemi lõplik kehtestamine ning CAAMi inspektorite järelevalve tugevdamine kontrollpilootide tegevuse üle.

| (78) | Pidev järelevalveprogramm on piisav nii valdkondade kui ka auditite arvu poolest ning inspektorite kvalifikatsiooni ja kogemusi võetakse olemasolevates ja tulevastes kavandatud koolitustes nõuetekohaselt arvesse. Lõpuleviidud auditid dokumenteeritakse ja nende üle teostatakse järelkontrolli, pöörates eelkõige tähelepanu lennuettevõtjate rakendatud meetmetele, sealhulgas parandusmeetmetele ja algpõhjuste analüüsile. Siiski tuleks kontrollimenetlusi veelgi ühtlustada, pidades eelkõige silmas inspekteerimistegevuse käigus leitud puuduste registreerimist. |
| --- | --- |

(78)

Pidev järelevalveprogramm on piisav nii valdkondade kui ka auditite arvu poolest ning inspektorite kvalifikatsiooni ja kogemusi võetakse olemasolevates ja tulevastes kavandatud koolitustes nõuetekohaselt arvesse. Lõpuleviidud auditid dokumenteeritakse ja nende üle teostatakse järelkontrolli, pöörates eelkõige tähelepanu lennuettevõtjate rakendatud meetmetele, sealhulgas parandusmeetmetele ja algpõhjuste analüüsile. Siiski tuleks kontrollimenetlusi veelgi ühtlustada, pidades eelkõige silmas inspekteerimistegevuse käigus leitud puuduste registreerimist.

| (79) | CAAM suudab leida piisavalt töötajaid, et tagada Moldova lennundussektori praegusele suurusele ja ulatusele vastav järelevalve. Kõik töötajad, keda küsitleti, olid kvalifitseeritud ja asjatundlikud. Ka teooriakoolitusprogrammid ja -kavad olid asjakohased. |
| --- | --- |

(79)

CAAM suudab leida piisavalt töötajaid, et tagada Moldova lennundussektori praegusele suurusele ja ulatusele vastav järelevalve. Kõik töötajad, keda küsitleti, olid kvalifitseeritud ja asjatundlikud. Ka teooriakoolitusprogrammid ja -kavad olid asjakohased.

| (80) | Kontrollimeeskond jõudis järeldusele, et CAAM suudab teostada järelevalvet lennutegevuse üle Moldovas, säilitada tugeva õigusraamistiku ning rakendada kehtivaid lennunduseeskirju ja tagada nende täitmine, et kõrvaldada tekkivad ohutuspuudujäägid. Ohutusjärelevalvesüsteem on Moldovas kindlalt väljakujunenud, ehkki praegu ei ole veel lõplikult rakendatud kõik meetmed süsteemi edasiseks parandamiseks ja selle tagamiseks, et need meetmed oleksid kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandardite viimaste muudatustega. |
| --- | --- |

(80)

Kontrollimeeskond jõudis järeldusele, et CAAM suudab teostada järelevalvet lennutegevuse üle Moldovas, säilitada tugeva õigusraamistiku ning rakendada kehtivaid lennunduseeskirju ja tagada nende täitmine, et kõrvaldada tekkivad ohutuspuudujäägid. Ohutusjärelevalvesüsteem on Moldovas kindlalt väljakujunenud, ehkki praegu ei ole veel lõplikult rakendatud kõik meetmed süsteemi edasiseks parandamiseks ja selle tagamiseks, et need meetmed oleksid kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandardite viimaste muudatustega.

| (81) | Lennuettevõtja Terra Avia asutati 2005. aastal eraettevõtjana ning ta kasutab Boeing 747 tüüpi lennukit regulaarlendudeks ja Airbus A320 tüüpi lennukit tellimuslendudeks. Lennuettevõtjal on toimiv vastavushindamissüsteem ja ohutusjuhtimissüsteem. Lennuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi hindamise käigus tegi kontrollimeeskond kindlaks mõned valdkonnad, mida tuleb veel täiustada. Lennuettevõtja suhtus ohutussüsteemide tõhustamisse väga positiivselt. |
| --- | --- |

(81)

Lennuettevõtja Terra Avia asutati 2005. aastal eraettevõtjana ning ta kasutab Boeing 747 tüüpi lennukit regulaarlendudeks ja Airbus A320 tüüpi lennukit tellimuslendudeks. Lennuettevõtjal on toimiv vastavushindamissüsteem ja ohutusjuhtimissüsteem. Lennuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi hindamise käigus tegi kontrollimeeskond kindlaks mõned valdkonnad, mida tuleb veel täiustada. Lennuettevõtja suhtus ohutussüsteemide tõhustamisse väga positiivselt.

Terra Avia

| (82) | Jätkuvat lennukõlblikkust korraldavad kaks eri struktuuri, millest üks asub Moldovas ja teine Sharjah’s (Araabia Ühendemiraadid). Hindamisrühm leidis, et lennuettevõtja peab täiustama oma õhusõidukite kahes asukohas tehtud erinevate hooldustööde dokumenteerimissüsteemi. |
| --- | --- |

(82)

Jätkuvat lennukõlblikkust korraldavad kaks eri struktuuri, millest üks asub Moldovas ja teine Sharjah’s (Araabia Ühendemiraadid). Hindamisrühm leidis, et lennuettevõtja peab täiustama oma õhusõidukite kahes asukohas tehtud erinevate hooldustööde dokumenteerimissüsteemi.

| (83) | Lennuettevõtja Terra Avia tegevuskäsiraamat kajastab lennuettevõtja tegevust ja see on kooskõlas Moldovas kohaldatavate eeskirjadega, ehkki seda võiks ajakohastada, et lisada ohtlike kaupade vedu käsitlevad meetmed. |
| --- | --- |

(83)

Lennuettevõtja Terra Avia tegevuskäsiraamat kajastab lennuettevõtja tegevust ja see on kooskõlas Moldovas kohaldatavate eeskirjadega, ehkki seda võiks ajakohastada, et lisada ohtlike kaupade vedu käsitlevad meetmed.

Terra Avia

| (84) | Fly Pro käitab kahte Boeing 747 tüüpi kaubalennukit. Vastavushindamissüsteem ja ohutusjuhtimissüsteem on täielikult välja arendatud ning rakendatud, ehkki ohutusjuhtimise käsiraamatut ja vastavushindamise käsiraamatut tuleks ohutusjuhi ja vastavusjuhi vastutusvaldkondade ja ülesannete ühtlustamiseks muuta. Lennuandmete seire valdkonnas on lennuettevõtja Fly Pro kehtestanud hästi toimiva programmi, mis sisaldab aktiivse tagasiside süsteemi. |
| --- | --- |

(84)

Fly Pro käitab kahte Boeing 747 tüüpi kaubalennukit. Vastavushindamissüsteem ja ohutusjuhtimissüsteem on täielikult välja arendatud ning rakendatud, ehkki ohutusjuhtimise käsiraamatut ja vastavushindamise käsiraamatut tuleks ohutusjuhi ja vastavusjuhi vastutusvaldkondade ja ülesannete ühtlustamiseks muuta. Lennuandmete seire valdkonnas on lennuettevõtja Fly Pro kehtestanud hästi toimiva programmi, mis sisaldab aktiivse tagasiside süsteemi.

Fly Pro

Fly Pro

| (85) | Lennuettevõtjal on usaldusväärne süsteem jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks ja ta tegutseb oma eri ülesannetes enesekindlalt, kuigi teostatavate toimingute dokumenteerimisprotsessi saaks tõhustada. |
| --- | --- |

(85)

Lennuettevõtjal on usaldusväärne süsteem jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks ja ta tegutseb oma eri ülesannetes enesekindlalt, kuigi teostatavate toimingute dokumenteerimisprotsessi saaks tõhustada.

| (86) | Lennuettevõtja Fly Pro tegevuskäsiraamat kajastab lennuettevõtja tegevust ja see on koostatud Moldovas kohaldatavate eeskirjade kohaselt. Lennuettevõtja peaks parandama kõikide lennuga seotud toimingute, näiteks lennuraamatute registreerimise haldusmetoodikat. Lisaks peaks lennuettevõtja minimaalvarustuse loetelu olema paremini kooskõlas õhusõidukiga, mille suhtes seda kohaldatakse, ning seda tuleks korrapäraselt ja asjakohaselt kontrollida. |
| --- | --- |

(86)

Lennuettevõtja Fly Pro tegevuskäsiraamat kajastab lennuettevõtja tegevust ja see on koostatud Moldovas kohaldatavate eeskirjade kohaselt. Lennuettevõtja peaks parandama kõikide lennuga seotud toimingute, näiteks lennuraamatute registreerimise haldusmetoodikat. Lisaks peaks lennuettevõtja minimaalvarustuse loetelu olema paremini kooskõlas õhusõidukiga, mille suhtes seda kohaldatakse, ning seda tuleks korrapäraselt ja asjakohaselt kontrollida.

Fly Pro

| (87) | Lennuettevõtja HiSky asutati 2019. aasta septembris ja ta käitab iseseisvalt üht Airbus A319 tüüpi õhusõidukit; samal ajal on tema käsutuses ka õhusõiduk, mida ta kasutab Rumeenias serditud lennuettevõtjaga HiSky Europe sõlmitud märgrendilepingu alusel. |
| --- | --- |

(87)

Lennuettevõtja HiSky asutati 2019. aasta septembris ja ta käitab iseseisvalt üht Airbus A319 tüüpi õhusõidukit; samal ajal on tema käsutuses ka õhusõiduk, mida ta kasutab Rumeenias serditud lennuettevõtjaga HiSky Europe sõlmitud märgrendilepingu alusel.

HiSky

HiSky Europe

| (88) | Lennuettevõtja HiSky on välja töötanud ja rakendanud kindla ohutusjuhtimissüsteemi, mille abil lennuettevõtja kogub kasulikke andmeid. Vastavushindamissüsteem on töökindel ja toimiv, kuid ohutusjuhi ja vastavusjuhi vastutusvaldkondi ja ülesandeid tuleks pisut täiustada. Juhtkond tunneb neid süsteeme hästi ja kasutab neid riskide kindlakstegemiseks ning asjakohaste meetmete võtmiseks, et vähendada kõige suuremaid riske vastuvõetava tasemeni. |
| --- | --- |

(88)

Lennuettevõtja HiSky on välja töötanud ja rakendanud kindla ohutusjuhtimissüsteemi, mille abil lennuettevõtja kogub kasulikke andmeid. Vastavushindamissüsteem on töökindel ja toimiv, kuid ohutusjuhi ja vastavusjuhi vastutusvaldkondi ja ülesandeid tuleks pisut täiustada. Juhtkond tunneb neid süsteeme hästi ja kasutab neid riskide kindlakstegemiseks ning asjakohaste meetmete võtmiseks, et vähendada kõige suuremaid riske vastuvõetava tasemeni.

HiSky

| (89) | HiSky on välja töötanud nõutavad juhendid, mis sisaldavad üldpõhimõtteid ja asjaomaste protseduuride üksikasjalikku kirjeldust, ning CAAM on need heaks kiitnud. Volitatud lennundustehnilised töötajad on käitatavate õhusõidukitüüpide osas nõuetekohaselt koolitatud. Praegune heakskiidetud tegevuskäsiraamat kajastab lennuettevõtja tegevust ja see on koostatud Moldovas kohaldatavate eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(89)

HiSky on välja töötanud nõutavad juhendid, mis sisaldavad üldpõhimõtteid ja asjaomaste protseduuride üksikasjalikku kirjeldust, ning CAAM on need heaks kiitnud. Volitatud lennundustehnilised töötajad on käitatavate õhusõidukitüüpide osas nõuetekohaselt koolitatud. Praegune heakskiidetud tegevuskäsiraamat kajastab lennuettevõtja tegevust ja see on koostatud Moldovas kohaldatavate eeskirjade kohaselt.

HiSky

| (90) | Lennuettevõtja HiSky tegevust toetavad kvalifitseeritud tehnilised töötajad ja liinihooldusjaamad. Lennuettevõtja on loonud süsteemi koolituste jälgimiseks, kehtivuse kontrollimiseks ning koolitustõendite ja täidetud kontrollvormide jälgitavuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(90)

Lennuettevõtja HiSky tegevust toetavad kvalifitseeritud tehnilised töötajad ja liinihooldusjaamad. Lennuettevõtja on loonud süsteemi koolituste jälgimiseks, kehtivuse kontrollimiseks ning koolitustõendite ja täidetud kontrollvormide jälgitavuse tagamiseks.

HiSky

| (91) | Liidu kohapealse kontrollkäigu tulemusi arvestades kutsus komisjon CAAMi ning lennuettevõtjad Terra Avia, Fly Pro ja HiSky10. novembril 2021 ELi lennuohutuskomiteesse ärakuulamisele. |
| --- | --- |

(91)

Liidu kohapealse kontrollkäigu tulemusi arvestades kutsus komisjon CAAMi ning lennuettevõtjad Terra Avia, Fly Pro ja HiSky10. novembril 2021 ELi lennuohutuskomiteesse ärakuulamisele.

Terra Avia, Fly Pro

HiSky

| (92) | Ärakuulamise käigus tutvustas CAAM komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele Moldovas serditud lennuettevõtjate ohutusjärelevalve tagamiseks kehtestatud süsteemi. Ta selgitas, et rahvusvaheliste ohutusstandardite tõhusal rakendamisel tehtud edusammud on alates 2019. aastast võetud meetmete tulemus. CAAM rõhutas oma kindlat soovi olukorda jätkuvalt parandada ning esitas komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele põhjaliku ja üksikasjaliku ülevaate parandusmeetmete kavast, mis töötati välja 2021. aasta septembris toimunud liidu kohapealse kontrollkäigu tulemuste põhjal, ja selle kava rakendamisest. Parandusmeetmete kava hõlmas edaspidiseks püstitatud strateegilisi eesmärke, nagu Moldova õigusraamistiku muutmine, CAAMi käsiraamatud ja menetlused, kvaliteedijuhtimissüsteemi jätkuv parandamine ning rahvusvaheliste ohutusstandardite veelgi tõhusam rakendamine. |
| --- | --- |

(92)

Ärakuulamise käigus tutvustas CAAM komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele Moldovas serditud lennuettevõtjate ohutusjärelevalve tagamiseks kehtestatud süsteemi. Ta selgitas, et rahvusvaheliste ohutusstandardite tõhusal rakendamisel tehtud edusammud on alates 2019. aastast võetud meetmete tulemus. CAAM rõhutas oma kindlat soovi olukorda jätkuvalt parandada ning esitas komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele põhjaliku ja üksikasjaliku ülevaate parandusmeetmete kavast, mis töötati välja 2021. aasta septembris toimunud liidu kohapealse kontrollkäigu tulemuste põhjal, ja selle kava rakendamisest. Parandusmeetmete kava hõlmas edaspidiseks püstitatud strateegilisi eesmärke, nagu Moldova õigusraamistiku muutmine, CAAMi käsiraamatud ja menetlused, kvaliteedijuhtimissüsteemi jätkuv parandamine ning rahvusvaheliste ohutusstandardite veelgi tõhusam rakendamine.

| (93) | Lisaks teavitas CAAM komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed parandusmeetmete kavadest, mille lennuettevõtjad Terra Avia, Fly Pro ja HiSky olid välja töötanud liidu poolt 2021. aasta septembris korraldatud kohapealse kontrollkäigu tulemuste põhjal. Need parandusmeetmete kavad kooskõlastati CAAMiga, kiideti CAAMi poolt heaks ning integreeriti CAAMi järelevalvetegevusse. |
| --- | --- |

(93)

Lisaks teavitas CAAM komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed parandusmeetmete kavadest, mille lennuettevõtjad Terra Avia, Fly Pro ja HiSky olid välja töötanud liidu poolt 2021. aasta septembris korraldatud kohapealse kontrollkäigu tulemuste põhjal. Need parandusmeetmete kavad kooskõlastati CAAMiga, kiideti CAAMi poolt heaks ning integreeriti CAAMi järelevalvetegevusse.

Terra Avia, Fly Pro

HiSky

| (94) | Ärakuulamise käigus kohustus CAAM hoidma komisjoni kursis edasiste meetmetega, mis võetakse liidu 2021. aasta kohapealse kontrollkäigu ajal tehtud muude tähelepanekute suhtes. Lisaks kinnitas CAAM ärakuulamise käigus oma valmisolekut jätkata ohutusalast dialoogi, mis muu hulgas hõlmab asjakohase ohutusteabe edastamist ja täiendavaid nõupidamisi, mis toimuvad komisjoni kindlaksmääratud ajal ja kohas. |
| --- | --- |

(94)

Ärakuulamise käigus kohustus CAAM hoidma komisjoni kursis edasiste meetmetega, mis võetakse liidu 2021. aasta kohapealse kontrollkäigu ajal tehtud muude tähelepanekute suhtes. Lisaks kinnitas CAAM ärakuulamise käigus oma valmisolekut jätkata ohutusalast dialoogi, mis muu hulgas hõlmab asjakohase ohutusteabe edastamist ja täiendavaid nõupidamisi, mis toimuvad komisjoni kindlaksmääratud ajal ja kohas.

| (95) | Komisjon rõhutas, et on oluline tagada CAAMi juhtkonna stabiilsus ja pidev sõltumatus, kuna see on selgelt kaasa aidanud olukorra paranemisele, eriti viimase aasta jooksul, ja Moldova ametiasutused nõustusid sellega. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon rõhutas, et on oluline tagada CAAMi juhtkonna stabiilsus ja pidev sõltumatus, kuna see on selgelt kaasa aidanud olukorra paranemisele, eriti viimase aasta jooksul, ja Moldova ametiasutused nõustusid sellega.

| (96) | Praegu kättesaadava teabe, sealhulgas liidu poolt 2021. aasta septembris tehtud kohapealse kontrollkäigu tulemuste ja ELi lennuohutuskomitees toimunud ärakuulamisel esitatud materjali põhjal leitakse, et on piisavalt tõendeid selle kohta, et CAAM ja Moldovas serditud lennuettevõtjad järgivad kohaldatavaid rahvusvahelisi ohutusstandardeid. |
| --- | --- |

(96)

Praegu kättesaadava teabe, sealhulgas liidu poolt 2021. aasta septembris tehtud kohapealse kontrollkäigu tulemuste ja ELi lennuohutuskomitees toimunud ärakuulamisel esitatud materjali põhjal leitakse, et on piisavalt tõendeid selle kohta, et CAAM ja Moldovas serditud lennuettevõtjad järgivad kohaldatavaid rahvusvahelisi ohutusstandardeid.

| (97) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, jättes kõik Moldovas serditud lennuettevõtjad määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast välja. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, jättes kõik Moldovas serditud lennuettevõtjad määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisast välja.

| (98) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Moldovas serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Moldovas serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(98)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Moldovas serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Moldovas serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (99) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed. |
| --- | --- |

(99)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed.

Pakistani lennuettevõtjad

Pakistani lennuettevõtjad

| (100) | 2007. aasta märtsis kanti lennuettevõtja Pakistan International Airlines komisjoni määrusega (EÜ) nr 235/2007 (12) määruse (EÜ) nr 474/2006 B lisasse ning jäeti sealt välja 2007. aasta novembris komisjoni määrusega (EÜ) nr 1400/2007 (13). |
| --- | --- |

(100)

2007. aasta märtsis kanti lennuettevõtja Pakistan International Airlines komisjoni määrusega (EÜ) nr 235/2007 (12) määruse (EÜ) nr 474/2006 B lisasse ning jäeti sealt välja 2007. aasta novembris komisjoni määrusega (EÜ) nr 1400/2007 (13).

Pakistan International Airlines

12

13

| (101) | Pakistani lennundusministri 24. juuni 2020. aasta avaldusest, mille ta tegi pärast lennuettevõtja Pakistan International Airlines õhusõidukiga 22. mail 2020 juhtunud õnnetust, selgus, et suur hulk Pakistani tsiviillennundusameti (edaspidi „PCAA“) poolt välja antud piloodilube on omandatud pettuse teel. |
| --- | --- |

(101)

Pakistani lennundusministri 24. juuni 2020. aasta avaldusest, mille ta tegi pärast lennuettevõtja Pakistan International Airlines õhusõidukiga 22. mail 2020 juhtunud õnnetust, selgus, et suur hulk Pakistani tsiviillennundusameti (edaspidi „PCAA“) poolt välja antud piloodilube on omandatud pettuse teel.

Pakistan International Airlines

| (102) | Seda asjaolu ja PCAA-poolse tõhusa ohutusjärelevalve ilmset puudumist arvesse võttes peatas amet alates 1. juulist 2020 lennuettevõtjate Pakistan International Airlines ja Vision Air TCO load. Olukord ei ole muutunud, kuna amet on ka praegu seisukohal, et kõik lubade peatamise lõpetamiseks vajalikud tingimused ei ole veel täidetud. |
| --- | --- |

(102)

Seda asjaolu ja PCAA-poolse tõhusa ohutusjärelevalve ilmset puudumist arvesse võttes peatas amet alates 1. juulist 2020 lennuettevõtjate Pakistan International Airlines ja Vision Air TCO load. Olukord ei ole muutunud, kuna amet on ka praegu seisukohal, et kõik lubade peatamise lõpetamiseks vajalikud tingimused ei ole veel täidetud.

Pakistan International Airlines

Vision Air

| (103) | Pakistanis tekkinud olukorrale on reageerinud ka teised rahvusvahelised lennundusohutusorganisatsioonid. 15. juulil 2020 alandas FAA IASA programmi raames Pakistani reitingut ja kandis ta esimesest kategooriast teise kategooriasse. ICAO teatas 2021. aasta veebruaris lennundusspetsialistidele lubade väljaandmise ja nende koolitamise valdkonnas ilmnenud olulisest ohutusprobleemist, mis on seotud lennumeeskonna liikmete lubade väljaandmise menetlusega Pakistanis. |
| --- | --- |

(103)

Pakistanis tekkinud olukorrale on reageerinud ka teised rahvusvahelised lennundusohutusorganisatsioonid. 15. juulil 2020 alandas FAA IASA programmi raames Pakistani reitingut ja kandis ta esimesest kategooriast teise kategooriasse. ICAO teatas 2021. aasta veebruaris lennundusspetsialistidele lubade väljaandmise ja nende koolitamise valdkonnas ilmnenud olulisest ohutusprobleemist, mis on seotud lennumeeskonna liikmete lubade väljaandmise menetlusega Pakistanis.

| (104) | 1. juulil 2020 alustas komisjon Pakistani tsiviillennundusametiga konsultatsioone vastavalt määruse (EÜ) nr 473/2006 artikli 3 lõikele 2. Sellega seoses korraldas komisjon ameti ja liikmesriikide osalusel mitu tehnilist koosolekut PCAAga (9. juulil ja 25. septembril 2020, 15. ja 16. märtsil 2021 ning 15. oktoobril 2021). |
| --- | --- |

(104)

1. juulil 2020 alustas komisjon Pakistani tsiviillennundusametiga konsultatsioone vastavalt määruse (EÜ) nr 473/2006 artikli 3 lõikele 2. Sellega seoses korraldas komisjon ameti ja liikmesriikide osalusel mitu tehnilist koosolekut PCAAga (9. juulil ja 25. septembril 2020, 15. ja 16. märtsil 2021 ning 15. oktoobril 2021).

| (105) | Koosolekutel arutati eri küsimusi, eelkõige Pakistani serditud lennuettevõtjate üle teostatavat järelevalvet ja nende ohutusjuhtimissüsteemi. Eelkõige palus komisjon teavet ja tõendeid selle kontrollimiseks, et samasugune olukord ei valitse muudes, samuti PCAA ohutusjärelevalve alla kuuluvates valdkondades, näiteks salongipersonali sertimine, hooldusinseneri loa väljaandmine või lennuettevõtjate sertimine. |
| --- | --- |

(105)

Koosolekutel arutati eri küsimusi, eelkõige Pakistani serditud lennuettevõtjate üle teostatavat järelevalvet ja nende ohutusjuhtimissüsteemi. Eelkõige palus komisjon teavet ja tõendeid selle kontrollimiseks, et samasugune olukord ei valitse muudes, samuti PCAA ohutusjärelevalve alla kuuluvates valdkondades, näiteks salongipersonali sertimine, hooldusinseneri loa väljaandmine või lennuettevõtjate sertimine.

| (106) | PCAA on esitanud asjakohase teabe, mida on hinnanud komisjon ja ameti eksperdid. 15. oktoobri 2021. aasta koosolekul teavitas PCAA komisjoni täiendavatest meetmetest, mille eesmärk on kindlakstehtud probleemid kõrvaldada. Nende probleemide hulka kuuluvad kvaliteedijuhtimise puudused dokumenteeritud menetlustes, inspektorite ebapiisav juhendamine, nõuetele mittevastav liinipiloodi lubade (ATPL) kvalifitseerimisprotsess, puuduste kõrvaldamiseks võetud parandusmeetmete vähene jälgimine või jälgimata jätmine ning nõuetekohase algpõhjuste analüüsi suutlikkuse puudumine. Sellega seoses ja võttes muu hulgas arvesse ka ICAO USOAPi auditit, mis peaks toimuma ajavahemikuks 29. novembrist kuni 10. detsembrini 2021, andis PCAA teada, et ta on põhjalikult läbi vaadanud oma käsiraamatud ja menetlused, muutes eelkõige PCAA litsentsimisprotsessi, ning ka sisekontrollid, mille eesmärk on kontrollida vastavust rahvusvahelistele ohutusstandarditele ja lahendada ICAO tõstatatud oluline ohutusprobleem. |
| --- | --- |

(106)

PCAA on esitanud asjakohase teabe, mida on hinnanud komisjon ja ameti eksperdid. 15. oktoobri 2021. aasta koosolekul teavitas PCAA komisjoni täiendavatest meetmetest, mille eesmärk on kindlakstehtud probleemid kõrvaldada. Nende probleemide hulka kuuluvad kvaliteedijuhtimise puudused dokumenteeritud menetlustes, inspektorite ebapiisav juhendamine, nõuetele mittevastav liinipiloodi lubade (ATPL) kvalifitseerimisprotsess, puuduste kõrvaldamiseks võetud parandusmeetmete vähene jälgimine või jälgimata jätmine ning nõuetekohase algpõhjuste analüüsi suutlikkuse puudumine. Sellega seoses ja võttes muu hulgas arvesse ka ICAO USOAPi auditit, mis peaks toimuma ajavahemikuks 29. novembrist kuni 10. detsembrini 2021, andis PCAA teada, et ta on põhjalikult läbi vaadanud oma käsiraamatud ja menetlused, muutes eelkõige PCAA litsentsimisprotsessi, ning ka sisekontrollid, mille eesmärk on kontrollida vastavust rahvusvahelistele ohutusstandarditele ja lahendada ICAO tõstatatud oluline ohutusprobleem.

| (107) | Komisjon palus PCAA-l saata täiendavat teavet oma loasüsteemi muudatuste, uute ja/või läbivaadatud käsiraamatute ja menetluste, sisekontrolli tulemuste või aruannete kohta ning ICAO-le liinipiloodi loa (ATPL) lennueksamiga seotud erinevustest teatamise kohta. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon palus PCAA-l saata täiendavat teavet oma loasüsteemi muudatuste, uute ja/või läbivaadatud käsiraamatute ja menetluste, sisekontrolli tulemuste või aruannete kohta ning ICAO-le liinipiloodi loa (ATPL) lennueksamiga seotud erinevustest teatamise kohta.

| (108) | Tuginedes olemasolevatele tõenditele ja PCAAga peetud teabevahetus põhjal antud hinnangule, tunnustab komisjon PCAA jõupingutusi võtta väljaselgitatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks parandusmeetmeid. Komisjon ei ole ameti ja liikmesriikide abist hoolimata siiski suutnud võtta selget seisukohta, kas asjaomased parandusmeetmed ja nende rakendamine on piisavalt tõhusad, et kindlakstehtud ohutuspuudujääke jätkusuutlikult leevendada. Seda silmas pidades jätkab komisjon koostööd PCAAga, et teha kindlaks, kas määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaselt on vaja teha täiendavaid samme, ning jälgib edasisi meetmeid, mida võetakse ja rakendatakse Pakistanis tekkinud olukorra lahendamiseks, võttes muu hulgas arvesse ICAO kavandatava USOAPi auditi tulemusi ja liidu kohapealset kontrollkäiku Pakistani. |
| --- | --- |

(108)

Tuginedes olemasolevatele tõenditele ja PCAAga peetud teabevahetus põhjal antud hinnangule, tunnustab komisjon PCAA jõupingutusi võtta väljaselgitatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks parandusmeetmeid. Komisjon ei ole ameti ja liikmesriikide abist hoolimata siiski suutnud võtta selget seisukohta, kas asjaomased parandusmeetmed ja nende rakendamine on piisavalt tõhusad, et kindlakstehtud ohutuspuudujääke jätkusuutlikult leevendada. Seda silmas pidades jätkab komisjon koostööd PCAAga, et teha kindlaks, kas määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaselt on vaja teha täiendavaid samme, ning jälgib edasisi meetmeid, mida võetakse ja rakendatakse Pakistanis tekkinud olukorra lahendamiseks, võttes muu hulgas arvesse ICAO kavandatava USOAPi auditi tulemusi ja liidu kohapealset kontrollkäiku Pakistani.

| (109) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Pakistani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et praegu ei ole Pakistani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (110) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Pakistanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Pakistanis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(110)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Pakistanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Pakistanis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (111) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed. |
| --- | --- |

(111)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed.

Venemaa lennuettevõtjad

Venemaa lennuettevõtjad

| (112) | Komisjon, amet ja liikmesriikide pädevad asutused on jätkanud Venemaal serditud ning liidus tegutsevate lennuettevõtjate ohutusalaste tulemuste jälgimist, mis muu hulgas hõlmab ka teatavate Venemaa õhusõidukite seisuplatsil tehtud kontrollimise prioriteediks seadmist vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon, amet ja liikmesriikide pädevad asutused on jätkanud Venemaal serditud ning liidus tegutsevate lennuettevõtjate ohutusalaste tulemuste jälgimist, mis muu hulgas hõlmab ka teatavate Venemaa õhusõidukite seisuplatsil tehtud kontrollimise prioriteediks seadmist vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (113) | Venemaal serditud lennuettevõtja SKOL Airline LLC esitas 31. augustil 2020 ametile taotluse TCO loa saamiseks. Amet hindas kõnealust taotlust kooskõlas määruses (EL) nr 452/2014 sätestatud nõuetega ning tõstatas olulise ohutusprobleemi seoses sellega, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei ole tõendanud vastavust kõnealuse määruse artikli 3 nõuetele, eelkõige Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades esitatud standarditele. Pärast ulatuslikku teabevahetust ametiga otsustas lennuettevõtja SKOL Airline LLC12. veebruaril 2021 oma taotluse tagasi võtta. |
| --- | --- |

(113)

Venemaal serditud lennuettevõtja SKOL Airline LLC esitas 31. augustil 2020 ametile taotluse TCO loa saamiseks. Amet hindas kõnealust taotlust kooskõlas määruses (EL) nr 452/2014 sätestatud nõuetega ning tõstatas olulise ohutusprobleemi seoses sellega, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei ole tõendanud vastavust kõnealuse määruse artikli 3 nõuetele, eelkõige Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades esitatud standarditele. Pärast ulatuslikku teabevahetust ametiga otsustas lennuettevõtja SKOL Airline LLC12. veebruaril 2021 oma taotluse tagasi võtta.

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

| (114) | 25. märtsil 2021 esitas lennuettevõtja SKOL Airline LLC ametile uue taotluse TCO loa saamiseks. Amet hindas taotlust kooskõlas määruses (EL) nr 452/2014 sätestatud nõuetega ning tõstatas taas olulise ohutusprobleemi seoses sellega, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei tõendanud vastavust kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud kohaldatavatele nõuetele, eelkõige Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades esitatud standarditele. Amet otsustas, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei vasta asjaomastele nõuetele. Seetõttu lükkas amet 19. juulil 2021 loataotluse ohutusalastel põhjustel tagasi. Lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei kasutanud kõnealuse otsuse edasikaebamise õigust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (14) artiklitele 108–114. |
| --- | --- |

(114)

25. märtsil 2021 esitas lennuettevõtja SKOL Airline LLC ametile uue taotluse TCO loa saamiseks. Amet hindas taotlust kooskõlas määruses (EL) nr 452/2014 sätestatud nõuetega ning tõstatas taas olulise ohutusprobleemi seoses sellega, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei tõendanud vastavust kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud kohaldatavatele nõuetele, eelkõige Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades esitatud standarditele. Amet otsustas, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei vasta asjaomastele nõuetele. Seetõttu lükkas amet 19. juulil 2021 loataotluse ohutusalastel põhjustel tagasi. Lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei kasutanud kõnealuse otsuse edasikaebamise õigust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (14) artiklitele 108–114.

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

14

| (115) | 20. oktoobril 2021 kohtusid komisjoni, ameti ja liikmesriikide esindajad Venemaa föderaalse lennutranspordiameti (edaspidi „FATA“) esindajatega, et vaadata üle Venemaal serditud lennuettevõtjate ohutusalased tulemused ajavahemikul 24. märtsist 2021 kuni 1. oktoobrini 2021 seisuplatsil tehtud kontrollide aruannete põhjal ja teha kindlaks juhud, kus FATA peaks järelevalvet tugevdama. |
| --- | --- |

(115)

20. oktoobril 2021 kohtusid komisjoni, ameti ja liikmesriikide esindajad Venemaa föderaalse lennutranspordiameti (edaspidi „FATA“) esindajatega, et vaadata üle Venemaal serditud lennuettevõtjate ohutusalased tulemused ajavahemikul 24. märtsist 2021 kuni 1. oktoobrini 2021 seisuplatsil tehtud kontrollide aruannete põhjal ja teha kindlaks juhud, kus FATA peaks järelevalvet tugevdama.

| (116) | Venemaal serditud lennuettevõtjatele seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide läbivaatamisel ei ilmnenud olulisi ega korduvaid ohutuspuudujääke. Koosoleku käigus tutvustati ka tulemusi, mille amet oli saanud, rakendades Venemaal serditud ja TCO luba omavate lennuettevõtjate suhtes määruse (EL) nr 452/2014 kohast järelevalveprogrammi. Komisjon märkis, et ka selle seireprogrammi tulemustest ei ilmnenud märkimisväärseid ega korduvaid ohutuspuudujääke. |
| --- | --- |

(116)

Venemaal serditud lennuettevõtjatele seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide läbivaatamisel ei ilmnenud olulisi ega korduvaid ohutuspuudujääke. Koosoleku käigus tutvustati ka tulemusi, mille amet oli saanud, rakendades Venemaal serditud ja TCO luba omavate lennuettevõtjate suhtes määruse (EL) nr 452/2014 kohast järelevalveprogrammi. Komisjon märkis, et ka selle seireprogrammi tulemustest ei ilmnenud märkimisväärseid ega korduvaid ohutuspuudujääke.

| (117) | Pärast seda, kui amet oli lennuettevõtja SKOL Airline LLC TCO-taotluse ohutusega seotud põhjustel tagasi lükanud, kutsuti lennuettevõtja SKOL Airline LLC22. oktoobril 2021 ärakuulamisele komisjonis ja 9. novembril 2021 lennuohutuskomitees. Lennuettevõtja SKOL Airline LLC kinnitas 28. oktoobril 2021, et ta osaleb kavandatud ärakuulamisel. |
| --- | --- |

(117)

Pärast seda, kui amet oli lennuettevõtja SKOL Airline LLC TCO-taotluse ohutusega seotud põhjustel tagasi lükanud, kutsuti lennuettevõtja SKOL Airline LLC22. oktoobril 2021 ärakuulamisele komisjonis ja 9. novembril 2021 lennuohutuskomitees. Lennuettevõtja SKOL Airline LLC kinnitas 28. oktoobril 2021, et ta osaleb kavandatud ärakuulamisel.

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

| (118) | 28. oktoobril 2021 teavitas FATA komisjoni lennuettevõtja SKOL Airline LLC suhtes kehtestatud keelust, mille kohaselt lennuettevõtjal ei ole lubatud käitada lende väljaspool Venemaa riigipiiri, ning palus komisjonil uuesti kaaluda lennuettevõtja SKOL Airline LLC ärakuulamise vajadust, kuna FATA otsuse kohaselt ei saa asjaomane lennuettevõtja liitu lennata. |
| --- | --- |

(118)

28. oktoobril 2021 teavitas FATA komisjoni lennuettevõtja SKOL Airline LLC suhtes kehtestatud keelust, mille kohaselt lennuettevõtjal ei ole lubatud käitada lende väljaspool Venemaa riigipiiri, ning palus komisjonil uuesti kaaluda lennuettevõtja SKOL Airline LLC ärakuulamise vajadust, kuna FATA otsuse kohaselt ei saa asjaomane lennuettevõtja liitu lennata.

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

| (119) | Komisjon teatas 3. novembril 2021 FATA-le, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC kutsuti ärakuulamisele, kuna ta ei suutnud tõendada Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades esitatud standardite järgimist, ning jättis ärakuulamiskutse seepärast jõusse. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon teatas 3. novembril 2021 FATA-le, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC kutsuti ärakuulamisele, kuna ta ei suutnud tõendada Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades esitatud standardite järgimist, ning jättis ärakuulamiskutse seepärast jõusse.

SKOL Airline LLC

| (120) | Lennuettevõtja SKOL Airline LLC kuulati ära 9. novembril 2021. Ärakuulamisel osales ka FATA, kes oli esitanud asjakohase taotluse. Ärakuulamise käigus kirjeldas lennuettevõtja SKOL Airline LLC uuesti kahe eespool nimetatud TCO loa taotlusega seotud toiminguid. Ta rõhutas, et lennuettevõtjal tekkis määruse (EL) nr 452/2014 nõuete täitmise tõendamisel raskusi. Ehkki lennuettevõtja tunnistas kõiki ameti poolt kindlaks tehtud puudusi, ei esitanud ta teavet nende puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete kohta. Samuti ei esitanud ta tõendeid kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks võetud parandusmeetmete rakendamise praeguse seisu kohta. Lennuettevõtja SKOL Airline LLC poolt enne ärakuulamist ja ärakuulamise ajal esitatud teabest nähtus, et lennuettevõtja ei suuda kindlaks teha oma protsesside, menetluste ja operatiivtegevusega seotud puudujääke. |
| --- | --- |

(120)

Lennuettevõtja SKOL Airline LLC kuulati ära 9. novembril 2021. Ärakuulamisel osales ka FATA, kes oli esitanud asjakohase taotluse. Ärakuulamise käigus kirjeldas lennuettevõtja SKOL Airline LLC uuesti kahe eespool nimetatud TCO loa taotlusega seotud toiminguid. Ta rõhutas, et lennuettevõtjal tekkis määruse (EL) nr 452/2014 nõuete täitmise tõendamisel raskusi. Ehkki lennuettevõtja tunnistas kõiki ameti poolt kindlaks tehtud puudusi, ei esitanud ta teavet nende puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete kohta. Samuti ei esitanud ta tõendeid kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks võetud parandusmeetmete rakendamise praeguse seisu kohta. Lennuettevõtja SKOL Airline LLC poolt enne ärakuulamist ja ärakuulamise ajal esitatud teabest nähtus, et lennuettevõtja ei suuda kindlaks teha oma protsesside, menetluste ja operatiivtegevusega seotud puudujääke.

SKOL Airline LL

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

| (121) | FATA märkis, et ta ei toetanud lennuettevõtja SKOL Airline LLC taotlust, mille ta 25. märtsil 2021 TCO loa saamiseks uuesti esitas. FATA teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka sellest, et ta viib lennuettevõtja SKOL Airline LLC juures läbi täiendavad sihtotstarbelised auditid, kui lennuettevõtja peaks ametile esitama veel ühe taotluse TCO loa saamiseks. |
| --- | --- |

(121)

FATA märkis, et ta ei toetanud lennuettevõtja SKOL Airline LLC taotlust, mille ta 25. märtsil 2021 TCO loa saamiseks uuesti esitas. FATA teavitas komisjoni ja ELi lennuohutuskomiteed ka sellest, et ta viib lennuettevõtja SKOL Airline LLC juures läbi täiendavad sihtotstarbelised auditid, kui lennuettevõtja peaks ametile esitama veel ühe taotluse TCO loa saamiseks.

SKOL Airline LLC

SKOL Airline LLC

| (122) | Tuginedes kogu praegu kättesaadavale teabele, sealhulgas eelkõige sellele, et amet lükkas TCO loa taotluse 19. juulil 2021 ohutuskaalutlustel tagasi, ning ärakuulamise käigus esitatud teabele, jõudsid komisjon ja ELi lennuohutuskomitee järeldusele, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei suuda tõendada vastavust rahvusvahelistele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(122)

Tuginedes kogu praegu kättesaadavale teabele, sealhulgas eelkõige sellele, et amet lükkas TCO loa taotluse 19. juulil 2021 ohutuskaalutlustel tagasi, ning ärakuulamise käigus esitatud teabele, jõudsid komisjon ja ELi lennuohutuskomitee järeldusele, et lennuettevõtja SKOL Airline LLC ei suuda tõendada vastavust rahvusvahelistele ohutusstandarditele.

SKOL Airline LLC

| (123) | Seepärast on komisjon määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, kandes lennuettevõtja SKOL Airline LLC määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. |
| --- | --- |

(123)

Seepärast on komisjon määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, kandes lennuettevõtja SKOL Airline LLC määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse.

SKOL Airline LLC

| (124) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Venemaal serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Venemaal serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(124)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Venemaal serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Venemaal serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (125) | Kui kõnealustest kontrollidest peaks ilmnema, et asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjon kehtestada teatavate Venemaal serditud lennuettevõtjate suhtes tegevuskeelu ning kanda nad määruse (EÜ) nr 474/2006 A või B lisasse. |
| --- | --- |

(125)

Kui kõnealustest kontrollidest peaks ilmnema, et asjakohaste rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjon kehtestada teatavate Venemaal serditud lennuettevõtjate suhtes tegevuskeelu ning kanda nad määruse (EÜ) nr 474/2006 A või B lisasse.

Lõuna-Sudaani lennuettevõtjad

Lõuna-Sudaani lennuettevõtjad

| (126) | Lõuna-Sudaani lennuettevõtjaid ei ole kunagi olnud kantud määruse (EÜ) nr 474/2006 A või B lisasse. |
| --- | --- |

(126)

Lõuna-Sudaani lennuettevõtjaid ei ole kunagi olnud kantud määruse (EÜ) nr 474/2006 A või B lisasse.

| (127) | Viimase kolme aasta jooksul on Lõuna-Sudaanis toimunud üheksa õnnetust ja tõsist vahejuhtumit, sealhulgas 2. märtsil 2021 lennuettevõtja South Sudan Supreme Airlines käitatava Let-410 tüüpi õhusõiduki (registritunnus HK-4274) allakukkumine, mille tagajärjel hukkus kümme inimest, ning alles hiljuti, 2. novembril 2021 toimunud õnnetus Antonov AN-26 tüüpi õhusõidukiga (registritunnus TR-NGT), mille tagajärjel hukkus viis inimest. Mõlemal juhul seati kahtluse alla registreerimistunnuste ehtsus, kuna need tundusid olevad kehtetud, mistõttu neid võidi kasutada asjaomase õhusõiduki võltsitud registreerimismärkidena. Kirjeldatud sündmustega seotud asjaolud on tekitanud muret seoses Lõuna-Sudaani tsiviillennundusameti (edaspidi „SSCAA“) suutlikkusega teostada nõuetekohast ohutusjärelevalvet tema vastutusalasse kuuluvate lennuettevõtjate üle. |
| --- | --- |

(127)

Viimase kolme aasta jooksul on Lõuna-Sudaanis toimunud üheksa õnnetust ja tõsist vahejuhtumit, sealhulgas 2. märtsil 2021 lennuettevõtja South Sudan Supreme Airlines käitatava Let-410 tüüpi õhusõiduki (registritunnus HK-4274) allakukkumine, mille tagajärjel hukkus kümme inimest, ning alles hiljuti, 2. novembril 2021 toimunud õnnetus Antonov AN-26 tüüpi õhusõidukiga (registritunnus TR-NGT), mille tagajärjel hukkus viis inimest. Mõlemal juhul seati kahtluse alla registreerimistunnuste ehtsus, kuna need tundusid olevad kehtetud, mistõttu neid võidi kasutada asjaomase õhusõiduki võltsitud registreerimismärkidena. Kirjeldatud sündmustega seotud asjaolud on tekitanud muret seoses Lõuna-Sudaani tsiviillennundusameti (edaspidi „SSCAA“) suutlikkusega teostada nõuetekohast ohutusjärelevalvet tema vastutusalasse kuuluvate lennuettevõtjate üle.

South Sudan Supreme Airlines

| (128) | Komisjon saatis 26. märtsil 2021 SSCAA-le kirja, milles ta väljendas muret lennuohutuse olukorra üle Lõuna-Sudaanis, ning palus esitada dokumendid, kus kirjeldatakse SSCAA struktuuri ja organisatsiooni, sertifitseerimis- ja järelevalvesüsteemi ning Lõuna-Sudaanis serditud lennuettevõtjate suhtes kohaldatavaid järelevalvetoiminguid. Samuti paluti teavet selle kohta, missugune on praeguste lennuettevõtja sertifikaadi omanike, Lõuna-Sudaanis registreeritud õhusõidukite, hooldusorganisatsioonide ja lennumeeskonna lubade staatus. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon saatis 26. märtsil 2021 SSCAA-le kirja, milles ta väljendas muret lennuohutuse olukorra üle Lõuna-Sudaanis, ning palus esitada dokumendid, kus kirjeldatakse SSCAA struktuuri ja organisatsiooni, sertifitseerimis- ja järelevalvesüsteemi ning Lõuna-Sudaanis serditud lennuettevõtjate suhtes kohaldatavaid järelevalvetoiminguid. Samuti paluti teavet selle kohta, missugune on praeguste lennuettevõtja sertifikaadi omanike, Lõuna-Sudaanis registreeritud õhusõidukite, hooldusorganisatsioonide ja lennumeeskonna lubade staatus.

| (129) | SSCAA vastas järelepärimisele 23. juulil 2021 ja andis teada, et lennuettevõtja South Sudan Supreme Airlines lennuettevõtja sertifikaat on peatatud. Lisaks teatas ta komisjonile, et kõnealuse õnnetuse põhjustanud õhusõiduki kahtlaste registreerimismärkide tõttu on SSCAA otsustanud üle vaadata kõik õhusõidukite käitajad ja lennuettevõtja sertifikaadid. Samuti teatas SSCAA, et praegu rakendatakse parandusmeetmeid määruste, käsiraamatute ja koolituse valdkonnas. Nõutud dokumente SSCAA aga ei esitanud. |
| --- | --- |

(129)

SSCAA vastas järelepärimisele 23. juulil 2021 ja andis teada, et lennuettevõtja South Sudan Supreme Airlines lennuettevõtja sertifikaat on peatatud. Lisaks teatas ta komisjonile, et kõnealuse õnnetuse põhjustanud õhusõiduki kahtlaste registreerimismärkide tõttu on SSCAA otsustanud üle vaadata kõik õhusõidukite käitajad ja lennuettevõtja sertifikaadid. Samuti teatas SSCAA, et praegu rakendatakse parandusmeetmeid määruste, käsiraamatute ja koolituse valdkonnas. Nõutud dokumente SSCAA aga ei esitanud.

South Sudan Supreme Airlines

| (130) | Komisjon saatis 5. oktoobril 2021 SSCAA-le veel ühe kirja, milles korrati palvet esitada eespool nimetatud dokumendid hiljemalt 18. oktoobriks 2021. Komisjon selgitas kirjas, et kui SSCAA ei esita nõutud teavet õigeaegselt, käsitatakse seda koostöövalmiduse puudumisena Lõuna-Sudaani ohutusjärelevalvesüsteemiga seotud probleemide lahendamisel. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon saatis 5. oktoobril 2021 SSCAA-le veel ühe kirja, milles korrati palvet esitada eespool nimetatud dokumendid hiljemalt 18. oktoobriks 2021. Komisjon selgitas kirjas, et kui SSCAA ei esita nõutud teavet õigeaegselt, käsitatakse seda koostöövalmiduse puudumisena Lõuna-Sudaani ohutusjärelevalvesüsteemiga seotud probleemide lahendamisel.

| (131) | 5. novembril 2021 kohtus ELi delegatsioon Lõuna-Sudaanis Jubas SSCAA juhiga, kes kinnitas, et on 5. oktoobri 2021. aasta kirja kätte saanud. SSCAA kohustus saatma küsimustele vastused novembri lõpuks ning esitama kaks dokumenti, mis sisaldavad teavet SSCAA kontrolli-, järelevalve- ja auditeerimisprogrammi kohta, ning aruanded teatavate Lõuna-Sudaanis tegutsevate lennuettevõtjate ja välismaiste registreeritud õhusõidukite läbivaatamise kohta. Komisjon tutvub hoolikalt talle saadetavate dokumentidega, et otsustada, kas kutsuda SSCAA ELi lennuohutuskomitee järgmisele koosolekule. |
| --- | --- |

(131)

5. novembril 2021 kohtus ELi delegatsioon Lõuna-Sudaanis Jubas SSCAA juhiga, kes kinnitas, et on 5. oktoobri 2021. aasta kirja kätte saanud. SSCAA kohustus saatma küsimustele vastused novembri lõpuks ning esitama kaks dokumenti, mis sisaldavad teavet SSCAA kontrolli-, järelevalve- ja auditeerimisprogrammi kohta, ning aruanded teatavate Lõuna-Sudaanis tegutsevate lennuettevõtjate ja välismaiste registreeritud õhusõidukite läbivaatamise kohta. Komisjon tutvub hoolikalt talle saadetavate dokumentidega, et otsustada, kas kutsuda SSCAA ELi lennuohutuskomitee järgmisele koosolekule.

| (132) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaseid ühiseid kriteeriume ja asjaolu, et SSCAA-ga peetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 473/2006 artikli 3 kohaselt algatatud konsultatsioone, leiab komisjon, et praegu ei ole Lõuna-Sudaani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(132)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaseid ühiseid kriteeriume ja asjaolu, et SSCAA-ga peetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 473/2006 artikli 3 kohaselt algatatud konsultatsioone, leiab komisjon, et praegu ei ole Lõuna-Sudaani lennuettevõtjate puhul alust muuta nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (133) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Lõuna-Sudaanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Lõuna-Sudaanis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(133)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et Lõuna-Sudaanis serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Lõuna-Sudaanis serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (134) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed. |
| --- | --- |

(134)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmine on põhjustanud otseseid ohutusriske, võib komisjonil osutuda vajalikuks võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid lisameetmed.

| (135) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 474/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(135)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 474/2006 vastavalt muuta.

| (136) | Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artiklites 5 ja 6 on märgitud, et ohutusele avalduvat mõju arvestades on vaja võtta lisade ajakohastamisega seotud otsused vastu kiiresti ja vajaduse korral viivitamata. Seepärast on tundliku teabe ja reisijate kaitsmiseks vaja, et kõik otsused, millega ajakohastatakse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või -piiranguid, avaldatakse ja need jõustuvad kohe pärast vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(136)

Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artiklites 5 ja 6 on märgitud, et ohutusele avalduvat mõju arvestades on vaja võtta lisade ajakohastamisega seotud otsused vastu kiiresti ja vajaduse korral viivitamata. Seepärast on tundliku teabe ja reisijate kaitsmiseks vaja, et kõik otsused, millega ajakohastatakse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või -piiranguid, avaldatakse ja need jõustuvad kohe pärast vastuvõtmist.

| (137) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 kohaselt asutatud ELi lennuohutuskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(137)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 kohaselt asutatud ELi lennuohutuskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 474/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | A lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga; |
| --- | --- |

1)

A lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga;

| 2) | B lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

B lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Adina VĂLEAN

---

(1)  
  ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.

1

(2)  Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 14).

2

(3)  Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8).

3

(4)  Komisjoni 29. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 452/2014, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt (ELT L 133, 6.5.2014, lk 12).

4

(5)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 2. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/736, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (ELT L 172, 3.6.2020, lk 7).

6

(7)  Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1543/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (muudetud määrusega (EÜ) nr 910/2006) (ELT L 283 14.10.2006, lk 27).

7

(8)  Komisjoni 10. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2322, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 328, 12.12.2015, lk 67).

8

(9)  Komisjoni 8. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2214, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu (ELT L 334, 9.12.2016, lk 6).

9

(10)  Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1318/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 355, 12.12.2014, lk 8).

10

(11)  Komisjoni 15. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/618, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (ELT L 106, 17.4.2019, lk 1).

11

(12)  Komisjoni 5. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 235/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 66, 6.3.2007, lk 3).

12

(13)  Komisjoni 28. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1400/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjate kohta, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 311, 29.11.2007, lk 12).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

14

---

I LISA

„A LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE LIIDU PIIRES TEGEVUSKEELDU, ERANDITEGA (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) või lennutegevusloa number | ICAO kolmetäheline kood | Lennuettevõtja päritoluriik |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Suriname |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iraan |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Iraak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10–12/05 | MEV | Nigeeria |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Venemaa |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Afganistani ametiasutused, sealhulgas: | | | Afganistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistan |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, välja arvatud TAAG Angola Airlines ja Heli Malongo, sealhulgas: | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11–07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11–06/17 YYY | Teadmata | Angola |
| AIR JET | AO-006/11–08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15–06/17YYY | Teadmata | Angola |
| HELIANG | AO 007/11–08/18 YYY | Teadmata | Angola |
| SJL | AO-014/13–08/18YYY | Teadmata | Angola |
| SONAIR | AO-002/11–08/17 SOR | SOR | Angola |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Armeenia ametiasutused, sealhulgas: | | | Armeenia |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armeenia |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armeenia |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armeenia |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armeenia |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armeenia |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armeenia |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Ei kohaldata | Armeenia |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Brazzaville’i Kongo ametiasutused, sealhulgas: | | | Kongo-Brazzaville |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongo-Brazzaville |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongo-Brazzaville |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo-Brazzaville |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongo-Brazzaville |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Teadmata | Kongo-Brazzaville |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas: | | | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Teadmata | Kongo Demokraatlik
  Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas: | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Teadmata | DAO | Djibouti |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas: | | | Ekvatoriaal-Guinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatoriaal-Guinea |
| Cronos AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Teadmata | Ekvatoriaal-Guinea |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Eritrea ametiasutused, sealhulgas: | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC nr 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC nr 005 | NAS | Eritrea |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused, sealhulgas: | | | Kõrgõzstan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kõrgõzstan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Teadmata | Kõrgõzstan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kõrgõzstan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kõrgõzstan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kõrgõzstan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kõrgõzstan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kõrgõzstan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kõrgõzstan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kõrgõzstan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kõrgõzstan |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused | | | Libeeria |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Liibüa ametiasutused, sealhulgas: | | | Liibüa |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Liibüa |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Liibüa |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Teadmata | Liibüa |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Liibüa |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Liibüa |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Liibüa |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Liibüa |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Liibüa |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Liibüa |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Liibüa |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Nepali ametiasutused, sealhulgas: | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Teadmata | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Teadmata | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Teadmata | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Teadmata | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Teadmata | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Teadmata | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Teadmata | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Teadmata | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Teadmata | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Teadmata | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Teadmata | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Teadmata | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Teadmata | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Teadmata | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas: | | | São Tomé ja Príncipe |
| AFRICA’S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé ja Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé ja Príncipe |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused, sealhulgas: | | | Sierra Leone |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused, sealhulgas: | | | Sudaan |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudaan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudaan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudaan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudaan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudaan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudaan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudaan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudaan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudaan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudaan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudaan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudaan |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) või lennutegevusloa number

ICAO kolmetäheline kood

Lennuettevõtja päritoluriik

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Suriname

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iraan

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Iraak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10–12/05

MEV

Nigeeria

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Venemaa

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Afganistani ametiasutused, sealhulgas:

Afganistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistan

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, välja arvatud TAAG Angola Airlines ja Heli Malongo, sealhulgas:

Angola

AEROJET

AO-008/11–07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11–06/17 YYY

Teadmata

Angola

AIR JET

AO-006/11–08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15–06/17YYY

Teadmata

Angola

HELIANG

AO 007/11–08/18 YYY

Teadmata

Angola

SJL

AO-014/13–08/18YYY

Teadmata

Angola

SONAIR

AO-002/11–08/17 SOR

SOR

Angola

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Armeenia ametiasutused, sealhulgas:

Armeenia

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armeenia

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armeenia

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armeenia

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armeenia

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armeenia

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armeenia

SKYBALL

AM AOC 073

Ei kohaldata

Armeenia

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Brazzaville’i Kongo ametiasutused, sealhulgas:

Kongo-Brazzaville

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongo-Brazzaville

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongo-Brazzaville

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo-Brazzaville

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongo-Brazzaville

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Teadmata

Kongo-Brazzaville

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas:

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Teadmata

Kongo Demokraatlik

Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas:

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Teadmata

DAO

Djibouti

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas:

Ekvatoriaal-Guinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatoriaal-Guinea

Cronos AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Teadmata

Ekvatoriaal-Guinea

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Eritrea ametiasutused, sealhulgas:

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC nr 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC nr 005

NAS

Eritrea

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused, sealhulgas:

Kõrgõzstan

AEROSTAN

08

BSC

Kõrgõzstan

AIR COMPANY AIR KG

50

Teadmata

Kõrgõzstan

AIR MANAS

17

MBB

Kõrgõzstan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kõrgõzstan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kõrgõzstan

HELI SKY

47

HAC

Kõrgõzstan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kõrgõzstan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kõrgõzstan

TEZ JET

46

TEZ

Kõrgõzstan

VALOR AIR

07

VAC

Kõrgõzstan

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused

Libeeria

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Liibüa ametiasutused, sealhulgas:

Liibüa

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Liibüa

AIR LIBYA

004/01

TLR

Liibüa

AL MAHA AVIATION

030/18

Teadmata

Liibüa

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Liibüa

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Liibüa

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Liibüa

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Liibüa

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Liibüa

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Liibüa

PETRO AIR

025/08

PEO

Liibüa

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Nepali ametiasutused, sealhulgas:

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Teadmata

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Teadmata

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Teadmata

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Teadmata

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Teadmata

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Teadmata

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Teadmata

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Teadmata

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Teadmata

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Teadmata

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Teadmata

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Teadmata

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Teadmata

Nepal

TARA AIR

053/2009

Teadmata

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas:

São Tomé ja Príncipe

AFRICA’S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé ja Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé ja Príncipe

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused, sealhulgas:

Sierra Leone

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused, sealhulgas:

Sudaan

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudaan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudaan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudaan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudaan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudaan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudaan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudaan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudaan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudaan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudaan

SUN AIR

51

SNR

Sudaan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudaan

---

(1)  B lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes ei kohaldata tegevuskeeldu, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

1

---

II LISA

„B LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE LIIDU PIIRES TEGEVUSPIIRANGUID (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number | ICAO kolmetäheline kood | Lennuettevõtja päritoluriik | Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut | Piiranguga õhusõiduki registritunnus(ed) ja, kui see/need on kättesaadav(ad), seerianumber/seerianumbrid | Õhusõiduki registreerinud riik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iraan | Kõik Fokker F100 ja Boeing B747 tüüpi õhusõidukid. | Fokker F100 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Boeing B747 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis. | Iraan |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Põhja-Korea | Kõik õhusõidukid, v.a kaks TU-204 tüüpi õhusõidukit. | Kõik õhusõidukid, v.a P-632, P-633. | Põhja-Korea |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number

ICAO kolmetäheline kood

Lennuettevõtja päritoluriik

Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut

Piiranguga õhusõiduki registritunnus(ed) ja, kui see/need on kättesaadav(ad), seerianumber/seerianumbrid

Õhusõiduki registreerinud riik

IRAN AIR

FS100

IRA

Iraan

Kõik Fokker F100 ja Boeing B747 tüüpi õhusõidukid.

Fokker F100 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Boeing B747 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis.

Iraan

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Põhja-Korea

Kõik õhusõidukid, v.a kaks TU-204 tüüpi õhusõidukit.

Kõik õhusõidukid, v.a P-632, P-633.

Põhja-Korea

---

(1)  B lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes ei kohaldata tegevuskeeldu, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

1

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2071,

25. november 2021,

teatavate vaktsiinide ja nende tootmiseks kasutatavate toimeainete suhtes ekspordi järelevalve kohaldamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/479 ühiste ekspordieeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 30. jaanuaril 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/111, (2) millega seati kuueks nädalaks COVID-19 vaktsiinide ja nende vaktsiinide tootmiseks kasutatavate toimeainete, sealhulgas tüvi- ja töörakupankade ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5. Seejärel võttis komisjon 12. märtsil 2021 vastu rakendusmääruse (EL) 2021/442, (3) millega seati kuni 30. juunini 2021 nende toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 6. |
| --- | --- |

(1)

30. jaanuaril 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/111, (2) millega seati kuueks nädalaks COVID-19 vaktsiinide ja nende vaktsiinide tootmiseks kasutatavate toimeainete, sealhulgas tüvi- ja töörakupankade ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5. Seejärel võttis komisjon 12. märtsil 2021 vastu rakendusmääruse (EL) 2021/442, (3) millega seati kuni 30. juunini 2021 nende toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 6.

| (2) | 24. märtsil 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/521, (4) millega kehtestati ekspordiloa andmisel kaalutava täiendava asjaoluna see, kas kõnealune luba ei ohusta rakendusmäärusega (EL) 2021/442 hõlmatud kauba tarnekindlust liidus. Sama määrusega otsustas komisjon ajutiselt peatada ka teatavate sihtriikide vabastamise määruse (EL) 2021/442 kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(2)

24. märtsil 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/521, (4) millega kehtestati ekspordiloa andmisel kaalutava täiendava asjaoluna see, kas kõnealune luba ei ohusta rakendusmäärusega (EL) 2021/442 hõlmatud kauba tarnekindlust liidus. Sama määrusega otsustas komisjon ajutiselt peatada ka teatavate sihtriikide vabastamise määruse (EL) 2021/442 kohaldamisalast.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/521 võeti vastu vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5 ja seda kohaldati kuus nädalat. Kõnealuse määrusega kehtestatud meetmeid pikendati seejärel komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/734 (5) kuni 30. juunini 2021. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/521 võeti vastu vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5 ja seda kohaldati kuus nädalat. Kõnealuse määrusega kehtestatud meetmeid pikendati seejärel komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/734 (5) kuni 30. juunini 2021.

| (4) | Määrustega (EL) 2021/442 ja (EL) 2021/521 kehtestatud meetmeid pikendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1071 (6) kõigepealt kuni 30. septembrini 2021 ja seejärel komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1728 (7) kuni 31. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(4)

Määrustega (EL) 2021/442 ja (EL) 2021/521 kehtestatud meetmeid pikendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1071 (6) kõigepealt kuni 30. septembrini 2021 ja seejärel komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1728 (7) kuni 31. detsembrini 2021.

| (5) | COVID-19 vaktsiinidooside tootmist ja tarnimist liidus on kiirendatud ning oht, et eksport ohustab kas liidu ja vaktsiinitootjate vaheliste eelostulepingute täitmist või liidu COVID-19 vaktsiinide ja nende toimeainete tarnekindlust, on praeguseks vähenenud. |
| --- | --- |

(5)

COVID-19 vaktsiinidooside tootmist ja tarnimist liidus on kiirendatud ning oht, et eksport ohustab kas liidu ja vaktsiinitootjate vaheliste eelostulepingute täitmist või liidu COVID-19 vaktsiinide ja nende toimeainete tarnekindlust, on praeguseks vähenenud.

| (6) | Praegustes tingimustes ja tarneolukorras leidis komisjon, et SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastaste vaktsiinide ja toimeainete, sealhulgas selliste vaktsiinide tootmiseks kasutatavad tüvirakupankade ja töörakupankade ekspordiks ekspordiloa esitamise nõude kohaldamine pärast 31. detsembrit 2021 ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(6)

Praegustes tingimustes ja tarneolukorras leidis komisjon, et SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastaste vaktsiinide ja toimeainete, sealhulgas selliste vaktsiinide tootmiseks kasutatavad tüvirakupankade ja töörakupankade ekspordiks ekspordiloa esitamise nõude kohaldamine pärast 31. detsembrit 2021 ei ole vajalik.

| (7) | Siiski on vaja kohaldada järelevalvet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (8) artikli 56 lõikel 5 põhineva menetluse kohaselt ning nõuda, et ekspordi- või reekspordideklaratsioon sisaldaks lisas esitatud TARICi lisakoode ning dooside arvu (mitmeannuseliste anumate puhul täiskasvanutele ettenähtud dooside arv) 24 kuu jooksul alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(7)

Siiski on vaja kohaldada järelevalvet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (8) artikli 56 lõikel 5 põhineva menetluse kohaselt ning nõuda, et ekspordi- või reekspordideklaratsioon sisaldaks lisas esitatud TARICi lisakoode ning dooside arvu (mitmeannuseliste anumate puhul täiskasvanutele ettenähtud dooside arv) 24 kuu jooksul alates 1. jaanuarist 2022.

| (8) | Selline järelevalve peaks võimaldama komisjonil koguda ekspordi kohta täiendavaid statistilisi andmeid iga tootja tasandil, et õigeaegselt tuvastada i) märke komisjoni sõlmitud eelostulepingule mittevastavusest, ii) mis tahes muid asjaolusid, mis võivad ohustada liidu varustuskindlust, ning iii) liidu suutlikkust anda lubadusi edasisteks annetusteks ja neid teoks teha. See peaks võimaldama komisjonil võtta vajaduse korral täiendavaid meetmeid, et vältida kriitilise olukorra tekkimist kõnealuste toodete nappuse tõttu kooskõlas määruse (EL) 2015/479 nõuetega, |
| --- | --- |

(8)

Selline järelevalve peaks võimaldama komisjonil koguda ekspordi kohta täiendavaid statistilisi andmeid iga tootja tasandil, et õigeaegselt tuvastada i) märke komisjoni sõlmitud eelostulepingule mittevastavusest, ii) mis tahes muid asjaolusid, mis võivad ohustada liidu varustuskindlust, ning iii) liidu suutlikkust anda lubadusi edasisteks annetusteks ja neid teoks teha. See peaks võimaldama komisjonil võtta vajaduse korral täiendavaid meetmeid, et vältida kriitilise olukorra tekkimist kõnealuste toodete nappuse tõttu kooskõlas määruse (EL) 2015/479 nõuetega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Järgmiste kaupade suhtes kohaldatakse ekspordi järelevalvet 24 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast:

| a) | SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid, mis praegu kuuluvad CN-koodi 3002 20 10 alla, sõltumata nende pakendist; |
| --- | --- |

a)

SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid, mis praegu kuuluvad CN-koodi 3002 20 10 alla, sõltumata nende pakendist;

| b) | toimeained, sealhulgas selliste vaktsiinide tootmiseks kasutatavad tüvirakupangad ja töörakupangad, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 2933 99 80, ex 2934 99 90, ex 3002 90 90 ja ex 3504 00 90 alla. |
| --- | --- |

b)

toimeained, sealhulgas selliste vaktsiinide tootmiseks kasutatavad tüvirakupangad ja töörakupangad, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 2933 99 80, ex 2934 99 90, ex 3002 90 90 ja ex 3504 00 90 alla.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „eksport“:

| a) | liidu kauba eksporti määruse (EL) nr 952/2013 artikli 269 lõike 1 kohase ekspordiprotseduuri alusel; |
| --- | --- |

a)

liidu kauba eksporti määruse (EL) nr 952/2013 artikli 269 lõike 1 kohase ekspordiprotseduuri alusel;

| b) | sama määruse artikli 270 lõike 1 tähenduses liiduvälise kauba reeksporti pärast tootmistoimingute (villimine ja pakendamine) läbimist liidu tolliterritooriumil. |
| --- | --- |

b)

sama määruse artikli 270 lõike 1 tähenduses liiduvälise kauba reeksporti pärast tootmistoimingute (villimine ja pakendamine) läbimist liidu tolliterritooriumil.

Artikkel 2

Artiklis 1 nimetatud kaupade ekspordi- või reekspordideklaratsioon sisaldab kõnealuses artiklis osutatud aja jooksul lisas nimetatud TARICi lisakoode või mis tahes vastavaid tulevasi koode, ning selles märgitakse dooside arv (mitmeannuseliste anumate puhul täiskasvanutele ettenähtud dooside arv).

Artikkel 3

Komisjon teeb eksporti käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks, võttes nõuetekohaselt arvesse andmete konfidentsiaalsust.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 83, 27.3.2015, lk 34.

1

(2)  
  ELT L 31 I, 30.1.2021, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 85, 12.3.2021, lk 190.

3

(4)  
  ELT L 104, 25.3.2021, lk 52.

4

(5)  
  ELT L 158, 6.5.2021, lk 13.

5

(6)  
  ELT L 230, 30.6.2021, lk 28.

6

(7)  
  ELT L 345, 30.9.2021, lk 34.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

8

---

LISA

TARICi lisakoodid

| Tootja | TARICi lisakood SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid | TARICi lisakood toimeained (*1) |
| --- | --- | --- |
| AstraZeneca AB | 4500 | 4520 |
| Pfizer / BioNTech | 4501 | 4521 |
| Moderna Switzerland / Moderna Inc | 4502 | 4522 |
| Janssen Pharmaceutica N.V. | 4503 | 4523 |
| CureVac AG | 4504 | 4524 |
| Sanofi Pasteur / GlaxoSmithKline Biologicals S.A | 4505 | 4525 |
| Novavax | 4506 | 4526 |
| Valneva | 4507 | 4527 |
| Gedeon Richter | 4508 | 4528 |
| Arcturus | 4509 | 4529 |
| PCI Pharma | 4510 | 4530 |
| Muud tootjad | 4999 | 4999 |

Tootja

TARICi lisakood SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid

TARICi lisakood toimeained (*1)

AstraZeneca AB

4500

4520

Pfizer / BioNTech

4501

4521

Moderna Switzerland / Moderna Inc

4502

4522

Janssen Pharmaceutica N.V.

4503

4523

CureVac AG

4504

4524

Sanofi Pasteur / GlaxoSmithKline Biologicals S.A

4505

4525

Novavax

4506

4526

Valneva

4507

4527

Gedeon Richter

4508

4528

Arcturus

4509

4529

PCI Pharma

4510

4530

Muud tootjad

4999

4999

| Äriühing | TARICi lisakood muud ained (*2) |
| --- | --- |
| Kõik tootjad | 4599 |

Äriühing

TARICi lisakood muud ained (*2)

Kõik tootjad

4599

---

(*1)  Toimeained, sealhulgas tüvirakupangad ja töörakupangad, mida kasutatakse SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastaste vaktsiinide tootmiseks.

(*2)  Muud ained on tooted ja ained, mis kuuluvad samade CN-koodide alla kui toimeained, kuid mida ei kasutata SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastaste vaktsiinide tootmiseks.

---

OTSUSED

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/56

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/2072,

25. november 2021,

millega toetatakse bioohutuse ja bioturvalisuse alase vastupanuvõime suurendamist bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni kaudu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „ELi strateegia“), mille III peatükis on esitatud massihävitusrelvade leviku vastu võitlemise meetmete loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „ELi strateegia“), mille III peatükis on esitatud massihävitusrelvade leviku vastu võitlemise meetmete loetelu.

| (2) | Liit viib ELi strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige meetmeid, mis on seotud bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni (BTWC) tugevdamise, rakendamise ja ülemaailmse kohaldamisega. |
| --- | --- |

(2)

Liit viib ELi strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige meetmeid, mis on seotud bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni (BTWC) tugevdamise, rakendamise ja ülemaailmse kohaldamisega.

| (3) | Nõukogu võttis BTWC toetamiseks kehtestatud ühismeetme 2006/184/ÜVJP (1) täiendamiseks 20. märtsil 2006 vastu bioloogiliste ja toksiinrelvade ELi tegevuskava. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis BTWC toetamiseks kehtestatud ühismeetme 2006/184/ÜVJP (1) täiendamiseks 20. märtsil 2006 vastu bioloogiliste ja toksiinrelvade ELi tegevuskava.

| (4) | Nõukogu võttis 16. novembril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/2096, (2) mis käsitleb liidu seisukohta BTWC osalisriikide kaheksandal läbivaatamiskonverentsil. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 16. novembril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/2096, (2) mis käsitleb liidu seisukohta BTWC osalisriikide kaheksandal läbivaatamiskonverentsil.

| (5) | BTWC kaheksandal läbivaatamiskonverentsil otsustati pikendada ÜRO desarmeerimisbüroo (UNODA) Genfi osakonnas loodud ja BTWC seitsmendal läbivaatamiskonverentsil kokku lepitud BTWC rakendamise toetusüksuse (BTWC Implementation Support Unit – ISU) volitusi ajavahemikuks 2017–2021. |
| --- | --- |

(5)

BTWC kaheksandal läbivaatamiskonverentsil otsustati pikendada ÜRO desarmeerimisbüroo (UNODA) Genfi osakonnas loodud ja BTWC seitsmendal läbivaatamiskonverentsil kokku lepitud BTWC rakendamise toetusüksuse (BTWC Implementation Support Unit – ISU) volitusi ajavahemikuks 2017–2021.

| (6) | Nõukogu võttis 21. jaanuaril 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/97, (3) millega toetatakse BTWCd massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames. Käesoleva otsusega täiendatakse otsust (ÜVJP) 2019/97, tugevdades veelgi bioohutust ja bioturvalisust riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, võttes arvesse praegust COVID-19 pandeemiat. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 21. jaanuaril 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/97, (3) millega toetatakse BTWCd massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames. Käesoleva otsusega täiendatakse otsust (ÜVJP) 2019/97, tugevdades veelgi bioohutust ja bioturvalisust riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, võttes arvesse praegust COVID-19 pandeemiat.

| (7) | Võttes arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde, on vaja suurendada jõupingutusi bioohutuse ja bioturvalisuse parandamiseks rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde, on vaja suurendada jõupingutusi bioohutuse ja bioturvalisuse parandamiseks rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riiklikul tasandil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevas otsuses juhindutakse järgmistest põhimõtetest:

| a) | kasutada parimal viisil ära varasemate BTWCd toetavate ühismeetmete ja nõukogu otsuste raames saadud kogemusi; |
| --- | --- |

a)

kasutada parimal viisil ära varasemate BTWCd toetavate ühismeetmete ja nõukogu otsuste raames saadud kogemusi;

| b) | võtta arvesse osalisriikide ja BTWCga mitteühinenud riikide väljendatud erivajadusi seoses bioohutuse ja bioturvalisuse tugevdamisega riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil BTWC kaudu; |
| --- | --- |

b)

võtta arvesse osalisriikide ja BTWCga mitteühinenud riikide väljendatud erivajadusi seoses bioohutuse ja bioturvalisuse tugevdamisega riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil BTWC kaudu;

| c) | soodustada kohalikku ja piirkondlikku vastutust projektide eest, et tagada nende jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning luua BTWC raames partnerlus liidu ja kolmandate poolte vahel; |
| --- | --- |

c)

soodustada kohalikku ja piirkondlikku vastutust projektide eest, et tagada nende jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning luua BTWC raames partnerlus liidu ja kolmandate poolte vahel;

| d) | keskenduda tegevustele, mis on andnud konkreetseid tulemusi riikliku, piirkondliku ja rahvusvahelise abi-, reageerimis- ja valmisolekuvõime tugevdamisel; |
| --- | --- |

d)

keskenduda tegevustele, mis on andnud konkreetseid tulemusi riikliku, piirkondliku ja rahvusvahelise abi-, reageerimis- ja valmisolekuvõime tugevdamisel;

| e) | aidata kaasa rahu ja julgeoleku ning tervisega seotud eesmärkide edendamisele, kasutades selleks BTWC tõhusat rakendamist osalisriikide poolt. |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa rahu ja julgeoleku ning tervisega seotud eesmärkide edendamisele, kasutades selleks BTWC tõhusat rakendamist osalisriikide poolt.

2.   Liit toetab järgmisi projekte, mis vastavad ELi strateegia meetmetele:

| a) | bioohutuse ja bioturvalisuse alase suutlikkuse tugevdamine Aafrikas suurema piirkondliku koordineerimise kaudu; |
| --- | --- |

a)

bioohutuse ja bioturvalisuse alase suutlikkuse tugevdamine Aafrikas suurema piirkondliku koordineerimise kaudu;

| b) | BTWC riiklike kontaktpunktide suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

b)

BTWC riiklike kontaktpunktide suutlikkuse suurendamine;

| c) | BTWC valdkonna teaduse ja tehnika arengu läbivaatamise hõlbustamine, kaasates ka teadus- ja tööstusringkondi; |
| --- | --- |

c)

BTWC valdkonna teaduse ja tehnika arengu läbivaatamise hõlbustamine, kaasates ka teadus- ja tööstusringkondi;

| d) | vabatahtlike läbipaistvusõppuste toetamise suurendamine. |
| --- | --- |

d)

vabatahtlike läbipaistvusõppuste toetamise suurendamine.

Nimetatud projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud projektidokumendis, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“).

2.   Artiklis 1 osutatud tegevuste tehnilise elluviimise eest vastutab UNODA. UNODA täidab seda ülesannet kõrge esindaja vastutusel. Selleks sõlmib kõrge esindaja UNODAga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamiseks on 2 147 443,52 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja normidele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulude nõuetekohase haldamise üle teeb komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon UNODAga asjakohase lepingu. Lepingus märgitakse, et UNODA tagab liidu rahalise abi nähtavuse vastavalt selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud lepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Ta teavitab nõukogu kõigist raskustest selles protsessis ning teatab nõukogule lepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes UNODA koostatud korrapärastest aruannetest. Nimetatud aruanded on nõukogu tehtava hindamise aluseks.. Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimise kuupäevast või kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmise kuupäevast, kui kõnealuse ajavahemiku jooksul ei ole nimetatud lepingut sõlmitud.

Brüssel, 25. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  Nõukogu 27. veebruari 2006. aasta ühismeede 2006/184/ÜVJP bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni toetamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames (ELT L 65, 7.3.2006, lk 51).

1

(2)  Nõukogu 16. novembri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/2096, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiliste relvade väljatöötamise, tootmise ja ladustamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (BTWC) kaheksandaks läbivaatamiskonverentsiks (ELT L 303, 20.11.2015, lk 13).

2

(3)  Nõukogu 21. jaanuari 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/97, millega toetatakse bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames (ELT L 19, 22.1.2019, lk 11).

3

---

LISA

Projekt bioohutuse ja bioturvalisuse alase vastupanuvõime toetamiseks bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni (BTWC) kaudu

1.   TAUST

COVID-19 pandeemia on näidanud, milliseid ülemaailmseid häireid võivad nakkushaigused põhjustada ning et riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil ei ole piisavat valmisolekut bioloogilistele sündmustele reageerimiseks. Kui sellist haigust tahtlikult manipuleeritaks, et see oleks virulentsem, või kui seda levitataks tahtlikult mitmes kohas samaaegselt, võiks see kaasa tuua veelgi suurema ülemaailmse kriisi. Samal ajal tuleb arvesse võtta ka biotehnoloogia arengut, sest see võib tuua mitmesugust kasu, millel on positiivne mõju kestlikule arengule, kuid sellega kaasnevad mitmed riskid, millel võivad olla katastroofilised tagajärjed. Seetõttu on vaja suurendada jõupingutusi bioohutuse ja bioturvalisuse küsimuste käsitlemiseks bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni raames.

2.   EESMÄRGID

Käesoleva nõukogu otsuse eesmärk on eelkõige tugevdada bioohutust ja bioturvalisust riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, et võtta arvesse praegust COVID-19 pandeemiat. Käesolev otsus täiendab nõukogu 21. jaanuari 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/97 (1), millega toetatakse bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni. Otsust (ÜVJP) 2019/97 rakendab ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA) Genfi osakond tihedas koostöös BTWC rakendamise toetusüksusega (ISU). Vajaduse korral tugineb käesolev otsus otsuse (ÜVJP) 2019/97 ning varasemate BTWCd toetavate ühismeetmete ja nõukogu otsuste saavutustele, dubleerimata seejuures käimasolevat tegevust (2). Käesoleva otsuse rakendamisetapis kasutatakse parimal viisil ära võimalik koostoime otsusega (ÜVJP) 2019/97.

Nõukogu otsuses juhindutakse järgmistest põhimõtetest:

| a) | kasutada parimal viisil ära varasemate BTWCd toetavate ühismeetmete ja nõukogu otsuste raames saadud kogemusi; |
| --- | --- |

a)

kasutada parimal viisil ära varasemate BTWCd toetavate ühismeetmete ja nõukogu otsuste raames saadud kogemusi;

| b) | võtta arvesse osalisriikide ja BTWCga mitteühinenud riikide väljendatud erivajadusi seoses bioohutuse ja bioturvalisuse tugevdamisega riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil BTWC kaudu; |
| --- | --- |

b)

võtta arvesse osalisriikide ja BTWCga mitteühinenud riikide väljendatud erivajadusi seoses bioohutuse ja bioturvalisuse tugevdamisega riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil BTWC kaudu;

| c) | soodustada kohalikku ja piirkondlikku vastutust projektide eest, et tagada nende jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning luua BTWC raames partnerlus Euroopa Liidu ja kolmandate poolte vahel; |
| --- | --- |

c)

soodustada kohalikku ja piirkondlikku vastutust projektide eest, et tagada nende jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning luua BTWC raames partnerlus Euroopa Liidu ja kolmandate poolte vahel;

| d) | keskenduda tegevustele, mis tõendatult annavad konkreetseid tulemusi riikliku, piirkondliku ja rahvusvahelise abi-, reageerimis- ja valmisolekuvõime tugevdamisel; |
| --- | --- |

d)

keskenduda tegevustele, mis tõendatult annavad konkreetseid tulemusi riikliku, piirkondliku ja rahvusvahelise abi-, reageerimis- ja valmisolekuvõime tugevdamisel;

| e) | aidata kaasa rahu ja julgeoleku ning tervisega seotud eesmärkide edendamisele, kasutades selleks BTWC tõhusat rakendamist osalisriikide poolt. |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa rahu ja julgeoleku ning tervisega seotud eesmärkide edendamisele, kasutades selleks BTWC tõhusat rakendamist osalisriikide poolt.

3.   PROJEKTID

3.1.   Projekt 1 – bioohutuse ja bioturvalisuse alase suutlikkuse tugevdamine Aafrikas suurema piirkondliku koordineerimise kaudu

3.1.1.   Projekti eesmärk

Projektis keskendutakse BTWC rakendamise tugevdamisele ja selle ülemaailmse kohaldamise edendamisele Aafrika mandril, suurendades Aafrikas bioohutuse ja bioturvalisuse küsimustega tegelevate riiklike ametiasutuste ning piirkondlike üksuste ja organisatsioonide suutlikkust. Projekti eesmärk on ka suurendada koostööd ja koordineerimist nende osalejate vahel.

Praegu ei ole 14 riiki – neli allakirjutanud ja kümme mitteallakirjutanud riiki – veel BTWCd ratifitseerinud ega sellega ühinenud. Neist kaheksa asuvad Aafrikas: Tšaad, Komoorid, Djibouti, Egiptus, Eritrea, Namiibia, Somaalia ja Lõuna-Sudaan. Kaks neist riikidest, Egiptus ja Somaalia, on BTCW allkirjastanud, ülejäänud kuus riiki ei ole konventsiooni allkirjastanud. Seetõttu on Aafrika manner BTWC ülemaailmse kohaldamise seisukohast esmatähtis piirkond. Lisaks saaks konventsiooni rakendamist märkimisväärselt tõhustada, suurendades selle Aafrika osalisriikide bioohutuse ja bioturvalisuse alast suutlikkust.

3.1.2.   Projekti kirjeldus

Projekti osana luuakse Addis Abebas asuv poliitikaküsimuste ametniku ametikoht (P3), et töötada konkreetselt konventsiooni ülemaailmse kohaldamise ja tugevdatud rakendamise nimel Aafrika mandril ning uurida võimalusi koostoime loomiseks rahu ja julgeoleku, terviseturve ja arengu piirkondlike raamistikega. Konkreetselt on poliitikaküsimuste ametnikul järgmised ülesanded:

| a) | anda õigusabi osalisriikidele, kes soovivad parandada oma BTWCga seotud õigusakte, ning riikidele, kes on huvitatud konventsiooniga ühinemisest ning kavatsevad oma kehtivad õigusaktid läbi vaadata ja neid kohandada; |
| --- | --- |

a)

anda õigusabi osalisriikidele, kes soovivad parandada oma BTWCga seotud õigusakte, ning riikidele, kes on huvitatud konventsiooniga ühinemisest ning kavatsevad oma kehtivad õigusaktid läbi vaadata ja neid kohandada;

| b) | pakkuda osalisriikidele erikoolitusi BTWC usaldust suurendavate meetmete aruannete väljatöötamise ja esitamise kohta; |
| --- | --- |

b)

pakkuda osalisriikidele erikoolitusi BTWC usaldust suurendavate meetmete aruannete väljatöötamise ja esitamise kohta;

| c) | abistada BTWC Aafrika osalisriike usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate päringute tegemisel. See täiendav abi tugevdaks BTWC ISU poolt juba antavat toetust, ja selle eesmärk on suurendada Aafrika osalisriikide esitatavate usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate aruannete arvu ja parandada nende kvaliteeti; |
| --- | --- |

c)

abistada BTWC Aafrika osalisriike usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate päringute tegemisel. See täiendav abi tugevdaks BTWC ISU poolt juba antavat toetust, ja selle eesmärk on suurendada Aafrika osalisriikide esitatavate usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate aruannete arvu ja parandada nende kvaliteeti;

| d) | teha tihedat koostööd BTWCga mitteühinenud Aafrika riikidega, sealhulgas nende alaliste esinduste kaudu Aafrika Liidu juures Addis Abebas, et teha kindlaks konkreetsed riiklikud probleemid konventsiooniga ühinemisel või selle ratifitseerimisel ning hõlbustada vastavaid ühinemis-/ratifitseerimisprotsesse, pakkudes vajaduse korral seonduvat tehnilist ja õigusloomealast abi; |
| --- | --- |

d)

teha tihedat koostööd BTWCga mitteühinenud Aafrika riikidega, sealhulgas nende alaliste esinduste kaudu Aafrika Liidu juures Addis Abebas, et teha kindlaks konkreetsed riiklikud probleemid konventsiooniga ühinemisel või selle ratifitseerimisel ning hõlbustada vastavaid ühinemis-/ratifitseerimisprotsesse, pakkudes vajaduse korral seonduvat tehnilist ja õigusloomealast abi;

| e) | teha tihedat koostööd ja koordineerida tegevust Aafrikas asuvate asjaomaste sidusrühmade, allpiirkondlike rühmituste ja partnerorganisatsioonidega; (3) ning |
| --- | --- |

e)

teha tihedat koostööd ja koordineerida tegevust Aafrikas asuvate asjaomaste sidusrühmade, allpiirkondlike rühmituste ja partnerorganisatsioonidega; (3) ning

| f) | toetada kõigi muude käesoleva ELi nõukogu otsuse kohaste meetmete rakendamist Aafrikas. |
| --- | --- |

f)

toetada kõigi muude käesoleva ELi nõukogu otsuse kohaste meetmete rakendamist Aafrikas.

Poliitikaküsimuste ametnikku toetavad vajaduse korral väliskonsultandid konkreetsete sisuliste ülesannete täitmiseks (nt õigusalane tugi ja tehniline abi). Tegevuse hõlbustamiseks ja toetamiseks kasutatakse vajaduse korral UNODA kohalolekut Aafrikas Aafrika rahu ja desarmeerimise piirkondliku keskuse (UNREC) kaudu.

Poliitikaküsimuste ametniku kogu tegevus kooskõlastatakse hoolikalt BTWC ISU ja Genfis asuva ELi nõukogu otsuse kohase projekti personaliga. Poliitikaküsimuste ametnik teeb tihedat koostööd ÜRO desarmeerimisbüroo (UNODA) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) (4)Aafrika piirkondliku koordinaatoriga ning tema töökoht on ÜRO Aafrika Majanduskomisjoni (UN ECA) hoones Addis Abebas.

3.1.3.   Projekti oodatavad tulemused

See projekt peaks edendama konventsiooni ülemaailmset kohaldamist ja parandama konventsiooni riiklikku rakendamist Aafrika mandril. Samuti on selle eesmärk suurendada bioohutuse ja bioturvalisuse küsimustega Aafrikas tegelevate riiklike ametiasutuste ning piirkondlike üksuste ja organisatsioonide koostööd ja koordineerimist.

Poliitikaküsimuste ametniku töökoha loomisega Addis Abebas eeldatakse, et suurem lähedus Aafrika riikide ametiasutustele, asjaomastele saatkondadele Addis Abebas ja piirkondlike poliitikakujundamise platvormidele aitab otsustavalt kaasa BTWC rakendamisele ja konventsiooni ülemaailmsele kohaldamisele Aafrikas, nagu eespool kirjeldatud.

3.2.   Projekt 2 – BTWC riiklike kontaktpunktide suutlikkuse suurendamine

3.2.1.   Projekti eesmärk

Projekti eesmärk on luua koolitusmaterjale ja pakkuda spetsiaalset koolitust BTWC riiklikele kontaktpunktidele BTWC riigisisese rakendamise kohta. Samuti on kavas luua selle projektiga vahendid ja võimalused riiklike kontaktpunktide vaheliseks dialoogiks ja teabevahetuseks BTWC riigisisese rakendamise kohta, sealhulgas parimate tavade jagamiseks. Projekti eesmärk on tugevdada BTWC rakendamist, pakkudes riiklikele kontaktpunktidele sihtotstarbelist suutlikkuse suurendamist ning suurendades nendevahelist teabevahetust ja koostööd piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil.

Kuuendal läbivaatamiskonverentsil 2006. aastal otsustati, et iga osalisriik peaks määrama riikliku kontaktpunkti, millel on järgmised ülesanded:

| — | riikliku rakendamise koordineerimine ning suhtlemine teiste osalisriikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

riikliku rakendamise koordineerimine ning suhtlemine teiste osalisriikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| — | iga-aastaste usaldust suurendavate meetmete aruannete koostamine ja esitamine; |
| --- | --- |

—

iga-aastaste usaldust suurendavate meetmete aruannete koostamine ja esitamine;

| — | teabevahetus ülemaailmse kohaldamise valdkonnas tehtavate jõupingutuste kohta. |
| --- | --- |

—

teabevahetus ülemaailmse kohaldamise valdkonnas tehtavate jõupingutuste kohta.

Praegusest 183 osalisriigist on riikliku kontaktpunkti nimetanud ainult 134 riiki. Riiklikud kontaktpunktid on riigi tasandil lõimitud erinevatesse üksustesse, neil on erinev taust ja erinevad varasemad teadmised BTWC kohta. Praeguseks on BTWC riiklike kontaktpunktide koolitused kättesaadavad üksnes ad hoc põhimõttel ja nende eeltingimus on abiandjate poolne rahastamine.

3.2.2.   Projekti kirjeldus

See projekt hõlmab standarditud koolituskursuse väljatöötamist, mis tehakse kättesaadavaks kõigile riiklikele kontaktpunktidele. Koolitus toimub veebis või eri piirkondades kohapeal (sõltuvalt COVID-19 pandeemia arengust) BTWC riiklike kontaktpunktide riiklikele esindajatele. Koolituskursus hõlmab teavet BTWC riikliku rakendamise, sealhulgas BTWC usaldust suurendavate meetmete aruannete väljatöötamise ja seadusandlike küsimuste käsitlemise kõigi aspektide kohta. Koolitus tugineb BTWC rakendamise juhendile, mida töötatakse välja ELi nõukogu otsuse 2019/97 alusel.

Kuigi BTWC ISU teeb kõigi määratud riiklike kontaktpunktide kontaktandmed kättesaadavaks kõigile osalisriikidele eraldi piiratud juurdepääsuga lehel, puuduvad riiklikel kontaktpunktidel ametlikud viisid üksteisega suhtlemiseks. Seetõttu nähakse selle projektiga ette, et BTWC riiklike kontaktpunktide jaoks korraldatakse rida mitteametlikke – virtuaalseid või füüsilise kohalviibimisega – piirkondlikke dialoogifoorumeid, et hõlbustada teabevahetust ja parimate tavade jagamist.

Lisaks korraldatakse Genfis üritus, mis toob kokku kõik BTWC riiklikud kontaktpunktid, näiteks enne BTWC osalisriikide kohtumist, et võimaldada piirkondadevahelist riiklike kontaktpunktide vahelist teabevahetust ja võrgustike loomist sarnaselt Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) riiklike asutuste iga-aastasele kohtumisele keemiarelvade keelustamise konventsiooni raames. Samuti laiendatakse piiratud juurdepääsuga lehekülge, et see oleks riiklike kontaktpunktide jaoks asjakohase teabe, sealhulgas kõigi asjakohaste koolitusmaterjalide hoidla, ning interaktiivne platvorm, mis võimaldab riiklikel kontaktpunktidel üksteisega ja BTWC ISUga suhelda. Piiratud juurdepääsuga lehekülge hooldab ja haldab BTWC ISU, et tagada jätkuv lihtsustatud teabevahetus riiklike kontaktpunktide vahel pärast käesoleva nõukogu otsuse kohaldamise lõppu.

Nii koolituskursusel kui ka dialoogifoorumitel on tugev võrgustike loomise osa, sest riiklikud kontaktpunktid saavad võimaluse üksteist tundma õppida ja üksteisega suhelda.

3.2.3.   Projekti oodatavad tulemused

Eeldatatavalt on selle koolituskursuse positiivseks tulemuseks see, et koolitusprogrammi osutamise tulemusel nimetab rohkem osalisriike riiklikud kontaktpunktid. Samuti eeldatakse, et pakutava koolituse tulemusel esitatakse rohkem iga-aastaseid usaldust suurendavate meetmete aruandeid, mis annavad täiendavat teavet konventsiooni rakendamise olukorra kohta kogu maailmas, ning paraneb nende aruannete kvaliteet. Jätkusuutlikkuse tagamiseks koostatakse koolitusmaterjalid selliselt, et need oleksid riiklike kontaktpunktide jaoks kasutatavad ja kättesaadavad tulevasteks koolitusteks pärast käesoleva nõukogu otsuse kohaldamise lõppu. Lisaks peaks see projekt hõlbustama teabevahetust ja parimate tavade jagamist riiklike kontaktpunktide vahel.

3.3.   Projekt 3 – BTWC valdkonna teaduse ja tehnoloogia arengute läbivaatamise hõlbustamine, kaasates ka teadus- ja tööstusringkondi

3.3.1.   Projekti eesmärk

Projekti eesmärk on hõlbustada konventsiooni valdkonna teaduse ja tehnoloogia läbivaatamist. BTWC osalisriigid on korduvalt tunnistanud, kui oluline on hoida end kursis asjakohaste teaduse ja tehnoloogia edusammudega. Ühest küljest võivad sellised edusammud kujutada endast ohtu, mis võib viia konventsiooni võimaliku rikkumiseni, ja teisest küljest võivad need olla konventsioonile kasulikud, parandades näiteks vaktsiine ja haiguste diagnoosimist. Kuna BTWCga seotud tehnoloogia on olemuslikult kahesuguse kasutusega, on akadeemiliste ja tööstusringkondade pidev kaasamine ja nendega suhtlemine väga oluline.

3.3.2.   Projekti kirjeldus

Projekti raames korraldatakse üheksanda läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakonverents, mille sihtrühmaks on peamiselt akadeemiliste ringkondade, valitsuste ja tööstusringkondade eksperdid, et koondada arutelu käigus nende seisukohad, misläbi antakse sisendeid üheksanda läbivaatamiskonverentsi programmi. Konverentsil võetakse asjakohasel juhul arvesse BTWC toetamiseks vastu võetud ELi nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/51 raames korraldatud viie piirkondliku teadus- ja tehnoloogiaseminari tulemusi ja tuginetakse nendele. Konverentsil käsitletakse ka BTWC osalisriikide teaduse ja tehnoloogiaga seotud ettepanekuid, näiteks bioteadlaste tegevusjuhendi kehtestamist ning jõupingutusi teaduse ja tehnoloogia läbivaatamismehhanismi loomiseks, mida arutatakse uuesti üheksandal läbivaatamiskonverentsil. Konverents toimub ühes maailma lõunapoolses riigis, näiteks ühes riigis, kes toetas (5) ÜRO Peaassamblee resolutsiooni „Teaduse ja tehnoloogia roll rahvusvahelise julgeoleku ja desarmeerimise kontekstis“. Kui füüsilise kohalviibimisega konverentsi korraldamine ei ole COVID-19 pandeemia tõttu võimalik, kasutatakse virtuaalset formaati. Konverentsi korraldamiseks ja pidamiseks kaasatakse asjakohase taustaga väliskonsultant, kellel on tihedad sidemed akadeemiliste ja/või tööstusringkondadega. Väliskonsultandile tehakse samuti ülesandeks töötada välja pikaajaline strateegia, et kaasata BTWC raames rohkem sidusrühmi.

Teadus- ja tehnoloogiakonverentsi täiendatakse algatuse „Teadus diplomaatidele“ loomisega, mille eesmärk on tagada, et poliitikakujundajad oleksid teadlikud sellest, kuidas tehnoloogia ja teaduse areng võib konventsiooni positiivselt või negatiivselt mõjutada. Algatus „Teadus diplomaatidele“ koosneb rea ürituste korraldamisest, mis keskenduvad konventsiooni seisukohast eriti tähtsatele tehnoloogilistele arengutele. Väliskonsultant vastutab ka algatuse „Teadus diplomaatidele“ ürituste korraldamise eest.

3.3.3.   Projekti oodatavad tulemused

Teadus- ja tehnoloogiakonverents peaks andma teavet ja panuse üheksandal läbivaatamiskonverentsil toimuvatesse sisulistesse aruteludesse. BTWC osalisriikide asjakohaseid teaduse ja tehnoloogiaga seotud ettepanekuid, näiteks bioteadlaste tegevusjuhendi kehtestamist ning teaduse ja tehnoloogia läbivaatamismehhanismi loomise jõupingutusi käsitleva arutelu eesmärgiks on hõlbustada riiklike ja/või piirkondlike seisukohtade sõnastamist ning nende ettepanekute arutamist ja nende üle läbirääkimiste pidamist üheksandal läbivaatamiskonverentsil.

Algatuse „Teadus diplomaatidele“ eesmärk on tutvustada poliitikakujundajatele peamisi konventsiooni suhtes asjakohaseid tehnoloogia ja teaduse arenguid.

3.4.   Projekt 4 – Vabatahtlike läbipaistvusõppuste toetamise suurendamine

3.4.1.   Projekti eesmärk

Projekti eesmärk on suurendada konventsiooni alusel läbipaistvust ja usaldust. See tugineb osalisriikide poolt alates 2011. aastast läbi viidud vabatahtlikele läbipaistvusõppustele ning selle eesmärk on veelgi suurendada toetust sellistele algatustele, luues vabatahtlike läbipaistvusõppuste jaoks teabevahetusplatvormi. See hõlmab muu hulgas ka põhjalikku analüüsi, et teha kindlaks nendest tegevustest saadud õppetunnid, ning kontseptsiooni toetavaid praktilisi tegevusi.

3.4.2.   Projekti kirjeldus

Alates 2011. aastast on 15 osalisriiki teinud vabatahtlikke algatusi, et korraldada konventsiooni alusel erinevaid läbipaistvusõppusi. Õppustel osales 35 riiki kõigist piirkondlikest rühmadest. Kuigi varasemad tegevused on erinenud oma konkreetsete eesmärkide, formaadi, osalemise taseme ja kestuse poolest, tuginevad need ühele ühisele arusaamale: kõik on vabatahtlikult kokku lepitud kas kahepoolselt, mitmepoolselt või protsessi käigus, mis on avatud kõikidele osalisriikidele, kes on huvitatud vastastikuse eksperdihinnangu võimaluste kasutamisest. See lähenemisviis võimaldab kohandada erinevaid põhiparameetreid vastavalt korraldavate/osalevate osalisriikide eelistustele. Vabatahtlikel läbipaistvusõppustel saab käsitleda erinevaid aspekte, nagu riiklik rakendamine, rahvusvaheline abi ja koostöö, valmisolek ja reageerimine, ekspordikontroll, bioohutust ja bioturvalisust käsitlevad õigusaktid või usaldust suurendavate meetmete aruannete koostamine.

Projektis nähakse ette, et koostatakse kõigi läbipaistvusõppuste veebipõhine kokkuvõte, mis on otsingut võimaldav andmebaas kõigi seni elluviidud tegevuste kohta, ning et koostatakse põhjalik uuring varasemate läbipaistvusõppuste, sealhulgas eri tegevustest saadud õppetundide kohta. Uuring viiakse läbi tihedas koostöös UNIDIRiga. Lisaks püüab UNODA projekti rakendamisel teha koostööd huvitatud piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas ELi KBRT tippkeskustega. Veebipõhise kokkuvõtte ja varasemate õppuste uuringu tegemise ülesanne määratakse väliskonsultantidele.

3.4.3.   Projekti oodatavad tulemused

Eeldatakse, et projekt tugevdab konventsiooni rakendamist, jagades osalisriikide vahel teavet ja parimaid tavasid vabatahtlike läbipaistvusõppuste kohta, ning aitab kindlaks teha abi- ja koostöövajadused BTWC artikli X alusel. Samuti aitab see luua huvitatud osalisriikide dialoogifoorumi selliste algatuste käsitlemiseks.

4.   PERSONALIKÜSIMUSED

Käesoleva nõukogu otsuse rakendamiseks on vaja töötajate kohalolekut Genfis, et tagada kõigi käesoleva nõukogu otsuse kohaste tegevuste koordineeritud ja ühtlustatud rakendamine. Seetõttu on vaja, et UNODA Genfi osakonnas oleksid poliitikaküsimuste ametnik (P2) ja haldusassistent (GS4). Nagu eespool märgitud, on ühe poliitikaküsimuste ametniku (P3) töökoht Addis Abebas. Poliitikaküsimuste ametnikud (P2 ja P3) ning haldusassistent (GS4) annavad aru poliitikaküsimuste ametnikule (P3), kes teostab järelevalvet nõukogu otsuse 2019/97 rakendamise üle, et tagada mõlema nõukogu otsuse ühtlustatud ja koordineeritud rakendamine.

Võttes arvesse suurt spetsialiseerumist, mida on vaja õigusloomealase ja tehnilise abi andmiseks Aafrikas, riiklike kontaktpunktide veebisaidi ajakohastamiseks ja koolitusmaterjalide väljatöötamiseks riiklikele kontaktpunktidele, teadus- ja tehnoloogiakonverentsi korraldamiseks ja algatuse „Teadus diplomaatidele“ elluviimiseks, vabatahtlikku läbipaistvust käsitleva veebipõhise kokkuvõtte koostamiseks ning varasemate õppuste ja parimate tavade uuringu väljatöötamiseks, on selleks vaja kaasata väliskonsultandid.

5.   ARUANDLUS

UNODA/BTWC-ISU esitab kõrgele esindajale iga kuue kuu järel eduaruande projektide rakendamise kohta.

6.   KESTUS

Projektide rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

7.   ELi NÄHTAVUS

UNODA/BTWC-ISU võtab kõik asjakohased meetmed, et teha avalikuks asjaolu, et läbi viidud tegevusi rahastab liit. Sellised meetmed viiakse ellu vastavalt liidu välistegevuse alase teabe edastamise ja nähtavuse käsiraamatule, mille on koostanud ja avaldanud Euroopa Komisjon. UNODA/BTWC-ISU tagab seega liidu panuse nähtavuse sobiva märgistuse ja reklaami kaudu, toonitades liidu rolli, tagades liidu meetmete läbipaistvuse ja suurendades teadlikkust käesoleva otsuse tegemise põhjustest, samuti liidu toetusest sellele otsusele ning selle toetuse tulemustest. Projekti käigus loodavas materjalis esitatakse liidu lippu silmapaistval viisil kooskõlas liidu suunistega lipu nõuetekohase kasutamise ja kujutamise kohta.

8.   KASUSAAJAD

Projekti 1 kasusaajad on BTWC osalisriigid seoses õigus- ja tehnilise abi osutamisega ning riigid, kes ei ole BTWC osalisriigid (nii allakirjutanud kui ka mitteallakirjutanud riigid) seoses ülemaailmse kohaldamisega seotud tegevustega, sealhulgas asjaomased erasektori , akadeemiliste ringkondade ja valitsusväliste organisatsioonide sidusrühmad ning Aafrikas asuvad allpiirkondlikud rühmitused ja partnerorganisatsioonid, (6) kui see on asjakohane.

Projekti 2 kasusaajad seoses BTWC riiklike kontaktpunktide suutlikkuse suurendamisega on BTWC osalisriigid, eelkõige riiklikuks kontaktpunktiks nimetatud ametnikud.

Projekti 3 (Konventsiooni valdkonna teaduse ja tehnoloogia arengute läbivaatamise hõlbustamine) kasusaajad on BTWC osalisriikide ametnikud, teadlased, akadeemilised ringkonnad ja tööstusringkondade esindajad.

Projekti 4 kasusaajad seoses vabatahtlike läbipaistvusõppuste toetamise suurendamisega on BTWC osalisriigid.

---

(1)  ELi nõukogu otsuse 2019/97 peamised töösuunad on BTWC ülemaailmne kohaldamine, abiprogrammid BTWC rakendamise tugevdamiseks riiklikul tasandil, bioturvalisuse võrgustike loomine maailma lõunapoolsete riikide noorte teadlaste seas, istungitevahelise programmi ja üheksanda läbivaatamiskonverentsi toetamine ning teavitus- ja õppematerjalide väljatöötamine.

(2)  Ühismeetmed 2006/184/ÜVJP ja 2008/858/ÜVJP ning nõukogu otsused 2012/421/ÜVJP ja (ÜVJP) 2016/51.

(3)  Näiteks Aafrika haiguste tõrje ja ennetamise keskus (Africa CDC), pidades silmas selle bioohutuse ja bioturvalisuse algatust, Aafrika Liidu Komisjoni rahu ja julgeoleku osakond, Aafrika Liidu arenguagentuur – Aafrika bioohutuse ekspertide võrgustik (AUDA-NEPAD), piirkondlikud majandusühendused (RECs) ja muud Aafrika Liidu asjaomased asutused ning ülemaailmse partnerluse bioturvalisuse töörühma laiapõhjaline algatus (Global Partnership Biological Security Working Group’s Signature Initiative).

(4)  Julgeolekunõukogu otsustas oma resolutsioonis 1540 (2004), et kõik riigid peavad hoiduma mis tahes vormis toetamast valitsusväliseid osalejaid, kes püüavad eelkõige terroristlikel eesmärkidel välja töötada, omandada, toota, omada, transportida, üle anda või kasutada tuuma-, keemia- või bioloogilisi relvi ja nende kandevahendeid.

(5)  Vt https://undocs.org/en/A/RES/73/32.

(6)  Näiteks Aafrika haiguste tõrje ja ennetamise keskus (Africa CDC), pidades silmas selle bioohutuse ja bioturvalisuse algatust, Aafrika Liidu Komisjoni rahu ja julgeoleku osakond, Aafrika Liidu arenguagentuur – Aafrika bioohutuse ekspertide võrgustik (AUDA-NEPAD), piirkondlikud majandusühendused (RECs) ja muud Aafrika Liidu asjaomased asutused ning ülemaailmse partnerluse bioturvalisuse töörühma laiapõhjaline algatus (Global Partnership Biological Security Working Group’s Signature Initiative).

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/65

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/2073,

25. november 2021,

millega toetatakse Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevustõhususe suurendamist satelliidifotode abil

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia (edaspidi „ELi strateegia“), mille III peatükis on esitatud massihävitusrelvade leviku vastu võitlemise meetmete loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia (edaspidi „ELi strateegia“), mille III peatükis on esitatud massihävitusrelvade leviku vastu võitlemise meetmete loetelu.

| (2) | ELi strateegia toonitab keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, ladustamise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (CWC) ja Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) olulist rolli keemiarelvavaba maailma loomisel. ELi strateegia eesmärgid täiendavad OPCW kui CWC rakendamise eest vastutava organisatsiooni eesmärke. |
| --- | --- |

(2)

ELi strateegia toonitab keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, ladustamise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (CWC) ja Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) olulist rolli keemiarelvavaba maailma loomisel. ELi strateegia eesmärgid täiendavad OPCW kui CWC rakendamise eest vastutava organisatsiooni eesmärke.

| (3) | Nõukogu võttis 22. novembril 2004 vastu ühismeetme 2004/797/ÜVJP (1) OPCW tegevuse toetamise kohta. Kui see ühismeede kehtivuse kaotas, võeti vastu nõukogu ühismeede 2005/913/ÜVJP, (2) millele omakorda järgnes nõukogu ühismeede 2007/185/ÜVJP (3). Ühismeetmele 2007/185/ÜVJP järgnesid nõukogu otsused 2009/569/ÜVJP, (4) 2012/166/ÜVJP, (5) 2013/726/ÜVJP, (6) (ÜVJP) 2015/259, (7) (ÜVJP) 2017/2302, (8) (ÜVJP) 2017/2303, (9) (ÜVJP) 2019/538 (10) ja (ÜVJP) 2021/1026 (11). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 22. novembril 2004 vastu ühismeetme 2004/797/ÜVJP (1) OPCW tegevuse toetamise kohta. Kui see ühismeede kehtivuse kaotas, võeti vastu nõukogu ühismeede 2005/913/ÜVJP, (2) millele omakorda järgnes nõukogu ühismeede 2007/185/ÜVJP (3). Ühismeetmele 2007/185/ÜVJP järgnesid nõukogu otsused 2009/569/ÜVJP, (4) 2012/166/ÜVJP, (5) 2013/726/ÜVJP, (6) (ÜVJP) 2015/259, (7) (ÜVJP) 2017/2302, (8) (ÜVJP) 2017/2303, (9) (ÜVJP) 2019/538 (10) ja (ÜVJP) 2021/1026 (11).

| (4) | Otsuses (ÜVJP) 2017/2303 nähti muu hulgas ette, et OPCWd toetatakse ligipääsuga Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (SatCen) satelliitkujutistele ja kujutisteanalüüsile. |
| --- | --- |

(4)

Otsuses (ÜVJP) 2017/2303 nähti muu hulgas ette, et OPCWd toetatakse ligipääsuga Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (SatCen) satelliitkujutistele ja kujutisteanalüüsile.

| (5) | Nõukogu võttis 10. detsembril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1943, (12) milles nähti ette otsuse (ÜVJP) 2017/2303 rakendamisperioodi kuludeta pikendamine 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 10. detsembril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1943, (12) milles nähti ette otsuse (ÜVJP) 2017/2303 rakendamisperioodi kuludeta pikendamine 12 kuu võrra.

| (6) | Nõukogu võttis 9. detsembril 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/2112, (13) milles nähti ette otsuse (ÜVJP) 2017/2303 rakendamisperioodi kuludeta pikendamine veel 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 9. detsembril 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/2112, (13) milles nähti ette otsuse (ÜVJP) 2017/2303 rakendamisperioodi kuludeta pikendamine veel 12 kuu võrra.

| (7) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2303 rakendamise raames on OPCW hakanud nii missioonide planeerimisel kui ka teabe analüüsimisel tuginema SatCeni kujutisteanalüüsist saadavale ainulaadsele teabele. |
| --- | --- |

(7)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2303 rakendamise raames on OPCW hakanud nii missioonide planeerimisel kui ka teabe analüüsimisel tuginema SatCeni kujutisteanalüüsist saadavale ainulaadsele teabele.

| (8) | OPCW tegevustõhusust on vaja suurendada, et toetada OPCW volitatud tegevusi ja missioone SatCeni satelliitkujutiste ja kujutisteanalüüsi jätkuva edastamisega ka pärast otsuse (ÜVJP) 2017/2303 rakendamisperioodi lõppu, |
| --- | --- |

(8)

OPCW tegevustõhusust on vaja suurendada, et toetada OPCW volitatud tegevusi ja missioone SatCeni satelliitkujutiste ja kujutisteanalüüsi jätkuva edastamisega ka pärast otsuse (ÜVJP) 2017/2303 rakendamisperioodi lõppu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   ELi strateegia teatavate elementide viivitamatu ja praktilise kohaldamise tagamiseks toetab liit OPCW projekti, millega suurendatakse OPCW tegevustõhusust SatCeni satelliitkujutiste ja kujutisteanalüüsi kaudu järgmistel eesmärkidel:

| — | OPCW suutlikkuse suurendamine, et toetada OPCW volitatud tegevusi (deklaratsiooni hindamisrühm (DAT), teabekogumismissioon (FFM), uurimis- ja tuvastamisrühm (IIT) jne), kasutades leidude tõenduslikuks põhjendamiseks või kinnitamiseks kujutisteanalüüsi, ning |
| --- | --- |

—

OPCW suutlikkuse suurendamine, et toetada OPCW volitatud tegevusi (deklaratsiooni hindamisrühm (DAT), teabekogumismissioon (FFM), uurimis- ja tuvastamisrühm (IIT) jne), kasutades leidude tõenduslikuks põhjendamiseks või kinnitamiseks kujutisteanalüüsi, ning

| — | huviobjektide (asukohad, marsruudid jne) puhul sihipärase kujutisteanalüüsi kasutamine OPCW volitatud missioonide planeerimisel (väidetav kasutamine (IAUd), erakorralised inspekteerimised, tehnilise abi kontrollkäigud jne), et suurendada turvalisust ning kontrollitäpsuse usaldusväärsust. |
| --- | --- |

—

huviobjektide (asukohad, marsruudid jne) puhul sihipärase kujutisteanalüüsi kasutamine OPCW volitatud missioonide planeerimisel (väidetav kasutamine (IAUd), erakorralised inspekteerimised, tehnilise abi kontrollkäigud jne), et suurendada turvalisust ning kontrollitäpsuse usaldusväärsust.

2.   Lõike 1 kontekstis saavad liidu toetust ELi strateegia III peatükis esitatud meetmetega kooskõlas olevad OPCW projektitegevused, mis

| — | võimaldavad OPCW-l teostada satelliitkujutiste abil tõhusalt asjakohast järelevalvet ja esitada vajalikke aruandeid oma poliitikakujundamisorganitele (täitevnõukogu ja osalisriikide konverents) ning |
| --- | --- |

—

võimaldavad OPCW-l teostada satelliitkujutiste abil tõhusalt asjakohast järelevalvet ja esitada vajalikke aruandeid oma poliitikakujundamisorganitele (täitevnõukogu ja osalisriikide konverents) ning

| — | võimaldavad OPCW-l teostada satelliitkujutiste abil kontrollitoiminguid täpselt, tõhusalt ja ohutult ning anda osalisriikidele taotletud abi. |
| --- | --- |

—

võimaldavad OPCW-l teostada satelliitkujutiste abil kontrollitoiminguid täpselt, tõhusalt ja ohutult ning anda osalisriikidele taotletud abi.

3.   Lõikes 1 osutatud projekti eesmärk on muu hulgas pakkuda olukorrast ülevaateid andvaid tooteid, mis on seotud teabekogumismissiooni julgeolekuga, sealhulgas teevõrgustiku olukorraga, edastades selleks OPCW-le SatCeni satelliitkujutistooteid.

4.   Lõikes 2 osutatud liidu toetatud tegevuste üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisa projektidokumendis.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“).

2.   Artiklis 1 osutatud projekti tehnilist rakendamist teostab OPCW tehniline sekretariaat (edaspidi „tehniline sekretariaat“). Tehniline sekretariaat täidab seda ülesannet kõrge esindaja vastutusel ja kontrolli all. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja tehnilise sekretariaadiga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artiklis 1 osutatud projekti rakendamiseks on 1 593 353,22 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja normidele.

3.   Järelevalvet lõikes 2 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teeb komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon tehnilise sekretariaadiga vajaliku lepingu. Kõnealuses lepingus määratakse kindlaks, et tehniline sekretariaat tagab liidu abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele, ja määrab kindlaks meetmed koostoime arendamise hõlbustamiseks ja tegevuste kattumise vältimiseks.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud lepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva. Ta teavitab nõukogu kõigist raskustest selles protsessis ning teatab lepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes tehnilise sekretariaadi koostatud korrapärastest aruannetest. Kõrge esindaja aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon annab teavet artiklis 1 osutatud projekti finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 48 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimisest. Käesolev otsus kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel selle jõustumisest, kui nimetatud lepingut ei ole selle aja jooksul sõlmitud.

Brüssel, 25. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  Nõukogu 22. novembri 2004. aasta ühismeede 2004/797/ÜVJP OPCW tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 349, 25.11.2004, lk 63).

1

(2)  Nõukogu 12. detsembri 2005. aasta ühismeede 2005/913/ÜVJP OPCW tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 331, 17.12.2005, lk 34).

2

(3)  Nõukogu 19. märtsi 2007. aasta ühismeede 2007/185/ÜVJP OPCW tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 85, 27.3.2007, lk 10).

3

(4)  Nõukogu 27. juuli 2009. aasta otsus 2009/569/ÜVJP Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 197, 29.7.2009, lk 96).

4

(5)  Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta otsus 2012/166/ÜVJP Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 87, 24.3.2012, lk 49).

5

(6)  Nõukogu 9. detsembri 2013. aasta otsus 2013/726/ÜVJP, millega toetatakse massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2118 (2013) ja Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) täitevnõukogu otsust EC-M-33/Dec 1 (ELT L 329, 10.12.2013, lk 41).

6

(7)  Nõukogu 17. veebruari 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/259 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 43, 18.2.2015, lk 14).

7

(8)  Nõukogu 12. detsembri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/2302, millega toetatakse OPCW tegevust, millega abistatakse puhastustööde läbiviimist Liibüas endises keemiarelvade ladustamiskohas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 329, 13.12.2017, lk 49).

8

(9)  Nõukogu 12. detsembri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/2303, millega toetatakse massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2118 (2013) ja Süüria keemiarelvade hävitamist käsitleva OPCW täitevnõukogu otsuse EC-M-33/DEC.1 jätkuvat rakendamist (ELT L 329, 13.12.2017, lk 55).

9

(10)  Nõukogu 1. aprilli 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/538 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 93, 2.4.2019, lk 3).

10

(11)  Nõukogu 21. juuni 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/1026 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) küberturvalisuse ja kübervastupidavusvõime ning infokindluse programmi toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 224, 24.6.2021, lk 24).

11

(12)  Nõukogu 10. detsembri 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/1943, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2303, millega toetatakse massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2118 (2013) ja Süüria keemiarelvade hävitamist käsitleva OPCW täitevnõukogu otsuse EC-M-33/DEC.1 jätkuvat rakendamist (ELT L 314, 11.12.2018, lk 58).

12

(13)  Nõukogu 9. detsembri 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/2112, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2303, millega toetatakse massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2118 (2013) ja Süüria keemiarelvade hävitamist käsitleva OPCW täitevnõukogu otsuse EC-M-33/DEC.1 jätkuvat rakendamist (ELT L 318, 10.12.2019, lk 159).

13

---

LISA

PROJEKTIDOKUMENT

Liidu toetus Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevustõhususe suurendamiseks satelliidifotode abil

1.   Taust

OPCW analüüsid nõuavad esitatud tõendusmaterjali võimalikult ranget kinnitamist ja kontrollimist. Kuigi satelliidifotod ei ole ainus tõendusmaterjal, võivad need pakkuda näitajad ja anda kinnitust viisil, mida muud allikad ei võimalda, pakkudes seega väärtuslikku analüütilist teavet keemiarelvade keelustamise konventsiooni (CWC) täieliku rakendamise tagamiseks. Selle võtmeks on piisav institutsiooniline suutlikkus, kus fotod ja fotode analüüsimine aitavad planeerida missioone üksikasjalikumalt ja kindlamalt, leevendada lähetatud meeskondade julgeolekuriske ning saada tõendusmaterjali ja analüüse kulutõhusamaks kontrollimiseks.

Nõukogu otsuse (ÜVJP) 2017/2303 rakendamise raames on OPCW hakanud nii missioonide planeerimisel kui ka teabe analüüsimisel tuginema SATCENi fotode analüüsist saadavale ainulaadsele teabele. Satelliidifotod on tõhustanud OPCW jõupingutusi viia läbi põhjalikumaid tunnistajate küsitlemisi, kinnitada tunnistajate ütlusi ja teha täpsemalt kindlaks huviobjektide asukoht. Alates 2014. aastast on Süüria Araabia Vabariigi satelliidifotod parandanud olukorrateadlikkust ja suurendanud julgeolekut ning vähendanud OPCW kohapealsete missioonide riski seoses külastatavate/inspekteeritavate asukohtadega. Satelliidifotode analüüsi integreerimine operatsiooniplaneerimisse on võimaldanud OPCW meeskondadel oma kohapealset tegevust olustikuga kohandada, edastades rühmaliikmetele peaaegu reaalajas siirmispiirkonna fotosid. Satelliidifotode analüüs on osutunud ja on jätkuvalt strateegiline tegur, mis aitab kaasa OPCW analüüsialastele jõupingutustele.

Mitu väidetava kasutamise uurimist on lõpule viimata ning täitmata on täitevnõukogu otsused, millega nähakse ette täiendavad kohapealsed külastused, teabekogumismissioonid ja uurimised, ning seega on vaja neid jätkuvalt toetada satelliidifotode abil. SATCENi pakutav ainulaadne analüüsivõime on võimaldanud OPCW volitatud rühmadel kinnitada muudest allikatest pärit teavet ja analüüsida põhjalikumalt väidetavat kasutamist Süürias. Satelliidifotode analüüs on osutunud Süürias tegutsevate OPCW rühmade jaoks hädavajalikuks. Lisaks oma volitustele seoses Süüriaga näeb OPCW ette satelliidifotode laialdasema analüüsimise juhuks, kui on esitatud väiteid keemiarelvade kasutamise kohta väljaspool Süüriat, et hõlbustada CWC IX artikliga seotud meetmete (konsultatsioonid, koostöö ja teabekogumine) võtmist, ning valdajariikide võimalikku tulevast ühinemist CWCga.

2.   Projekti eesmärk

2.1.   Projekti üldeesmärgid

Projekti üldeesmärk on tagada sekretariaadi suutlikkus hõlbustada CWC IX artikli (konsultatsioonid, koostöö ja teabekogumine) ja sellega seotud OPCW täitevnõukogu otsuste rakendamist, pakkudes satelliidifototeenuseid, mis aitavad missioonidel kõrvaldada olukorrateadlikkuse alaseid puudusi, nii et see aitab vähendada OPCW haavatavust missioonide läbiviimisel ja maksimeerida OPCW analüüsitõhusust.

2.2.   Erieesmärgid

| — | OPCW suutlikkuse suurendamine, et toetada OPCW volitusi (deklaratsiooni hindamisrühm (DAT), teabekogumismissioon (FFM), uurimis- ja tuvastamisrühm (IIT) jne), kasutades leidude tõenduslikuks põhjendamiseks või kinnitamiseks fotode analüüsi; |
| --- | --- |

—

OPCW suutlikkuse suurendamine, et toetada OPCW volitusi (deklaratsiooni hindamisrühm (DAT), teabekogumismissioon (FFM), uurimis- ja tuvastamisrühm (IIT) jne), kasutades leidude tõenduslikuks põhjendamiseks või kinnitamiseks fotode analüüsi;

| — | huviobjektide (asukohad, marsruudid jne) puhul sihipärase fotode analüüsi kasutamine OPCW volitatud missioonide planeerimisel (väidetav kasutamine (IAU), erakorralised inspekteerimised, tehnilise abi kontrollkäigud jne), et suurendada turvalisust ning kontrollitäpsuse usaldusväärsust. |
| --- | --- |

—

huviobjektide (asukohad, marsruudid jne) puhul sihipärase fotode analüüsi kasutamine OPCW volitatud missioonide planeerimisel (väidetav kasutamine (IAU), erakorralised inspekteerimised, tehnilise abi kontrollkäigud jne), et suurendada turvalisust ning kontrollitäpsuse usaldusväärsust.

2.3.   Tulemused

Projekti eeldatavad tulemused on järgmised:

| — | sihipäraste tõenditega seotud satelliidifotode ja analüüside kasutamine, et teavitada rühmade leidudest ja kontrolliprotsessidest ja neid kinnitada; |
| --- | --- |

—

sihipäraste tõenditega seotud satelliidifotode ja analüüside kasutamine, et teavitada rühmade leidudest ja kontrolliprotsessidest ja neid kinnitada;

| — | julgeolekuriskide minimeerimine ja olukorrateadlikkuse suurendamine, et hõlbustada OPCW missioonide võimalikult tõhusat planeerimist. |
| --- | --- |

—

julgeolekuriskide minimeerimine ja olukorrateadlikkuse suurendamine, et hõlbustada OPCW missioonide võimalikult tõhusat planeerimist.

3.   Tegevuste kirjeldus

Tegevus 1 – OPCW-le antakse võime teostada fotokasutuse abil tõhusalt asjakohast järelevalvet ja esitada vajalikke aruandeid oma poliitikakujundamisorganitele (täitevnõukogu ja osalisriikide konverents)

Selle tegevuse eesmärk on pakkuda OPCW-le satelliidifotode ja satelliidifotode analüüsi kaudu suutlikkus alustada sihipäraseid menetlusi tõendite analüüsimiseks, optimeerides samal ajal OPCW planeerimist (jaotamine ja jõupingutused), et suurendada missioonide tõhusust ja vähendada haavatavust.

Tegevus 2 – OPCW-le antakse võime teostada fotokasutuse abil kontrollitoiminguid täpselt, tõhusalt ja ohutult ning pakkuda osalisriikidele soovitud abi

See tegevus keskendub vajaduse korral satelliidifototeenuste osutamisele CWC osalisriikide (IAU, CI, TAV jne) esitatud erinevate teabekogumistaotluste jaoks ning OPCW planeerimise optimeerimisele (jaotamine ja jõupingutused), et suurendada missioonide tõhusust ja vähendada haavatavust.

4.   Kestus

Käesoleva projekti raames rahastatud tegevuste hinnanguline kogukestus on 48 kuud.

5.   Toetusesaajad

Projektist saavad toetust OPCW tehnilise sekretariaadi personal ja meeskonnad ning CWC sidusrühmad, sealhulgas osalisriigid.

6.   ELi nähtavus

Mõistlikke turvalisuse kaalutlusi arvestades võtab OPCW kõik vajalikud meetmed ning projekti jaoks kättesaadavad nähtavuse/teavitamise meetmed, tutvustamaks seda, et käesolevat projekti rahastab liit.

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/70

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/2074,

25. november 2021,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2370 Haagi tegevusjuhendi ja ballistiliste rakettide leviku tõkestamise toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. detsembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2370, (1) usaldades teatavate projektide tehnilise rakendamise Fondation pour la recherche stratégique’ile (FRS). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. detsembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2370, (1) usaldades teatavate projektide tehnilise rakendamise Fondation pour la recherche stratégique’ile (FRS).

| (2) | Vastavalt otsuse (ÜVJP) 2017/2370 artikli 3 lõikele 3 allkirjastati FRSiga 21. detsembril 2017 toetusleping. Toetusleping pidi aeguma 21. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt otsuse (ÜVJP) 2017/2370 artikli 3 lõikele 3 allkirjastati FRSiga 21. detsembril 2017 toetusleping. Toetusleping pidi aeguma 21. detsembril 2020.

| (3) | FRS taotles 26. mail 2020 otsuse (ÜVJP) 2017/2370 rakendusperioodi pikendamist 20. detsembrini 2021. Pikendamise taotluse põhjuseks oli COVID-19 pandeemia, eelkõige kõnealuse otsuse artiklis 1 osutatud mitme tegevuse edasilükkamine ja sihtriikide ametiasutuste soovimatus arutada tegevuse korraldust, võttes arvesse pandeemiast tingitud ebakindlust. |
| --- | --- |

(3)

FRS taotles 26. mail 2020 otsuse (ÜVJP) 2017/2370 rakendusperioodi pikendamist 20. detsembrini 2021. Pikendamise taotluse põhjuseks oli COVID-19 pandeemia, eelkõige kõnealuse otsuse artiklis 1 osutatud mitme tegevuse edasilükkamine ja sihtriikide ametiasutuste soovimatus arutada tegevuse korraldust, võttes arvesse pandeemiast tingitud ebakindlust.

| (4) | Nõukogu võttis 20. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1066, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2370, pikendades selle kehtivuse kuupäeva kuni 20. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 20. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1066, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2370, pikendades selle kehtivuse kuupäeva kuni 20. detsembrini 2021.

| (5) | FRS taotles 27. septembril 2021 otsuse (ÜVJP) 2017/2370 kehtivuse täiendavat pikendamist, pidades silmas COVID-19 pandeemia olukorra jätkuvat mõju ja sellega seotud reisipiiranguid kavandatud tegevusele, paludes täiendavat pikendamist 13 kuu võrra kuni 21. jaanuarini 2023. |
| --- | --- |

(5)

FRS taotles 27. septembril 2021 otsuse (ÜVJP) 2017/2370 kehtivuse täiendavat pikendamist, pidades silmas COVID-19 pandeemia olukorra jätkuvat mõju ja sellega seotud reisipiiranguid kavandatud tegevusele, paludes täiendavat pikendamist 13 kuu võrra kuni 21. jaanuarini 2023.

| (6) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2370 artiklis 1 osutatud tegevuse jätkamine 21. jaanuarini 2023 ei mõjuta mingil moel rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2370 artiklis 1 osutatud tegevuse jätkamine 21. jaanuarini 2023 ei mõjuta mingil moel rahalisi vahendeid.

| (7) | Otsust (ÜVJP) 2017/2370 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Otsust (ÜVJP) 2017/2370 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2017/2370 artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 21. jaanuaril 2023.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  Nõukogu 18. detsembri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/2370 Haagi tegevusjuhendi ja ballistiliste rakettide leviku tõkestamise toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 337, 19.12.2017, lk 28).

1

(2)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1066, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2370 Haagi tegevusjuhendi ja ballistiliste rakettide leviku tõkestamise toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 234 I, 21.7.2020, lk 1).

2

---

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/72

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/2075,

25. november 2021,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/979, millega toetatakse rahvusvaheliselt tunnustatud süsteemi väljatöötamist relvade ja laskemoona haldamise valideerimiseks kooskõlas avatud rahvusvaheliste standarditega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 7. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/979, (1) millega nähakse ette projekt, millel on kaks etappi. I etapis tehakse teostatavusuuring rahvusvaheliselt tunnustatud relvade ja laskemoona haldamise valideerimissüsteemi (AAMVS) väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 7. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/979, (1) millega nähakse ette projekt, millel on kaks etappi. I etapis tehakse teostatavusuuring rahvusvaheliselt tunnustatud relvade ja laskemoona haldamise valideerimissüsteemi (AAMVS) väljatöötamiseks.

| (2) | Otsuses (ÜVJP) 2020/979 on sätestatud, et projekti II etapi rakendamiseks, s.o AAMVSi loomise kontseptsiooni väljatöötamiseks võib anda loa, kui nõukogu teostatavusuuringu tulemuste põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses (ÜVJP) 2020/979 on sätestatud, et projekti II etapi rakendamiseks, s.o AAMVSi loomise kontseptsiooni väljatöötamiseks võib anda loa, kui nõukogu teostatavusuuringu tulemuste põhjal nii otsustab.

| (3) | Otsuse (ÜVJP) 2020/979 alusel loa saanud uuring näitas AAMVSi väljatöötamise teostatavust ning tõi esile mitu elementi, mida tuleb kontseptsiooni elluviimisel arvesse võtta. II etapis töötatakse välja AAMVSi jaoks kavandatud raamistik ja süsteemi arendamise kava. Nende väljundite eesmärk on toetada ja suunata edasisi jõupingutusi AAMVSi ülesehitamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (ÜVJP) 2020/979 alusel loa saanud uuring näitas AAMVSi väljatöötamise teostatavust ning tõi esile mitu elementi, mida tuleb kontseptsiooni elluviimisel arvesse võtta. II etapis töötatakse välja AAMVSi jaoks kavandatud raamistik ja süsteemi arendamise kava. Nende väljundite eesmärk on toetada ja suunata edasisi jõupingutusi AAMVSi ülesehitamiseks.

| (4) | Nõukogu peaks teostatavusuuringu tulemuste põhjal otsustama projekti II etapi rakendamise üle. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu peaks teostatavusuuringu tulemuste põhjal otsustama projekti II etapi rakendamise üle.

| (5) | Otsus (ÜVJP) 2020/979 kaotab kehtivuse 14 kuu möödumisel selle artikli 3 lõikes 4 osutatud rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab otsuse kehtivust pikendada, et võimaldada projekti II etapi rakendamist. |
| --- | --- |

(5)

Otsus (ÜVJP) 2020/979 kaotab kehtivuse 14 kuu möödumisel selle artikli 3 lõikes 4 osutatud rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab otsuse kehtivust pikendada, et võimaldada projekti II etapi rakendamist.

| (6) | Otsuse (ÜVJP) 2020/979 artiklis 1 osutatud tegevuse jätkamine kuni 30. novembrini 2022 ei mõjuta rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse (ÜVJP) 2020/979 artiklis 1 osutatud tegevuse jätkamine kuni 30. novembrini 2022 ei mõjuta rahalisi vahendeid.

| (7) | Otsust (ÜVJP) 2020/979 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Otsust (ÜVJP) 2020/979 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2020/979 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Projektil on kaks etappi – „I etapp“ ja „II etapp“.






  — | I etapis tehti esimese rakendusaasta jooksul teostatavusuuring rahvusvaheliselt tunnustatud relvade ja laskemoona haldamise valideerimissüsteemi (AAMVS) väljatöötamiseks, et uurida sobivaid riski- ja kvaliteedi hindamise meetodeid ja vahendeid; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Projektil on kaks etappi – „I etapp“ ja „II etapp“.

—

I etapis tehti esimese rakendusaasta jooksul teostatavusuuring rahvusvaheliselt tunnustatud relvade ja laskemoona haldamise valideerimissüsteemi (AAMVS) väljatöötamiseks, et uurida sobivaid riski- ja kvaliteedi hindamise meetodeid ja vahendeid;

| — | II etapis töötatakse I etapi teostatavusuuringu tulemuste põhjal välja AAMVSi loomise kontseptsioon.“ |
| --- | --- |

—

II etapis töötatakse I etapi teostatavusuuringu tulemuste põhjal välja AAMVSi loomise kontseptsioon.“

| 2) | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | I etapi rahastamiseks ette nähtud summa on 821 872 eurot. II etapi rahastamiseks ette nähtud summa on 820 237 eurot.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.

I etapi rahastamiseks ette nähtud summa on 821 872 eurot. II etapi rahastamiseks ette nähtud summa on 820 237 eurot.“

| 3) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
  See kaotab kehtivuse 30. novembril 2022.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

See kaotab kehtivuse 30. novembril 2022.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  Nõukogu 7. juuli 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/979, millega toetatakse rahvusvaheliselt tunnustatud süsteemi väljatöötamist relvade ja laskemoona haldamise valideerimiseks kooskõlas avatud rahvusvaheliste standarditega (ELT L 218, 8.7.2020, lk 1).

1

---

Parandused

| 26.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 421/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 421/74

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1056 (millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 231, 30. juuni 2021
  )

Leheküljel 18 III lisa tabeli „Regionaalpoliitika ühised väljundnäitajad (RÜV) ja regionaalpoliitika ühised tulemusnäitajad (RÜT)“ veeru „Väljundid“ punktis RÜV 121

asendatakse

„RÜV 121 – ettevõtjad, kes on saanud toetust direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks“

järgmisega:

„RÜV 121a – ettevõtjad, kes on saanud toetust direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks“.

---