# Europos Sąjungos L 12/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 12 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. sausio 19d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 12

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. sausio 19d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. spalio 27 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/68, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/934, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl leidžiamų vynininkystės metodų | 1 |
| | * | 2022 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/69, kuriuo patvirtinamas reikšmingas garantuotų tradicinių gaminių registre įregistruoto pavadinimo (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTG)) specifikacijos pakeitimas | 30 |
| | * | 2022 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/70, kuriuo patvirtinamas reikšmingas garantuotų tradicinių gaminių registre įregistruoto pavadinimo Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (GTG) specifikacijos pakeitimas | 31 |
| | * | 2022 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/71, kuriuo patvirtinamas reikšmingas garantuotų tradicinių gaminių registre įregistruoto pavadinimo (Ziegen-Heumilch / Goat’s Haymilk / Latte fieno di capra / Lait de foin de chèvre / Leche de heno de cabra (GTG)) specifikacijos pakeitimas | 33 |
| | * | 2022 m. sausio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/72, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2011, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas | 34 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. sausio 18 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/73, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1490 dėl leidimo Vengrijai toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio | 148 |
| | * | 2022 m. sausio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/74, kuriame, siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo, pateikiamas 2021–2027 m. INTERREG programų sąrašas ir nurodoma kiekvienai programai iš Europos regioninės plėtros fondo ir iš kiekvienos Sąjungos išorės finansavimo priemonės skiriamos visos paramos bendra suma bei pateikiamas sumų, perkeliamų iš vienos krypties į kitą, sąrašas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 131) | 151 |
| | * | 2022 m. sausio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/75, kuriame, siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo, pateikiamas Europos regioninės plėtros fondo ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis ketinamų remti INTERREG programų teritorijų sąrašas, suskirstytas pagal kryptis ir INTERREG programas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 109) | 164 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2021 m. spalio 27 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/68, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/934, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl leidžiamų vynininkystės metodų

1

*

2022 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/69, kuriuo patvirtinamas reikšmingas garantuotų tradicinių gaminių registre įregistruoto pavadinimo (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTG)) specifikacijos pakeitimas

30

*

2022 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/70, kuriuo patvirtinamas reikšmingas garantuotų tradicinių gaminių registre įregistruoto pavadinimo Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (GTG) specifikacijos pakeitimas

31

*

2022 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/71, kuriuo patvirtinamas reikšmingas garantuotų tradicinių gaminių registre įregistruoto pavadinimo (Ziegen-Heumilch / Goat’s Haymilk / Latte fieno di capra / Lait de foin de chèvre / Leche de heno de cabra (GTG)) specifikacijos pakeitimas

33

*

2022 m. sausio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/72, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2011, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas

34

SPRENDIMAI

*

2022 m. sausio 18 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/73, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1490 dėl leidimo Vengrijai toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio

148

*

2022 m. sausio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/74, kuriame, siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo, pateikiamas 2021–2027 m. INTERREG programų sąrašas ir nurodoma kiekvienai programai iš Europos regioninės plėtros fondo ir iš kiekvienos Sąjungos išorės finansavimo priemonės skiriamos visos paramos bendra suma bei pateikiamas sumų, perkeliamų iš vienos krypties į kitą, sąrašas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 131)

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 131)

151

*

2022 m. sausio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/75, kuriame, siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo, pateikiamas Europos regioninės plėtros fondo ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis ketinamų remti INTERREG programų teritorijų sąrašas, suskirstytas pagal kryptis ir INTERREG programas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 109)

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 109)

164

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/68

2021 m. spalio 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/934, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl leidžiamų vynininkystės metodų

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 75 straipsnio 2 dalį ir 80 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/934 (2) nustatomos taisyklės, kuriomis papildomos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vynuogių auginimo zonų, kuriose galima padidinti alkoholio koncentraciją, leidžiamų vynininkystės metodų ir apribojimų, taikomų vynuogių produktų gamybai ir laikymui, mažiausios procentinės alkoholio koncentracijos šalutiniuose produktuose ir tų produktų šalinimo ir Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (OIV) bylų paskelbimo; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/934 (2) nustatomos taisyklės, kuriomis papildomos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vynuogių auginimo zonų, kuriose galima padidinti alkoholio koncentraciją, leidžiamų vynininkystės metodų ir apribojimų, taikomų vynuogių produktų gamybai ir laikymui, mažiausios procentinės alkoholio koncentracijos šalutiniuose produktuose ir tų produktų šalinimo ir Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (OIV) bylų paskelbimo;

| (2) | Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 2 straipsnyje apibrėžtos vynuogių auginimo zonos, kuriose gaminamų vynų didžiausia visuminė alkoholio koncentracija gali būti 20 tūrio procentų. Pasikeitė tame straipsnyje nurodytų vynų „Vin de pays de Franche-Comté“ ir „Vin de pays du Val de Loire“ pavadinimai, todėl tas straipsnis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(2)

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 2 straipsnyje apibrėžtos vynuogių auginimo zonos, kuriose gaminamų vynų didžiausia visuminė alkoholio koncentracija gali būti 20 tūrio procentų. Pasikeitė tame straipsnyje nurodytų vynų „Vin de pays de Franche-Comté“ ir „Vin de pays du Val de Loire“ pavadinimai, todėl tas straipsnis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (3) | Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalyje nustatytas leidžiamų vynininkystės metodų ir apribojimų, taikytinų gaminant ir laikant Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalyje apibrėžtus vynuogių produktus ir nurodytų to reglamento 80 straipsnio 1 dalyje, sąrašas. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelėje nustatyti leidžiami vynininkystės procesai ir jų naudojimo sąlygos bei apribojimai. Tos dalies 2 lentelėje nustatyti leidžiami vynininkystės junginiai ir jų naudojimo sąlygos bei apribojimai. 1 ir 2 lentelės turėtų būti papildytos atsižvelgiant į technikos pažangą, visų pirma į OIV 2019, 2020 ir 2021 m. priimtas naujas rezoliucijas. Be to, kai kuri tose lentelėse pateikta informacija turėtų būti patikslinta ir pateikta nuosekliau; |
| --- | --- |

(3)

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalyje nustatytas leidžiamų vynininkystės metodų ir apribojimų, taikytinų gaminant ir laikant Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalyje apibrėžtus vynuogių produktus ir nurodytų to reglamento 80 straipsnio 1 dalyje, sąrašas. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelėje nustatyti leidžiami vynininkystės procesai ir jų naudojimo sąlygos bei apribojimai. Tos dalies 2 lentelėje nustatyti leidžiami vynininkystės junginiai ir jų naudojimo sąlygos bei apribojimai. 1 ir 2 lentelės turėtų būti papildytos atsižvelgiant į technikos pažangą, visų pirma į OIV 2019, 2020 ir 2021 m. priimtas naujas rezoliucijas. Be to, kai kuri tose lentelėse pateikta informacija turėtų būti patikslinta ir pateikta nuosekliau;

| (4) | dėl aiškumo ir siekiant geriau informuoti vynuogių produktų, gaminamų naudojant leidžiamus vynininkystės procesus, gamintojus, į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta papildoma skiltis. Toje skiltyje turėtų būti išvardytos vyno produktų, kuriuos gaminant gali būti naudojamas vynininkystės procesas, kategorijos; |
| --- | --- |

(4)

dėl aiškumo ir siekiant geriau informuoti vynuogių produktų, gaminamų naudojant leidžiamus vynininkystės procesus, gamintojus, į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta papildoma skiltis. Toje skiltyje turėtų būti išvardytos vyno produktų, kuriuos gaminant gali būti naudojamas vynininkystės procesas, kategorijos;

| (5) | Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės 1 eilutėje nurodyto vynininkystės proceso – aeravimo arba prisotinimo deguonies – dabartinės naudojimo sąlygos ir apribojimai yra pernelyg griežti, nes jais remiantis leidžiama naudoti tik dujinį deguonį. Vietoj to turėtų būti pateikta nuoroda į atitinkamas OIV bylas Nr. 2.1.1. ir Nr. 3.5.5, kuriose leidžiama naudoti ir deguonį, ir orą; |
| --- | --- |

(5)

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės 1 eilutėje nurodyto vynininkystės proceso – aeravimo arba prisotinimo deguonies – dabartinės naudojimo sąlygos ir apribojimai yra pernelyg griežti, nes jais remiantis leidžiama naudoti tik dujinį deguonį. Vietoj to turėtų būti pateikta nuoroda į atitinkamas OIV bylas Nr. 2.1.1. ir Nr. 3.5.5, kuriose leidžiama naudoti ir deguonį, ir orą;

| (6) | siekiant išsamumo, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės 2 eilutėje nurodyto vynininkystės proceso – šiluminio apdorojimo – naudojimo sąlygose ir apribojimuose turėtų būti pateikta nuoroda į papildomas OIV bylas, susijusias su šiluminiu apdorojimu, t. y. bylas Nr. 2.3.6, Nr. 2.3.9, Nr. 3.5.4 ir Nr. 3.5.10; |
| --- | --- |

(6)

siekiant išsamumo, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės 2 eilutėje nurodyto vynininkystės proceso – šiluminio apdorojimo – naudojimo sąlygose ir apribojimuose turėtų būti pateikta nuoroda į papildomas OIV bylas, susijusias su šiluminiu apdorojimu, t. y. bylas Nr. 2.3.6, Nr. 2.3.9, Nr. 3.5.4 ir Nr. 3.5.10;

| (7) | OIV pripažįsta apdorojimo šalčiu procesą, tačiau šiuo metu jis nėra įtrauktas į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę. Atsižvelgiant į šio proceso svarbą vyno gamybai, tikslinga leisti jį naudoti laikantis tam tikrų sąlygų ir į tą lentelę įtraukti naują eilutę; |
| --- | --- |

(7)

OIV pripažįsta apdorojimo šalčiu procesą, tačiau šiuo metu jis nėra įtrauktas į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę. Atsižvelgiant į šio proceso svarbą vyno gamybai, tikslinga leisti jį naudoti laikantis tam tikrų sąlygų ir į tą lentelę įtraukti naują eilutę;

| (8) | siekiant aiškumo, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės 3 eilutėje tikslinga nurodyti, kuriuos inertinius filtruojamuosius priedus leidžiama naudoti ir pateikti nuorodą į atitinkamas OIV bylas Nr. 2.1.11, Nr. 2.1.11.1, Nr. 3.2.2 ir Nr. 3.2.2.1; |
| --- | --- |

(8)

siekiant aiškumo, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės 3 eilutėje tikslinga nurodyti, kuriuos inertinius filtruojamuosius priedus leidžiama naudoti ir pateikti nuorodą į atitinkamas OIV bylas Nr. 2.1.11, Nr. 2.1.11.1, Nr. 3.2.2 ir Nr. 3.2.2.1;

| (9) | siekiant nuoseklumo, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės 5 eilutės informacija apie vyno produktų, kuriuos gaminant galima naudoti sieros dioksido šalinimą taikant fizinius procesus, kategorijas turėtų būti išbraukta iš 2 skilties ir įrašyta į naują tos lentelės 3 skiltį; |
| --- | --- |

(9)

siekiant nuoseklumo, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės 5 eilutės informacija apie vyno produktų, kuriuos gaminant galima naudoti sieros dioksido šalinimą taikant fizinius procesus, kategorijas turėtų būti išbraukta iš 2 skilties ir įrašyta į naują tos lentelės 3 skiltį;

| (10) | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 (3) 29 straipsnyje nustatyta, kad kai kurie apdorojimo būdai turi būti įtraukti į Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytą registrą. Tas reikalavimas paminėtas kai kuriose, bet ne visose atitinkamose Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės eilutėse ir kai kuriuose to reglamento I priedo priedėliuose. Siekiant Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 nuoseklumo šis reikalavimas turėtų būti nurodytas visose atitinkamose 1 lentelės eilutėse – įtrauktas ten, kur jo trūksta, ir prireikus perkeltas iš priedėlių į I priedą. Tai susiję su I priedo 1 lentelės 6, 10, 11, 12, 16, 17 ir 18 eilučių 2 skiltimi ir 5, 7, 8 ir 10 priedėliais; |
| --- | --- |

(10)

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 (3) 29 straipsnyje nustatyta, kad kai kurie apdorojimo būdai turi būti įtraukti į Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytą registrą. Tas reikalavimas paminėtas kai kuriose, bet ne visose atitinkamose Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelės eilutėse ir kai kuriuose to reglamento I priedo priedėliuose. Siekiant Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 nuoseklumo šis reikalavimas turėtų būti nurodytas visose atitinkamose 1 lentelės eilutėse – įtrauktas ten, kur jo trūksta, ir prireikus perkeltas iš priedėlių į I priedą. Tai susiję su I priedo 1 lentelės 6, 10, 11, 12, 16, 17 ir 18 eilučių 2 skiltimi ir 5, 7, 8 ir 10 priedėliais;

| (11) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies B skirsnio 1 punkto b ir c papunkčiuose nurodyta galimybė iš dalies koncentruojant padidinti natūralią vynuogių misos ir vyno alkoholio koncentraciją. Šis vynininkystės procesas šiuo metu nėra įtrauktas į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę. Todėl tikslinga leisti jį naudoti ir į tą lentelę įtraukti naują eilutę; |
| --- | --- |

(11)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies B skirsnio 1 punkto b ir c papunkčiuose nurodyta galimybė iš dalies koncentruojant padidinti natūralią vynuogių misos ir vyno alkoholio koncentraciją. Šis vynininkystės procesas šiuo metu nėra įtrauktas į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę. Todėl tikslinga leisti jį naudoti ir į tą lentelę įtraukti naują eilutę;

| (12) | Rezoliucija OIV-OENO 594A-2019 nustatytas naujas vynininkystės metodas – vietinių mikroorganizmų sumažinimas vynuogėse ir misoje taikant nenuolatinius aukšto slėgio procesus. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė; |
| --- | --- |

(12)

Rezoliucija OIV-OENO 594A-2019 nustatytas naujas vynininkystės metodas – vietinių mikroorganizmų sumažinimas vynuogėse ir misoje taikant nenuolatinius aukšto slėgio procesus. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė;

| (13) | Rezoliucija OIV-OENO 594B-2020 nustatytas naujas vynininkystės metodas – laukinių mikroorganizmų naikinimas misoje taikant nuolatinius aukšto slėgio procesus. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė; |
| --- | --- |

(13)

Rezoliucija OIV-OENO 594B-2020 nustatytas naujas vynininkystės metodas – laukinių mikroorganizmų naikinimas misoje taikant nuolatinius aukšto slėgio procesus. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė;

| (14) | Rezoliucija OIV-OENO 616-2019 nustatytas naujas vynininkystės metodas – sutraiškytų vynuogių apdorojimas ultragarsu, skirtas jose esančių junginių ekstrahavimui paskatinti. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė; |
| --- | --- |

(14)

Rezoliucija OIV-OENO 616-2019 nustatytas naujas vynininkystės metodas – sutraiškytų vynuogių apdorojimas ultragarsu, skirtas jose esančių junginių ekstrahavimui paskatinti. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė;

| (15) | Rezoliucija OIV-OENO 634-2020 nustatytas naujas vynininkystės metodas – vynuogių apdorojimas impulsiniais elektriniais laukais, skirtas vertingų medžiagų ekstrahavimui palengvinti ir padidinti. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė; |
| --- | --- |

(15)

Rezoliucija OIV-OENO 634-2020 nustatytas naujas vynininkystės metodas – vynuogių apdorojimas impulsiniais elektriniais laukais, skirtas vertingų medžiagų ekstrahavimui palengvinti ir padidinti. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė;

| (16) | rezoliucijomis OIV-OENO 614A-2020 ir 614B-2020 nustatytas naujas vynininkystės metodas – misos ir vynų apdorojimas stireno divinilbenzeno adsorbuojančiomis granulėmis, skirtas juslinių savybių nuokrypiams (pelėsių ir žemės skoniui) sumažinti ir pašalinti. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė; |
| --- | --- |

(16)

rezoliucijomis OIV-OENO 614A-2020 ir 614B-2020 nustatytas naujas vynininkystės metodas – misos ir vynų apdorojimas stireno divinilbenzeno adsorbuojančiomis granulėmis, skirtas juslinių savybių nuokrypiams (pelėsių ir žemės skoniui) sumažinti ir pašalinti. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė;

| (17) | kalcio tartratas per klaidą įtrauktas į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės rūgštingumą reguliuojančių medžiagų skirsnio 1.7 eilutę. OIV byloje Nr. 3.3.12 jis nurodomas tik kaip stabilizatorius. Todėl šią eilutę tikslinga iš tos lentelės išbraukti; |
| --- | --- |

(17)

kalcio tartratas per klaidą įtrauktas į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės rūgštingumą reguliuojančių medžiagų skirsnio 1.7 eilutę. OIV byloje Nr. 3.3.12 jis nurodomas tik kaip stabilizatorius. Todėl šią eilutę tikslinga iš tos lentelės išbraukti;

| (18) | citrinų rūgštis įtraukta į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės stabilizatorių skirsnio 6.3 eilutę. Vynui gaminti naudojamos mielės ir pieno rūgšties bakterijos įtrauktos atitinkamai į tos lentelės fermentacijos medžiagų skirsnio 9.1 ir 9.2 eilutes. Šie vynininkystės junginiai pasižymi ne tik atitinkamomis stabilizavimo ir fermentacinėmis savybėmis, bet taip pat gali pakeisti vyno rūgštingumą ir skonį, kaip nurodyta atitinkamose OIV vynininkystės metodų kodekso bylose. Todėl į tos lentelės rūgštingumą reguliuojančių medžiagų skirsnį tikslinga įtraukti naujas eilutes, skirtas atitinkamai citrinų rūgščiai, vynui gaminti naudojamoms mielėms ir pieno rūgšties bakterijoms; |
| --- | --- |

(18)

citrinų rūgštis įtraukta į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės stabilizatorių skirsnio 6.3 eilutę. Vynui gaminti naudojamos mielės ir pieno rūgšties bakterijos įtrauktos atitinkamai į tos lentelės fermentacijos medžiagų skirsnio 9.1 ir 9.2 eilutes. Šie vynininkystės junginiai pasižymi ne tik atitinkamomis stabilizavimo ir fermentacinėmis savybėmis, bet taip pat gali pakeisti vyno rūgštingumą ir skonį, kaip nurodyta atitinkamose OIV vynininkystės metodų kodekso bylose. Todėl į tos lentelės rūgštingumą reguliuojančių medžiagų skirsnį tikslinga įtraukti naujas eilutes, skirtas atitinkamai citrinų rūgščiai, vynui gaminti naudojamoms mielėms ir pieno rūgšties bakterijoms;

| (19) | patirtis rodo, kad Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 8 skiltyje prie kai kurių vynininkystės junginių nenurodytos arba neteisingai nurodytos vyno produktų kategorijos. Tai pasakytina apie 2.1–2.4, 4.1–4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2–7.8 ir 9.2 eilutes. Todėl šių eilučių 8 skiltis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(19)

patirtis rodo, kad Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 8 skiltyje prie kai kurių vynininkystės junginių nenurodytos arba neteisingai nurodytos vyno produktų kategorijos. Tai pasakytina apie 2.1–2.4, 4.1–4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2–7.8 ir 9.2 eilutes. Todėl šių eilučių 8 skiltis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (20) | Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 2.1, 2.2 ir 2.3 eilutėse nurodytas sieros dioksidas, kalio bisulfitas ir kalio metabisulfitas yra panašūs junginiai, įtraukti į tas pačias OIV bylas. Todėl tos lentelės 3 skiltyje tikslinga nurodyti tas pačias OIV bylas, o jos 8 skiltyje prie tų trijų junginių – tas pačias vyno produktų kategorijas; |
| --- | --- |

(20)

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 2.1, 2.2 ir 2.3 eilutėse nurodytas sieros dioksidas, kalio bisulfitas ir kalio metabisulfitas yra panašūs junginiai, įtraukti į tas pačias OIV bylas. Todėl tos lentelės 3 skiltyje tikslinga nurodyti tas pačias OIV bylas, o jos 8 skiltyje prie tų trijų junginių – tas pačias vyno produktų kategorijas;

| (21) | Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 3.1 eilutėje nurodyti vyno gamybai skirti anglies preparatai ir tos lentelės 3.2 punkte nurodyti selektyvieji augaliniai pluoštai naudojami daugiau dėl savo adsorbcinių, o ne izoliacinių savybių. Todėl, siekiant aiškumo, tos lentelės 3 skirsnio, į kurį įtraukti šie junginiai, pavadinimas „Izoliuojančios medžiagos“ turėtų būti pakeistas į „Adsorbentai“; |
| --- | --- |

(21)

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 3.1 eilutėje nurodyti vyno gamybai skirti anglies preparatai ir tos lentelės 3.2 punkte nurodyti selektyvieji augaliniai pluoštai naudojami daugiau dėl savo adsorbcinių, o ne izoliacinių savybių. Todėl, siekiant aiškumo, tos lentelės 3 skirsnio, į kurį įtraukti šie junginiai, pavadinimas „Izoliuojančios medžiagos“ turėtų būti pakeistas į „Adsorbentai“;

| (22) | Rezoliucija OIV-OENO 633-2019 iš dalies pakeisti OIV bylos Nr. 2.3.2 dėl fermentacijos aktyviklių tikslai ir reikalavimai. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 4.1, 4.6 ir 4.8 eilučių 3 skiltyje pateikta informacija turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(22)

Rezoliucija OIV-OENO 633-2019 iš dalies pakeisti OIV bylos Nr. 2.3.2 dėl fermentacijos aktyviklių tikslai ir reikalavimai. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 4.1, 4.6 ir 4.8 eilučių 3 skiltyje pateikta informacija turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (23) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 606/2009 (4) nustatytos tiamino hidrochlorido naudojimo sąlygos ir nurodyta, kad kiekvieno apdorojimo proceso metu galima naudoti ne daugiau kaip 0,6 mg/l tiamino. Šis reikalavimas toliau taikomas pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2019/934, kuriuo panaikintas Reglamentas (EB) Nr. 606/2009. Tačiau aiški nuoroda į kiekybinį tiamino naudojimo apribojimą buvo išbraukta, nes manyta, kad ši informacija jau pateikta Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 4.5 eilutės 3 skiltyje minimose OIV bylose Nr. 2.3.3 ir Nr. 4.1.7. Vis dėlto pirmaisiais Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 įgyvendinimo metais tapo aišku, kad kartu aiškinant abi OIV bylas gali kilti painiavos dėl didžiausio leidžiamo tiamino kiekio. Nenurodžius tikslaus kiekio, atskiros nuorodos, pateiktos byloje Nr. 2.3.3 (0,6 mg/l kiekis laikomas pakankamu misai) ir byloje Nr. 4.1.7 (gaminant putojančius vynus jo leidžiama naudoti ne daugiau kaip 0,6 mg/l), galėtų būti suprastos kaip bendras 1,2 mg/l didžiausias leidžiamas naudoti kiekis. Siekiant išvengti galimo klaidingo tiamino naudojimo sąlygų aiškinimo, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 4.5 eilutės 7 skiltyje tikslinga nurodyti didžiausią 0,6 mg/l šio junginio kiekį, kuris buvo nustatytas Reglamente (EB) Nr. 606/2009; |
| --- | --- |

(23)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 606/2009 (4) nustatytos tiamino hidrochlorido naudojimo sąlygos ir nurodyta, kad kiekvieno apdorojimo proceso metu galima naudoti ne daugiau kaip 0,6 mg/l tiamino. Šis reikalavimas toliau taikomas pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2019/934, kuriuo panaikintas Reglamentas (EB) Nr. 606/2009. Tačiau aiški nuoroda į kiekybinį tiamino naudojimo apribojimą buvo išbraukta, nes manyta, kad ši informacija jau pateikta Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 4.5 eilutės 3 skiltyje minimose OIV bylose Nr. 2.3.3 ir Nr. 4.1.7. Vis dėlto pirmaisiais Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 įgyvendinimo metais tapo aišku, kad kartu aiškinant abi OIV bylas gali kilti painiavos dėl didžiausio leidžiamo tiamino kiekio. Nenurodžius tikslaus kiekio, atskiros nuorodos, pateiktos byloje Nr. 2.3.3 (0,6 mg/l kiekis laikomas pakankamu misai) ir byloje Nr. 4.1.7 (gaminant putojančius vynus jo leidžiama naudoti ne daugiau kaip 0,6 mg/l), galėtų būti suprastos kaip bendras 1,2 mg/l didžiausias leidžiamas naudoti kiekis. Siekiant išvengti galimo klaidingo tiamino naudojimo sąlygų aiškinimo, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 4.5 eilutės 7 skiltyje tikslinga nurodyti didžiausią 0,6 mg/l šio junginio kiekį, kuris buvo nustatytas Reglamente (EB) Nr. 606/2009;

| (24) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 (5) nuo 2013 m. birželio 1 d. bentonito nebeleidžiama naudoti kaip maisto priedo. Todėl iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 5.9 eilutės 2 skilties tikslinga išbraukti jo E numerį; |
| --- | --- |

(24)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 (5) nuo 2013 m. birželio 1 d. bentonito nebeleidžiama naudoti kaip maisto priedo. Todėl iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 5.9 eilutės 2 skilties tikslinga išbraukti jo E numerį;

| (25) | Rezoliucija OIV-OENO 612-2019 pakeista OIV byla Nr. 2.1.7 dėl tanino įmaišymo į misą. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 5.12 ir 6.4 eilučių 3 skiltyje pateikta informacija turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(25)

Rezoliucija OIV-OENO 612-2019 pakeista OIV byla Nr. 2.1.7 dėl tanino įmaišymo į misą. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 5.12 ir 6.4 eilučių 3 skiltyje pateikta informacija turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (26) | Rezoliucija OIV-OENO 613-2019 pakeista OIV byla Nr. 3.2.6 dėl tanino įmaišymo į vynus. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 5.12 ir 6.4 eilučių 3 skiltyje pateikta informacija turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(26)

Rezoliucija OIV-OENO 613-2019 pakeista OIV byla Nr. 3.2.6 dėl tanino įmaišymo į vynus. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 5.12 ir 6.4 eilučių 3 skiltyje pateikta informacija turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (27) | Reglamentu (EB) Nr. 606/2009 chitozaną vyno gamyboje leidžiama naudoti tik tada, jei junginiai gauti iš Aspergillus niger. Šis apribojimas nurodytas Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 5.13 ir 10.3 eilutėse. Tačiau Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 (6) priede nustatytame Sąjungos naujų maisto produktų sąraše leidžiama naudoti iš Agaricus bisporus arba Aspergillus niger ekstrahuotą chitozaną. Todėl tos lentelės 5.13 ir 10.3 eilutėse pateiktas nuorodas tikslinga suderinti su atitinkama Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedo 1 lentelės nuostata. Todėl tų eilučių 1 skiltyje turėtų būti nurodyta, kad chitozanas taip pat gali būti gautas iš Agaricus bisporus; |
| --- | --- |

(27)

Reglamentu (EB) Nr. 606/2009 chitozaną vyno gamyboje leidžiama naudoti tik tada, jei junginiai gauti iš Aspergillus niger. Šis apribojimas nurodytas Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 5.13 ir 10.3 eilutėse. Tačiau Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 (6) priede nustatytame Sąjungos naujų maisto produktų sąraše leidžiama naudoti iš Agaricus bisporus arba Aspergillus niger ekstrahuotą chitozaną. Todėl tos lentelės 5.13 ir 10.3 eilutėse pateiktas nuorodas tikslinga suderinti su atitinkama Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2470 priedo 1 lentelės nuostata. Todėl tų eilučių 1 skiltyje turėtų būti nurodyta, kad chitozanas taip pat gali būti gautas iš Agaricus bisporus;

| (28) | Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.2 eilutėje nurodytas kalcio tartratas (tetrahidrato pavidalu) Sąjungos vyno sektoriuje naudojamas kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga. Tačiau kalcio tartratas būna ir dihidrato pavidalo ir, nors maiste naudojamas retai, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 yra leidžiamas naudoti kaip maisto priedas E 354 ir yra kita medžiaga nei tetrahidratas. Siekiant išsamumo, nuoroda į E 354 šiuo metu taip pat įtraukta į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.2 eilutę. Tačiau pirmaisiais Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 įgyvendinimo metais tapo aišku, kad kalcio tartratas dihidrato pavidalu vyno gamyboje nenaudojamas. Be to, valstybės narės ir pramonės atstovai praneša, kad rinkoje aptinkamas faktiškai vienintelio – tetrahidrato – pavidalo kalcio tartratas. Todėl, siekiant paaiškinti dviejų pavidalų kalcio tartrato naudojimą ir išvengti painiavos, iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.2 eilutės 2 skilties turėtų būti išbraukta nuoroda į maisto priedą E 354; |
| --- | --- |

(28)

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.2 eilutėje nurodytas kalcio tartratas (tetrahidrato pavidalu) Sąjungos vyno sektoriuje naudojamas kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga. Tačiau kalcio tartratas būna ir dihidrato pavidalo ir, nors maiste naudojamas retai, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 yra leidžiamas naudoti kaip maisto priedas E 354 ir yra kita medžiaga nei tetrahidratas. Siekiant išsamumo, nuoroda į E 354 šiuo metu taip pat įtraukta į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.2 eilutę. Tačiau pirmaisiais Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 įgyvendinimo metais tapo aišku, kad kalcio tartratas dihidrato pavidalu vyno gamyboje nenaudojamas. Be to, valstybės narės ir pramonės atstovai praneša, kad rinkoje aptinkamas faktiškai vienintelio – tetrahidrato – pavidalo kalcio tartratas. Todėl, siekiant paaiškinti dviejų pavidalų kalcio tartrato naudojimą ir išvengti painiavos, iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.2 eilutės 2 skilties turėtų būti išbraukta nuoroda į maisto priedą E 354;

| (29) | OIV byla Nr. 3.3.10 susijusi su vynų apdorojimu kalio ferocianidu. Ši byla nenurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.5 eilutės 3 skiltyje, nors yra ypač aktuali. Todėl tikslinga į tą skiltį įtraukti nuorodą į šią bylą; |
| --- | --- |

(29)

OIV byla Nr. 3.3.10 susijusi su vynų apdorojimu kalio ferocianidu. Ši byla nenurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.5 eilutės 3 skiltyje, nors yra ypač aktuali. Todėl tikslinga į tą skiltį įtraukti nuorodą į šią bylą;

| (30) | rezoliucijomis OIV-OENO 586-2019 ir OIV-OENO 659-2020 iš dalies pakeisti OIV bylos Nr. 3.3.14 dėl apdorojimo celiuliozės dervomis (karboksimetilceliulioze) reikalavimai. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.11 eilutės 3 ir 8 skiltyse pateikta informacija turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(30)

rezoliucijomis OIV-OENO 586-2019 ir OIV-OENO 659-2020 iš dalies pakeisti OIV bylos Nr. 3.3.14 dėl apdorojimo celiuliozės dervomis (karboksimetilceliulioze) reikalavimai. Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.11 eilutės 3 ir 8 skiltyse pateikta informacija turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (31) | Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.13 eilutės 4 skiltyje pateikta neteisinga nuoroda į OIV tarptautinio vynininkystės kodekso bylą COEI-1-POTASP. Ji turėtų būti pakeista nuoroda į bylą COEI-1-POTPOL; |
| --- | --- |

(31)

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 6.13 eilutės 4 skiltyje pateikta neteisinga nuoroda į OIV tarptautinio vynininkystės kodekso bylą COEI-1-POTASP. Ji turėtų būti pakeista nuoroda į bylą COEI-1-POTPOL;

| (32) | Rezoliucija OIV-OENO 581A-2021 nustatytas naujas vynininkystės metodas – vyno apdorojimas fumaro rūgštimi siekiant sustabdyti pienarūgštį rūgimą. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė; |
| --- | --- |

(32)

Rezoliucija OIV-OENO 581A-2021 nustatytas naujas vynininkystės metodas – vyno apdorojimas fumaro rūgštimi siekiant sustabdyti pienarūgštį rūgimą. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė;

| (33) | kaip nurodyta OIV tarptautinio vynininkystės kodekso byloje COEI-1-PRENZY, fermentiniuose preparatuose būna įvairaus aktyvumo fermentų, todėl be pagrindinio fermentinio aktyvumo leidžiamas ir antrinis fermentinis aktyvumas, jei tik jis nustatytas atsižvelgiant į technologinius apribojimus, taikomus gaminant fermentinius preparatus. Šiuo metu Deleguotajame reglamente (ES) 2019/934 šis pagrindinio ir antrinio aktyvumo atskyrimas nenurodytas. Todėl tikslinga šią informaciją įtraukti į to deleguotojo reglamento I priedo A dalies 2 lentelę ir 7.1–7.11 eilučių 4 skiltyje pateikti nuorodą į bylą COEI-1-PRENZY; |
| --- | --- |

(33)

kaip nurodyta OIV tarptautinio vynininkystės kodekso byloje COEI-1-PRENZY, fermentiniuose preparatuose būna įvairaus aktyvumo fermentų, todėl be pagrindinio fermentinio aktyvumo leidžiamas ir antrinis fermentinis aktyvumas, jei tik jis nustatytas atsižvelgiant į technologinius apribojimus, taikomus gaminant fermentinius preparatus. Šiuo metu Deleguotajame reglamente (ES) 2019/934 šis pagrindinio ir antrinio aktyvumo atskyrimas nenurodytas. Todėl tikslinga šią informaciją įtraukti į to deleguotojo reglamento I priedo A dalies 2 lentelę ir 7.1–7.11 eilučių 4 skiltyje pateikti nuorodą į bylą COEI-1-PRENZY;

| (34) | Rezoliucija OIV-OENO 682-2021 atnaujintos OIV vynininkystės metodų kodekso bylos Nr. 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 ir 3.2.11. Todėl Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 7 skirsnio 3 skiltyje nurodyti tų bylų metai turėtų būti pakeisti; |
| --- | --- |

(34)

Rezoliucija OIV-OENO 682-2021 atnaujintos OIV vynininkystės metodų kodekso bylos Nr. 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 ir 3.2.11. Todėl Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 7 skirsnio 3 skiltyje nurodyti tų bylų metai turėtų būti pakeisti;

| (35) | OIV vynininkystės metodų kodekse išvardyti įvairūs fermentai. Ne visi jie įtraukti į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelę. Siekiant vyno gamintojams pasiūlyti kuo didesnį fermentų pasirinkimą, kad jie galėtų pagerinti savo vynus, tikslinga toje lentelėje pateiktą leistinų fermentų sąrašą suderinti su OIV vynininkystės metodų kodekse pateiktu pripažintų fermentų sąrašu. Todėl į tos lentelės 7 skirsnį „Fermentai“ reikėtų įtraukti naujas fermentams arabinanazei, beta-gliukanazei (β1-3, β1-6) ir gliukozidazei skirtas eilutes. Be to, nuoroda į OIV tarptautinio vynininkystės kodekso bylą COEI-1-GLYCOS turėtų būti išbraukta iš tos lentelės 7.8 eilutės 4 skilties ir perkelta į naujos 7.11 eilutės 4 skiltį, nes ji susijusi su fermentu EC 3.2.1.21; |
| --- | --- |

(35)

OIV vynininkystės metodų kodekse išvardyti įvairūs fermentai. Ne visi jie įtraukti į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelę. Siekiant vyno gamintojams pasiūlyti kuo didesnį fermentų pasirinkimą, kad jie galėtų pagerinti savo vynus, tikslinga toje lentelėje pateiktą leistinų fermentų sąrašą suderinti su OIV vynininkystės metodų kodekse pateiktu pripažintų fermentų sąrašu. Todėl į tos lentelės 7 skirsnį „Fermentai“ reikėtų įtraukti naujas fermentams arabinanazei, beta-gliukanazei (β1-3, β1-6) ir gliukozidazei skirtas eilutes. Be to, nuoroda į OIV tarptautinio vynininkystės kodekso bylą COEI-1-GLYCOS turėtų būti išbraukta iš tos lentelės 7.8 eilutės 4 skilties ir perkelta į naujos 7.11 eilutės 4 skiltį, nes ji susijusi su fermentu EC 3.2.1.21;

| (36) | rezoliucijomis OIV-OENO 541A-2021 ir 541B-2021 nustatytas naujas vynininkystės metodas – aspergilo pepsino I naudojimas siekiant pašalinti drumstumą sukeliančių baltymų koncentraciją atitinkamai vynuogių misoje ir vyne. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė; |
| --- | --- |

(36)

rezoliucijomis OIV-OENO 541A-2021 ir 541B-2021 nustatytas naujas vynininkystės metodas – aspergilo pepsino I naudojimas siekiant pašalinti drumstumą sukeliančių baltymų koncentraciją atitinkamai vynuogių misoje ir vyne. Todėl į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 1 lentelę turėtų būti įtraukta nauja eilutė;

| (37) | byla COEI-1-LESEAC OIV tarptautiniame vynininkystės kodekse buvo pakeista bylomis COEI-1-SACCHA ir COEI-1-NOSACC. Todėl iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 9.1 eilutės 4 skilties tikslinga išbraukti nuorodą į bylą COEI-1-LESEAC ir ją pakeisti nuorodomis į bylas COEI-1-SACCHA ir COEI-1-NOSACC; |
| --- | --- |

(37)

byla COEI-1-LESEAC OIV tarptautiniame vynininkystės kodekse buvo pakeista bylomis COEI-1-SACCHA ir COEI-1-NOSACC. Todėl iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 9.1 eilutės 4 skilties tikslinga išbraukti nuorodą į bylą COEI-1-LESEAC ir ją pakeisti nuorodomis į bylas COEI-1-SACCHA ir COEI-1-NOSACC;

| (38) | Rezoliucija OIV-OENO 611-2019 buvo papildyta OIV byla Nr. 2.1.3.2.3.2 dėl rūgštingumo sumažinimo pieno rūgšties bakterijomis. Ši byla svarbi Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 9.2 eilutėje pateiktai informacijai, todėl turėtų būti įtraukta į jos 3 skiltį; |
| --- | --- |

(38)

Rezoliucija OIV-OENO 611-2019 buvo papildyta OIV byla Nr. 2.1.3.2.3.2 dėl rūgštingumo sumažinimo pieno rūgšties bakterijomis. Ši byla svarbi Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo A dalies 2 lentelės 9.2 eilutėje pateiktai informacijai, todėl turėtų būti įtraukta į jos 3 skiltį;

| (39) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo 1 priedėlio 1 dalį, vyno rūgštį rūgštingumui sumažinti galima naudoti tik produktuose, kurie yra pagaminti iš veislių ‘Elbling’ ir ‘Weißer Riesling’ vynuogių ir iš vynuogių, kurių derlius surinktas šiuose A vynuogių auginimo zonos šiaurinės dalies vynuogių auginimo regionuose: Aro (Ahr), Reingau (Rheingau), Reino vidurupio (Mittelrhein), Mozelio (Mosel), Nahės (Nahe), Reinheseno (Rheinhessen), Pfalco (Pfalz) ir Liuksemburgo Mozelio (Moselle luxembourgeoise). Vokietija pranešė Komisijai, kad veislių ‘Elbling’ ir ‘Weißer Riesling’ vynuoges Vokietijoje jau leidžiama auginti ir kitose nei A vynuogių auginimo zonos vynuogių auginimo regionuose. Todėl reikėtų iš dalies pakeisti toje dalyje nurodytų regionų sąrašą – į jį įtraukti visus Vokietijos A vynuogių auginimo zonos regionus; |
| --- | --- |

(39)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo 1 priedėlio 1 dalį, vyno rūgštį rūgštingumui sumažinti galima naudoti tik produktuose, kurie yra pagaminti iš veislių ‘Elbling’ ir ‘Weißer Riesling’ vynuogių ir iš vynuogių, kurių derlius surinktas šiuose A vynuogių auginimo zonos šiaurinės dalies vynuogių auginimo regionuose: Aro (Ahr), Reingau (Rheingau), Reino vidurupio (Mittelrhein), Mozelio (Mosel), Nahės (Nahe), Reinheseno (Rheinhessen), Pfalco (Pfalz) ir Liuksemburgo Mozelio (Moselle luxembourgeoise). Vokietija pranešė Komisijai, kad veislių ‘Elbling’ ir ‘Weißer Riesling’ vynuoges Vokietijoje jau leidžiama auginti ir kitose nei A vynuogių auginimo zonos vynuogių auginimo regionuose. Todėl reikėtų iš dalies pakeisti toje dalyje nurodytų regionų sąrašą – į jį įtraukti visus Vokietijos A vynuogių auginimo zonos regionus;

| (40) | Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytas didžiausias sieros dioksido kiekis vynuose. Pasikeitė tos dalies A skirsnio 2 dalies c punkto keturioliktoje įtraukoje nurodytų vynų „Côteaux de l’Ardèche“, „Lot“, „Corrèze“, „Oc“, „Thau“ ir „Allobrogie“ pavadinimai. Be to, Slovėnija pateikė prašymą į vynų, kuriuos gaminant didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis gali būti padidintas iki 400 mg/l, sąrašą įtraukti vyną „vrhunsko vino ZGP — slamno vino (vino iz sušenega grozdja)“. Šio vyno sudėtyje yra labai daug liekamojo cukraus, todėl, kad vyną būtų galima laikyti, reikia pridėti didesnį sieros dioksido kiekį. Todėl I priedo B dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(40)

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje nustatytas didžiausias sieros dioksido kiekis vynuose. Pasikeitė tos dalies A skirsnio 2 dalies c punkto keturioliktoje įtraukoje nurodytų vynų „Côteaux de l’Ardèche“, „Lot“, „Corrèze“, „Oc“, „Thau“ ir „Allobrogie“ pavadinimai. Be to, Slovėnija pateikė prašymą į vynų, kuriuos gaminant didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis gali būti padidintas iki 400 mg/l, sąrašą įtraukti vyną „vrhunsko vino ZGP — slamno vino (vino iz sušenega grozdja)“. Šio vyno sudėtyje yra labai daug liekamojo cukraus, todėl, kad vyną būtų galima laikyti, reikia pridėti didesnį sieros dioksido kiekį. Todėl I priedo B dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (41) | Ispanija paprašė iš dalies pakeisti Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 III priedo nuostatas, susijusias su Ispanijos likeriniais vynais, kad jas būtų galima suderinti su likerinių vynų apibrėžtimi, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 3 punkte, ir vynų, žymimų saugomomis kilmės vietos nuorodomis „Condado de Huelva“ ir „Lebrija“, specifikacijomis. Atsižvelgdama į savo vyno gamintojų prašymą, Ispanija taip pat paprašė į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 III priedo 3 priedėlyje nurodytą veislių sąrašą įtraukti veisles ‘Garnacha roja’ ir ‘Mazuela’. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti atitinkamus Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 III priedo skirsnius ir priedėlius; |
| --- | --- |

(41)

Ispanija paprašė iš dalies pakeisti Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 III priedo nuostatas, susijusias su Ispanijos likeriniais vynais, kad jas būtų galima suderinti su likerinių vynų apibrėžtimi, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 3 punkte, ir vynų, žymimų saugomomis kilmės vietos nuorodomis „Condado de Huelva“ ir „Lebrija“, specifikacijomis. Atsižvelgdama į savo vyno gamintojų prašymą, Ispanija taip pat paprašė į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 III priedo 3 priedėlyje nurodytą veislių sąrašą įtraukti veisles ‘Garnacha roja’ ir ‘Mazuela’. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti atitinkamus Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 III priedo skirsnius ir priedėlius;

| (42) | Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 III priedo 1 priedėlio B dalyje išvardyti likeriniai vynai, žymimi saugoma kilmės vietos nuoroda ir kuriuos gaminant pridedama Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 3 punkto f papunktyje nurodytų produktų. Iš dalies pakeitus saugoma kilmės vietos nuoroda „Κουμανδαρία (Commandaria)“ žymimo vyno specifikaciją, Kipras paprašė tą vyną įtraukti į to deleguotojo reglamento III priedo 1 priedėlio B dalies 5 ir 6 punktus. Tie punktai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(42)

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 III priedo 1 priedėlio B dalyje išvardyti likeriniai vynai, žymimi saugoma kilmės vietos nuoroda ir kuriuos gaminant pridedama Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 3 punkto f papunktyje nurodytų produktų. Iš dalies pakeitus saugoma kilmės vietos nuoroda „Κουμανδαρία (Commandaria)“ žymimo vyno specifikaciją, Kipras paprašė tą vyną įtraukti į to deleguotojo reglamento III priedo 1 priedėlio B dalies 5 ir 6 punktus. Tie punktai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (43) | todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/934 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(43)

todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/934 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 pakeitimai

Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/934 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:

  „2 straipsnis
  Vynuogių auginimo zonos, kuriose gaminamų vynų didžiausia visuminė alkoholio koncentracija gali būti 20 tūrio proc.
  Vynuogių auginimo zonos, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 1 skirsnio antros pastraipos c punkto pirmoje įtraukoje, yra to priedo 1 priedėlyje nurodytos C I, C II ir C III zonos ir B zonos plotai, kuriuose gali būti gaminami baltieji vynai su saugomomis geografinėmis nuorodomis „Franche-Comté“ ir „Val de Loire“.“; |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Vynuogių auginimo zonos, kuriose gaminamų vynų didžiausia visuminė alkoholio koncentracija gali būti 20 tūrio proc.

Vynuogių auginimo zonos, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 1 skirsnio antros pastraipos c punkto pirmoje įtraukoje, yra to priedo 1 priedėlyje nurodytos C I, C II ir C III zonos ir B zonos plotai, kuriuose gali būti gaminami baltieji vynai su saugomomis geografinėmis nuorodomis „Franche-Comté“ ir „Val de Loire“.“;

| 2) | I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą; |
| --- | --- |

2)

I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą;

| 3) | III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą. |
| --- | --- |

3)

III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. spalio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2019 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/934, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vynuogių auginimo zonų, kuriose galima padidinti alkoholio koncentraciją, leidžiamų vynininkystės metodų ir apribojimų, taikytinų vynuogių produktų gamybai ir laikymui, mažiausios procentinės alkoholio koncentracijos šalutiniuose produktuose bei tų produktų šalinimo ir OIV bylų paskelbimo (OL L 149, 2019 6 7, p. 1).

2

(3)  
  2017 m. gruodžio 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/273, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, vynuogynų registro, lydimųjų dokumentų ir sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų, pranešimų bei praneštos informacijos skelbimo ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl atitinkamų patikrų bei nuobaudų, iš dalies keičiami Komisijos reglamentai (EB) Nr. 555/2008, (EB) Nr. 606/2009 bei (EB) Nr. 607/2009 ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 436/2009 bei Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/560 (OL L 58, 2018 2 28, p. 1).

3

(4)  
  2009 m. liepos 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 606/2009, kuriuo nustatoma tam tikra Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 taikymo vynuogių produktų kategorijoms, vynininkystės metodams ir jų apribojimams tvarka (OL L 193, 2009 7 24, p. 1).

4

(5)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16).

5

(6)  
  2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2470, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2283 dėl naujų maisto produktų nustatomas Sąjungos naujų maisto produktų sąrašas (OL L 351, 2017 12 30, p. 72).

6

---

I PRIEDAS

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | A dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | 1 ir 2 lentelės pakeičiamos taip:
  „1 lentelė

  3 straipsnio 1 dalyje nurodyti leidžiami vynininkystės procesai | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Vynininkystės procesas | Naudojimo sąlygos ir apribojimai  (1) | Vyno produktų kategorijos (4) |
| 1. | Aeravimas arba prisotinimas deguonies | Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.1.1 (2016 m.) ir Nr. 3.5.5 (2016 m.) nustatytų sąlygų. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 2. | Šiluminis apdorojimas | Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 1.8 (1970 m.), Nr. 2.2.4 (1988 m.), Nr. 2.3.6 (1988 m.), Nr. 2.3.9 (2005 m.), Nr. 3.4.3 (1988 m.), Nr. 3.4.3.1 (1990 m.), Nr. 3.5.4 (1997 m.) ir Nr. 3.5.10 (1982 m.) nustatytų sąlygų. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 2a. | Apdorojimas šalčiu | Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies B skirsnio 1 punkto c papunktyje ir OIV vynininkystės praktikos kodekso bylose Nr. 1.14 (2005 m.), Nr. 1.15 (2005 m.), Nr. 2.1.12.4 (1998 m.), Nr. 2.3.6 (1988 m.), Nr. 3.1.2 (1979 m.), Nr. 3.1.2.1 (1979 m.), Nr. 3.3.4 (2004 m.) ir Nr. 3.5.11.1 (2001 m.) nustatytų sąlygų. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 3. | Centrifugavimas ir filtravimas su aktyvintuoju inertiniu priedu ar be jo | Inertiniai filtruojamieji priedai yra nurodyti OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.1.11 (1970 m.), Nr. 2.1.11.1 (1990 m.), Nr. 3.2.2 (1989 m.) ir Nr. 3.2.2.1 (1990 m.). Juos naudojant apdorojamame produkte negali likti nepageidautinų jų liekanų. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 4. | Inertinės atmosferos sukūrimas | Tik produktui apsaugoti nuo sąlyčio su oru. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5. | Sieros dioksido pašalinimas taikant fizinius procesus | | Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, 12, 13 ir 14 |
| 6. | Jonitinės dervos | Laikantis šio priedo 3 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | Vynuogių misa, skirta rektifikuotai koncentruotai vynuogių misai gaminti. |
| 7. | Oro burbuliukų sudarymas | Tik naudojant argoną arba azotą. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 8. | Flotacija | Tik naudojant azotą arba anglies dioksidą arba taikant aeravimą. Laikantis byloje Nr. 2.1.14 (1999 m.) nustatytų sąlygų. | 10, 11 ir 12 |
| 9. | Alilizotiocianatu impregnuoti gryno parafino diskai | Tik steriliai atmosferai sukurti. Italijoje leidžiama naudoti tik tokiu atveju, jei tai tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, ir tik didesniuose nei 20 litrų talpos induose. Alilizotiocianatas naudojamas laikantis 2 lentelėje, skirtoje leidžiamiems vynininkystės junginiams, nustatytų sąlygų ir apribojimų. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 10. | Elektrodializės taikymas | Tik vyno rūgšties stabilumui vyne užtikrinti. Laikantis šio priedo 5 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 11. | Ąžuolo drožlės | Gaminant ir brandinant vyną, įskaitant šviežių vynuogių ir vynuogių misos fermentavimą. Laikantis šio priedo 7 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 12. | Alkoholio kiekio korekcija vyne | Korekcija atliekama tik vyne. Laikantis šio priedo 8 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 13. | Katijonų mainai vyno rūgšties stabilumui užtikrinti | Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 3.3.3 (2011 m.) nustatytų sąlygų. Taip pat turi būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1935/2004  (2) ir priimtų to reglamento įgyvendinimo nacionalinių nuostatų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 14. | Apdorojimas elektromembraniniu būdu | Tik parūgštinimo arba rūgštingumo sumažinimo tikslais. Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies C ir D skirsniuose ir šio reglamento 11 straipsnyje nustatytų sąlygų ir apribojimų. Turi atitikti Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004, Komisijos reglamentą (ES) Nr. 10/2011  (3) ir priimtas tų reglamentų įgyvendinimo nacionalines nuostatas. Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.1.3.1.3 (2010 m.), Nr. 2.1.3.2.4 (2012 m.), Nr. 3.1.1.4 (2010 m.) ir Nr. 3.1.2.4 (2012 m.) nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 15. | Parūgštinimas naudojant katijonų mainus | Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies C ir D skirsniuose ir šio reglamento 11 straipsnyje nustatytų sąlygų ir apribojimų. Turi atitikti Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 ir priimtas to reglamento įgyvendinimo nacionalines nuostatas. Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.1.3.1.4 (2012 m.) ir Nr. 3.1.1.5 (2012 m.) nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 16. | Membraninių procesų derinimas | Tik cukraus kiekiui misose sumažinti. Laikantis šio priedo 9 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | 10 |
| 17. | Membraniniai kontaktoriai | Tik vyne ištirpusių dujų kiekiui reguliuoti. Anglies dioksido įmaišymas gaminant produktus, apibrėžtus Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 4, 5, 6 ir 8 punktuose, yra draudžiamas. Turi atitikti Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004, Reglamentą (ES) Nr. 10/2011 ir priimtas tų reglamentų įgyvendinimo nacionalines nuostatas. Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 3.5.17 (2013 m.) nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 18. | Membraninė technologija, taikoma kartu naudojant aktyvintąsias anglis | Tik pertekliniam 4-etilfenolio ir 4-etilgvajakolio kiekiui vyne sumažinti. Laikantis šio priedo 10 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 19. | Filtravimo plokštės, kuriose yra Y tipo ceolitų-fožazito | Tik haloanizolams adsorbuoti. Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 3.2.15 (2016 m.) nustatytų sąlygų. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 20. | Dalinė koncentracija | Vynuogių misos: laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies B skirsnio 1 punkto b papunktyje ir OIV vynininkystės praktikos kodekso bylose Nr. 2.1.12 (1998 m.), Nr. 2.1.12.1 (1993 m.), Nr. 2.1.12.2 (2001 m.), Nr. 2.1.12.3 (1998 m.) ir Nr. 2.1.12.4 (1998 m.) nustatytų sąlygų.
  Vyno: laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies B skirsnio 1 punkto c papunktyje ir OIV vynininkystės praktikos kodekso bylose Nr. 3.5.11 (2001 m.) ir Nr. 3.5.11.1 (2001 m.) nustatytų sąlygų.
  Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ir 16 |
| 21. | Apdorojimas taikant nenuolatinius aukšto slėgio procesus | Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 1.18 (2019 m.) ir Nr. 2.1.26 (2019 m.) nustatytų sąlygų. | Šviežios vynuogės, 10, 11 ir 12 |
| 22. | Apdorojimas taikant nuolatinius aukšto slėgio procesus | Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 2.2.10 (2020 m.) nustatytų sąlygų. | 10, 11 ir 12 |
| 23. | Sutraiškytų vynuogių apdorojimas ultragarsu, skirtas jose esančių junginių ekstrahavimui paskatinti | Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 1.17 (2019 m.) nustatytų sąlygų. | Šviežios vynuogės |
| 24. | Vynuogių apdorojimas impulsiniais elektriniais laukais | Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 2.1.27 (2020 m.) nustatytų sąlygų. | Šviežios vynuogės |
| 25. | Misos ir vynų apdorojimas stireno divinilbenzeno adsorbuojančiomis granulėmis | Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.2.11 (2020 m.) ir Nr. 3.4.22 (2020 m.) nustatytų sąlygų. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |

1)

A dalis iš dalies keičiama taip:

a)

1 ir 2 lentelės pakeičiamos taip:

„1 lentelė

3 straipsnio 1 dalyje nurodyti leidžiami vynininkystės procesai

1

2

3

Vynininkystės procesas

Naudojimo sąlygos ir apribojimai  (1)

Vyno produktų kategorijos (4)

1.

Aeravimas arba prisotinimas deguonies

Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.1.1 (2016 m.) ir Nr. 3.5.5 (2016 m.) nustatytų sąlygų.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

2.

Šiluminis apdorojimas

Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 1.8 (1970 m.), Nr. 2.2.4 (1988 m.), Nr. 2.3.6 (1988 m.), Nr. 2.3.9 (2005 m.), Nr. 3.4.3 (1988 m.), Nr. 3.4.3.1 (1990 m.), Nr. 3.5.4 (1997 m.) ir Nr. 3.5.10 (1982 m.) nustatytų sąlygų.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

2a.

Apdorojimas šalčiu

Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies B skirsnio 1 punkto c papunktyje ir OIV vynininkystės praktikos kodekso bylose Nr. 1.14 (2005 m.), Nr. 1.15 (2005 m.), Nr. 2.1.12.4 (1998 m.), Nr. 2.3.6 (1988 m.), Nr. 3.1.2 (1979 m.), Nr. 3.1.2.1 (1979 m.), Nr. 3.3.4 (2004 m.) ir Nr. 3.5.11.1 (2001 m.) nustatytų sąlygų.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

3.

Centrifugavimas ir filtravimas su aktyvintuoju inertiniu priedu ar be jo

Inertiniai filtruojamieji priedai yra nurodyti OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.1.11 (1970 m.), Nr. 2.1.11.1 (1990 m.), Nr. 3.2.2 (1989 m.) ir Nr. 3.2.2.1 (1990 m.). Juos naudojant apdorojamame produkte negali likti nepageidautinų jų liekanų.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

4.

Inertinės atmosferos sukūrimas

Tik produktui apsaugoti nuo sąlyčio su oru.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.

Sieros dioksido pašalinimas taikant fizinius procesus

Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, 12, 13 ir 14

6.

Jonitinės dervos

Laikantis šio priedo 3 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

Vynuogių misa, skirta rektifikuotai koncentruotai vynuogių misai gaminti.

7.

Oro burbuliukų sudarymas

Tik naudojant argoną arba azotą.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

8.

Flotacija

Tik naudojant azotą arba anglies dioksidą arba taikant aeravimą. Laikantis byloje Nr. 2.1.14 (1999 m.) nustatytų sąlygų.

10, 11 ir 12

9.

Alilizotiocianatu impregnuoti gryno parafino diskai

Tik steriliai atmosferai sukurti. Italijoje leidžiama naudoti tik tokiu atveju, jei tai tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, ir tik didesniuose nei 20 litrų talpos induose. Alilizotiocianatas naudojamas laikantis 2 lentelėje, skirtoje leidžiamiems vynininkystės junginiams, nustatytų sąlygų ir apribojimų.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

10.

Elektrodializės taikymas

Tik vyno rūgšties stabilumui vyne užtikrinti. Laikantis šio priedo 5 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

11.

Ąžuolo drožlės

Gaminant ir brandinant vyną, įskaitant šviežių vynuogių ir vynuogių misos fermentavimą. Laikantis šio priedo 7 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

12.

Alkoholio kiekio korekcija vyne

Korekcija atliekama tik vyne. Laikantis šio priedo 8 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

13.

Katijonų mainai vyno rūgšties stabilumui užtikrinti

Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 3.3.3 (2011 m.) nustatytų sąlygų. Taip pat turi būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1935/2004  (2) ir priimtų to reglamento įgyvendinimo nacionalinių nuostatų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

14.

Apdorojimas elektromembraniniu būdu

Tik parūgštinimo arba rūgštingumo sumažinimo tikslais. Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies C ir D skirsniuose ir šio reglamento 11 straipsnyje nustatytų sąlygų ir apribojimų. Turi atitikti Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004, Komisijos reglamentą (ES) Nr. 10/2011  (3) ir priimtas tų reglamentų įgyvendinimo nacionalines nuostatas. Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.1.3.1.3 (2010 m.), Nr. 2.1.3.2.4 (2012 m.), Nr. 3.1.1.4 (2010 m.) ir Nr. 3.1.2.4 (2012 m.) nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

15.

Parūgštinimas naudojant katijonų mainus

Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies C ir D skirsniuose ir šio reglamento 11 straipsnyje nustatytų sąlygų ir apribojimų. Turi atitikti Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 ir priimtas to reglamento įgyvendinimo nacionalines nuostatas. Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.1.3.1.4 (2012 m.) ir Nr. 3.1.1.5 (2012 m.) nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

16.

Membraninių procesų derinimas

Tik cukraus kiekiui misose sumažinti. Laikantis šio priedo 9 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

10

17.

Membraniniai kontaktoriai

Tik vyne ištirpusių dujų kiekiui reguliuoti. Anglies dioksido įmaišymas gaminant produktus, apibrėžtus Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 4, 5, 6 ir 8 punktuose, yra draudžiamas. Turi atitikti Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004, Reglamentą (ES) Nr. 10/2011 ir priimtas tų reglamentų įgyvendinimo nacionalines nuostatas. Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 3.5.17 (2013 m.) nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

18.

Membraninė technologija, taikoma kartu naudojant aktyvintąsias anglis

Tik pertekliniam 4-etilfenolio ir 4-etilgvajakolio kiekiui vyne sumažinti. Laikantis šio priedo 10 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

19.

Filtravimo plokštės, kuriose yra Y tipo ceolitų-fožazito

Tik haloanizolams adsorbuoti. Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 3.2.15 (2016 m.) nustatytų sąlygų.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

20.

Dalinė koncentracija

Vynuogių misos: laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies B skirsnio 1 punkto b papunktyje ir OIV vynininkystės praktikos kodekso bylose Nr. 2.1.12 (1998 m.), Nr. 2.1.12.1 (1993 m.), Nr. 2.1.12.2 (2001 m.), Nr. 2.1.12.3 (1998 m.) ir Nr. 2.1.12.4 (1998 m.) nustatytų sąlygų.

Vyno: laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies B skirsnio 1 punkto c papunktyje ir OIV vynininkystės praktikos kodekso bylose Nr. 3.5.11 (2001 m.) ir Nr. 3.5.11.1 (2001 m.) nustatytų sąlygų.

Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ir 16

21.

Apdorojimas taikant nenuolatinius aukšto slėgio procesus

Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 1.18 (2019 m.) ir Nr. 2.1.26 (2019 m.) nustatytų sąlygų.

Šviežios vynuogės, 10, 11 ir 12

22.

Apdorojimas taikant nuolatinius aukšto slėgio procesus

Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 2.2.10 (2020 m.) nustatytų sąlygų.

10, 11 ir 12

23.

Sutraiškytų vynuogių apdorojimas ultragarsu, skirtas jose esančių junginių ekstrahavimui paskatinti

Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 1.17 (2019 m.) nustatytų sąlygų.

Šviežios vynuogės

24.

Vynuogių apdorojimas impulsiniais elektriniais laukais

Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso byloje Nr. 2.1.27 (2020 m.) nustatytų sąlygų.

Šviežios vynuogės

25.

Misos ir vynų apdorojimas stireno divinilbenzeno adsorbuojančiomis granulėmis

Laikantis OIV vynininkystės metodų kodekso bylose Nr. 2.2.11 (2020 m.) ir Nr. 3.4.22 (2020 m.) nustatytų sąlygų.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

2 lentelė

3 straipsnio 1 dalyje nurodyti leidžiami vynininkystės junginiai

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Medžiaga/aktyvumas | E numeris
  ir (arba)
  CAS numeris | OIV vynininkystės metodų kodeksas (5) | OIV kodekso bylos nuoroda, kaip nurodyta 9 straipsnio 1 dalyje | Priedas | Pagalbinė perdirbimo medžiaga/medžiaga, naudojama kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga (6) | Naudojimo sąlygos ir apribojimai (7) | Vyno produktų kategorijos (8) |
| 1. | Rūgštingumą reguliuojančios medžiagos |
| 1.1. | Vyno rūgštis (L(+)-) | E 334/CAS Nr. 87-69-4 | Bylos Nr. 2.1.3.1.1 (2001 m.),
  Nr. 3.1.1.1 (2001 m.) | COEI-1-LTARAC | x | | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies C ir D skirsniuose ir šio reglamento 11 straipsnyje nustatytos sąlygos ir apribojimai. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. Vyno rūgšties (L(+)-) specifikacijos, nustatytos šio priedo 1 priedėlio 2 punkte. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 1.2. | Obuolių rūgštis (D,L-; L-) | E 296/– | Bylos Nr. 2.1.3.1.1 (2001 m.),
  Nr. 3.1.1.1 (2001 m.) | COEI-1-ACIMAL | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 1.3. | Pieno rūgštis | E 270/– | Bylos Nr. 2.1.3.1.1 (2001 m.),
  Nr. 3.1.1.1 (2001 m.) | COEI-1-ACILAC | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 1.4. | Kalio L(+)-tartratas | E 336(ii)/CAS Nr. 921-53-9 | Bylos Nr. 2.1.3.2.2 (1979 m.),
  Nr. 3.1.2.2 (1979 m.) | COEI-1-POTTAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 1.5. | Kalio bikarbonatas | E 501 (ii)/CAS Nr. 298-14-6 | Bylos Nr. 2.1.3.2.2 (1979 m.),
  Nr. 3.1.2.2 (1979 m.) | COEI-1-POTBIC | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 1.6. | Kalcio karbonatas | E 170/CAS Nr. 471-34-1 | Bylos Nr. 2.1.3.2.2 (1979 m.),
  Nr. 3.1.2.2 (1979 m.) | COEI-1-CALCAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| | | | | | | | | |
| 1.8. | Kalcio sulfatas | E 516/– | Byla Nr. 2.1.3.1.1.1 (2017 m.) | | x | | III priedo A skirsnio 2 punkto b papunktyje nustatytos sąlygos ir apribojimai. Didžiausias leidžiamas naudoti kiekis – 2 g/l. | 3 |
| 1.9. | Kalio karbonatas | E 501(i) | Bylos Nr. 2.1.3.2.5 (2017 m.), Nr. 3.1.2.2 (1979 m.) | | | x | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies C ir D skirsniuose ir šio reglamento 11 straipsnyje nustatytos sąlygos ir apribojimai. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.
  Citrinų rūgštis: taikomas tik OIV bylų Nr. 3.1.1 (1979 m.) ir Nr. 3.1.1.1 (2001 m.) a tikslas. Didžiausias leidžiamas kiekis rinkai pateikiamame apdorotame vyne – 1 g/l. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 1.10. | Citrinų rūgštis | E 330 | Bylos Nr. 3.1.1 (1979 m.), Nr. 3.1.1.1 (2001 m.) | COEI-1-CITACI | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 1.11. | Vynui gaminti naudojamos mielės | –/– | Bylos Nr. 2.1.3.2.3 (2019 m.), Nr. 2.1.3.2.3.1 (2019 m.), Nr. 2.3.1 (2016 m.) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x  (6) | 10, 11 ir 12 |
| 1.12. | Pieno rūgšties bakterijos | –/– | Bylos Nr. 2.1.3.2.3 (2019 m.), Nr. 2.1.3.2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.1.2 (1979 m.), Nr. 3.1.2.3 (1980 m.) | COEI-1-BALACT | | x  (6) | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 2. | Konservantai ir antioksidantai |
| 2.1. | Sieros dioksidas | E 220/CAS Nr. 7446-09-5 | Bylos Nr. 1.12 (2004 m.), Nr. 2.1.2 (1987 m.),
  Nr. 3.4.4 (2003 m.) | COEI-1-SOUDIO | x | | Apribojimai (t. y. didžiausias leidžiamas kiekis rinkai pateikiamame produkte), nustatyti I priedo B dalyje. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 2.2. | Kalio bisulfitas | E 228/CAS Nr. 7773-03-7 | Bylos Nr. 1.12 (2004 m.), Nr. 2.1.2 (1987 m.), Nr. 3.4.4 (2003 m.) | COEI-1-POTBIS | x | | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 2.3. | Kalio metabisulfitas | E 224/CAS Nr. 16731-55-8 | Bylos Nr. 1.12 (2004 m.), Nr. 2.1.2 (1987 m.), Nr. 3.4.4 (2003 m.) | COEI-1-POTANH | x | | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 2.4. | Kalio sorbatas | E 202 | Byla Nr. 3.4.5 (1988 m.) | COEI-1-POTSOR | x | | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 2.5. | Lizocimas | E 1105 | Bylos Nr. 2.2.6 (1997 m.), Nr. 3.4.12 (1997 m.) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 2.6. | L-askorbo rūgštis | E 300 | Bylos Nr. 1.11 (2001 m.), Nr. 2.2.7 (2001 m.), Nr. 3.4.7 (2001 m.) | COEI-1-ASCACI | x | | Didžiausias leidžiamas kiekis rinkai pateikiamame apdorotame vyne – 250 mg/l. Ne daugiau kaip 250 mg/l kiekvienam apdorojimui. | Šviežios vynuogės, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 2.7. | Dimetilo dikarbonatas (DMDC) | E 242/CAS Nr. 4525-33-1 | Byla Nr. 3.4.13 (2001 m.) | COEI-1-DICDIM | x | | Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 3. | Adsorbentai |
| 3.1. | Vyno gamybai skirti anglies preparatai | | Bylos Nr. 2.1.9 (2002 m.), Nr. 3.5.9 (1970 m.) | COEI-1-CHARBO | | x | Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | Baltieji vynai, 2, 10 ir 14 |
| 3.2. | Selektyvieji augaliniai pluoštai | | Byla Nr. 3.4.20 (2017 m.) | COEI-1-FIBVEG | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 4. | Alkoholinio ir pienarūgščio rūgimo aktyvikliai |
| 4.1. | Mikrokristalinė celiuliozė | E 460(i)/CAS Nr. 9004-34-6 | Bylos Nr. 2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.4.21 (2015 m.) | COEI-1-CELMIC | | x | Turi atitikti Reglamento (ES) Nr. 231/2012 priede nustatytas specifikacijas. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 4.2. | Diamonio hidrofosfatas | E 342/CAS Nr. 7783-28-0 | Byla Nr. 4.1.7 (1995 m.) | COEI-1-PHODIA | | x | Tik alkoholinei fermentacijai užtikrinti. Ne daugiau kaip 1 g/l (druskos) (9) arba 0,3 g/l atliekant antrinę putojančių vynų fermentaciją. | Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, 12; 4, 5, 6 ir 7 produktų antrinė alkoholinė fermentacija |
| 4.3. | Amonio sulfatas | E 517/CAS Nr. 7783-20-2 | Byla Nr. 4.1.7 (1995 m.) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4. | Amonio bisulfitas | –/CAS Nr. 10192-30-0 | | COEI-1-AMMHYD | | x | Tik alkoholinei fermentacijai užtikrinti. Ne daugiau kaip 0,2 g/l (druskos) ir neviršijant 2.1, 2.2 ir 2.3 punktuose nustatytų ribų. | Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, ir 12 |
| 4.5. | Tiamino hidrochloridas | –/CAS Nr. 67-03-8 | Bylos Nr. 2.3.3 (1976 m.), Nr. 4.1.7 (1995 m.) | COEI-1-THIAMIN | | x | Tik alkoholinei fermentacijai užtikrinti.
  Ne daugiau kaip 0,6 mg/l (tiamino) kiekvienam apdorojimui. | Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, 12; 4, 5, 6 ir 7 produktų antrinė alkoholinė fermentacija |
| 4.6. | Mielių autolizatai | –/– | Bylos Nr. 2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.4.21 (2015 m.) | COEI-1-AUTLYS | | x  (6) | | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 4.7. | Mielių ląstelių sienelės | –/– | Bylos Nr. 2.3.4 (1988 m.), Nr. 3.4.21 (2015 m.) | COEI-1-YEHULL | | x  (6) | | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 4.8. | Inaktyvintos mielės | –/– | Bylos Nr. 2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.4.21 (2015 m.) | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 4.9. | Inaktyvintos mielės su užtikrintu glutationo kiekiu | –/– | Byla Nr. 2.2.9 (2017 m.) | COEI-1-LEVGLU | | x  (6) | Tik alkoholinei fermentacijai užtikrinti. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5. | Skaidrinančiosios medžiagos |
| 5.1. | Valgomoji želatina | –/CAS Nr. 9000-70-8 | Bylos Nr. 2.1.6 (1997 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.) | COEI-1-GELATI | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.2. | Kviečių baltymai | | Bylos Nr. 2.1.17 (2004 m.), Nr. 3.2.7 (2004 m.) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.3. | Žirnių baltymai | | Bylos Nr. 2.1.17 (2004 m.), Nr. 3.2.7 (2004 m.) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.4. | Bulvių baltymai | | Bylos Nr. 2.1.17 (2004 m.), Nr. 3.2.7 (2004 m.) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.5. | Žuvų želatina | | Byla Nr. 3.2.1 (2011 m.) | COEI-1-COLPOI | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 5.6. | Kazeinas | –/CAS Nr. 9005-43-0 | Byla Nr. 2.1.16 (2004 m.) | COEI-1-CASEIN | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.7. | Kalio kazeinatai | –/CAS Nr. 68131-54-4 | Bylos Nr. 2.1.15 (2004 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.) | COEI-1-POTCAS | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.8. | Kiaušinių albuminas | –/CAS Nr. 9006-59-1 | Byla Nr. 3.2.1 (2011 m.) | COEI-1-OEUALB | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 5.9. | Bentonitas | –/– | Bylos Nr. 2.1.8 (1970 m.), Nr. 3.3.5 (1970 m.) | COEI-1-BENTON | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.10. | Silicio dioksidas (gelis arba koloidinis tirpalas) | E 551/– | Bylos Nr. 2.1.10 (1991 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.), Nr. 3.2.4 (1991 m.) | COEI-1-DIOSIL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.11. | Kaolinas | –/CAS Nr. 1332-58-7 | Byla Nr. 3.2.1 (2011 m.) | COEI-1-KAOLIN | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 5.12. | Taninai | | Bylos Nr. 2.1.7 (2019 m.), Nr. 2.1.17 (2004 m.), Nr. 3.2.6 (2019 m.), Nr. 3.2.7 (2004 m.), Nr. 4.1.8 (1981 m.), Nr. 4.3.2 (1981 m.) | COEI-1-TANINS | | x | | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.13. | Chitozanas, gautas iš Aspergillus niger arba Agaricus bisporus | –/CAS Nr. 9012-76-4 | Bylos Nr. 2.1.22 (2009 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.), Nr. 3.2.12 (2009 m.) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.14. | Chitingliukanas, gautas iš Aspergillus niger | Chitinas: CAS Nr. 1398-61-4; Gliukanas: CAS Nr. 9041-22-9. | Bylos Nr. 2.1.23 (2009 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.), Nr. 3.2.13 (2009 m.) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.15. | Mielių baltymų ekstraktai | –/– | Bylos Nr. 2.1.24 (2011 m.), Nr. 3.2.14 (2011 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.) | COEI-1-EPLEV | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.16. | Polivinilpolipirolidonas | E 1202/CAS Nr. 25249-54-1 | Byla Nr. 3.4.9 (1987 m.) | COEI-1-PVPP | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 5.17. | Kalcio alginatas | E 404/CAS Nr. 9005-35-0 | Byla Nr. 4.1.8 (1981 m.) | COEI-1-ALGIAC | | x | Tik gaminant visų kategorijų putojančius vynus ir pusiau putojančius vynus, gaunamus fermentuojant buteliuose ir nupilant nuosėdas. | 4, 5, 6, 7, 8 ir 9 |
| 5.18. | Kalio alginatas | E 402/CAS Nr. 9005-36-1 | Byla Nr. 4.1.8 (1981 m.) | COEI-1-POTALG | | x | Tik gaminant visų kategorijų putojančius vynus ir pusiau putojančius vynus, gaunamus fermentuojant buteliuose ir nupilant nuosėdas. | 4, 5, 6, 7, 8 ir 9 |
| 6. | Stabilizatoriai |
| 6.1. | Rūgštusis kalio tartratas | E336(i)/CAS Nr. 868-14-4 | Byla Nr. 3.3.4 (2004 m.) | COEI-1-POTBIT | | x | Tik tartrato (vyno rūgšties druskų) nusodinimui skatinti. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.2. | Kalcio tartratas | –/– | Byla Nr. 3.3.12 (1997 m.) | COEI-1-CALTAR | | x | | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.3. | Citrinų rūgštis | E 330 | Bylos Nr. 3.3.1 (1970 m.), Nr. 3.3.8 (1970 m.) | COEI-1-CITACI | x | | Didžiausias leidžiamas kiekis rinkai pateikiamame apdorotame vyne – 1 g/l. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.4. | Taninai | –/– | Bylos Nr. 2.1.7 (2019 m.), Nr. 3.2.6 (2019 m.), Nr. 3.3.1 (1970 m.) | COEI-1-TANINS | | | | Šviežios vynuogės, iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 6.5. | Kalio ferocianidas | E 536/– | Bylos Nr. 3.3.1 (1970 m.), Nr. 3.3.10 (1970 m.) | COEI-1-POTFER | | x | Laikantis šio priedo 4 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.6. | Kalcio fitatas | –/CAS Nr. 3615-82-5 | Byla Nr. 3.3.1 (1970 m.) | COEI-1-CALPHY | | x | Tik raudoniesiems vynams, ne daugiau kaip 8 g/hl.
  Laikantis šio priedo 4 priedėlyje nustatytų sąlygų. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.7. | Metavyno rūgštis | E 353/– | Byla Nr. 3.3.7 (1970 m.) | COEI-1-METACI | x | | | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.8. | Gumiarabikas | E 414/CAS Nr. 9000-01-5 | Byla Nr. 3.3.6 (1972 m.) | COEI-1-GOMARA | x | | Quantum satis. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.9. | Vyno rūgštis D, L- arba jos neutralios kalio druskos | –/CAS Nr. 133-37-9 | Bylos Nr. 2.1.21 (2008 m.), Nr. 3.4.15 (2008 m.) | COEI-1-DLTART | | x | Tik pertekliniam kalciui pašalinti.
  Laikantis šio priedo 4 priedėlyje nustatytų sąlygų. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.10. | Mielių manoproteinai | –/– | Byla Nr. 3.3.13 (2005 m.) | COEI-1-MANPRO | x | | | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.11. | Karboksimetilceliuliozė | E466/– | Byla Nr. 3.3.14 (2020 m.) | COEI-1-CMC | x | | Tik vyno rūgšties stabilumui užtikrinti. | Baltieji ir rožiniai vynai, 4, 5, 6, 7, 8 ir 9 |
| 6.12. | Polivinilimidazolo–polivinilpirolidono kopolimerai (PVI/PVP) | –/CAS Nr. 87865-40-5 | Bylos Nr. 2.1.20 (2014 m.), Nr. 3.4.14 (2014 m.) | COEI-1-PVIPVP | | x | Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 6.13. | Kalio poliaspartatas | E 456/CAS Nr. 64723-18-8 | Byla Nr. 3.3.15 (2016 m.) | COEI-1-POTPOL | x | | Tik tam, kad būtų geriau stabilizuojama vyno rūgštis. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 6.14. | Fumaro rūgštis | E 297/CAS Nr. 110-17-8 | Bylos Nr. 3.4.2 (2021 m.), Nr. 3.4.23 (2021 m.) | | x | | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 7. | Fermentai (10) |
| 7.1. | Ureazė | EC 3.5.1.5 | Byla Nr. 3.4.11 (1995 m.) | COEI-1-UREASE
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik karbamido kiekiui vyne sumažinti.
  Laikantis šio priedo 6 priedėlyje nustatytų sąlygų. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 7.2. | Pektino liazės | EC 4.2.2.10 | Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.) | COEI-1-ACTPLY
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 7.3. | Pektino metilesterazė | EC 3.1.1.11 | Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.) | COEI-1-ACTPME
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 7.4. | Poligalakturonazė | EC 3.2.1.15 | Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.) | COEI-1-ACTPGA
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 7.5. | Hemiceliulazė | EC 3.2.1.78 | Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.) | COEI-1-ACTGHE
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 7.6. | Celiuliazė | EC 3.2.1.4 | Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.) | COEI-1-ACTCEL
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 7.7. | Betagliukanazė | EC 3.2.1.58 | Byla Nr. 3.2.10 (2004 m.) | COEI-1-BGLUCA
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 7.8. | Gliukozidazė | EC 3.2.1.20 | Bylos Nr. 2.1.19 (2013 m.), Nr. 3.2.9 (2013 m.) | COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 7.9. | Arabinanazė | EC 3.2.1.99 | Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.) | COEI-1-ACTARA
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 7.10. | Beta-gliukanazė (β1-3, β1-6) | EC 3.2.1.6 | Byla Nr. 3.5.7 (2013 m.) | COEI-1-ACTGLU
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 7.11. | Gliukozidazė | EC 3.2.1.21 | Bylos Nr. 2.1.19 (2013 m.), Nr. 3.2.9 (2013 m.) | COEI-1-GLYCOS
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 7.12. | Aspergilo pepsinas I | EC 3.4.23.18 | Bylos Nr. 2.2.12 (2021 m.), 3.3.16 (2021 m.) | COEI-1-PROTEA
  COEI-1-PRENZY | | x | Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 8. | Dujos ir įpakavimo dujos (11) |
| 8.1. | Argonas | E 938/CAS Nr. 7440-37-1 | Bylos Nr. 2.2.5 (1970 m.), Nr. 3.2.3 (2002 m.) | COEI-1-ARGON | x  (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 8.2. | Azotas | E 941/CAS Nr. 7727-37-9 | Bylos Nr. 2.1.14 (1999 m.), Nr. 2.2.5 (1970 m.), Nr. 3.2.3 (2002 m.) | COEI-1-AZOTE | x  (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 8.3. | Anglies dioksidas | E 290/CAS Nr. 124-38-9 | Bylos Nr. 1.7 (1970 m.), Nr. 2.1.14 (1999 m.), Nr. 2.2.3 (1970 m.), Nr. 2.2.5 (1970 m.), Nr. 2.3.9 (2005 m.), Nr. 4.1.10 (2002 m.) | COEI-1-DIOCAR | x  (11) | x | Didžiausias anglies dioksido kiekis rinkai pateikiamame apdorotame neputojančiame vyne yra 3 g/l, o perteklinis slėgis, susidarantis dėl anglies dioksido, turi būti mažesnis kaip 1 baras esant 20 °C temperatūrai. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 8.4. | Dujinis deguonis | E 948/CAS Nr. 17778-80-2 | Bylos Nr. 2.1.1 (2016 m.), Nr. 3.5.5 (2016 m.) | COEI-1-OXYGEN | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 9. | Fermentacijos medžiagos |
| 9.1. | Vynui gaminti naudojamos mielės | –/– | Bylos Nr. 2.1.3.2.3.1 (2019 m.), Nr. 2.3.1 (2016 m.), Nr. 4.1.8 (1981 m.) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x  (6) | | Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, 12, 13; 4, 5, 6 ir 7 produktų antrinė alkoholinė fermentacija |
| 9.2. | Pieno rūgšties bakterijos | –/– | Bylos Nr. 2.1.3.2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.1.2 (1979 m.), Nr. 3.1.2.3 (1980 m.) | COEI-1-BALACT | | x  (6) | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 10. | Trūkumų ištaisymas |
| 10.1. | Vario sulfatas, pentahidratas | –/CAS Nr. 7758-99-8 | Byla Nr. 3.5.8 (1989 m.) | COEI-1-CUISUL | | x | Ne daugiau kaip 1 g/hl, su sąlyga, kad apdorotame produkte vario bus ne daugiau kaip 1 mg/l, išskyrus likerinius vynus, pagamintus iš nefermentuotos ar mažai fermentuotos vynuogių misos, kuriuose vario gali būti ne daugiau kaip 2 mg/l. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 10.2. | Vario citratas | –/CAS Nr. 866-82-0 | Byla Nr. 3.5.14 (2008 m.) | COEI-1-CUICIT | | x | Ne daugiau kaip 1 g/hl, su sąlyga, kad apdorotame produkte vario bus ne daugiau kaip 1 mg/l, išskyrus likerinius vynus, pagamintus iš nefermentuotos ar mažai fermentuotos vynuogių misos, kuriuose vario gali būti ne daugiau kaip 2 mg/l. | Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 10.3. | Chitozanas, gautas iš Aspergillus niger arba Agaricus bisporus | –/CAS Nr. 9012-76-4 | Byla Nr. 3.4.16 (2009 m.) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 10.4. | Chitingliukanas, gautas iš Aspergillus niger | Chitinas: CAS Nr. 1398-61-4; Gliukanas: CAS Nr. 9041-22-9. | Byla Nr. 3.4.17 (2009 m.) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 10.5. | Inaktyvintos mielės | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |
| 11. | Kiti metodai |
| 11.1. | Alepinės pušies sakai | –/– | | | x | | Laikantis šio priedo 2 priedėlyje nustatytų sąlygų. | 2, 10 ir 11 |
| 11.2. | Šviežios nuosėdos | –/– | | | | x (6) | Tik sauso vyno gamyboje. Neskiestose ir tinkamos kokybės šviežiose nuosėdose yra nuo sausų vynų fermentavimosi likusių mielių. Kiekiai, neviršijantys 5 % apdorojamo produkto. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16 |
| 11.3. | Karamelė | E 150 a–d/– | Byla Nr. 4.3 (2007 m.) | COEI-1-CARAMEL | x | | Spalvai sustiprinti, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 I priedo 2 punkte. | 3 |
| 11.4. | Alilizotiocianatas | –/57-06-7 | | | | x | Tik gryno parafino diskams impregnuoti. Žr. 1 lentelę.
  Vyne neturi likti jokių alilizotiocianato pėdsakų. | Tik iš dalies fermentuotai žmonėms tiesiogiai vartoti skirtai vynuogių misai be papildomo apdorojimo ir vynui. |
| 11.5. | Inaktyvintos mielės | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16 |

1

2

3

4

5

6

7

8

Medžiaga/aktyvumas

E numeris

ir (arba)

CAS numeris

OIV vynininkystės metodų kodeksas (5)

OIV kodekso bylos nuoroda, kaip nurodyta 9 straipsnio 1 dalyje

Priedas

Pagalbinė perdirbimo medžiaga/medžiaga, naudojama kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga (6)

Naudojimo sąlygos ir apribojimai (7)

Vyno produktų kategorijos (8)

1.

Rūgštingumą reguliuojančios medžiagos

1.1.

Vyno rūgštis (L(+)-)

E 334/CAS Nr. 87-69-4

Bylos Nr. 2.1.3.1.1 (2001 m.),

Nr. 3.1.1.1 (2001 m.)

COEI-1-LTARAC

x

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies C ir D skirsniuose ir šio reglamento 11 straipsnyje nustatytos sąlygos ir apribojimai. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre. Vyno rūgšties (L(+)-) specifikacijos, nustatytos šio priedo 1 priedėlio 2 punkte.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

1.2.

Obuolių rūgštis (D,L-; L-)

E 296/–

Bylos Nr. 2.1.3.1.1 (2001 m.),

Nr. 3.1.1.1 (2001 m.)

COEI-1-ACIMAL

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

1.3.

Pieno rūgštis

E 270/–

Bylos Nr. 2.1.3.1.1 (2001 m.),

Nr. 3.1.1.1 (2001 m.)

COEI-1-ACILAC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

1.4.

Kalio L(+)-tartratas

E 336(ii)/CAS Nr. 921-53-9

Bylos Nr. 2.1.3.2.2 (1979 m.),

Nr. 3.1.2.2 (1979 m.)

COEI-1-POTTAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

1.5.

Kalio bikarbonatas

E 501 (ii)/CAS Nr. 298-14-6

Bylos Nr. 2.1.3.2.2 (1979 m.),

Nr. 3.1.2.2 (1979 m.)

COEI-1-POTBIC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

1.6.

Kalcio karbonatas

E 170/CAS Nr. 471-34-1

Bylos Nr. 2.1.3.2.2 (1979 m.),

Nr. 3.1.2.2 (1979 m.)

COEI-1-CALCAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

1.8.

Kalcio sulfatas

E 516/–

Byla Nr. 2.1.3.1.1.1 (2017 m.)

x

III priedo A skirsnio 2 punkto b papunktyje nustatytos sąlygos ir apribojimai. Didžiausias leidžiamas naudoti kiekis – 2 g/l.

3

1.9.

Kalio karbonatas

E 501(i)

Bylos Nr. 2.1.3.2.5 (2017 m.), Nr. 3.1.2.2 (1979 m.)

x

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo I dalies C ir D skirsniuose ir šio reglamento 11 straipsnyje nustatytos sąlygos ir apribojimai. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

Citrinų rūgštis: taikomas tik OIV bylų Nr. 3.1.1 (1979 m.) ir Nr. 3.1.1.1 (2001 m.) a tikslas. Didžiausias leidžiamas kiekis rinkai pateikiamame apdorotame vyne – 1 g/l.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

1.10.

Citrinų rūgštis

E 330

Bylos Nr. 3.1.1 (1979 m.), Nr. 3.1.1.1 (2001 m.)

COEI-1-CITACI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

1.11.

Vynui gaminti naudojamos mielės

–/–

Bylos Nr. 2.1.3.2.3 (2019 m.), Nr. 2.1.3.2.3.1 (2019 m.), Nr. 2.3.1 (2016 m.)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x  (6)

10, 11 ir 12

1.12.

Pieno rūgšties bakterijos

–/–

Bylos Nr. 2.1.3.2.3 (2019 m.), Nr. 2.1.3.2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.1.2 (1979 m.), Nr. 3.1.2.3 (1980 m.)

COEI-1-BALACT

x  (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

2.

Konservantai ir antioksidantai

2.1.

Sieros dioksidas

E 220/CAS Nr. 7446-09-5

Bylos Nr. 1.12 (2004 m.), Nr. 2.1.2 (1987 m.),

Nr. 3.4.4 (2003 m.)

COEI-1-SOUDIO

x

Apribojimai (t. y. didžiausias leidžiamas kiekis rinkai pateikiamame produkte), nustatyti I priedo B dalyje.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

2.2.

Kalio bisulfitas

E 228/CAS Nr. 7773-03-7

Bylos Nr. 1.12 (2004 m.), Nr. 2.1.2 (1987 m.), Nr. 3.4.4 (2003 m.)

COEI-1-POTBIS

x

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

2.3.

Kalio metabisulfitas

E 224/CAS Nr. 16731-55-8

Bylos Nr. 1.12 (2004 m.), Nr. 2.1.2 (1987 m.), Nr. 3.4.4 (2003 m.)

COEI-1-POTANH

x

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

2.4.

Kalio sorbatas

E 202

Byla Nr. 3.4.5 (1988 m.)

COEI-1-POTSOR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

2.5.

Lizocimas

E 1105

Bylos Nr. 2.2.6 (1997 m.), Nr. 3.4.12 (1997 m.)

COEI-1-LYSOZY

x

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

2.6.

L-askorbo rūgštis

E 300

Bylos Nr. 1.11 (2001 m.), Nr. 2.2.7 (2001 m.), Nr. 3.4.7 (2001 m.)

COEI-1-ASCACI

x

Didžiausias leidžiamas kiekis rinkai pateikiamame apdorotame vyne – 250 mg/l. Ne daugiau kaip 250 mg/l kiekvienam apdorojimui.

Šviežios vynuogės, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

2.7.

Dimetilo dikarbonatas (DMDC)

E 242/CAS Nr. 4525-33-1

Byla Nr. 3.4.13 (2001 m.)

COEI-1-DICDIM

x

Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

3.

Adsorbentai

3.1.

Vyno gamybai skirti anglies preparatai

Bylos Nr. 2.1.9 (2002 m.), Nr. 3.5.9 (1970 m.)

COEI-1-CHARBO

x

Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

Baltieji vynai, 2, 10 ir 14

3.2.

Selektyvieji augaliniai pluoštai

Byla Nr. 3.4.20 (2017 m.)

COEI-1-FIBVEG

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

4.

Alkoholinio ir pienarūgščio rūgimo aktyvikliai

4.1.

Mikrokristalinė celiuliozė

E 460(i)/CAS Nr. 9004-34-6

Bylos Nr. 2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.4.21 (2015 m.)

COEI-1-CELMIC

x

Turi atitikti Reglamento (ES) Nr. 231/2012 priede nustatytas specifikacijas.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

4.2.

Diamonio hidrofosfatas

E 342/CAS Nr. 7783-28-0

Byla Nr. 4.1.7 (1995 m.)

COEI-1-PHODIA

x

Tik alkoholinei fermentacijai užtikrinti. Ne daugiau kaip 1 g/l (druskos) (9) arba 0,3 g/l atliekant antrinę putojančių vynų fermentaciją.

Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, 12; 4, 5, 6 ir 7 produktų antrinė alkoholinė fermentacija

4.3.

Amonio sulfatas

E 517/CAS Nr. 7783-20-2

Byla Nr. 4.1.7 (1995 m.)

COEI-1AMMSUL

x

4.4.

Amonio bisulfitas

–/CAS Nr. 10192-30-0

COEI-1-AMMHYD

x

Tik alkoholinei fermentacijai užtikrinti. Ne daugiau kaip 0,2 g/l (druskos) ir neviršijant 2.1, 2.2 ir 2.3 punktuose nustatytų ribų.

Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, ir 12

4.5.

Tiamino hidrochloridas

–/CAS Nr. 67-03-8

Bylos Nr. 2.3.3 (1976 m.), Nr. 4.1.7 (1995 m.)

COEI-1-THIAMIN

x

Tik alkoholinei fermentacijai užtikrinti.

Ne daugiau kaip 0,6 mg/l (tiamino) kiekvienam apdorojimui.

Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, 12; 4, 5, 6 ir 7 produktų antrinė alkoholinė fermentacija

4.6.

Mielių autolizatai

–/–

Bylos Nr. 2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.4.21 (2015 m.)

COEI-1-AUTLYS

x  (6)

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

4.7.

Mielių ląstelių sienelės

–/–

Bylos Nr. 2.3.4 (1988 m.), Nr. 3.4.21 (2015 m.)

COEI-1-YEHULL

x  (6)

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

4.8.

Inaktyvintos mielės

–/–

Bylos Nr. 2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.4.21 (2015 m.)

COEI-1-INAYEA

x  (6)

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

4.9.

Inaktyvintos mielės su užtikrintu glutationo kiekiu

–/–

Byla Nr. 2.2.9 (2017 m.)

COEI-1-LEVGLU

x  (6)

Tik alkoholinei fermentacijai užtikrinti.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.

Skaidrinančiosios medžiagos

5.1.

Valgomoji želatina

–/CAS Nr. 9000-70-8

Bylos Nr. 2.1.6 (1997 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.)

COEI-1-GELATI

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.2.

Kviečių baltymai

Bylos Nr. 2.1.17 (2004 m.), Nr. 3.2.7 (2004 m.)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.3.

Žirnių baltymai

Bylos Nr. 2.1.17 (2004 m.), Nr. 3.2.7 (2004 m.)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.4.

Bulvių baltymai

Bylos Nr. 2.1.17 (2004 m.), Nr. 3.2.7 (2004 m.)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.5.

Žuvų želatina

Byla Nr. 3.2.1 (2011 m.)

COEI-1-COLPOI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

5.6.

Kazeinas

–/CAS Nr. 9005-43-0

Byla Nr. 2.1.16 (2004 m.)

COEI-1-CASEIN

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.7.

Kalio kazeinatai

–/CAS Nr. 68131-54-4

Bylos Nr. 2.1.15 (2004 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.)

COEI-1-POTCAS

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.8.

Kiaušinių albuminas

–/CAS Nr. 9006-59-1

Byla Nr. 3.2.1 (2011 m.)

COEI-1-OEUALB

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

5.9.

Bentonitas

–/–

Bylos Nr. 2.1.8 (1970 m.), Nr. 3.3.5 (1970 m.)

COEI-1-BENTON

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.10.

Silicio dioksidas (gelis arba koloidinis tirpalas)

E 551/–

Bylos Nr. 2.1.10 (1991 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.), Nr. 3.2.4 (1991 m.)

COEI-1-DIOSIL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.11.

Kaolinas

–/CAS Nr. 1332-58-7

Byla Nr. 3.2.1 (2011 m.)

COEI-1-KAOLIN

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

5.12.

Taninai

Bylos Nr. 2.1.7 (2019 m.), Nr. 2.1.17 (2004 m.), Nr. 3.2.6 (2019 m.), Nr. 3.2.7 (2004 m.), Nr. 4.1.8 (1981 m.), Nr. 4.3.2 (1981 m.)

COEI-1-TANINS

x

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.13.

Chitozanas, gautas iš Aspergillus niger arba Agaricus bisporus

–/CAS Nr. 9012-76-4

Bylos Nr. 2.1.22 (2009 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.), Nr. 3.2.12 (2009 m.)

COEI-1-CHITOS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.14.

Chitingliukanas, gautas iš Aspergillus niger

Chitinas: CAS Nr. 1398-61-4; Gliukanas: CAS Nr. 9041-22-9.

Bylos Nr. 2.1.23 (2009 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.), Nr. 3.2.13 (2009 m.)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.15.

Mielių baltymų ekstraktai

–/–

Bylos Nr. 2.1.24 (2011 m.), Nr. 3.2.14 (2011 m.), Nr. 3.2.1 (2011 m.)

COEI-1-EPLEV

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.16.

Polivinilpolipirolidonas

E 1202/CAS Nr. 25249-54-1

Byla Nr. 3.4.9 (1987 m.)

COEI-1-PVPP

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

5.17.

Kalcio alginatas

E 404/CAS Nr. 9005-35-0

Byla Nr. 4.1.8 (1981 m.)

COEI-1-ALGIAC

x

Tik gaminant visų kategorijų putojančius vynus ir pusiau putojančius vynus, gaunamus fermentuojant buteliuose ir nupilant nuosėdas.

4, 5, 6, 7, 8 ir 9

5.18.

Kalio alginatas

E 402/CAS Nr. 9005-36-1

Byla Nr. 4.1.8 (1981 m.)

COEI-1-POTALG

x

Tik gaminant visų kategorijų putojančius vynus ir pusiau putojančius vynus, gaunamus fermentuojant buteliuose ir nupilant nuosėdas.

4, 5, 6, 7, 8 ir 9

6.

Stabilizatoriai

6.1.

Rūgštusis kalio tartratas

E336(i)/CAS Nr. 868-14-4

Byla Nr. 3.3.4 (2004 m.)

COEI-1-POTBIT

x

Tik tartrato (vyno rūgšties druskų) nusodinimui skatinti.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.2.

Kalcio tartratas

–/–

Byla Nr. 3.3.12 (1997 m.)

COEI-1-CALTAR

x

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.3.

Citrinų rūgštis

E 330

Bylos Nr. 3.3.1 (1970 m.), Nr. 3.3.8 (1970 m.)

COEI-1-CITACI

x

Didžiausias leidžiamas kiekis rinkai pateikiamame apdorotame vyne – 1 g/l.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.4.

Taninai

–/–

Bylos Nr. 2.1.7 (2019 m.), Nr. 3.2.6 (2019 m.), Nr. 3.3.1 (1970 m.)

COEI-1-TANINS

Šviežios vynuogės, iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

6.5.

Kalio ferocianidas

E 536/–

Bylos Nr. 3.3.1 (1970 m.), Nr. 3.3.10 (1970 m.)

COEI-1-POTFER

x

Laikantis šio priedo 4 priedėlyje nustatytų sąlygų. Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.6.

Kalcio fitatas

–/CAS Nr. 3615-82-5

Byla Nr. 3.3.1 (1970 m.)

COEI-1-CALPHY

x

Tik raudoniesiems vynams, ne daugiau kaip 8 g/hl.

Laikantis šio priedo 4 priedėlyje nustatytų sąlygų.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.7.

Metavyno rūgštis

E 353/–

Byla Nr. 3.3.7 (1970 m.)

COEI-1-METACI

x

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.8.

Gumiarabikas

E 414/CAS Nr. 9000-01-5

Byla Nr. 3.3.6 (1972 m.)

COEI-1-GOMARA

x

Quantum satis.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.9.

Vyno rūgštis D, L- arba jos neutralios kalio druskos

–/CAS Nr. 133-37-9

Bylos Nr. 2.1.21 (2008 m.), Nr. 3.4.15 (2008 m.)

COEI-1-DLTART

x

Tik pertekliniam kalciui pašalinti.

Laikantis šio priedo 4 priedėlyje nustatytų sąlygų.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.10.

Mielių manoproteinai

–/–

Byla Nr. 3.3.13 (2005 m.)

COEI-1-MANPRO

x

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.11.

Karboksimetilceliuliozė

E466/–

Byla Nr. 3.3.14 (2020 m.)

COEI-1-CMC

x

Tik vyno rūgšties stabilumui užtikrinti.

Baltieji ir rožiniai vynai, 4, 5, 6, 7, 8 ir 9

6.12.

Polivinilimidazolo–polivinilpirolidono kopolimerai (PVI/PVP)

–/CAS Nr. 87865-40-5

Bylos Nr. 2.1.20 (2014 m.), Nr. 3.4.14 (2014 m.)

COEI-1-PVIPVP

x

Apdorojimas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

6.13.

Kalio poliaspartatas

E 456/CAS Nr. 64723-18-8

Byla Nr. 3.3.15 (2016 m.)

COEI-1-POTPOL

x

Tik tam, kad būtų geriau stabilizuojama vyno rūgštis.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

6.14.

Fumaro rūgštis

E 297/CAS Nr. 110-17-8

Bylos Nr. 3.4.2 (2021 m.), Nr. 3.4.23 (2021 m.)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

7.

Fermentai (10)

7.1.

Ureazė

EC 3.5.1.5

Byla Nr. 3.4.11 (1995 m.)

COEI-1-UREASE

COEI-1-PRENZY

x

Tik karbamido kiekiui vyne sumažinti.

Laikantis šio priedo 6 priedėlyje nustatytų sąlygų.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

7.2.

Pektino liazės

EC 4.2.2.10

Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.)

COEI-1-ACTPLY

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

7.3.

Pektino metilesterazė

EC 3.1.1.11

Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.)

COEI-1-ACTPME

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

7.4.

Poligalakturonazė

EC 3.2.1.15

Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.)

COEI-1-ACTPGA

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

7.5.

Hemiceliulazė

EC 3.2.1.78

Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.)

COEI-1-ACTGHE

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

7.6.

Celiuliazė

EC 3.2.1.4

Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.)

COEI-1-ACTCEL

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

7.7.

Betagliukanazė

EC 3.2.1.58

Byla Nr. 3.2.10 (2004 m.)

COEI-1-BGLUCA

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

7.8.

Gliukozidazė

EC 3.2.1.20

Bylos Nr. 2.1.19 (2013 m.), Nr. 3.2.9 (2013 m.)

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

7.9.

Arabinanazė

EC 3.2.1.99

Bylos Nr. 1.13 (2021 m.), Nr. 2.1.4 (2021 m.), Nr. 2.1.18 (2021 m.), Nr. 3.2.8 (2021 m.), Nr. 3.2.11 (2021 m.)

COEI-1-ACTARA

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

Šviežios vynuogės, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

7.10.

Beta-gliukanazė (β1-3, β1-6)

EC 3.2.1.6

Byla Nr. 3.5.7 (2013 m.)

COEI-1-ACTGLU

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

7.11.

Gliukozidazė

EC 3.2.1.21

Bylos Nr. 2.1.19 (2013 m.), Nr. 3.2.9 (2013 m.)

COEI-1-GLYCOS

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

7.12.

Aspergilo pepsinas I

EC 3.4.23.18

Bylos Nr. 2.2.12 (2021 m.), 3.3.16 (2021 m.)

COEI-1-PROTEA

COEI-1-PRENZY

x

Tik vyno gamybos tikslais atliekamai maceracijai, skaidrinimui, stabilizavimui, filtravimui ir vynuogių aromatinių medžiagų pirmtakų nustatymui.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

8.

Dujos ir įpakavimo dujos (11)

8.1.

Argonas

E 938/CAS Nr. 7440-37-1

Bylos Nr. 2.2.5 (1970 m.), Nr. 3.2.3 (2002 m.)

COEI-1-ARGON

x  (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

8.2.

Azotas

E 941/CAS Nr. 7727-37-9

Bylos Nr. 2.1.14 (1999 m.), Nr. 2.2.5 (1970 m.), Nr. 3.2.3 (2002 m.)

COEI-1-AZOTE

x  (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

8.3.

Anglies dioksidas

E 290/CAS Nr. 124-38-9

Bylos Nr. 1.7 (1970 m.), Nr. 2.1.14 (1999 m.), Nr. 2.2.3 (1970 m.), Nr. 2.2.5 (1970 m.), Nr. 2.3.9 (2005 m.), Nr. 4.1.10 (2002 m.)

COEI-1-DIOCAR

x  (11)

x

Didžiausias anglies dioksido kiekis rinkai pateikiamame apdorotame neputojančiame vyne yra 3 g/l, o perteklinis slėgis, susidarantis dėl anglies dioksido, turi būti mažesnis kaip 1 baras esant 20 °C temperatūrai.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

8.4.

Dujinis deguonis

E 948/CAS Nr. 17778-80-2

Bylos Nr. 2.1.1 (2016 m.), Nr. 3.5.5 (2016 m.)

COEI-1-OXYGEN

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

9.

Fermentacijos medžiagos

9.1.

Vynui gaminti naudojamos mielės

–/–

Bylos Nr. 2.1.3.2.3.1 (2019 m.), Nr. 2.3.1 (2016 m.), Nr. 4.1.8 (1981 m.)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x  (6)

Šviežios vynuogės, 2, 10, 11, 12, 13; 4, 5, 6 ir 7 produktų antrinė alkoholinė fermentacija

9.2.

Pieno rūgšties bakterijos

–/–

Bylos Nr. 2.1.3.2.3.2 (2019 m.), Nr. 3.1.2 (1979 m.), Nr. 3.1.2.3 (1980 m.)

COEI-1-BALACT

x  (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

10.

Trūkumų ištaisymas

10.1.

Vario sulfatas, pentahidratas

–/CAS Nr. 7758-99-8

Byla Nr. 3.5.8 (1989 m.)

COEI-1-CUISUL

x

Ne daugiau kaip 1 g/hl, su sąlyga, kad apdorotame produkte vario bus ne daugiau kaip 1 mg/l, išskyrus likerinius vynus, pagamintus iš nefermentuotos ar mažai fermentuotos vynuogių misos, kuriuose vario gali būti ne daugiau kaip 2 mg/l.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

10.2.

Vario citratas

–/CAS Nr. 866-82-0

Byla Nr. 3.5.14 (2008 m.)

COEI-1-CUICIT

x

Ne daugiau kaip 1 g/hl, su sąlyga, kad apdorotame produkte vario bus ne daugiau kaip 1 mg/l, išskyrus likerinius vynus, pagamintus iš nefermentuotos ar mažai fermentuotos vynuogių misos, kuriuose vario gali būti ne daugiau kaip 2 mg/l.

Iš dalies fermentuota misa, skirta žmonėms tiesiogiai vartoti be papildomo apdorojimo, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

10.3.

Chitozanas, gautas iš Aspergillus niger arba Agaricus bisporus

–/CAS Nr. 9012-76-4

Byla Nr. 3.4.16 (2009 m.)

COEI-1-CHITOS

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

10.4.

Chitingliukanas, gautas iš Aspergillus niger

Chitinas: CAS Nr. 1398-61-4; Gliukanas: CAS Nr. 9041-22-9.

Byla Nr. 3.4.17 (2009 m.)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

10.5.

Inaktyvintos mielės

–/–

COEI-1-INAYEA

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

11.

Kiti metodai

11.1.

Alepinės pušies sakai

–/–

x

Laikantis šio priedo 2 priedėlyje nustatytų sąlygų.

2, 10 ir 11

11.2.

Šviežios nuosėdos

–/–

x (6)

Tik sauso vyno gamyboje. Neskiestose ir tinkamos kokybės šviežiose nuosėdose yra nuo sausų vynų fermentavimosi likusių mielių. Kiekiai, neviršijantys 5 % apdorojamo produkto.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ir 16

11.3.

Karamelė

E 150 a–d/–

Byla Nr. 4.3 (2007 m.)

COEI-1-CARAMEL

x

Spalvai sustiprinti, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 I priedo 2 punkte.

3

11.4.

Alilizotiocianatas

–/57-06-7

x

Tik gryno parafino diskams impregnuoti. Žr. 1 lentelę.

Vyne neturi likti jokių alilizotiocianato pėdsakų.

Tik iš dalies fermentuotai žmonėms tiesiogiai vartoti skirtai vynuogių misai be papildomo apdorojimo ir vynui.

11.5.

Inaktyvintos mielės

–/–

COEI-1-INAYEA

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ir 16

| b) | 1 priedėlio 1 dalis pakeičiama taip:






  „1. | Vyno rūgštis, kurios naudojimas rūgštingumui sumažinti numatytas šio priedo 2 lentelės 1.1 eilutėje, gali būti naudojama tik produktams, kurie yra: | pagaminti iš veislių ‘Elbling’ ir ‘Riesling’ vynuogių ir |
| --- | --- | --- | --- |

b)

1 priedėlio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.

pagaminti iš veislių ‘Elbling’ ir ‘Riesling’ vynuogių ir

| | kurių derlius surinktas Vokietijos A vynuogių auginimo zonoje.“; |
| --- | --- |

kurių derlius surinktas Vokietijos A vynuogių auginimo zonoje.“;

| c) | iš 5 priedėlio išbraukiamas sakinys „Procesas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.“; |
| --- | --- |

c)

iš 5 priedėlio išbraukiamas sakinys „Procesas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.“;

| d) | iš 7 priedėlio išbraukiamas sakinys „Šis procesas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.“; |
| --- | --- |

d)

iš 7 priedėlio išbraukiamas sakinys „Šis procesas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.“;

| e) | iš 8 priedėlio išbraukiamas sakinys „Procesas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.“; |
| --- | --- |

e)

iš 8 priedėlio išbraukiamas sakinys „Procesas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.“;

| f) | iš 10 priedėlio išbraukiamas sakinys „Procesas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.“; |
| --- | --- |

f)

iš 10 priedėlio išbraukiamas sakinys „Procesas turi būti įregistruotas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 147 straipsnio 2 dalyje nurodytame registre.“;

| 2) | B dalies A skirsnio 2 punktas iš dalies keičiamas taip:






  a) | c punkto keturiolikta įtrauka pakeičiama taip:






  „– | toliau nurodytuose vynuose su saugomomis geografinėmis nuorodomis, kurių visuminė alkoholio koncentracija didesnė kaip 15 tūrio proc., o cukraus kiekis didesnis kaip 45 g/l:






  — | „Franche-Comté“, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

B dalies A skirsnio 2 punktas iš dalies keičiamas taip:

a)

c punkto keturiolikta įtrauka pakeičiama taip:

„–

toliau nurodytuose vynuose su saugomomis geografinėmis nuorodomis, kurių visuminė alkoholio koncentracija didesnė kaip 15 tūrio proc., o cukraus kiekis didesnis kaip 45 g/l:

—

„Franche-Comté“,

| — | „Coteaux de l’Auxois“, |
| --- | --- |

—

„Coteaux de l’Auxois“,

| — | „Saône-et-Loire“, |
| --- | --- |

—

„Saône-et-Loire“,

| — | „Ardèche“, |
| --- | --- |

—

„Ardèche“,

| — | „Collines rhodaniennes“, |
| --- | --- |

—

„Collines rhodaniennes“,

| — | „Comté Tolosan“, |
| --- | --- |

—

„Comté Tolosan“,

| — | „Côtes de Gascogne“, |
| --- | --- |

—

„Côtes de Gascogne“,

| — | „Gers“, |
| --- | --- |

—

„Gers“,

| — | „Côtes du Lot“, |
| --- | --- |

—

„Côtes du Lot“,

| — | „Côtes du Tarn“, |
| --- | --- |

—

„Côtes du Tarn“,

| — | „Vins de la Corrèze“, |
| --- | --- |

—

„Vins de la Corrèze“,

| — | „Ile de Beauté“, |
| --- | --- |

—

„Ile de Beauté“,

| — | „Pays d’Oc“, |
| --- | --- |

—

„Pays d’Oc“,

| — | „Côtes de Thau“, |
| --- | --- |

—

„Côtes de Thau“,

| — | „Val de Loire“, |
| --- | --- |

—

„Val de Loire“,

| — | „Méditerranée“, |
| --- | --- |

—

„Méditerranée“,

| — | „Comtés rhodaniens“, |
| --- | --- |

—

„Comtés rhodaniens“,

| — | „Côtes de Thongue“, |
| --- | --- |

—

„Côtes de Thongue“,

| — | „Côte Vermeille“, |
| --- | --- |

—

„Côte Vermeille“,

| — | „Agenais“, |
| --- | --- |

—

„Agenais“,

| — | „Landes“, |
| --- | --- |

—

„Landes“,

| — | „Vins des Allobroges“, |
| --- | --- |

—

„Vins des Allobroges“,

| — | „Var“,“; |
| --- | --- |

—

„Var“,“;

| b) | e punkto dešimta įtrauka pakeičiama taip:






  „– | Slovėnijoje gaminamuose vynuose, kurie gali turėti saugomą kilmės vietos nuorodą ir būti žymimi terminais „Vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor“, „Vrhunsko vino ZGP – ledeno vino“, „Vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor“ arba „Vrhunsko vino ZGP — slamno vino (vino iz sušenega grozdja)“;“. |
| --- | --- | --- |

b)

e punkto dešimta įtrauka pakeičiama taip:

„–

Slovėnijoje gaminamuose vynuose, kurie gali turėti saugomą kilmės vietos nuorodą ir būti žymimi terminais „Vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor“, „Vrhunsko vino ZGP – ledeno vino“, „Vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor“ arba „Vrhunsko vino ZGP — slamno vino (vino iz sušenega grozdja)“;“.

---

(1)  Po OIV vynininkystės metodų kodekso bylos laužtiniuose skliaustuose nurodyti metai žymi Sąjungos patvirtintos leidžiamų vynininkystės metodų bylos versiją, taikytiną laikantis toje lentelėje nustatytų sąlygų ir apribojimų.

(2)  
  2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ir panaikinantis Direktyvas 80/590/EEB ir 89/109/EEB (OL L 338, 2004 11 13, p. 4).

(3)  
  2011 m. sausio 14 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais (OL L 12, 2011 1 15, p. 1).

(4)  Jei netaikoma visoms vyno produktų kategorijoms, nustatytoms Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalyje.

(5)  Po OIV vynininkystės metodų kodekso bylos laužtiniuose skliaustuose nurodyti metai žymi Sąjungos patvirtintos leidžiamų vynininkystės metodų bylos versiją, taikytiną laikantis toje lentelėje nustatytų sąlygų ir apribojimų.

(6)  Medžiagos, naudojamos kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos, kaip nurodyta 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (OL L 304, 2011 11 22, p. 18), 20 straipsnio d punkte.

(7)  Leidžiami vynininkystės junginiai turi būti naudojami laikantis 3 skiltyje nurodytų OIV vynininkystės metodų kodekso bylų nuostatų, nebent taikomos kokios nors papildomos šioje skiltyje nustatytos sąlygos ir apribojimai.

(8)  Jei netaikoma visoms vyno produktų kategorijoms, nustatytoms Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalyje.

(9)  4.2, 4.3 ir 4.4 eilutėse nurodytos amonio druskos gali būti naudojamos ir kartu, neviršijant bendros 1 g/l arba, atliekant antrinę putojančių vynų fermentaciją – 0,3 g/l ribos. Tačiau 4.4 eilutėje nurodytos amonio druskos kiekis negali viršyti 4.4 eilutėje nurodytos ribos.

(10)  Taip pat žr. šio reglamento 9 straipsnio 2 dalį.

(11)  Kai naudojami kaip priedai, kaip nurodyta 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16) I priedo 20 punkte.“;

---

II PRIEDAS

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 III priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | A skirsnio 4 punkto a papunkčio antroji įtrauka pakeičiama taip:






  „ | – koncentruota vynuogių misa, koncentruota vynuogių misa, gauta tiesioginio kaitinimo būdu ir, išskyrus šią procedūrą, atitinkanti koncentruotos vynuogių misos sąvokos apibrėžtį, rektifikuota koncentruota vynuogių misa arba vytintų vynuogių misa, į kurią, siekiant išvengti fermentacijos, įpilta neutralaus vyno kilmės alkoholio, skirta Ispanijoje gaminamiems vynams, žymimiems tradiciniu terminu „vino generoso de licor“, bet tik tuo atveju, jei vyno visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais padidinama ne daugiau kaip 8 tūrio proc.,“; |
| --- | --- | --- |

1)

A skirsnio 4 punkto a papunkčio antroji įtrauka pakeičiama taip:

„

– koncentruota vynuogių misa, koncentruota vynuogių misa, gauta tiesioginio kaitinimo būdu ir, išskyrus šią procedūrą, atitinkanti koncentruotos vynuogių misos sąvokos apibrėžtį, rektifikuota koncentruota vynuogių misa arba vytintų vynuogių misa, į kurią, siekiant išvengti fermentacijos, įpilta neutralaus vyno kilmės alkoholio, skirta Ispanijoje gaminamiems vynams, žymimiems tradiciniu terminu „vino generoso de licor“, bet tik tuo atveju, jei vyno visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais padidinama ne daugiau kaip 8 tūrio proc.,“;

| 2) | B skirsnio 3 punkto antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Tačiau likeriniams vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda „Condado de Huelva“, „Málaga“ ir „Jerez-Xérès-Sherry“ gaminti naudojama iš veislės ‘Pedro Ximénez’ vytintų vynuogių gauta misa, į kurią, siekiant išvengti fermentacijos, įpilta neutralaus vyno kilmės alkoholio, gali būti pagaminta Montilla-Moriles regione.“; |
| --- | --- |

2)

B skirsnio 3 punkto antra pastraipa pakeičiama taip:

„Tačiau likeriniams vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda „Condado de Huelva“, „Málaga“ ir „Jerez-Xérès-Sherry“ gaminti naudojama iš veislės ‘Pedro Ximénez’ vytintų vynuogių gauta misa, į kurią, siekiant išvengti fermentacijos, įpilta neutralaus vyno kilmės alkoholio, gali būti pagaminta Montilla-Moriles regione.“;

| 3) | 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  a) | A skirsnio lentelė „ISPANIJA“ pakeičiama taip:






  „Likeriniai vynai, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda | Produkto apibūdinimas pagal Sąjungos taisykles arba nacionalinės teisės aktus |
| --- | --- | --- | --- |
| „Alicante“ | „Moscatel de Alicante“ |
| | „Vino dulce“ |
| „Cariñena“ | „Vino dulce“ |
| „Condado de Huelva“ | „Pedro Ximénez“ |
| | „Moscatel“ |
| | „Mistela“ |
| | „Vino dulce“ |
| „Empordà“ | „Mistela“ |
| | „Moscatel“ |
| „Jerez-Xérès-Sherry“ | „Pedro Ximénez“ |
| | „Moscatel“ |
| „Lebrija“ | |
| „Málaga“ | „Vino dulce“ |
| „Montilla-Moriles“ | „Pedro Ximénez“ |
| | „Moscatel“ |
| „Priorato“ | „Vino dulce“ |
| „Tarragona“ | „Vino dulce“ |
| „Valencia“ | „Moscatel de Valencia“ |
| | „Vino dulce““; |

3)

1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

a)

A skirsnio lentelė „ISPANIJA“ pakeičiama taip:

„Likeriniai vynai, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda

Produkto apibūdinimas pagal Sąjungos taisykles arba nacionalinės teisės aktus

„Alicante“

„Moscatel de Alicante“

„Vino dulce“

„Cariñena“

„Vino dulce“

„Condado de Huelva“

„Pedro Ximénez“

„Moscatel“

„Mistela“

„Vino dulce“

„Empordà“

„Mistela“

„Moscatel“

„Jerez-Xérès-Sherry“

„Pedro Ximénez“

„Moscatel“

„Lebrija“

„Málaga“

„Vino dulce“

„Montilla-Moriles“

„Pedro Ximénez“

„Moscatel“

„Priorato“

„Vino dulce“

„Tarragona“

„Vino dulce“

„Valencia“

„Moscatel de Valencia“

„Vino dulce““;

| b) | B skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | 4 punkto lentelė „ISPANIJA“ pakeičiama taip:






  „Likeriniai vynai, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda | Produkto apibūdinimas pagal Sąjungos taisykles arba nacionalinės teisės aktus |
| --- | --- | --- | --- |
| „Condado de Huelva“ | |
| „Jerez-Xérès-Sherry“ | „Vino generoso de licor“ |
| „Málaga“ | „Vino dulce“ |
| „Montilla-Moriles“ | „Vino generoso de licor““; |

b)

B skirsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

4 punkto lentelė „ISPANIJA“ pakeičiama taip:

„Likeriniai vynai, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda

Produkto apibūdinimas pagal Sąjungos taisykles arba nacionalinės teisės aktus

„Condado de Huelva“

„Jerez-Xérès-Sherry“

„Vino generoso de licor“

„Málaga“

„Vino dulce“

„Montilla-Moriles“

„Vino generoso de licor““;

| ii) | 5 punkte po žodžių „ITALIJA „Marsala““ įterpiami šie žodžiai:

  „KIPRAS
  Κουμανδαρία (Commandaria).“; |
| --- | --- |

ii)

5 punkte po žodžių „ITALIJA „Marsala““ įterpiami šie žodžiai:

„KIPRAS

Κουμανδαρία (Commandaria).“;

| iii) | 6 punkte po žodžių „ITALIJA „Oltrepó Pavese Moscato“, „Marsala“, „Moscato di Trani““ įterpiami šie žodžiai:

  „KIPRAS
  Κουμανδαρία (Commandaria).“; |
| --- | --- |

iii)

6 punkte po žodžių „ITALIJA „Oltrepó Pavese Moscato“, „Marsala“, „Moscato di Trani““ įterpiami šie žodžiai:

„KIPRAS

Κουμανδαρία (Commandaria).“;

| 4) | 3 priedėlyje pateiktas veislių sąrašas pakeičiamas taip:

  „Muskatinės vynuogės – ‘Grenache’ – ‘Garnacha Blanca’ – ‘Garnacha Peluda’ – ‘Listán Blanco’ — ‘Listán Negro-Negramoll’ – ‘Maccabéo’ – ‘malvasia’ veislės – ‘Mavrodaphne’ – ‘Assirtiko’ – ‘Liatiko’ – ‘Garnacha tintorera’ – ‘Monastrell’ – ‘Palomino’ – ‘Pedro Ximénez’ – ‘Albarola’ – ‘Aleatico’ – ‘Bosco’ – ‘Cannonau’ – ‘Corinto nero’ – ‘Giró’ – ‘Monica’ – ‘Nasco’ – ‘Primitivo’ – ‘Vermentino’ – ‘Zibibbo’ – muskatelio veislės – ‘Garnacha’ – ‘Garnacha roja’ – ‘Mazuela’
  “. |
| --- | --- |

4)

3 priedėlyje pateiktas veislių sąrašas pakeičiamas taip:

„Muskatinės vynuogės – ‘Grenache’ – ‘Garnacha Blanca’ – ‘Garnacha Peluda’ – ‘Listán Blanco’ — ‘Listán Negro-Negramoll’ – ‘Maccabéo’ – ‘malvasia’ veislės – ‘Mavrodaphne’ – ‘Assirtiko’ – ‘Liatiko’ – ‘Garnacha tintorera’ – ‘Monastrell’ – ‘Palomino’ – ‘Pedro Ximénez’ – ‘Albarola’ – ‘Aleatico’ – ‘Bosco’ – ‘Cannonau’ – ‘Corinto nero’ – ‘Giró’ – ‘Monica’ – ‘Nasco’ – ‘Primitivo’ – ‘Vermentino’ – ‘Zibibbo’ – muskatelio veislės – ‘Garnacha’ – ‘Garnacha roja’ – ‘Mazuela’
  “.

---

| 2022 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/30

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/69

2022 m. sausio 12 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas garantuotų tradicinių gaminių registre įregistruoto pavadinimo („Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ (GTG)) specifikacijos pakeitimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Austrijos pateiktą garantuoto tradicinio gaminio „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“, kuris įregistruotas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/304 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką. Šiuo pakeitimu pavadinimas „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ pakeičiamas pavadinimu „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ / „Seneno mleko“; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Austrijos pateiktą garantuoto tradicinio gaminio „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“, kuris įregistruotas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/304 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką. Šiuo pakeitimu pavadinimas „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ pakeičiamas pavadinimu „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ / „Seneno mleko“;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies b punkte (3); |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies b punkte (3);

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ (GTG) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  2016 m. kovo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/304, kuriuo į garantuotų tradicinių gaminių registrą įtraukiamas pavadinimas (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (GTG)) (OL L 58, 2016 3 4, p. 28).

2

(3)  
  OL C 392, 2021 9 28, p. 8.

3

---

| 2022 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/31

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/70

2022 m. sausio 12 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas garantuotų tradicinių gaminių registre įregistruoto pavadinimo „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ (GTG) specifikacijos pakeitimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Austrijos pateiktą garantuoto tradicinio gaminio „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“, kuris įregistruotas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/486 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką. Tas pakeitimas susijęs su pavadinimo „Schaf-Heumilch“ / „ Sheep’s Haymilk “/ „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ pakeitimo pavadinimu „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ / „Ovčje seneno mleko“; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Austrijos pateiktą garantuoto tradicinio gaminio „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“, kuris įregistruotas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/486 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką. Tas pakeitimas susijęs su pavadinimo „Schaf-Heumilch“ / „ Sheep’s Haymilk “/ „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ pakeitimo pavadinimu „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ / „Ovčje seneno mleko“;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies b punkte (3); |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies b punkte (3);

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „ Leche de heno de oveja“ (GTG) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/486 dėl pavadinimo įregistravimo garantuotų tradicinių gaminių registre „Schaf-Heumilch“ / „Sheep's Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ (GTG) (OL L 84, 2019 3 26, p. 1).

2

(3)  
  OL C 392, 2021 9 28, p. 13.

3

---

| 2022 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/33

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/71

2022 m. sausio 12 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas garantuotų tradicinių gaminių registre įregistruoto pavadinimo („Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“ (GTG)) specifikacijos pakeitimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Austrijos pateiktą garantuoto tradicinio gaminio „Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“, kuris įregistruotas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/487 (2), specifikacijos pakeitimo patvirtinimo paraišką. Šiuo pakeitimu pavadinimas „Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“ pakeičiamas pavadinimu „Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“ / „Kozje seneno mleko“; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Austrijos pateiktą garantuoto tradicinio gaminio „Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“, kuris įregistruotas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/487 (2), specifikacijos pakeitimo patvirtinimo paraišką. Šiuo pakeitimu pavadinimas „Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“ pakeičiamas pavadinimu „Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“ / „Kozje seneno mleko“;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies b punkte (3); |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies b punkte (3);

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“ (GTG) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/487 dėl pavadinimo įregistravimo garantuotų tradicinių gaminių registre „Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“ (GTG) (OL L 84, 2019 3 26, p. 3).

2

(3)  
  OL C 396, 2021 9 30, p. 22.

3

---

| 2022 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/34

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/72

2022 m. sausio 18 d.

kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2011, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnį ir 24 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2020 m. gruodžio 21 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija, KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės šviesolaidžių kabelių. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2020 m. gruodžio 21 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija, KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės šviesolaidžių kabelių. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (2) | Komisija tyrimą inicijavo gavusi „Europacable“ (toliau – skundo pateikėjas) Sąjungos gamintojų vardu pateiktą skundą. Skundo pateikėjas pagamina daugiau nei 25 % visų šviesolaidžių kabelių Sąjungoje. Skunde pateikta pakankamai subsidijavimo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Komisija tyrimą inicijavo gavusi „Europacable“ (toliau – skundo pateikėjas) Sąjungos gamintojų vardu pateiktą skundą. Skundo pateikėjas pagamina daugiau nei 25 % visų šviesolaidžių kabelių Sąjungoje. Skunde pateikta pakankamai subsidijavimo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą.

| (3) | Komisija, prieš inicijuodama antisubsidijų tyrimą, pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį Kinijos vyriausybei (3) pranešė gavusi tinkamai dokumentais pagrįstą skundą ir pakvietė Kinijos vyriausybę dalyvauti konsultacijose. Konsultacijos su Kinijos vyriausybe surengtos 2020 m. gruodžio 16 d. Vis dėlto abipusiškai sutarto sprendimo priimti nepavyko. |
| --- | --- |

(3)

Komisija, prieš inicijuodama antisubsidijų tyrimą, pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį Kinijos vyriausybei (3) pranešė gavusi tinkamai dokumentais pagrįstą skundą ir pakvietė Kinijos vyriausybę dalyvauti konsultacijose. Konsultacijos su Kinijos vyriausybe surengtos 2020 m. gruodžio 16 d. Vis dėlto abipusiškai sutarto sprendimo priimti nepavyko.

3

| (4) | 2020 m. rugsėjo 24 d. Europos Komisija inicijavo atskirą antidempingo tyrimą dėl to paties Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produkto (4) (toliau – atskiras antidempingo tyrimas). Per šį antisubsidijų tyrimą ir atskirą antidempingo tyrimą atlikta žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų analizė yra mutatis mutandis tokia pati, nes Sąjungos pramonės apibrėžtis, atrinkti Sąjungos gamintojai, nagrinėjamasis laikotarpis ir tiriamasis laikotarpis abiejuose tyrimuose buvo tokie patys. |
| --- | --- |

(4)

2020 m. rugsėjo 24 d. Europos Komisija inicijavo atskirą antidempingo tyrimą dėl to paties Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produkto (4) (toliau – atskiras antidempingo tyrimas). Per šį antisubsidijų tyrimą ir atskirą antidempingo tyrimą atlikta žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų analizė yra mutatis mutandis tokia pati, nes Sąjungos pramonės apibrėžtis, atrinkti Sąjungos gamintojai, nagrinėjamasis laikotarpis ir tiriamasis laikotarpis abiejuose tyrimuose buvo tokie patys.

4

mutatis mutandis

1.2.   Pastabos dėl inicijavimo

Pastabos dėl inicijavimo

| (5) | Pastabų dėl inicijavimo Komisija gavo iš Kinijos vyriausybės, Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmų (toliau – CCCME), vieno importuotojo („Connect Com“) ir skundo pateikėjo. |
| --- | --- |

(5)

Pastabų dėl inicijavimo Komisija gavo iš Kinijos vyriausybės, Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmų (toliau – CCCME), vieno importuotojo („Connect Com“) ir skundo pateikėjo.

| (6) | Kinijos vyriausybė tvirtino, kad tyrimas neturėtų būti inicijuojamas, nes skundas neatitiko įrodymo reikalavimų, nustatytų PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – SKP sutartis) 11 straipsnio 11.2 ir 11.3 dalyse ir pagrindinio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje. Kinijos vyriausybės teigimu, įrodymai dėl kompensuotinų subsidijų, žalos, taip pat subsidijuojamo importo ir žalos priežastinio ryšio buvo nepakankami. Atsakydamas į šį Kinijos vyriausybės tvirtinimą skundo pateikėjas teigė, kad skunde pateikta pagrįstai prieinama informacija ir kad skunde pateikta daugiau nei pakankamai įrodymų, kad esama subsidijavimo, žalos ir jų priežastinio ryšio. Kinijos vyriausybė pakartojo, kad skunde nepateikta pakankamai įrodymų, kad būtų patenkintas įrodymų standarto reikalavimas, ir nepriklausomai nuo to, kokia informacija gali būti pagrįstai prieinama skundo pateikėjui, visada turi būti pakankamai subsidijų skyrimo ir jų pobūdžio, materialinės žalos ir priežastinio ryšio įrodymų. |
| --- | --- |

(6)

Kinijos vyriausybė tvirtino, kad tyrimas neturėtų būti inicijuojamas, nes skundas neatitiko įrodymo reikalavimų, nustatytų PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – SKP sutartis) 11 straipsnio 11.2 ir 11.3 dalyse ir pagrindinio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje. Kinijos vyriausybės teigimu, įrodymai dėl kompensuotinų subsidijų, žalos, taip pat subsidijuojamo importo ir žalos priežastinio ryšio buvo nepakankami. Atsakydamas į šį Kinijos vyriausybės tvirtinimą skundo pateikėjas teigė, kad skunde pateikta pagrįstai prieinama informacija ir kad skunde pateikta daugiau nei pakankamai įrodymų, kad esama subsidijavimo, žalos ir jų priežastinio ryšio. Kinijos vyriausybė pakartojo, kad skunde nepateikta pakankamai įrodymų, kad būtų patenkintas įrodymų standarto reikalavimas, ir nepriklausomai nuo to, kokia informacija gali būti pagrįstai prieinama skundo pateikėjui, visada turi būti pakankamai subsidijų skyrimo ir jų pobūdžio, materialinės žalos ir priežastinio ryšio įrodymų.

| (7) | Todėl Komisija atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimą. Iš tiesų, skunde pateikti įrodymai buvo skundo pateikėjo tuo etapu pagrįstai turima informacija. Kaip matyti iš memorandumo dėl įrodymų pakankamumo, kuriame pateikiamas Komisijos atliktas visų Komisijos turimų įrodymų, susijusių su KLR, vertinimas ir kuriuo remdamasi Komisija inicijavo tyrimą, inicijavimo etapu turėta pakankamai įrodymų, kad įtariamos subsidijos buvo kompensuotinos, atsižvelgiant į tai, kad jos iš tiesų buvo teikiamos, ir į jų dydį bei pobūdį. Skunde taip pat pateikta pakankamai įrodymų, kad dėl subsidijuojamo importo Sąjungos pramonei buvo padaryta žala. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Komisija atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimą. Iš tiesų, skunde pateikti įrodymai buvo skundo pateikėjo tuo etapu pagrįstai turima informacija. Kaip matyti iš memorandumo dėl įrodymų pakankamumo, kuriame pateikiamas Komisijos atliktas visų Komisijos turimų įrodymų, susijusių su KLR, vertinimas ir kuriuo remdamasi Komisija inicijavo tyrimą, inicijavimo etapu turėta pakankamai įrodymų, kad įtariamos subsidijos buvo kompensuotinos, atsižvelgiant į tai, kad jos iš tiesų buvo teikiamos, ir į jų dydį bei pobūdį. Skunde taip pat pateikta pakankamai įrodymų, kad dėl subsidijuojamo importo Sąjungos pramonei buvo padaryta žala.

| (8) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija negalėjo remtis turimais faktais, kad ištaisytų skunde pateiktų įrodymų trūkumą. Komisija pažymėjo, kad Kinijos vyriausybė neteisingai suprato, ką Komisija darė inicijavimo etapu. Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, skunde pateikta pakankamai įrodymų pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 2 dalį tyrimo inicijavimui pagrįsti. Logiška, kad skunde nebuvo galima pateikti visos būtinos Kinijos vyriausybės prašytos informacijos, nes tai buvo išsamaus vertinimo, kurį Komisija atliko per tyrimą, dalis. Be to, Komisija išnagrinėjo skundą atsižvelgdama į visą savo turimą informaciją apie įtariamą subsidijavimą, įskaitant subsidijavimą anksčiau. Tai reiškia, kad skunde išdėstytiems įtarimams patvirtinti Komisija naudoja visą prieinamą informaciją, o ne taiko turimus faktus. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(8)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija negalėjo remtis turimais faktais, kad ištaisytų skunde pateiktų įrodymų trūkumą. Komisija pažymėjo, kad Kinijos vyriausybė neteisingai suprato, ką Komisija darė inicijavimo etapu. Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, skunde pateikta pakankamai įrodymų pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 2 dalį tyrimo inicijavimui pagrįsti. Logiška, kad skunde nebuvo galima pateikti visos būtinos Kinijos vyriausybės prašytos informacijos, nes tai buvo išsamaus vertinimo, kurį Komisija atliko per tyrimą, dalis. Be to, Komisija išnagrinėjo skundą atsižvelgdama į visą savo turimą informaciją apie įtariamą subsidijavimą, įskaitant subsidijavimą anksčiau. Tai reiškia, kad skunde išdėstytiems įtarimams patvirtinti Komisija naudoja visą prieinamą informaciją, o ne taiko turimus faktus. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (9) | Per konsultacijas prieš inicijavimą ir pastabose po inicijavimo Kinijos vyriausybė konkrečiau teigė, kad skundo pateikėjas selektyviai naudojo Kinijos įstatymus ir klaidingai aiškino jų ryšį su šviesolaidžių kabelių pramone, ir teigė, kad politikos dokumentai, kaip antai Kinijos aukštųjų technologijų produktų katalogas, Kinijos plačiajuosčio ryšio strategija, 13-asis penkmečio planas arba planas „Pagaminta Kinijoje 2025“, yra tik rekomendacinio pobūdžio dokumentai, kurie nėra privalomi. Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmai (toliau – CCCME) pakartojo šį tvirtinimą. Kinijos vyriausybė taip pat nurodė, kad dokumente „Pagaminta Kinijoje 2025“ šviesolaidžių kabeliai konkrečiai neminimi. Skundo pateikėjas teigė, kad Komisija jau per ankstesnius tyrimus nustatė, kad Kinijos penkmečių planai yra privalomi. |
| --- | --- |

(9)

Per konsultacijas prieš inicijavimą ir pastabose po inicijavimo Kinijos vyriausybė konkrečiau teigė, kad skundo pateikėjas selektyviai naudojo Kinijos įstatymus ir klaidingai aiškino jų ryšį su šviesolaidžių kabelių pramone, ir teigė, kad politikos dokumentai, kaip antai Kinijos aukštųjų technologijų produktų katalogas, Kinijos plačiajuosčio ryšio strategija, 13-asis penkmečio planas arba planas „Pagaminta Kinijoje 2025“, yra tik rekomendacinio pobūdžio dokumentai, kurie nėra privalomi. Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmai (toliau – CCCME) pakartojo šį tvirtinimą. Kinijos vyriausybė taip pat nurodė, kad dokumente „Pagaminta Kinijoje 2025“ šviesolaidžių kabeliai konkrečiai neminimi. Skundo pateikėjas teigė, kad Komisija jau per ankstesnius tyrimus nustatė, kad Kinijos penkmečių planai yra privalomi.

| (10) | Komisija pažymėjo, kad Kinijos vyriausybė sutinka, kad esama tokių planų, programų ar rekomendacijų, tačiau nesutinka, kad jie yra privalomi šviesolaidžių kabelių pramonei. Komisija taip pat pažymėjo, kad skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad šviesolaidžiai minimi keliuose vyriausybės dokumentuose, o šviesolaidiniai tinklai paminėti strategijoje „Pagaminta Kinijoje 2025“. Kinijos vyriausybė nepateikė jokių įrodymų, kad šie teiginiai netaikomi nagrinėjamajam produktui. |
| --- | --- |

(10)

Komisija pažymėjo, kad Kinijos vyriausybė sutinka, kad esama tokių planų, programų ar rekomendacijų, tačiau nesutinka, kad jie yra privalomi šviesolaidžių kabelių pramonei. Komisija taip pat pažymėjo, kad skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad šviesolaidžiai minimi keliuose vyriausybės dokumentuose, o šviesolaidiniai tinklai paminėti strategijoje „Pagaminta Kinijoje 2025“. Kinijos vyriausybė nepateikė jokių įrodymų, kad šie teiginiai netaikomi nagrinėjamajam produktui.

| (11) | Kinijos vyriausybė taip pat nurodė, kad valstybės valdomos įmonės, valstybės bankai arba Kinijos eksporto ir kredito draudimo korporacija (toliau – „Sinosure“) negali būti laikomi valstybinėmis institucijomis ir kad skundo pateikėjas nepagrįstai rėmėsi ankstesnėmis Komisijos išvadomis dėl visiškai nesusijusių pramonės šakų. CCCME pakartojo tvirtinimą, kad valstybės bankai negali būti laikomi valstybinėmis institucijomis. Skundo pateikėjas teigė, kad ankstesniuose tyrimuose Komisija nustatė, kad valstybės bankai ir „Sinosure“ yra valstybinės institucijos. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad ankstesnės Komisijos išvados dėl nesusijusių pramonės šakų negalėjo būti laikomos pakankamais įrodymais skunde, kad atliekant šį tyrimą valstybės bankai ir „Sinosure“ veikė kaip valstybinės institucijos. |
| --- | --- |

(11)

Kinijos vyriausybė taip pat nurodė, kad valstybės valdomos įmonės, valstybės bankai arba Kinijos eksporto ir kredito draudimo korporacija (toliau – „Sinosure“) negali būti laikomi valstybinėmis institucijomis ir kad skundo pateikėjas nepagrįstai rėmėsi ankstesnėmis Komisijos išvadomis dėl visiškai nesusijusių pramonės šakų. CCCME pakartojo tvirtinimą, kad valstybės bankai negali būti laikomi valstybinėmis institucijomis. Skundo pateikėjas teigė, kad ankstesniuose tyrimuose Komisija nustatė, kad valstybės bankai ir „Sinosure“ yra valstybinės institucijos. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad ankstesnės Komisijos išvados dėl nesusijusių pramonės šakų negalėjo būti laikomos pakankamais įrodymais skunde, kad atliekant šį tyrimą valstybės bankai ir „Sinosure“ veikė kaip valstybinės institucijos.

| (12) | Komisija pažymėjo, kad šis Kinijos vyriausybės tvirtinimas yra susijęs su jau nurodytu pirmiau ir kad skunde, be kita ko, minimas Kinijos bankininkystės įstatymas, o Kinijos vyriausybė neginčija, kad jis yra Kinijos teisės aktas. Komisija taip pat pažymėjo, kad neseniai atliktuose ES antisubsidijų tyrimuose šiuo klausimu padarytos kitokios išvados (5). Dėl to, kad šie tyrimai apėmė su šviesolaidžių kabelių pramone nesusijusias pramonės šakas, negalima atmesti to, kad minėtos institucijos laikomos valstybinėmis institucijomis. Be to, įrodymas dėl vyriausybės nuosavybės gali būti laikomas įrodymu, „galinčiu įrodyti ar nurodyti“, kad subjektas yra valstybinė institucija, galinti suteikti finansinį įnašą (6). |
| --- | --- |

(12)

Komisija pažymėjo, kad šis Kinijos vyriausybės tvirtinimas yra susijęs su jau nurodytu pirmiau ir kad skunde, be kita ko, minimas Kinijos bankininkystės įstatymas, o Kinijos vyriausybė neginčija, kad jis yra Kinijos teisės aktas. Komisija taip pat pažymėjo, kad neseniai atliktuose ES antisubsidijų tyrimuose šiuo klausimu padarytos kitokios išvados (5). Dėl to, kad šie tyrimai apėmė su šviesolaidžių kabelių pramone nesusijusias pramonės šakas, negalima atmesti to, kad minėtos institucijos laikomos valstybinėmis institucijomis. Be to, įrodymas dėl vyriausybės nuosavybės gali būti laikomas įrodymu, „galinčiu įrodyti ar nurodyti“, kad subjektas yra valstybinė institucija, galinti suteikti finansinį įnašą (6).

5

6

| (13) | Inicijavus tyrimą Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad skundo pateikėjas nenustatė sąlygų, kuriomis paskoloms ir žemės naudojimo teisėms turėtų būti taikomas už šalies ribų nustatytas lyginamasis dydis. Tačiau Komisija nustatė, kad skunde pateikti įtarimai paremti neseniai atliktais ES antisubsidijų tyrimais, kuriuose tuo klausimu padaryta išvada, kad atsižvelgiant į KLR vyraujančias sąlygas reikia nustatyti išorinius lyginamuosius dydžius (7). |
| --- | --- |

(13)

Inicijavus tyrimą Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad skundo pateikėjas nenustatė sąlygų, kuriomis paskoloms ir žemės naudojimo teisėms turėtų būti taikomas už šalies ribų nustatytas lyginamasis dydis. Tačiau Komisija nustatė, kad skunde pateikti įtarimai paremti neseniai atliktais ES antisubsidijų tyrimais, kuriuose tuo klausimu padaryta išvada, kad atsižvelgiant į KLR vyraujančias sąlygas reikia nustatyti išorinius lyginamuosius dydžius (7).

7

| (14) | Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad įvairios subsidijavimo schemos, kurias įtarė skundo pateikėjas, negali būti laikomos subsidija, nes skunde nepateikta išsamių įrodymų dėl šių subsidijų taikymo, sumos ir pobūdžio arba tiesioginio ryšio tarp subsidijos ir nagrinėjamojo produkto. |
| --- | --- |

(14)

Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad įvairios subsidijavimo schemos, kurias įtarė skundo pateikėjas, negali būti laikomos subsidija, nes skunde nepateikta išsamių įrodymų dėl šių subsidijų taikymo, sumos ir pobūdžio arba tiesioginio ryšio tarp subsidijos ir nagrinėjamojo produkto.

| (15) | Skundo pateikėjas teigė, kad skunde pateikti konkrečių tiesioginių lėšų pervedimų pavyzdžiai ir konkrečiai nurodytos daugelio Kinijos šviesolaidžių kabelių eksportuojančių gamintojų metinės ataskaitos, kuriose aiškiai nurodyti tiesioginiai lėšų, gautų dotacijų forma, pervedimai. Be to, skundo pateikėjas pateikė vieno iš eksportuojančių gamintojų paskelbtą dokumentą, kuriame nurodyta, kokią finansinę paramą jis gavo iš Kinijos vyriausybės. |
| --- | --- |

(15)

Skundo pateikėjas teigė, kad skunde pateikti konkrečių tiesioginių lėšų pervedimų pavyzdžiai ir konkrečiai nurodytos daugelio Kinijos šviesolaidžių kabelių eksportuojančių gamintojų metinės ataskaitos, kuriose aiškiai nurodyti tiesioginiai lėšų, gautų dotacijų forma, pervedimai. Be to, skundo pateikėjas pateikė vieno iš eksportuojančių gamintojų paskelbtą dokumentą, kuriame nurodyta, kokią finansinę paramą jis gavo iš Kinijos vyriausybės.

| (16) | Kinijos vyriausybė dėl įvairių subsidijų taip pat tvirtino, kad skundo pateikėjas nepateikė įrodymų dėl suteiktos naudos ir subsidijų konkretumo. Komisijos nuomone, skundo pateikėjas pateikė pakankamai įrodymų dėl suteiktos naudos ir subsidijų konkretumo, kurie jam buvo pagrįstai prieinami. Bet kuriuo atveju Komisija išnagrinėjo skunde pateiktus įrodymus ir memorandume dėl įrodymų pakankamumo, kuris į nekonfidencialią bylą įtrauktas inicijuojant tyrimą, pateikė visų susijusių elementų vertinimą. Po inicijavimo Kinijos vyriausybė pakartojo savo pastabas, tačiau nepateikė jokių papildomų įrodymų. |
| --- | --- |

(16)

Kinijos vyriausybė dėl įvairių subsidijų taip pat tvirtino, kad skundo pateikėjas nepateikė įrodymų dėl suteiktos naudos ir subsidijų konkretumo. Komisijos nuomone, skundo pateikėjas pateikė pakankamai įrodymų dėl suteiktos naudos ir subsidijų konkretumo, kurie jam buvo pagrįstai prieinami. Bet kuriuo atveju Komisija išnagrinėjo skunde pateiktus įrodymus ir memorandume dėl įrodymų pakankamumo, kuris į nekonfidencialią bylą įtrauktas inicijuojant tyrimą, pateikė visų susijusių elementų vertinimą. Po inicijavimo Kinijos vyriausybė pakartojo savo pastabas, tačiau nepateikė jokių papildomų įrodymų.

| (17) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad skunde pateikta pakankamai įrodymų, iš kurių matyti, kad Kinijos vyriausybė, kaip įtariama, vykdė subsidijavimą. |
| --- | --- |

(17)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad skunde pateikta pakankamai įrodymų, iš kurių matyti, kad Kinijos vyriausybė, kaip įtariama, vykdė subsidijavimą.

| (18) | Inicijavus tyrimą Kinijos vyriausybė ir CCCME teigė, kad skundo pateikėjas nekorektiškai nekreipė dėmesio į tai, kad Sąjungos šviesolaidžių kabelių pramonei buvo suteiktos subsidijos, kurios buvo labai panašios į KLR subsidijas, ir kad Komisija neturėtų taikyti dvigubų standartų. Skundo pateikėjas teigė, kad šie įtarimai šiame tyrime yra neaktualūs. Kinijos vyriausybė nesutiko ir tvirtino, kad Komisija, tirdama įtariamas subsidijas Kinijoje, iškraipo rinką ne Sąjungos konkurentų nenaudai. Pagal tokį metodą būtų taikomos protekcionistinės priemonės, kurios galiausiai trukdytų tarptautinei prekybai ir vystymuisi. |
| --- | --- |

(18)

Inicijavus tyrimą Kinijos vyriausybė ir CCCME teigė, kad skundo pateikėjas nekorektiškai nekreipė dėmesio į tai, kad Sąjungos šviesolaidžių kabelių pramonei buvo suteiktos subsidijos, kurios buvo labai panašios į KLR subsidijas, ir kad Komisija neturėtų taikyti dvigubų standartų. Skundo pateikėjas teigė, kad šie įtarimai šiame tyrime yra neaktualūs. Kinijos vyriausybė nesutiko ir tvirtino, kad Komisija, tirdama įtariamas subsidijas Kinijoje, iškraipo rinką ne Sąjungos konkurentų nenaudai. Pagal tokį metodą būtų taikomos protekcionistinės priemonės, kurios galiausiai trukdytų tarptautinei prekybai ir vystymuisi.

| (19) | Šis tvirtinimas dėl subsidijų ES neturėjo įtakos Komisijos vertinimui, kuriuo grindžiamas šio tyrimo inicijavimas, nes tos subsidijos nėra šiuo tikslu svarstytinas veiksnys. |
| --- | --- |

(19)

Šis tvirtinimas dėl subsidijų ES neturėjo įtakos Komisijos vertinimui, kuriuo grindžiamas šio tyrimo inicijavimas, nes tos subsidijos nėra šiuo tikslu svarstytinas veiksnys.

| (20) | Galiausiai pastabose po inicijavimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir (arba) priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis nebuvo pateikta jokios faktinės pardavimo informacijos ir kad atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose nepateikta reikšmingos neskelbtinos informacijos santrauka. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad dėl to ji negalėjo tinkamai paneigti skundo pateikėjo tvirtinimų dėl žalos ir kad šie klausimyno atsakymai, atrodo, prieštarauja skundui įtariamos žalos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(20)

Galiausiai pastabose po inicijavimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir (arba) priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis nebuvo pateikta jokios faktinės pardavimo informacijos ir kad atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose nepateikta reikšmingos neskelbtinos informacijos santrauka. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad dėl to ji negalėjo tinkamai paneigti skundo pateikėjo tvirtinimų dėl žalos ir kad šie klausimyno atsakymai, atrodo, prieštarauja skundui įtariamos žalos atžvilgiu.

| (21) | Komisija laikėsi nuomonės, kad skundo suinteresuotosioms šalims susipažinti pateiktoje bylos versijoje ir klausimyno atsakymuose buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir nekonfidencialios duomenų, kurie laikyti konfidencialiais, santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu. Primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnį leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. Todėl šie Kinijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(21)

Komisija laikėsi nuomonės, kad skundo suinteresuotosioms šalims susipažinti pateiktoje bylos versijoje ir klausimyno atsakymuose buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir nekonfidencialios duomenų, kurie laikyti konfidencialiais, santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu. Primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnį leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. Todėl šie Kinijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti.

| (22) | Dėl tyrimo inicijavimui taikomų esminių reikalavimų Kinijos vyriausybė ir CCCME nurodė, kad skundo pateikėjas nepateikė jokių palyginamų pardavimo kainų ir pelningumo duomenų. Kinijos vyriausybė ir CCCME taip pat tvirtino, kad skundo pateikėjo nurodytas tikslinis pelnas buvo nepagrįstas ir kad skundo pateikėjui žalą galėjo daryti kiti veiksniai, įskaitant vieno Sąjungos gamintojo per didelį atsargų kiekį. |
| --- | --- |

(22)

Dėl tyrimo inicijavimui taikomų esminių reikalavimų Kinijos vyriausybė ir CCCME nurodė, kad skundo pateikėjas nepateikė jokių palyginamų pardavimo kainų ir pelningumo duomenų. Kinijos vyriausybė ir CCCME taip pat tvirtino, kad skundo pateikėjo nurodytas tikslinis pelnas buvo nepagrįstas ir kad skundo pateikėjui žalą galėjo daryti kiti veiksniai, įskaitant vieno Sąjungos gamintojo per didelį atsargų kiekį.

| (23) | „Connect Com“ pritarė Kinijos vyriausybės argumentams dėl inicijavimo. Visų pirma „Connect Com“ tvirtino, kad atliekant antidempingo tyrimą ir lygiagretų antisubsidijų tyrimą gali būti nustatyta dviguba taisomoji priemonė Sąjungos pramonės naudai, dėl to galiausiai būtų piktnaudžiaujama kompensacinėmis priemonėmis. „Connect Com“ teigė, kad skunde pateikti įtarimai dėl subsidijų taikymo, žalos, taip pat subsidijų ir žalos priežastinio ryšio nebuvo pagrįsti pakankamais įrodymais. Dėl priežastinio ryšio įrodymų trūkumo „Connect Com“ tvirtino, kad buvo ne viena alternatyvi priežastis, dėl ko sumažėjo ES pramonės rinkos dalis, pavyzdžiui, importo iš kitų trečiųjų šalių padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu ir ES pertekliniai pajėgumai. Be to, „Connect Com“ tvirtino, kad skundas buvo tik antidempingo tyrimo skundo kopija ir kad skundo pateikėjas turėjo atskirti įtariamą žalą dėl dempingo nuo įtariamos žalos dėl subsidijų. |
| --- | --- |

(23)

„Connect Com“ pritarė Kinijos vyriausybės argumentams dėl inicijavimo. Visų pirma „Connect Com“ tvirtino, kad atliekant antidempingo tyrimą ir lygiagretų antisubsidijų tyrimą gali būti nustatyta dviguba taisomoji priemonė Sąjungos pramonės naudai, dėl to galiausiai būtų piktnaudžiaujama kompensacinėmis priemonėmis. „Connect Com“ teigė, kad skunde pateikti įtarimai dėl subsidijų taikymo, žalos, taip pat subsidijų ir žalos priežastinio ryšio nebuvo pagrįsti pakankamais įrodymais. Dėl priežastinio ryšio įrodymų trūkumo „Connect Com“ tvirtino, kad buvo ne viena alternatyvi priežastis, dėl ko sumažėjo ES pramonės rinkos dalis, pavyzdžiui, importo iš kitų trečiųjų šalių padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu ir ES pertekliniai pajėgumai. Be to, „Connect Com“ tvirtino, kad skundas buvo tik antidempingo tyrimo skundo kopija ir kad skundo pateikėjas turėjo atskirti įtariamą žalą dėl dempingo nuo įtariamos žalos dėl subsidijų.

| (24) | Kinijos vyriausybė ir CCCME taip pat tvirtino, kad skunde nebuvo įrodyta, kad daroma žala, nes Sąjungos pramonė padidino savo gamybą, o jos gamybos pajėgumų nežymus sumažėjimas dėl to, kad Sąjungos pramonė negali patenkinti viso naujai atsiradusio suvartojimo Europoje, pats savaime nėra materialinės žalos rodiklis. Pardavimo apimtis taip pat padidėjo, Sąjungos pramonei teko beveik 80 % rinkos dalis, o pelningumo tendencija nebuvo aiški ir nerodė žalos. Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas atsakė, kad Sąjungos suvartojimo padidėjimas buvo naudingas Kinijos importui, likusi rinkos dalis nebuvo aktuali vertinant žalą, o Kinijos gamintojų laimėtų konkursų poveikis pasireikš po tam tikro laiko. CCCME atsakė, kad iš suvartojimo, gamybos ir gamybos pajėgumų duomenų buvo matyti, kad Sąjungos pramonė, plėsdama savo verslą, sugebėjo patenkinti didžiąją dalį padidėjusio suvartojimo ES. |
| --- | --- |

(24)

Kinijos vyriausybė ir CCCME taip pat tvirtino, kad skunde nebuvo įrodyta, kad daroma žala, nes Sąjungos pramonė padidino savo gamybą, o jos gamybos pajėgumų nežymus sumažėjimas dėl to, kad Sąjungos pramonė negali patenkinti viso naujai atsiradusio suvartojimo Europoje, pats savaime nėra materialinės žalos rodiklis. Pardavimo apimtis taip pat padidėjo, Sąjungos pramonei teko beveik 80 % rinkos dalis, o pelningumo tendencija nebuvo aiški ir nerodė žalos. Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas atsakė, kad Sąjungos suvartojimo padidėjimas buvo naudingas Kinijos importui, likusi rinkos dalis nebuvo aktuali vertinant žalą, o Kinijos gamintojų laimėtų konkursų poveikis pasireikš po tam tikro laiko. CCCME atsakė, kad iš suvartojimo, gamybos ir gamybos pajėgumų duomenų buvo matyti, kad Sąjungos pramonė, plėsdama savo verslą, sugebėjo patenkinti didžiąją dalį padidėjusio suvartojimo ES.

| (25) | Be to, Kinijos vyriausybė ir CCCME tvirtino, kad skunde nepateikta jokių subsidijuojamo importo ir žalos priežastinio ryšio įrodymų. Pirma, Kinijos vyriausybė ir CCCME teigė, kad nėra ryšio tarp importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonės raidos. Pavyzdžiui, šalys teigė, kad 2017–2018 m. labiausiai padidėjus importo iš Kinijos apimčiai, labiausiai padidėjo Sąjungos pramonės pelningumas. Antra, priešingai nei importas iš Kinijos, 2018–2019 m. padidėjo importas iš trečiųjų šalių, todėl jo poveikio negalima priskirti Kinijai, o jei buvo daryta žala, tai buvo sau daryta žala dėl lėtos Sąjungos pramonės reakcijos į rinkos pokyčius. |
| --- | --- |

(25)

Be to, Kinijos vyriausybė ir CCCME tvirtino, kad skunde nepateikta jokių subsidijuojamo importo ir žalos priežastinio ryšio įrodymų. Pirma, Kinijos vyriausybė ir CCCME teigė, kad nėra ryšio tarp importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonės raidos. Pavyzdžiui, šalys teigė, kad 2017–2018 m. labiausiai padidėjus importo iš Kinijos apimčiai, labiausiai padidėjo Sąjungos pramonės pelningumas. Antra, priešingai nei importas iš Kinijos, 2018–2019 m. padidėjo importas iš trečiųjų šalių, todėl jo poveikio negalima priskirti Kinijai, o jei buvo daryta žala, tai buvo sau daryta žala dėl lėtos Sąjungos pramonės reakcijos į rinkos pokyčius.

| (26) | Atsakydamas į šį tvirtinimą skundo pateikėjas teigė, kad priežastinį ryšį buvo galima nustatyti, nes žala pradėta daryti tuo pačiu metu, kai padidėjo importas iš Kinijos, ir kad importo iš trečiųjų šalių nebuvo galima laikyti žalos priežastimi, nes jis buvo de minimis arba neturėta įrodymų, kad jis būtų susijęs su žalinga kainodara. |
| --- | --- |

(26)

Atsakydamas į šį tvirtinimą skundo pateikėjas teigė, kad priežastinį ryšį buvo galima nustatyti, nes žala pradėta daryti tuo pačiu metu, kai padidėjo importas iš Kinijos, ir kad importo iš trečiųjų šalių nebuvo galima laikyti žalos priežastimi, nes jis buvo de minimis arba neturėta įrodymų, kad jis būtų susijęs su žalinga kainodara.

de minimis

| (27) | CCCME atsakė ir priminė, kad 2017–2018 m. labiausiai padidėjus importo iš Kinijos apimčiai, labiausiai padidėjo Sąjungos pramonės pelningumas, ir kad tarp importo iš Kinijos padidėjimo ir Sąjungos pramonės pardavimo apimties mažėjimo nebuvo jokio ryšio. Vietoje to, dėl importo iš trečiųjų šalių CCCME pažymėjo, kad bendras importas iš trečiųjų šalių padidėjo, o importas iš Kinijos 2018–2019 m. sumažėjo. Galiausiai CCCME pastebėjo, kad skundo pateikėjas neginčijo argumentų, kad beveik visų skunde pateiktų žalos rodiklių raidos tendencijos buvo teigiamos ir kad įtariama žala bent tam tikru mastu buvo sau padaryta žala. Be to, CCCME tvirtino, kad vertinant subsidijuojamo importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai taip pat reikėtų atsižvelgti į COVID-19 pandemijos poveikį ir į įtarimus, kad veikia elektros kabelių kartelis. Be to, Kinijos vyriausybė ir CCCME teigė, kad skundo pateikėjo pateikti importo duomenys nepatikimi, nes jie buvo pasenę ir pagrįsti prielaidomis dėl nagrinėjamojo produkto svorio ir jo dalies pagal KN kodą 8544 70 00. Be to, Kinijos vyriausybės ir CCCME teigimu, skunde pateikti priverstinio kainų mažinimo skaičiavimai buvo neteisingi, nes jie buvo susiję tik su vienu eksportuotoju viename konkrečiame konkurse. |
| --- | --- |

(27)

CCCME atsakė ir priminė, kad 2017–2018 m. labiausiai padidėjus importo iš Kinijos apimčiai, labiausiai padidėjo Sąjungos pramonės pelningumas, ir kad tarp importo iš Kinijos padidėjimo ir Sąjungos pramonės pardavimo apimties mažėjimo nebuvo jokio ryšio. Vietoje to, dėl importo iš trečiųjų šalių CCCME pažymėjo, kad bendras importas iš trečiųjų šalių padidėjo, o importas iš Kinijos 2018–2019 m. sumažėjo. Galiausiai CCCME pastebėjo, kad skundo pateikėjas neginčijo argumentų, kad beveik visų skunde pateiktų žalos rodiklių raidos tendencijos buvo teigiamos ir kad įtariama žala bent tam tikru mastu buvo sau padaryta žala. Be to, CCCME tvirtino, kad vertinant subsidijuojamo importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai taip pat reikėtų atsižvelgti į COVID-19 pandemijos poveikį ir į įtarimus, kad veikia elektros kabelių kartelis. Be to, Kinijos vyriausybė ir CCCME teigė, kad skundo pateikėjo pateikti importo duomenys nepatikimi, nes jie buvo pasenę ir pagrįsti prielaidomis dėl nagrinėjamojo produkto svorio ir jo dalies pagal KN kodą 8544 70 00. Be to, Kinijos vyriausybės ir CCCME teigimu, skunde pateikti priverstinio kainų mažinimo skaičiavimai buvo neteisingi, nes jie buvo susiję tik su vienu eksportuotoju viename konkrečiame konkurse.

| (28) | Skundo pateikėjas nurodė savo atsakymą lygiagrečiame antidempingo tyrime, kad reikėtų atsižvelgti į ilgesnį laikotarpį norint pastebėti importo padidėjimą, kurio CCCME neneigė ir kurį patvirtino trečiųjų šalių rinkos tyrimų duomenys, ir kad skaičiavimai nebuvo neteisingi, nes skundo pateikėjas privalėjo pateikti tik pagrįstai prieinamą informaciją, kurią sudarė kelių Sąjungos ir Kinijos gamintojų pateikta informacija. |
| --- | --- |

(28)

Skundo pateikėjas nurodė savo atsakymą lygiagrečiame antidempingo tyrime, kad reikėtų atsižvelgti į ilgesnį laikotarpį norint pastebėti importo padidėjimą, kurio CCCME neneigė ir kurį patvirtino trečiųjų šalių rinkos tyrimų duomenys, ir kad skaičiavimai nebuvo neteisingi, nes skundo pateikėjas privalėjo pateikti tik pagrįstai prieinamą informaciją, kurią sudarė kelių Sąjungos ir Kinijos gamintojų pateikta informacija.

| (29) | CCCME atsakė, kad tai skundo pateikėjo pareiga pagrįsti savo tvirtinimus ir pateikti įrodymus dėl importo duomenų ir kad rinkos tyrimų duomenys buvo susiję su šviesolaidžiais, o ne su šviesolaidžių kabeliais. Dėl priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimų CCCME pakartojo, kad jie neatitiko reikalavimų, kad juos būtų galima laikyti pakankamais įrodymais, ir kad atlikdamas reikšmingus skaičiavimus skundo pateikėjas nurodė tik vieno Kinijos gamintojo kainas (pvz., laisvai apyvartai skirto eksporto kainą, naudotą skaičiuojant 2019 m. pirmo pusmečio žalos skirtumą, ir eksporto kainą, naudotą nustatant gamybos sąnaudas 2019 m. antro pusmečio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui apskaičiuoti). |
| --- | --- |

(29)

CCCME atsakė, kad tai skundo pateikėjo pareiga pagrįsti savo tvirtinimus ir pateikti įrodymus dėl importo duomenų ir kad rinkos tyrimų duomenys buvo susiję su šviesolaidžiais, o ne su šviesolaidžių kabeliais. Dėl priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimų CCCME pakartojo, kad jie neatitiko reikalavimų, kad juos būtų galima laikyti pakankamais įrodymais, ir kad atlikdamas reikšmingus skaičiavimus skundo pateikėjas nurodė tik vieno Kinijos gamintojo kainas (pvz., laisvai apyvartai skirto eksporto kainą, naudotą skaičiuojant 2019 m. pirmo pusmečio žalos skirtumą, ir eksporto kainą, naudotą nustatant gamybos sąnaudas 2019 m. antro pusmečio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui apskaičiuoti).

| (30) | Komisija laikėsi nuomonės, kad nė vienas iš įtarimų dėl inicijavimo nepaneigė išvados, kad yra pakankamai įrodymų antisubsidijų tyrimui inicijuoti. Iš tiesų skunde pateikta pakankamai įrodymų, kad subsidijuojamas importas darė materialinę žalą Sąjungos pramonei. Iš skunde pateiktos konkrečios žalos analizės buvo matyti, kad importas iš Kinijos į ES rinką vis labiau skverbiasi (tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai) tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Tai rodė, kad įtariamas subsidijuojamas importas darė materialinę žalą Sąjungos pramonei, pavyzdžiui, mažėjo pardavimas ir rinkos dalis, blogėjo finansiniai rezultatai. |
| --- | --- |

(30)

Komisija laikėsi nuomonės, kad nė vienas iš įtarimų dėl inicijavimo nepaneigė išvados, kad yra pakankamai įrodymų antisubsidijų tyrimui inicijuoti. Iš tiesų skunde pateikta pakankamai įrodymų, kad subsidijuojamas importas darė materialinę žalą Sąjungos pramonei. Iš skunde pateiktos konkrečios žalos analizės buvo matyti, kad importas iš Kinijos į ES rinką vis labiau skverbiasi (tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai) tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Tai rodė, kad įtariamas subsidijuojamas importas darė materialinę žalą Sąjungos pramonei, pavyzdžiui, mažėjo pardavimas ir rinkos dalis, blogėjo finansiniai rezultatai.

| (31) | Skunde pateikti įrodymai dėl atskirų kiekvienos tipiškos rūšies produkto priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimų. Komisiją tenkino skundo pateikėjo pateiktų priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis įrodymų lygis ir ji nusprendė, kad skundas atitiko pakankamų įrodymų standartą tyrimui inicijuoti. |
| --- | --- |

(31)

Skunde pateikti įrodymai dėl atskirų kiekvienos tipiškos rūšies produkto priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimų. Komisiją tenkino skundo pateikėjo pateiktų priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis įrodymų lygis ir ji nusprendė, kad skundas atitiko pakankamų įrodymų standartą tyrimui inicijuoti.

| (32) | Atsakydama į tvirtinimą, kad skundo pateikėjas nepateikė patikimų ir (arba) palyginamų pardavimo kainų duomenų, Komisija laikėsi nuomonės, kad suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje nekonfidencialioje skundo versijoje buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir konfidencialiai pateiktų duomenų nekonfidenciali santrauka, kad suinteresuotosios šalys per visą tyrimą galėtų naudotis savo teise į gynybą. |
| --- | --- |

(32)

Atsakydama į tvirtinimą, kad skundo pateikėjas nepateikė patikimų ir (arba) palyginamų pardavimo kainų duomenų, Komisija laikėsi nuomonės, kad suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje nekonfidencialioje skundo versijoje buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir konfidencialiai pateiktų duomenų nekonfidenciali santrauka, kad suinteresuotosios šalys per visą tyrimą galėtų naudotis savo teise į gynybą.

| (33) | Pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnį (ir SKP sutarties 12 straipsnio 12.4 dalį) leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. |
| --- | --- |

(33)

Pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnį (ir SKP sutarties 12 straipsnio 12.4 dalį) leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją.

| (34) | Dėl pakankamų priežastinio ryšio įrodymų reikėtų pažymėti toliau aprašytus aspektus. Pirma, skunde nurodyta, kad Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo tuo pačiu metu, kai padidėjo subsidijuojamas importas tokiomis kainomis, dėl kurių buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Jau tai rodė, kad yra priežastinis ryšys. Antra, kalbant apie kitus veiksnius, pavyzdžiui, importą iš trečiųjų šalių ir kitus Kinijos vyriausybės ir CCCME minėtus elementus, jų poveikis nebuvo toks, kad dėl jų blogėtų Sąjungos pramonės padėtis, o atlikus analizę nebuvo nustatyta, kad buvo sau daroma žala. Be to, dėl įtarimo, kad po subsidijų tyrimo būtų nustatytos dvigubos priemonės, Komisija, kaip nurodyta 765 konstatuojamojoje dalyje, užtikrino, kad nustačius bendrą muitą, atspindintį subsidijavimo lygį ir visą dempingo lygį, subsidijavimo poveikis nebūtų kompensuotas du kartus. Galiausiai, kalbant apie importo apimtį, skundo pateikėjas pateikė duomenis, paremtus pagrįstomis prielaidomis, pavyzdžiui, Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo nagrinėjamojo produkto svoriu, ir naudojo rinkos tyrimus analizės duomenims papildyti, kai vieša informacija nebuvo prieinama. Kalbant apie skunde nurodytą importo vertinimo laikotarpį, įtariama žala padaryta ir dėl dempingo, ir dėl subsidijų, todėl kitas tiriamasis laikotarpis būtų nepagrįsta našta skundą pateikusiai pramonei. |
| --- | --- |

(34)

Dėl pakankamų priežastinio ryšio įrodymų reikėtų pažymėti toliau aprašytus aspektus. Pirma, skunde nurodyta, kad Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo tuo pačiu metu, kai padidėjo subsidijuojamas importas tokiomis kainomis, dėl kurių buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Jau tai rodė, kad yra priežastinis ryšys. Antra, kalbant apie kitus veiksnius, pavyzdžiui, importą iš trečiųjų šalių ir kitus Kinijos vyriausybės ir CCCME minėtus elementus, jų poveikis nebuvo toks, kad dėl jų blogėtų Sąjungos pramonės padėtis, o atlikus analizę nebuvo nustatyta, kad buvo sau daroma žala. Be to, dėl įtarimo, kad po subsidijų tyrimo būtų nustatytos dvigubos priemonės, Komisija, kaip nurodyta 765 konstatuojamojoje dalyje, užtikrino, kad nustačius bendrą muitą, atspindintį subsidijavimo lygį ir visą dempingo lygį, subsidijavimo poveikis nebūtų kompensuotas du kartus. Galiausiai, kalbant apie importo apimtį, skundo pateikėjas pateikė duomenis, paremtus pagrįstomis prielaidomis, pavyzdžiui, Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo nagrinėjamojo produkto svoriu, ir naudojo rinkos tyrimus analizės duomenims papildyti, kai vieša informacija nebuvo prieinama. Kalbant apie skunde nurodytą importo vertinimo laikotarpį, įtariama žala padaryta ir dėl dempingo, ir dėl subsidijų, todėl kitas tiriamasis laikotarpis būtų nepagrįsta našta skundą pateikusiai pramonei.

1.3.   Importo registracija

Importo registracija

| (35) | 2021 m. rugpjūčio 24 d. pagal pagrindinio reglamento 29a straipsnio 2 dalį Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie savo ketinimą nenustatyti laikinųjų kompensacinių priemonių ir tęsti tyrimą. |
| --- | --- |

(35)

2021 m. rugpjūčio 24 d. pagal pagrindinio reglamento 29a straipsnio 2 dalį Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie savo ketinimą nenustatyti laikinųjų kompensacinių priemonių ir tęsti tyrimą.

| (36) | Kadangi laikinųjų kompensacinių priemonių nebuvo nustatyta, importas nebuvo registruojamas. |
| --- | --- |

(36)

Kadangi laikinųjų kompensacinių priemonių nebuvo nustatyta, importas nebuvo registruojamas.

1.4.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (37) | Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(37)

Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

| (38) | Šio antisubsidijų tyrimo ir 4 konstatuojamojoje dalyje nurodyto atskiro antidempingo tyrimo tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai yra tie patys. |
| --- | --- |

(38)

Šio antisubsidijų tyrimo ir 4 konstatuojamojoje dalyje nurodyto atskiro antidempingo tyrimo tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai yra tie patys.

1.5.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (39) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, Kinijos vyriausybei, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams bei naudotojams ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(39)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, Kinijos vyriausybei, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams bei naudotojams ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (40) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Nė viena šalis neprašė įsikišti. |
| --- | --- |

(40)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Nė viena šalis neprašė įsikišti.

1.6.   Atranka

Atranka

1.6.1.   Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (41) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Bendroves Komisija atrinko remdamasi panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje tiriamuoju laikotarpiu apimtimi. Atrinkti trys Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai tiriamuoju laikotarpiu pagamino 52 % Sąjungos produkcijos ir buvo laikomi tipiškais Sąjungos pramonės gamintojais. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Pastabų negauta, todėl atrinktos bendrovės patvirtintos. |
| --- | --- |

(41)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Bendroves Komisija atrinko remdamasi panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje tiriamuoju laikotarpiu apimtimi. Atrinkti trys Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai tiriamuoju laikotarpiu pagamino 52 % Sąjungos produkcijos ir buvo laikomi tipiškais Sąjungos pramonės gamintojais. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Pastabų negauta, todėl atrinktos bendrovės patvirtintos.

1.6.2   Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (42) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(42)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (43) | Penki nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Išanalizavusi importuotojų pateiktą atrankos informaciją Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina, ir paprašė visų bendradarbiaujančių importuotojų pateikti klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(43)

Penki nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Išanalizavusi importuotojų pateiktą atrankos informaciją Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina, ir paprašė visų bendradarbiaujančių importuotojų pateikti klausimyno atsakymus.

1.6.3.   Kinijos eksportuojančių gamintojų atranka

Kinijos eksportuojančių gamintojų atranka

| (44) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(44)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (45) | Dvidešimt penki nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią tipišką eksporto į Sąjungą apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atrinko dvi eksportuojančių gamintojų grupes. Atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių eksportas tiriamuoju laikotarpiu sudarė daugiau nei 40 % bendradarbiaujančių šviesolaidžių kabelių eksportuojančių gamintojų nurodyto eksporto iš Kinijos į Sąjungą. |
| --- | --- |

(45)

Dvidešimt penki nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią tipišką eksporto į Sąjungą apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atrinko dvi eksportuojančių gamintojų grupes. Atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių eksportas tiriamuoju laikotarpiu sudarė daugiau nei 40 % bendradarbiaujančių šviesolaidžių kabelių eksportuojančių gamintojų nurodyto eksporto iš Kinijos į Sąjungą.

| (46) | Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

(46)

Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis.

| (47) | Pastabų dėl atrinktų bendrovių pateikė vienas neatrinktas eksportuojantis gamintojas „Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company“ (toliau – YOFC), kuris pageidavo būti atrinktas. |
| --- | --- |

(47)

Pastabų dėl atrinktų bendrovių pateikė vienas neatrinktas eksportuojantis gamintojas „Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company“ (toliau – YOFC), kuris pageidavo būti atrinktas.

| (48) | YOFC teigė, kad, atsižvelgiant į didelį bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų skaičių, dviejų atrinktų bendrovių eksportas sudarė palyginti nedidelę eksporto į Sąjungą apimties dalį, kuri nebuvo tipiška Kinijos eksportuotojų atžvilgiu, o per ankstesnius antidempingo tyrimus Komisija atrinkdavo bent tris bendroves. Be to, YOFC tvirtino, kad jei būtų atrinktos trys bendrovės, būtų lengviau išvengti situacijos, kai dėl su atrinktomis bendrovėmis susijusių pasikeitimų atrinktų bendrovių skaičius gali sumažėti iki vienos bendrovės. Galiausiai YOFC teigė, kad tam tikros subsidijų programos yra regioninės, todėl siekiant susidaryti išsamesnį Kinijos subsidijavimo schemų vaizdą, atrenkant bendroves reikėtų atsižvelgti į geografinį pasiskirstymą. |
| --- | --- |

(48)

YOFC teigė, kad, atsižvelgiant į didelį bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų skaičių, dviejų atrinktų bendrovių eksportas sudarė palyginti nedidelę eksporto į Sąjungą apimties dalį, kuri nebuvo tipiška Kinijos eksportuotojų atžvilgiu, o per ankstesnius antidempingo tyrimus Komisija atrinkdavo bent tris bendroves. Be to, YOFC tvirtino, kad jei būtų atrinktos trys bendrovės, būtų lengviau išvengti situacijos, kai dėl su atrinktomis bendrovėmis susijusių pasikeitimų atrinktų bendrovių skaičius gali sumažėti iki vienos bendrovės. Galiausiai YOFC teigė, kad tam tikros subsidijų programos yra regioninės, todėl siekiant susidaryti išsamesnį Kinijos subsidijavimo schemų vaizdą, atrenkant bendroves reikėtų atsižvelgti į geografinį pasiskirstymą.

| (49) | Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį bendroves reikia atrinkti remiantis didžiausia tipiška gamybos, pardavimo ar eksporto apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių eksportas tiriamuoju laikotarpiu sudarė daugiau nei 40 % nurodyto Kinijos eksporto į Sąjungą, t. y. buvo tipiško lygio. Komisija laikėsi nuomonės, kad atrinktoms bendrovėms teko didžiausia importo apimtis, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Dvi atrinktas eksportuojančių gamintojų grupes sudaro daug subjektų (keturi eksportuojantys gamintojai, septyni pardavimo subjektai ir daugiau nei 20 susijusių bendrovių, kurios tiekia gamybos išteklius arba teikia finansavimą). Be to, tai, ar atrinkta bendrovė iš tiesų bendradarbiaus, ar ne, yra būtina, bet ne pakankama sąlyga, kad eksportuojantį gamintoją galėtų būti svarstoma atrinkti pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį. Komisija taip pat atsižvelgė į atrinktų bendrovių geografinį pasiskirstymą, nes atrinktos dvi eksportuojančių gamintojų grupės iš dviejų Kinijos provincijų ir aprėpta daug daugiau provincijų, kuriose visos susijusios bendrovės tiekė gamybos išteklius arba teikė finansavimą. Kadangi visi pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies reikalavimai buvo įvykdyti, trečios bendrovės atrinkti nebuvo privaloma. |
| --- | --- |

(49)

Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį bendroves reikia atrinkti remiantis didžiausia tipiška gamybos, pardavimo ar eksporto apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių eksportas tiriamuoju laikotarpiu sudarė daugiau nei 40 % nurodyto Kinijos eksporto į Sąjungą, t. y. buvo tipiško lygio. Komisija laikėsi nuomonės, kad atrinktoms bendrovėms teko didžiausia importo apimtis, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Dvi atrinktas eksportuojančių gamintojų grupes sudaro daug subjektų (keturi eksportuojantys gamintojai, septyni pardavimo subjektai ir daugiau nei 20 susijusių bendrovių, kurios tiekia gamybos išteklius arba teikia finansavimą). Be to, tai, ar atrinkta bendrovė iš tiesų bendradarbiaus, ar ne, yra būtina, bet ne pakankama sąlyga, kad eksportuojantį gamintoją galėtų būti svarstoma atrinkti pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį. Komisija taip pat atsižvelgė į atrinktų bendrovių geografinį pasiskirstymą, nes atrinktos dvi eksportuojančių gamintojų grupės iš dviejų Kinijos provincijų ir aprėpta daug daugiau provincijų, kuriose visos susijusios bendrovės tiekė gamybos išteklius arba teikė finansavimą. Kadangi visi pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies reikalavimai buvo įvykdyti, trečios bendrovės atrinkti nebuvo privaloma.

| (50) | YOFC taip pat tvirtino, kad turėtų būti atrinktas, nes jis yra patyręs gamintojas, eksportuojantis aukštos kokybės šviesolaidžių kabelius į Sąjungą, o jo gamybos procesas skiriasi nuo kitų Kinijos gamintojų (jis yra vertikaliai integruotas, naudoja Europos technologijas šviesolaidžių kabeliams gaminti, įdiegė pažangias technologijas, yra vienintelis Kinijos nacionalinis parodomasis pažangiosios gamybos subjektas ir itin automatizavo šviesolaidžių gamybą). Be to, jis tvirtino, kad jo eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo palyginti didelė. YOFC taip pat teigė, kad vienam iš atrinktų Sąjungos gamintojų netiesiogiai priklauso YOFC ir dviejų YOFC susijusių bendrovių akcijų, todėl atrinkusi YOFC Komisija turėtų išsamesnės informacijos apie pramonės struktūrą. YOFC taip pat tvirtino, kad grupę sudaro penki eksportuojantys gamintojai, įsikūrę Hubėjaus, Guangdongo, Sičuano, Dziangsu provincijose ir Šanchajaus mieste, todėl atrinkus YOFC Komisija gautų informacijos apie daugiau provincijų vykdomas subsidijų programas. |
| --- | --- |

(50)

YOFC taip pat tvirtino, kad turėtų būti atrinktas, nes jis yra patyręs gamintojas, eksportuojantis aukštos kokybės šviesolaidžių kabelius į Sąjungą, o jo gamybos procesas skiriasi nuo kitų Kinijos gamintojų (jis yra vertikaliai integruotas, naudoja Europos technologijas šviesolaidžių kabeliams gaminti, įdiegė pažangias technologijas, yra vienintelis Kinijos nacionalinis parodomasis pažangiosios gamybos subjektas ir itin automatizavo šviesolaidžių gamybą). Be to, jis tvirtino, kad jo eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo palyginti didelė. YOFC taip pat teigė, kad vienam iš atrinktų Sąjungos gamintojų netiesiogiai priklauso YOFC ir dviejų YOFC susijusių bendrovių akcijų, todėl atrinkusi YOFC Komisija turėtų išsamesnės informacijos apie pramonės struktūrą. YOFC taip pat tvirtino, kad grupę sudaro penki eksportuojantys gamintojai, įsikūrę Hubėjaus, Guangdongo, Sičuano, Dziangsu provincijose ir Šanchajaus mieste, todėl atrinkus YOFC Komisija gautų informacijos apie daugiau provincijų vykdomas subsidijų programas.

| (51) | Kaip paaiškinta pirmiau, eksportuojantys gamintojai buvo atrinkti remiantis didžiausia nagrinėjamosios šalies eksporto apimties procentine dalimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, ir jų geru geografiniu pasiskirstymu Kinijoje. YOFC nebuvo vienas didžiausių eksportuojančių gamintojų, todėl nebuvo atrinktas. Bet kuriuo atveju abi atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės taip pat yra stambios, didelę patirtį turinčios bendrovių grupės, kurios gamina ir parduoda aukštos kokybės šviesolaidžių kabelius Sąjungai, įskaitant ir vertikaliai integruotus subjektus. Be to, byloje nėra informacijos, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų naudojama technologija būtų mažiau pažangi nei kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų. YOFC nepateikė jokių šiam faktui prieštaraujančių įrodymų. Be to, atrenkant eksportuojančius gamintojus nėra aktualu tai, kad vienam atrinktam Sąjungos gamintojui priklauso eksportuojančio gamintojo akcijų. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(51)

Kaip paaiškinta pirmiau, eksportuojantys gamintojai buvo atrinkti remiantis didžiausia nagrinėjamosios šalies eksporto apimties procentine dalimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, ir jų geru geografiniu pasiskirstymu Kinijoje. YOFC nebuvo vienas didžiausių eksportuojančių gamintojų, todėl nebuvo atrinktas. Bet kuriuo atveju abi atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės taip pat yra stambios, didelę patirtį turinčios bendrovių grupės, kurios gamina ir parduoda aukštos kokybės šviesolaidžių kabelius Sąjungai, įskaitant ir vertikaliai integruotus subjektus. Be to, byloje nėra informacijos, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų naudojama technologija būtų mažiau pažangi nei kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų. YOFC nepateikė jokių šiam faktui prieštaraujančių įrodymų. Be to, atrenkant eksportuojančius gamintojus nėra aktualu tai, kad vienam atrinktam Sąjungos gamintojui priklauso eksportuojančio gamintojo akcijų. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

1.7.   Individualus nagrinėjimas

Individualus nagrinėjimas

| (52) | Šeši neatrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai, kurie užpildė atrankos formą, pranešė Komisijai apie savo ketinimą prašyti individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Komisija klausimynus internete paskelbė tyrimo inicijavimo dieną. Be to, Komisija neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams pranešė, kad, jei jie norėtų individualaus nagrinėjimo, jie turėtų pateikti klausimyno atsakymus. Klausimyno atsakymus pateikė dvi bendrovės. |
| --- | --- |

(52)

Šeši neatrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai, kurie užpildė atrankos formą, pranešė Komisijai apie savo ketinimą prašyti individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Komisija klausimynus internete paskelbė tyrimo inicijavimo dieną. Be to, Komisija neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams pranešė, kad, jei jie norėtų individualaus nagrinėjimo, jie turėtų pateikti klausimyno atsakymus. Klausimyno atsakymus pateikė dvi bendrovės.

| (53) | Viena iš klausimyno atsakymus pateikusių bendrovių paprašė individualaus nagrinėjimo dėl tų pačių priežasčių, kurias išdėstė prašyme būti atrinkta, kaip nurodyta 48 ir 50 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(53)

Viena iš klausimyno atsakymus pateikusių bendrovių paprašė individualaus nagrinėjimo dėl tų pačių priežasčių, kurias išdėstė prašyme būti atrinkta, kaip nurodyta 48 ir 50 konstatuojamosiose dalyse.

| (54) | Kita klausimyno atsakymus pateikusi bendrovė paprašė individualaus nagrinėjimo, nes ji buvo susijusi su Sąjungos importuotoju ir tvirtino negavusi jokių įtariamų subsidijų. |
| --- | --- |

(54)

Kita klausimyno atsakymus pateikusi bendrovė paprašė individualaus nagrinėjimo, nes ji buvo susijusi su Sąjungos importuotoju ir tvirtino negavusi jokių įtariamų subsidijų.

| (55) | Dėl tyrimo sudėtingumo ir sudėtingos atrinktų eksportuojančių gamintojų struktūros Komisija nusprendė neatlikti individualaus nagrinėjimo, nes jis būtų pernelyg apsunkinęs ir trukdęs Komisijai baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(55)

Dėl tyrimo sudėtingumo ir sudėtingos atrinktų eksportuojančių gamintojų struktūros Komisija nusprendė neatlikti individualaus nagrinėjimo, nes jis būtų pernelyg apsunkinęs ir trukdęs Komisijai baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą laikotarpį.

1.8.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

| (56) | Komisija nusiuntė klausimyną skundo pateikėjui, o Sąjungos gamintojams, importuotojams, naudotojams ir Kinijos eksportuojantiems gamintojams skirti klausimynai buvo paskelbti internete inicijavimo dieną (8). |
| --- | --- |

(56)

Komisija nusiuntė klausimyną skundo pateikėjui, o Sąjungos gamintojams, importuotojams, naudotojams ir Kinijos eksportuojantiems gamintojams skirti klausimynai buvo paskelbti internete inicijavimo dieną (8).

8

| (57) | Komisija taip pat nusiuntė klausimyną Kinijos vyriausybei, į kurį įtraukti specialūs klausimynai, skirti „Sinosure“, bankams ir kitoms finansų įstaigoms, kurios atrinktiems eksportuojantiems gamintojams teikė finansavimą arba eksporto kreditus, ir dešimčiai gamybos išteklių, kuriuos naudoja atrinkti eksportuojantys gamintojai, gamintojų ir platintojų. Kad būtų patogiau administraciniu požiūriu, Kinijos vyriausybės taip pat buvo paprašyta surinkti visus tų finansų įstaigų atsakymus ir išsiųsti juos tiesiogiai Komisijai. |
| --- | --- |

(57)

Komisija taip pat nusiuntė klausimyną Kinijos vyriausybei, į kurį įtraukti specialūs klausimynai, skirti „Sinosure“, bankams ir kitoms finansų įstaigoms, kurios atrinktiems eksportuojantiems gamintojams teikė finansavimą arba eksporto kreditus, ir dešimčiai gamybos išteklių, kuriuos naudoja atrinkti eksportuojantys gamintojai, gamintojų ir platintojų. Kad būtų patogiau administraciniu požiūriu, Kinijos vyriausybės taip pat buvo paprašyta surinkti visus tų finansų įstaigų atsakymus ir išsiųsti juos tiesiogiai Komisijai.

| (58) | Kinijos vyriausybė pateikė Komisijai klausimyno atsakymus, kurie apėmė „Export-Import Bank of China“ (toliau – EXIM bankas) klausimyno atsakymus. Tačiau atsakymų iš „Sinosure“, kitų bankų ar finansų įstaigų arba iš gamybos išteklių pagrindinių gamintojų ir platintojų negauta. |
| --- | --- |

(58)

Kinijos vyriausybė pateikė Komisijai klausimyno atsakymus, kurie apėmė „Export-Import Bank of China“ (toliau – EXIM bankas) klausimyno atsakymus. Tačiau atsakymų iš „Sinosure“, kitų bankų ar finansų įstaigų arba iš gamybos išteklių pagrindinių gamintojų ir platintojų negauta.

| (59) | Nedarydama poveikio pagrindinio reglamento 28 straipsnio taikymui Komisija rinko ir sutikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl subsidijų, jų daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Dėl COVID-19 pandemijos protrūkio ir atitinkamų priemonių, kurių imtasi tam protrūkiui suvaldyti (toliau – pranešimas dėl COVID-19) (9), Komisija negalėjo surengti tikrinamųjų vizitų Kinijos vyriausybės, atrinktų bendrovių ir bendradarbiaujančių importuotojų bei naudotojų patalpose. Vietoje to Komisija Kinijos vyriausybės pateiktą informaciją sutikrino nuotoliniu būdu, o šiame sutikrinime dalyvavo susijusių ministerijų ir kitų valdžios institucijų pareigūnai. Be to, Komisija per vaizdo konferenciją atliko šių bendrovių nuotolinį duomenų sutikrinimą: | Sąjungos gamintojai:






  — | „Acome S. A.“ (Prancūzija), |
| --- | --- | --- | --- |

(59)

Nedarydama poveikio pagrindinio reglamento 28 straipsnio taikymui Komisija rinko ir sutikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl subsidijų, jų daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Dėl COVID-19 pandemijos protrūkio ir atitinkamų priemonių, kurių imtasi tam protrūkiui suvaldyti (toliau – pranešimas dėl COVID-19) (9), Komisija negalėjo surengti tikrinamųjų vizitų Kinijos vyriausybės, atrinktų bendrovių ir bendradarbiaujančių importuotojų bei naudotojų patalpose. Vietoje to Komisija Kinijos vyriausybės pateiktą informaciją sutikrino nuotoliniu būdu, o šiame sutikrinime dalyvavo susijusių ministerijų ir kitų valdžios institucijų pareigūnai. Be to, Komisija per vaizdo konferenciją atliko šių bendrovių nuotolinį duomenų sutikrinimą:

9

Sąjungos gamintojai:

—

„Acome S. A.“ (Prancūzija),

| — | „Corning Optical Communications Sp. z o.o.“ ir jo susijusios bendrovės (Lenkija, Danija, Prancūzija, Vokietija, Italija, Ispanija), |
| --- | --- |

—

„Corning Optical Communications Sp. z o.o.“ ir jo susijusios bendrovės (Lenkija, Danija, Prancūzija, Vokietija, Italija, Ispanija),

| — | „Prysmian S.p.A.“ ir jo susijusios bendrovės (Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Italija, Nyderlandai, Rumunija, Slovakija, Ispanija, Švedija); |
| --- | --- |

—

„Prysmian S.p.A.“ ir jo susijusios bendrovės (Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Italija, Nyderlandai, Rumunija, Slovakija, Ispanija, Švedija);

| | importuotojai:






  — | „Cable 77 Danmark ApS“ (Danija), |
| --- | --- | --- |

importuotojai:

—

„Cable 77 Danmark ApS“ (Danija),

| — | „Connect Com GmbH“ (Vokietija), |
| --- | --- |

—

„Connect Com GmbH“ (Vokietija),

| — | „Eku Kabel GmbH“ (Vokietija), |
| --- | --- |

—

„Eku Kabel GmbH“ (Vokietija),

| — | „Har&Ca S.r.l.“ (Italija), |
| --- | --- |

—

„Har&Ca S.r.l.“ (Italija),

| — | „Infraconcepts B.V.“ (Nyderlandai); |
| --- | --- |

—

„Infraconcepts B.V.“ (Nyderlandai);

| | naudotojai:






  — | „Deutsche Telekom GmbH“ (Vokietija); |
| --- | --- | --- |

naudotojai:

—

„Deutsche Telekom GmbH“ (Vokietija);

| | Kinijos eksportuojantys gamintojai: | „FTT group“:






  — | „FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd“, Uhanas, |
| --- | --- | --- | --- |

Kinijos eksportuojantys gamintojai:

„FTT group“:

—

„FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd“, Uhanas,

| — | „Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.“, Nandzingas, |
| --- | --- |

—

„Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.“, Nandzingas,

| — | „Fiberhome Technologies Group Co., Ltd.“, Uhanas, |
| --- | --- |

—

„Fiberhome Technologies Group Co., Ltd.“, Uhanas,

| — | „China Information Communication Technologies Group Corporation“, Uhanas, |
| --- | --- |

—

„China Information Communication Technologies Group Corporation“, Uhanas,

| — | „Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd.“, Nandzingas, |
| --- | --- |

—

„Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd.“, Nandzingas,

| | „ZTT Group“:






  — | „Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.“, Nantongas, |
| --- | --- | --- |

„ZTT Group“:

—

„Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.“, Nantongas,

| — | „Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.“, Nantongas. |
| --- | --- |

—

„Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.“, Nantongas.

1.9.   Laikinųjų priemonių nenustatymas ir tolesnė procedūra

Laikinųjų priemonių nenustatymas ir tolesnė procedūra

| (60) | 2021 m. gegužės 10 d. Komisija neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams išsiuntė papildomą prašymą pateikti informacijos, įskaitant pardavimo duomenis, pagrįstus produkto kontrolės numerių (PKN) grupėmis, taip pat informacijos apie investicijas ir konkursus, bet tuo neapsiribojant. Komisija šiuos atsakymus patikrino per nuotolinį duomenų sutikrinimą. |
| --- | --- |

(60)

2021 m. gegužės 10 d. Komisija neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams išsiuntė papildomą prašymą pateikti informacijos, įskaitant pardavimo duomenis, pagrįstus produkto kontrolės numerių (PKN) grupėmis, taip pat informacijos apie investicijas ir konkursus, bet tuo neapsiribojant. Komisija šiuos atsakymus patikrino per nuotolinį duomenų sutikrinimą.

| (61) | 2021 m. rugpjūčio 24 d. pagal pagrindinio reglamento 29a straipsnio 2 dalį Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims, kad ketina nenustatyti laikinųjų priemonių ir tęsti tyrimą. |
| --- | --- |

(61)

2021 m. rugpjūčio 24 d. pagal pagrindinio reglamento 29a straipsnio 2 dalį Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims, kad ketina nenustatyti laikinųjų priemonių ir tęsti tyrimą.

| (62) | Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą galutinėms išvadoms padaryti. |
| --- | --- |

(62)

Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą galutinėms išvadoms padaryti.

1.10.   Galutinis faktų atskleidimas

Galutinis faktų atskleidimas

| (63) | 2021 m. rugsėjo 14 d. Komisija visoms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina nustatyti galutinį antisubsidijų muitą importuojamam nagrinėjamajam produktui (toliau – galutinis faktų atskleidimas). |
| --- | --- |

(63)

2021 m. rugsėjo 14 d. Komisija visoms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina nustatyti galutinį antisubsidijų muitą importuojamam nagrinėjamajam produktui (toliau – galutinis faktų atskleidimas).

| (64) | Visoms šalims buvo nustatytas 20 dienų terminas, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(64)

Visoms šalims buvo nustatytas 20 dienų terminas, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

| (65) | Pastabų pateikė skundo pateikėjas, Kinijos vyriausybė, CCCME, abu atrinkti eksportuojantys gamintojai ir vienas nesusijęs importuotojas „Connect Com GmbH“ (toliau – „Connect Com“). Du neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pateikė paaiškinimų dėl Komisijos padarytų korektūros klaidų, susijusių su jų bendradarbiavimo statusu ir tiksliu pavadinimu, kurios buvo atitinkamai ištaisytos. |
| --- | --- |

(65)

Pastabų pateikė skundo pateikėjas, Kinijos vyriausybė, CCCME, abu atrinkti eksportuojantys gamintojai ir vienas nesusijęs importuotojas „Connect Com GmbH“ (toliau – „Connect Com“). Du neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pateikė paaiškinimų dėl Komisijos padarytų korektūros klaidų, susijusių su jų bendradarbiavimo statusu ir tiksliu pavadinimu, kurios buvo atitinkamai ištaisytos.

| (66) | Po galutinio faktų atskleidimo suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė būti išklausytoms pagal pranešimo apie inicijavimą 5.7 punkto nuostatas. Klausymas surengtas su CCCME. |
| --- | --- |

(66)

Po galutinio faktų atskleidimo suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė būti išklausytoms pagal pranešimo apie inicijavimą 5.7 punkto nuostatas. Klausymas surengtas su CCCME.

| (67) | Šiame reglamente Komisija atsakė į pastabas, pateiktas per antisubsidijų tyrimą. Į pastabas, pateiktas atliekant atskirą antidempingo tyrimą, šiame reglamente neatsakyta, nebent šalys aiškiai nurodė, kad pastabos pateiktos dėl abiejų tyrimų. |
| --- | --- |

(67)

Šiame reglamente Komisija atsakė į pastabas, pateiktas per antisubsidijų tyrimą. Į pastabas, pateiktas atliekant atskirą antidempingo tyrimą, šiame reglamente neatsakyta, nebent šalys aiškiai nurodė, kad pastabos pateiktos dėl abiejų tyrimų.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (68) | Nagrinėjamasis produktas – Kinijos kilmės vienmodžiai šviesolaidžių kabeliai, sudaryti iš vieno ar kelių atskirų aptrauktų šviesolaidžių, su apsauginiu apvalkalu, su elektros laidininkais arba be jų, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8544 70 00 (TARIC kodas 8544700010 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(68)

Nagrinėjamasis produktas – Kinijos kilmės vienmodžiai šviesolaidžių kabeliai, sudaryti iš vieno ar kelių atskirų aptrauktų šviesolaidžių, su apsauginiu apvalkalu, su elektros laidininkais arba be jų, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8544 70 00 (TARIC kodas 8544700010 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (69) | Neįtraukiami šie produktai:






  i) | kabeliai, kurių visi šviesolaidžiai yra su atskirai pritvirtintomis jungtimis iš vieno arba abiejų galų, ir |
| --- | --- | --- |

(69)

Neįtraukiami šie produktai:

i)

kabeliai, kurių visi šviesolaidžiai yra su atskirai pritvirtintomis jungtimis iš vieno arba abiejų galų, ir

| ii) | jūriniai kabeliai. Jūriniai kabeliai yra plastiku izoliuoti šviesolaidžių kabeliai su vario arba aliuminio laidininku, kurių šviesolaidžiai yra metaliniame (-iuose) modulyje (-iuose). |
| --- | --- |

ii)

jūriniai kabeliai. Jūriniai kabeliai yra plastiku izoliuoti šviesolaidžių kabeliai su vario arba aliuminio laidininku, kurių šviesolaidžiai yra metaliniame (-iuose) modulyje (-iuose).

| (70) | Šviesolaidžių kabeliai naudojami kaip šviesolaidinio perdavimo telekomunikacijų tinkluose terpė tolimojo susisiekimo, metro ir prieigos tinkluose. |
| --- | --- |

(70)

Šviesolaidžių kabeliai naudojami kaip šviesolaidinio perdavimo telekomunikacijų tinkluose terpė tolimojo susisiekimo, metro ir prieigos tinkluose.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (71) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:






  — | nagrinėjamasis produktas; |
| --- | --- | --- |

(71)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

—

nagrinėjamasis produktas;

| — | nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir |
| --- | --- |

—

nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

| — | Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas. |
| --- | --- |

—

Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

| (72) | Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte. |
| --- | --- |

(72)

Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

| (73) | „ZTT Group“ paprašė į tyrimą neįtraukti optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelių. Grupė teigė, kad šie kabeliai patenka į produkto apibrėžtį, tačiau skiriasi jų fizinės savybės ir naudojimas (t. y. energijos perdavimui), jiems taikomi skirtingi techniniai standartai, jie gaminami naudojant skirtingas žaliavas ir gamybos procesus ir parduodami atskirose rinkose. Be to, teigta, kad optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai sudarė tik nedidelę pardavimo Sąjungai dalį. „ZTT Group“ taip pat paprašė, kad tuo atveju, jei Komisija manytų, jog optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai patenka į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, atliekant tyrimą būtų atsižvelgta į šių produktų specifines savybes, galutinį naudojimą ar rinkos segmento veiksnius. |
| --- | --- |

(73)

„ZTT Group“ paprašė į tyrimą neįtraukti optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelių. Grupė teigė, kad šie kabeliai patenka į produkto apibrėžtį, tačiau skiriasi jų fizinės savybės ir naudojimas (t. y. energijos perdavimui), jiems taikomi skirtingi techniniai standartai, jie gaminami naudojant skirtingas žaliavas ir gamybos procesus ir parduodami atskirose rinkose. Be to, teigta, kad optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai sudarė tik nedidelę pardavimo Sąjungai dalį. „ZTT Group“ taip pat paprašė, kad tuo atveju, jei Komisija manytų, jog optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai patenka į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, atliekant tyrimą būtų atsižvelgta į šių produktų specifines savybes, galutinį naudojimą ar rinkos segmento veiksnius.

| (74) | Optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai yra naudojami duomenims perduoti ir turi tokias pačias pagrindines savybes kaip kiti šviesolaidžių kabeliai, įskaitant: i) jie turi šviesolaidžius; ii) dengto šviesolaidžio skersmuo yra toks pat; iii) šviesolaidžių skaičius taip pat toks pat; iv) šviesolaidžių skaičius kiekviename modulyje yra vienodas ir v) kabelio šerdies sandara yra tokia pati. Tai, kad yra kita optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelių naudojimo paskirtis (energijos perdavimui) ir jie turi tam tikras savybes (pvz., elektrinės charakteristikos, nėra atsparumo liepsnai reikalavimo, didelio tempiamojo stiprio reikalavimas ir t. t.), šio fakto nepaneigia. |
| --- | --- |

(74)

Optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai yra naudojami duomenims perduoti ir turi tokias pačias pagrindines savybes kaip kiti šviesolaidžių kabeliai, įskaitant: i) jie turi šviesolaidžius; ii) dengto šviesolaidžio skersmuo yra toks pat; iii) šviesolaidžių skaičius taip pat toks pat; iv) šviesolaidžių skaičius kiekviename modulyje yra vienodas ir v) kabelio šerdies sandara yra tokia pati. Tai, kad yra kita optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelių naudojimo paskirtis (energijos perdavimui) ir jie turi tam tikras savybes (pvz., elektrinės charakteristikos, nėra atsparumo liepsnai reikalavimo, didelio tempiamojo stiprio reikalavimas ir t. t.), šio fakto nepaneigia.

| (75) | Be to, visų tipų kabeliams tam tikru mastu taikomos įvairios techninės specifikacijos ir standartai. Kalbant apie žaliavas, tai, kad skirtingų rūšių kabeliams naudojamos skirtingos medžiagos tam tikrai šviesolaidžių kabelių sudedamajai daliai pagaminti, neturi reikšmės: visų rūšių šviesolaidžių kabeliai gaminami naudojant šviesolaidžius. Dėl gamybos procesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad tam tikri specialiai patentuoti standartinių šviesolaidžių kabelių modeliai aplink apgaubą turi plieninės vielos sluoksnį ir šie kabeliai buvo gaminami tomis pačiomis mašinomis kaip ir optinių įžeminimo laidų kabeliai. Be to, optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai buvo armuojami tik vienu šių kabelių gamybos etapu ir tai nėra pateisinama priežastis jų neįtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Be to, tai, kad optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelių pardavimas tiriamuoju laikotarpiu sudarė mažesnę pardavimo Sąjungai dalį, vertinant tvirtinimą nėra aktualu. Galiausiai Sąjungos pramonė taip pat gamina optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelius, todėl dėl šių kabelių tiesiogiai konkuruoja su Kinijos eksportuotojais. |
| --- | --- |

(75)

Be to, visų tipų kabeliams tam tikru mastu taikomos įvairios techninės specifikacijos ir standartai. Kalbant apie žaliavas, tai, kad skirtingų rūšių kabeliams naudojamos skirtingos medžiagos tam tikrai šviesolaidžių kabelių sudedamajai daliai pagaminti, neturi reikšmės: visų rūšių šviesolaidžių kabeliai gaminami naudojant šviesolaidžius. Dėl gamybos procesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad tam tikri specialiai patentuoti standartinių šviesolaidžių kabelių modeliai aplink apgaubą turi plieninės vielos sluoksnį ir šie kabeliai buvo gaminami tomis pačiomis mašinomis kaip ir optinių įžeminimo laidų kabeliai. Be to, optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai buvo armuojami tik vienu šių kabelių gamybos etapu ir tai nėra pateisinama priežastis jų neįtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Be to, tai, kad optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelių pardavimas tiriamuoju laikotarpiu sudarė mažesnę pardavimo Sąjungai dalį, vertinant tvirtinimą nėra aktualu. Galiausiai Sąjungos pramonė taip pat gamina optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelius, todėl dėl šių kabelių tiesiogiai konkuruoja su Kinijos eksportuotojais.

| (76) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelių pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios kaip kitų šviesolaidžių kabelių, kurie patenka į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, todėl šių produktų atskirai analizuoti nereikia. Iš tiesų produkto kontrolės numeriais, kuriuos Komisija naudoja dempingo ir žalos skirtumams apskaičiuoti, tinkamai identifikuojami optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai ir leidžiama Komisijai tinkamai atlikti sąžiningą Sąjungos ir Kinijos gamintojų kainų palyginimą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(76)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabelių pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios kaip kitų šviesolaidžių kabelių, kurie patenka į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, todėl šių produktų atskirai analizuoti nereikia. Iš tiesų produkto kontrolės numeriais, kuriuos Komisija naudoja dempingo ir žalos skirtumams apskaičiuoti, tinkamai identifikuojami optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai ir leidžiama Komisijai tinkamai atlikti sąžiningą Sąjungos ir Kinijos gamintojų kainų palyginimą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (77) | „ZTT Group“ taip pat pasiūlė keturis metodus, kaip spręsti bet kokias galimas priemonių vengimo problemas ir užkirsti kelią priemonių vengimui tuo atveju, jei optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai nebūtų įtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį: i) muitinės pareigūnų atliekamas vizualinis patikrinimas ir dokumentų tikrinimas, ii) patvirtinimo sistema, iii) galutinio naudojimo muitinės procedūra ir iv) stebėsenos sistema. Kadangi buvo padaryta išvada, kad optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai patenka į tyrimo taikymo sritį, siūlomų metodų, kaip užkirsti kelią priemonių vengimui, nagrinėti nereikėjo. |
| --- | --- |

(77)

„ZTT Group“ taip pat pasiūlė keturis metodus, kaip spręsti bet kokias galimas priemonių vengimo problemas ir užkirsti kelią priemonių vengimui tuo atveju, jei optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai nebūtų įtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį: i) muitinės pareigūnų atliekamas vizualinis patikrinimas ir dokumentų tikrinimas, ii) patvirtinimo sistema, iii) galutinio naudojimo muitinės procedūra ir iv) stebėsenos sistema. Kadangi buvo padaryta išvada, kad optinių įžeminimo laidų ir optinių fazinių laidų kabeliai patenka į tyrimo taikymo sritį, siūlomų metodų, kaip užkirsti kelią priemonių vengimui, nagrinėti nereikėjo.

3.   SUBSIDIJAVIMAS

SUBSIDIJAVIMAS

3.1.   Įvadas. Vyriausybės planai, projektai ir kiti dokumentai

Įvadas. Vyriausybės planai, projektai ir kiti dokumentai

| (78) | Prieš analizuodama įtariamą subsidijavimą subsidijomis arba vykdant subsidijų programas, Komisija įvertino vyriausybės planus, projektus ir kitus dokumentus, kurie buvo susiję su nagrinėjamojo produkto sektoriumi ir (arba) jo gamybos išteklių sektoriumi ir dėl to buvo esminių išvadų aplinkybių dalis. Ji nustatė, kad, dėl toliau išdėstytų priežasčių, visomis vertinamomis subsidijomis arba subsidijų programomis įgyvendinami Kinijos vyriausybės centriniu lygmeniu nustatytų planų skatinti šviesolaidžių kabelių pramonę tikslai. |
| --- | --- |

(78)

Prieš analizuodama įtariamą subsidijavimą subsidijomis arba vykdant subsidijų programas, Komisija įvertino vyriausybės planus, projektus ir kitus dokumentus, kurie buvo susiję su nagrinėjamojo produkto sektoriumi ir (arba) jo gamybos išteklių sektoriumi ir dėl to buvo esminių išvadų aplinkybių dalis. Ji nustatė, kad, dėl toliau išdėstytų priežasčių, visomis vertinamomis subsidijomis arba subsidijų programomis įgyvendinami Kinijos vyriausybės centriniu lygmeniu nustatytų planų skatinti šviesolaidžių kabelių pramonę tikslai.

| (79) | Kinijos ekonomikos kryptis iš esmės nustatoma taikant sudėtingą planavimo sistemą, pagal kurią suformuojami prioritetai ir iškeliami tikslai, kurių turi siekti centrinės ir vietos valdžios institucijos. Visais valdžios lygmenimis yra nustatyti atitinkami planai, kurie aprėpia visus ekonomikos sektorius. Planavimo priemonėmis nustatyti tikslai yra privalomi ir kiekvieno administracinio lygmens valdžios institucijos prižiūri, kaip atitinkamo žemesnio lygmens valdžios institucijos tuos planus įgyvendina. Apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai skirstomi sektoriams, kuriuos vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne skirstomi atsižvelgiant į rinkos jėgas (10). |
| --- | --- |

(79)

Kinijos ekonomikos kryptis iš esmės nustatoma taikant sudėtingą planavimo sistemą, pagal kurią suformuojami prioritetai ir iškeliami tikslai, kurių turi siekti centrinės ir vietos valdžios institucijos. Visais valdžios lygmenimis yra nustatyti atitinkami planai, kurie aprėpia visus ekonomikos sektorius. Planavimo priemonėmis nustatyti tikslai yra privalomi ir kiekvieno administracinio lygmens valdžios institucijos prižiūri, kaip atitinkamo žemesnio lygmens valdžios institucijos tuos planus įgyvendina. Apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai skirstomi sektoriams, kuriuos vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne skirstomi atsižvelgiant į rinkos jėgas (10).

10

| (80) | Kaip nustatyta viešosios politikos dokumentuose ir sąrašuose, šviesolaidžių kabelių įrangą Kinijos vyriausybė laiko pagrindiniu produktu (11). Toks skirstymas į kategorijas yra labai svarbus, nes pagal jį konkretiems sektoriams taikoma įvairi konkreti politika ir paramos priemonės, skirtos kiekvieno sektoriaus plėtrai skatinti (12). Kadangi šviesolaidžių kabeliai yra viena iš pagrindinių interneto tinklų infrastruktūros sudedamųjų dalių, jie yra labai svarbūs diegiant šviesolaidinius tinklus ir plačiajuostį internetą. Jų kūrimas KLR reguliuojamas ir valdomas įvairiais planais, direktyvomis ir kitais dokumentais, kurie skelbiami nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmenimis ir yra tarpusavyje susiję. Tokių pagrindinių politikos dokumentų pavyzdžiai yra toliau išvardyti planai, projektai ir kiti dokumentai. |
| --- | --- |

(80)

Kaip nustatyta viešosios politikos dokumentuose ir sąrašuose, šviesolaidžių kabelių įrangą Kinijos vyriausybė laiko pagrindiniu produktu (11). Toks skirstymas į kategorijas yra labai svarbus, nes pagal jį konkretiems sektoriams taikoma įvairi konkreti politika ir paramos priemonės, skirtos kiekvieno sektoriaus plėtrai skatinti (12). Kadangi šviesolaidžių kabeliai yra viena iš pagrindinių interneto tinklų infrastruktūros sudedamųjų dalių, jie yra labai svarbūs diegiant šviesolaidinius tinklus ir plačiajuostį internetą. Jų kūrimas KLR reguliuojamas ir valdomas įvairiais planais, direktyvomis ir kitais dokumentais, kurie skelbiami nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmenimis ir yra tarpusavyje susiję. Tokių pagrindinių politikos dokumentų pavyzdžiai yra toliau išvardyti planai, projektai ir kiti dokumentai.

11

12

| (81) | KLR nacionalinės ekonomikos ir socialinės raidos 13-ajame penkmečio plane (toliau – 13-asis penkmečio planas), aprėpiančiame 2016–2020 m. laikotarpį, pabrėžiama strateginė Kinijos vyriausybės vizija tobulinti ir skatinti pagrindinių pramonės šakų veiklą. 13-ajame penkmečio plane pabrėžtas Kinijos vyriausybės ketinimas stiprinti strateginių aukštųjų technologijų, be kita ko, į 6 skyrių įtrauktų informacinių technologijų, plėtrą. 23 skyriuje taip pat nustatyta, kad informacijos tinklai, kuriems priskiriami šviesolaidžių kabeliai, laikomi „strategine besiformuojančia pramone“. Šiuo atžvilgiu 13-ajame penkmečio plane teigiama, kad Kinijos vyriausybė „padės sparčiai plėtoti besiformuojančių pramonės šakų gamybos ir inovacijų grandines, kad paspartintų pramonės šakų jungimąsi į klasterius pagal konkrečias savybes“ ir „skatins Kinijos įmones inovacijų išteklius paskirstyti globaliai“. |
| --- | --- |

(81)

KLR nacionalinės ekonomikos ir socialinės raidos 13-ajame penkmečio plane (toliau – 13-asis penkmečio planas), aprėpiančiame 2016–2020 m. laikotarpį, pabrėžiama strateginė Kinijos vyriausybės vizija tobulinti ir skatinti pagrindinių pramonės šakų veiklą. 13-ajame penkmečio plane pabrėžtas Kinijos vyriausybės ketinimas stiprinti strateginių aukštųjų technologijų, be kita ko, į 6 skyrių įtrauktų informacinių technologijų, plėtrą. 23 skyriuje taip pat nustatyta, kad informacijos tinklai, kuriems priskiriami šviesolaidžių kabeliai, laikomi „strategine besiformuojančia pramone“. Šiuo atžvilgiu 13-ajame penkmečio plane teigiama, kad Kinijos vyriausybė „padės sparčiai plėtoti besiformuojančių pramonės šakų gamybos ir inovacijų grandines, kad paspartintų pramonės šakų jungimąsi į klasterius pagal konkrečias savybes“ ir „skatins Kinijos įmones inovacijų išteklius paskirstyti globaliai“.

strategine besiformuojančia pramone

padės sparčiai plėtoti besiformuojančių pramonės šakų gamybos ir inovacijų grandines, kad paspartintų pramonės šakų jungimąsi į klasterius pagal konkrečias savybes

skatins Kinijos įmones inovacijų išteklius paskirstyti globaliai

| (82) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad 13-ajame penkmečio plane nėra nuorodos į šviesolaidžių kabelius ir kad Komisija tiesiog darė prielaidą, jog šviesolaidžių kabeliai patenka į informacijos tinklų kategoriją. Kinijos vyriausybės teigimu, 13-ojo penkmečio plano 6 skyriuje aiškiai nurodyta, kad jame daugiausia dėmesio bus skiriama „bendrosios paskirties“ technologijoms, o 23 skyriuje neminima šviesolaidžių kabelių pramonė ir iš jame pateiktos termino „informacijos tinklas“ apibrėžties akivaizdu, kad jis susijęs ne su šviesolaidžių kabeliais ar konkrečiais produktais, o veikiau su bendra infrastruktūra. 25 skyriuje taip pat kalbama apie „šviesolaidinius tinklus“ , o ne apie konkrečius produktus, pvz., šviesolaidžių kabelius. |
| --- | --- |

(82)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad 13-ajame penkmečio plane nėra nuorodos į šviesolaidžių kabelius ir kad Komisija tiesiog darė prielaidą, jog šviesolaidžių kabeliai patenka į informacijos tinklų kategoriją. Kinijos vyriausybės teigimu, 13-ojo penkmečio plano 6 skyriuje aiškiai nurodyta, kad jame daugiausia dėmesio bus skiriama „bendrosios paskirties“ technologijoms, o 23 skyriuje neminima šviesolaidžių kabelių pramonė ir iš jame pateiktos termino „informacijos tinklas“ apibrėžties akivaizdu, kad jis susijęs ne su šviesolaidžių kabeliais ar konkrečiais produktais, o veikiau su bendra infrastruktūra. 25 skyriuje taip pat kalbama apie „šviesolaidinius tinklus“ , o ne apie konkrečius produktus, pvz., šviesolaidžių kabelius.

informacijos tinklų

bendrosios paskirties

informacijos tinklas

šviesolaidinius tinklus

| (83) | 13-ojo penkmečio plano 4 skyriuje „Plėtros filosofija“
  „informacinių technologijų pasirinkimas“
  priskiriamas plėtros tikslams. Šiame skyriuje apibrėžiami strategiškai svarbūs akcentai ir prioritetai 13-ojo penkmečio plano tikslams pasiekti. Todėl „informacinės technologijos“ laikomos pagrindiniu šalies vystymosi 13-ajame penkmečio plane nurodytu laikotarpiu elementu. Be to, 13-ajame penkmečio plane „informacinės technologijos“ nurodytos įvairiuose skyriuose, susijusiuose su skirtingais ekonomikos ir visuomenės sektoriais. |
| --- | --- |

(83)

13-ojo penkmečio plano 4 skyriuje „Plėtros filosofija“
  „informacinių technologijų pasirinkimas“
  priskiriamas plėtros tikslams. Šiame skyriuje apibrėžiami strategiškai svarbūs akcentai ir prioritetai 13-ojo penkmečio plano tikslams pasiekti. Todėl „informacinės technologijos“ laikomos pagrindiniu šalies vystymosi 13-ajame penkmečio plane nurodytu laikotarpiu elementu. Be to, 13-ajame penkmečio plane „informacinės technologijos“ nurodytos įvairiuose skyriuose, susijusiuose su skirtingais ekonomikos ir visuomenės sektoriais.

„informacinių technologijų pasirinkimas“

informacinės technologijos

informacinės technologijos

| (84) | 13-ojo penkmečio plano 23 skyriaus „Strateginių besiformuojančių pramonės šakų plėtra“ 2 skirsnyje nustatyta, kad „bus stiprinamos orlaivių ir erdvėlaivių, okeanografijos, informacijos tinklų, gyvybės mokslų ir branduolinės technologijos sričių strateginės pramonės šakos“. Be to, 25 skyriuje „Visaapimančio veiksmingo informacijos tinklo kūrimas“ teigiama: „spartinsime sparčios, mobilios, saugios ir visaapimančios naujos kartos informacinės infrastruktūros kūrimą ir skatinsime naudoti informacijos tinklų technologiją“, jame minimi
  „naujos kartos spartieji šviesolaidiniai tinklai“
  , „pažangus ir visaapimantis belaidžio plačiajuosčio ryšio tinklas“ ir „nauja informacijos tinklų technologija“. Be to, 9 langelyje pateikiamas informacinių technologijų projektų sąrašas, įskaitant Nacionalinę plačiajuosčio ryšio darbotvarkę, kurioje daugiausia dėmesio skiriama „sparčios, didelio pajėgumo šviesolaidinių telekomunikacijų sistemos“ kūrimui. |
| --- | --- |

(84)

13-ojo penkmečio plano 23 skyriaus „Strateginių besiformuojančių pramonės šakų plėtra“ 2 skirsnyje nustatyta, kad „bus stiprinamos orlaivių ir erdvėlaivių, okeanografijos, informacijos tinklų, gyvybės mokslų ir branduolinės technologijos sričių strateginės pramonės šakos“. Be to, 25 skyriuje „Visaapimančio veiksmingo informacijos tinklo kūrimas“ teigiama: „spartinsime sparčios, mobilios, saugios ir visaapimančios naujos kartos informacinės infrastruktūros kūrimą ir skatinsime naudoti informacijos tinklų technologiją“, jame minimi
  „naujos kartos spartieji šviesolaidiniai tinklai“
  , „pažangus ir visaapimantis belaidžio plačiajuosčio ryšio tinklas“ ir „nauja informacijos tinklų technologija“. Be to, 9 langelyje pateikiamas informacinių technologijų projektų sąrašas, įskaitant Nacionalinę plačiajuosčio ryšio darbotvarkę, kurioje daugiausia dėmesio skiriama „sparčios, didelio pajėgumo šviesolaidinių telekomunikacijų sistemos“ kūrimui.

bus stiprinamos orlaivių ir erdvėlaivių, okeanografijos, informacijos tinklų, gyvybės mokslų ir branduolinės technologijos sričių strateginės pramonės šakos

spartinsime sparčios, mobilios, saugios ir visaapimančios naujos kartos informacinės infrastruktūros kūrimą ir skatinsime naudoti informacijos tinklų technologiją

„naujos kartos spartieji šviesolaidiniai tinklai“

pažangus ir visaapimantis belaidžio plačiajuosčio ryšio tinklas

nauja informacijos tinklų technologija

sparčios, didelio pajėgumo šviesolaidinių telekomunikacijų sistemos

| (85) | 13-asis penkmečio planas yra pagrindinis politikos dokumentas, kuriame nustatyti KLR nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros prioritetai ir pabrėžtos prioritetinės sritys nebūtinai pateikiant visą informaciją apie konkretų prioritetų įgyvendinimą. Todėl tai, kad patys šviesolaidžių kabeliai 13-ajame penkmečio plane neminimi, nereiškia, kad jie nėra pagrindinė ir būtina sudedamoji dalis siekiant bendresnio strateginio tikslo plėtoti informacinių technologijų ir informacijos tinklų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(85)

13-asis penkmečio planas yra pagrindinis politikos dokumentas, kuriame nustatyti KLR nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros prioritetai ir pabrėžtos prioritetinės sritys nebūtinai pateikiant visą informaciją apie konkretų prioritetų įgyvendinimą. Todėl tai, kad patys šviesolaidžių kabeliai 13-ajame penkmečio plane neminimi, nereiškia, kad jie nėra pagrindinė ir būtina sudedamoji dalis siekiant bendresnio strateginio tikslo plėtoti informacinių technologijų ir informacijos tinklų infrastruktūrą.

| (86) | „Naujos kartos informacinių technologijų pramonė“, kuriai priskiriami šviesolaidžių kabeliai kaip informacijos ir ryšių priemonė, taip pat yra skatinamoji pramonė pagal iniciatyvą „Pagaminta Kinijoje 2025“ (13). Šioje iniciatyvoje skatinama „informacinė ryšio įranga“ taip pat apibrėžiama kaip „ypač didelės spartos ir didelio pajėgumo pažangi šviesolaidinio perdavimo technologija“, o pagal „Strategines užduotis ir prioritetus“ pirmenybė teikiama „šviesolaidinio tinklo“ diegimo ir tiesimo spartinimui. |
| --- | --- |

(86)

„Naujos kartos informacinių technologijų pramonė“, kuriai priskiriami šviesolaidžių kabeliai kaip informacijos ir ryšių priemonė, taip pat yra skatinamoji pramonė pagal iniciatyvą „Pagaminta Kinijoje 2025“ (13). Šioje iniciatyvoje skatinama „informacinė ryšio įranga“ taip pat apibrėžiama kaip „ypač didelės spartos ir didelio pajėgumo pažangi šviesolaidinio perdavimo technologija“, o pagal „Strategines užduotis ir prioritetus“ pirmenybė teikiama „šviesolaidinio tinklo“ diegimo ir tiesimo spartinimui.

13

ypač didelės spartos ir didelio pajėgumo pažangi šviesolaidinio perdavimo technologija

šviesolaidinio tinklo

| (87) | Strategijoje „Pagaminta Kinijoje 2025“ skatinamąja įvardyta šviesolaidžių kabelių pramonė atitinka reikalavimus gauti didelį valstybės finansavimą. Iniciatyvai „Pagaminta Kinijoje 2025“ (14), taigi netiesiogiai ir šviesolaidžių kabelių pramonei, remti buvo sukurta keletas fondų: Nacionalinis integrinių grandynų fondas (15), Pažangiosios gamybos fondas (16) ir Investicijų į besiformuojančias pramonės šakas fondas (17). |
| --- | --- |

(87)

Strategijoje „Pagaminta Kinijoje 2025“ skatinamąja įvardyta šviesolaidžių kabelių pramonė atitinka reikalavimus gauti didelį valstybės finansavimą. Iniciatyvai „Pagaminta Kinijoje 2025“ (14), taigi netiesiogiai ir šviesolaidžių kabelių pramonei, remti buvo sukurta keletas fondų: Nacionalinis integrinių grandynų fondas (15), Pažangiosios gamybos fondas (16) ir Investicijų į besiformuojančias pramonės šakas fondas (17).

14

15

16

17

| (88) | Į strategiją „Pagaminta Kinijoje 2025“ arba bet kurį kitą strateginio planavimo dokumentą įtraukus šviesolaidinio tinklo kūrimą kaip vieną iš tikslų, produktai, kurie yra būtini siekiant didesnės ir geresnės šių tinklų plėtros, pavyzdžiui, perdavimui naudojami šviesolaidžių kabeliai, patenka į tų strateginių planų taikymo sritį, todėl jiems taikomos atitinkamos lengvatinės priemonės. |
| --- | --- |

(88)

Į strategiją „Pagaminta Kinijoje 2025“ arba bet kurį kitą strateginio planavimo dokumentą įtraukus šviesolaidinio tinklo kūrimą kaip vieną iš tikslų, produktai, kurie yra būtini siekiant didesnės ir geresnės šių tinklų plėtros, pavyzdžiui, perdavimui naudojami šviesolaidžių kabeliai, patenka į tų strateginių planų taikymo sritį, todėl jiems taikomos atitinkamos lengvatinės priemonės.

| (89) | Be to, šviesolaidžių kabeliai dažnai priskiriami „naujos kartos informacinių technologijų pramonei“, visų pirma kaip „informacijos ir ryšių įranga“. Iniciatyvos „Pagaminta Kinijoje 2025“ veiksmų gairėse (18) išskirti 10 strateginių sektorių, kuriuos Kinijos vyriausybė laiko pagrindinėmis pramonės šakomis. Jose aprašyta, kad 1 sektoriaus „Naujos kartos informacinių technologijų pramonė“ 1.2 dalyje „Informacijos ir ryšių įranga“ gaminių kategorijos „sparčiojo ir didelio pajėgumo šviesolaidinio perdavimo įranga (400 G/1 Tbps)“ ir „sparčiosios šviesolaidinės prieigos įranga (10 G/100 Gbps)“ apibūdinamos kaip produktai, kurie patenka į šio sektoriaus plėtros prioritetus. Taigi naujos kartos informacinėms technologijoms taikomi tame dokumente išvardyti paramos mechanizmai, įskaitant, be kita ko, finansinės paramos politiką, finansinę ir mokesčių politiką, Valstybės tarybos priežiūrą ir paramą (19). |
| --- | --- |

(89)

Be to, šviesolaidžių kabeliai dažnai priskiriami „naujos kartos informacinių technologijų pramonei“, visų pirma kaip „informacijos ir ryšių įranga“. Iniciatyvos „Pagaminta Kinijoje 2025“ veiksmų gairėse (18) išskirti 10 strateginių sektorių, kuriuos Kinijos vyriausybė laiko pagrindinėmis pramonės šakomis. Jose aprašyta, kad 1 sektoriaus „Naujos kartos informacinių technologijų pramonė“ 1.2 dalyje „Informacijos ir ryšių įranga“ gaminių kategorijos „sparčiojo ir didelio pajėgumo šviesolaidinio perdavimo įranga (400 G/1 Tbps)“ ir „sparčiosios šviesolaidinės prieigos įranga (10 G/100 Gbps)“ apibūdinamos kaip produktai, kurie patenka į šio sektoriaus plėtros prioritetus. Taigi naujos kartos informacinėms technologijoms taikomi tame dokumente išvardyti paramos mechanizmai, įskaitant, be kita ko, finansinės paramos politiką, finansinę ir mokesčių politiką, Valstybės tarybos priežiūrą ir paramą (19).

18

sparčiojo ir didelio pajėgumo šviesolaidinio perdavimo įranga (400 G/1 Tbps)

sparčiosios šviesolaidinės prieigos įranga (10 G/100 Gbps)

19

| (90) | Be to, šviesolaidžių kabeliai yra susiję su „naujų medžiagų“ kategorija. Iniciatyvos „Pagaminta Kinijoje 2025“ veiksmų gairių 9 skirsnyje išvardytos „naujos medžiagos“ ir jų pakategorės, įskaitant pagrindines strategines medžiagas (9.2 punktas), padidinto atsparumo pluoštus ir kompozitines medžiagas. Kaip matyti iš Aukštųjų ir naujų technologijų produktų katalogo (2006 m.) įrašų Nr. 6020004 ir 6020005, šviesolaidžių produktai, ypač susiję su šviesolaidžių ruošiniais, kurie yra pagrindinis šviesolaidžių kabelių gamybos išteklius, yra laikomi „naujomis medžiagomis“. |
| --- | --- |

(90)

Be to, šviesolaidžių kabeliai yra susiję su „naujų medžiagų“ kategorija. Iniciatyvos „Pagaminta Kinijoje 2025“ veiksmų gairių 9 skirsnyje išvardytos „naujos medžiagos“ ir jų pakategorės, įskaitant pagrindines strategines medžiagas (9.2 punktas), padidinto atsparumo pluoštus ir kompozitines medžiagas. Kaip matyti iš Aukštųjų ir naujų technologijų produktų katalogo (2006 m.) įrašų Nr. 6020004 ir 6020005, šviesolaidžių produktai, ypač susiję su šviesolaidžių ruošiniais, kurie yra pagrindinis šviesolaidžių kabelių gamybos išteklius, yra laikomi „naujomis medžiagomis“.

| (91) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija nepaaiškino, kuo remdamasi šviesolaidžių kabelius ji laikė „naujomis medžiagomis“. Ji pabrėžė, kad veiksmų gairių 9.2.3 skirsnyje kalbama tik apie „padidinto atsparumo pluoštus ir kompozitines medžiagas“ ir kad „nauja medžiaga“ laikomas tik pagrindinis gamybos išteklius šviesolaidžių kabeliams gaminti, o ne patys šviesolaidžių kabeliai. |
| --- | --- |

(91)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija nepaaiškino, kuo remdamasi šviesolaidžių kabelius ji laikė „naujomis medžiagomis“. Ji pabrėžė, kad veiksmų gairių 9.2.3 skirsnyje kalbama tik apie „padidinto atsparumo pluoštus ir kompozitines medžiagas“ ir kad „nauja medžiaga“ laikomas tik pagrindinis gamybos išteklius šviesolaidžių kabeliams gaminti, o ne patys šviesolaidžių kabeliai.

padidinto atsparumo pluoštus ir kompozitines medžiagas

| (92) | Šiuo atžvilgiu Komisija pakartojo, kad Aukštųjų ir naujų technologijų produktų kataloge (2006 m.) šviesolaidžių produktai, įskaitant visų pirma šviesolaidžių ruošinius, laikomi „naujomis medžiagomis“. Šviesolaidžių ruošinys yra didelės pridėtinės vertės pagrindinis gamybos išteklius, naudojamas šviesolaidžių kabelių gamyboje ir sudarantis didelę gamybos sąnaudų dalį. Todėl Komisija padarė išvadą, kad jei šviesolaidžių ruošinys, kuris yra šviesolaidžių kabelių pusgaminis, yra įvardytas kaip „nauja medžiaga“, reiškia tarp šviesolaidžių kabelių ir „naujų medžiagų“ kategorijos yra tiesioginis ryšys. |
| --- | --- |

(92)

Šiuo atžvilgiu Komisija pakartojo, kad Aukštųjų ir naujų technologijų produktų kataloge (2006 m.) šviesolaidžių produktai, įskaitant visų pirma šviesolaidžių ruošinius, laikomi „naujomis medžiagomis“. Šviesolaidžių ruošinys yra didelės pridėtinės vertės pagrindinis gamybos išteklius, naudojamas šviesolaidžių kabelių gamyboje ir sudarantis didelę gamybos sąnaudų dalį. Todėl Komisija padarė išvadą, kad jei šviesolaidžių ruošinys, kuris yra šviesolaidžių kabelių pusgaminis, yra įvardytas kaip „nauja medžiaga“, reiškia tarp šviesolaidžių kabelių ir „naujų medžiagų“ kategorijos yra tiesioginis ryšys.

| (93) | Be to, be iniciatyvos „Pagaminta Kinijoje 2025“ veiksmų gairių, 2016 m. lapkričio mėn. 10 strateginių sektorių sąrašas buvo pakeistas į Keturių pagrindinių sričių katalogą (20), kurį paskelbė Nacionalinis gamybos strategijos patariamasis komitetas (NMSAC) – Nacionalinės vadovaujančios mažosios grupės nacionalinės gamybos galios kūrimo klausimais patariamoji grupė. Šią grupę Kinijos vyriausybė įsteigė siekdama parengti planus, politiką, projektus ir darbo tvarką, kuriais būtų skatinama gamybos pramonės plėtra ir koordinuojama veikla įvairiuose regionuose ir departamentuose (21). Šiame kataloge kiekvienas iš 10 strateginių sektorių padalyti į keturis skyrius: i) esminės pagrindinės atsarginės dalys, ii) esminės pagrindinės medžiagos, iii) pažangūs esminiai procesai ir (arba) technologijos ir iv) pramonės technologijų platformos. Šviesolaidžių kabeliai priskirti 1 sektoriaus „Naujos kartos informacinės technologijos“ i punkto „Esminės pagrindinės atsarginės dalys“ 38 papunkčiui „Ypač mažų nuostolių šviesolaidžiai, pagrįsti 400 G dažnių juostos pločiu (maitinimo tinklas)“, ir ii punkto „Esminės pagrindinės medžiagos“ 22 papunkčiui „Naujos kartos šviesolaidžių medžiagos“. |
| --- | --- |

(93)

Be to, be iniciatyvos „Pagaminta Kinijoje 2025“ veiksmų gairių, 2016 m. lapkričio mėn. 10 strateginių sektorių sąrašas buvo pakeistas į Keturių pagrindinių sričių katalogą (20), kurį paskelbė Nacionalinis gamybos strategijos patariamasis komitetas (NMSAC) – Nacionalinės vadovaujančios mažosios grupės nacionalinės gamybos galios kūrimo klausimais patariamoji grupė. Šią grupę Kinijos vyriausybė įsteigė siekdama parengti planus, politiką, projektus ir darbo tvarką, kuriais būtų skatinama gamybos pramonės plėtra ir koordinuojama veikla įvairiuose regionuose ir departamentuose (21). Šiame kataloge kiekvienas iš 10 strateginių sektorių padalyti į keturis skyrius: i) esminės pagrindinės atsarginės dalys, ii) esminės pagrindinės medžiagos, iii) pažangūs esminiai procesai ir (arba) technologijos ir iv) pramonės technologijų platformos. Šviesolaidžių kabeliai priskirti 1 sektoriaus „Naujos kartos informacinės technologijos“ i punkto „Esminės pagrindinės atsarginės dalys“ 38 papunkčiui „Ypač mažų nuostolių šviesolaidžiai, pagrįsti 400 G dažnių juostos pločiu (maitinimo tinklas)“, ir ii punkto „Esminės pagrindinės medžiagos“ 22 papunkčiui „Naujos kartos šviesolaidžių medžiagos“.

20

21

| (94) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė pakartojo savo poziciją, kad 13-asis penkmečio planas ir iniciatyva „Pagaminta Kinijoje 2025“ nėra įpareigojantys ar teisiškai privalomi dokumentai. |
| --- | --- |

(94)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė pakartojo savo poziciją, kad 13-asis penkmečio planas ir iniciatyva „Pagaminta Kinijoje 2025“ nėra įpareigojantys ar teisiškai privalomi dokumentai.

| (95) | Šiuo klausimu Komisija pažymėjo, kad 13-ajame penkmečio plane pateikiami ne paprasčiausiai bendro pobūdžio raginantys teiginiai, o vartojamos formuluotės, iš kurių matyti, kad dokumentas yra privalomas. Bet kuriuo atveju, kaip nurodyta 85 konstatuojamojoje dalyje, 13-asis penkmečio planas yra pagrindinis politikos dokumentas, kuriame nustatyti nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros prioritetai ir kuris yra įvairių privalomų teisės aktų, į kuriuos valdžios institucijos turi atsižvelgti ir įgyvendinti priimdamos naujas taisykles arba skirstydamos viešuosius išteklius, pagrindas. |
| --- | --- |

(95)

Šiuo klausimu Komisija pažymėjo, kad 13-ajame penkmečio plane pateikiami ne paprasčiausiai bendro pobūdžio raginantys teiginiai, o vartojamos formuluotės, iš kurių matyti, kad dokumentas yra privalomas. Bet kuriuo atveju, kaip nurodyta 85 konstatuojamojoje dalyje, 13-asis penkmečio planas yra pagrindinis politikos dokumentas, kuriame nustatyti nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros prioritetai ir kuris yra įvairių privalomų teisės aktų, į kuriuos valdžios institucijos turi atsižvelgti ir įgyvendinti priimdamos naujas taisykles arba skirstydamos viešuosius išteklius, pagrindas.

| (96) | Kalbant apie iniciatyvą „Pagaminta Kinijoje 2025“, ji turi būti skaitoma kartu su „Pagaminta Kinijoje 2025“ veiksmų gairėmis ir atsižvelgiant į fondus, įsteigtus iniciatyvai „Pagaminta Kinijoje 2025“ remti. Nors iniciatyvoje „Pagaminta Kinijoje 2025“ iš esmės nustatyti bendrieji principai, kurių reikia laikytis, jos įgyvendinimas skiriant valstybės lėšas tam tikroms skatinamosioms pramonės šakoms yra privalomas, todėl ji yra konkrečiai skirta tokioms skatinamosioms pramonės šakoms, o ne visuotinai taikoma. Be to, iš strategijoje „Pagaminta Kinijoje 2025“ vartojamos formuluotės galima suprasti, kad turi būti pasiekti tikslai ir įvykdyti uždaviniai: „spartinsime šviesolaidinių tinklų diegimą ir tiesimą“ ir „aktyviai skatinsime plėtros svarbiausiose srityse proveržį“, kai kalbama apie „naujos kartos informacinių technologijų pramonę“, įskaitant „informacijos ir ryšių priemones“. |
| --- | --- |

(96)

Kalbant apie iniciatyvą „Pagaminta Kinijoje 2025“, ji turi būti skaitoma kartu su „Pagaminta Kinijoje 2025“ veiksmų gairėmis ir atsižvelgiant į fondus, įsteigtus iniciatyvai „Pagaminta Kinijoje 2025“ remti. Nors iniciatyvoje „Pagaminta Kinijoje 2025“ iš esmės nustatyti bendrieji principai, kurių reikia laikytis, jos įgyvendinimas skiriant valstybės lėšas tam tikroms skatinamosioms pramonės šakoms yra privalomas, todėl ji yra konkrečiai skirta tokioms skatinamosioms pramonės šakoms, o ne visuotinai taikoma. Be to, iš strategijoje „Pagaminta Kinijoje 2025“ vartojamos formuluotės galima suprasti, kad turi būti pasiekti tikslai ir įvykdyti uždaviniai: „spartinsime šviesolaidinių tinklų diegimą ir tiesimą“ ir „aktyviai skatinsime plėtros svarbiausiose srityse proveržį“, kai kalbama apie „naujos kartos informacinių technologijų pramonę“, įskaitant „informacijos ir ryšių priemones“.

spartinsime šviesolaidinių tinklų diegimą ir tiesimą

aktyviai skatinsime plėtros svarbiausiose srityse proveržį

naujos kartos informacinių technologijų pramonę

informacijos ir ryšių priemones

| (97) | Todėl Komisija atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimus. |
| --- | --- |

(97)

Todėl Komisija atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimus.

| (98) | Šviesolaidžių kabelių pramonei taip pat taikomas Kinijos pramonės ir informacinių technologijų ministerijos (toliau – MIIT) paskelbtas Pažangiosios gamybos plėtros planas (2016–2020 m.) (22), kuriuo siekiama įgyvendinti 13-ąjį penkmečio planą ir kuriame nustatyta 10 pagrindinių užduočių, kuriomis siekiama sutrumpinti produkto kūrimo ciklą, padidinti gamybos efektyvumą, pagerinti produktų kokybę, sumažinti veiklos sąnaudas, išteklius ir energijos suvartojimą ir paspartinti pažangiosios gamybos plėtrą. 2018 m. Valstybės taryba paskelbė apie Kinijos planus išplėsti išmaniosios gamybos programą, tais pačiais metais įtraukiant apie 100 bandomųjų projektų, ir, remiantis viešai prieinama informacija, MIIT dvi su atrinktais eksportuojančiais gamintojais susijusias bendroves – „Zhongtian technology precision materials Ltd.“ ir „Fiberhome Communication Technology“ – įtraukė į išmaniosios gamybos bandomųjų parodomųjų projektų sąrašą: pirmąją 2017 m. (23), o antrąją – 2018 m. (24) Be to, vienas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų – „Yangtze Optical Fibre and Cable“ – buvo įvardytas kaip „Nacionalinė pirmojo paketo išmaniosios gamybos bandomoji įmonė“ (25). |
| --- | --- |

(98)

Šviesolaidžių kabelių pramonei taip pat taikomas Kinijos pramonės ir informacinių technologijų ministerijos (toliau – MIIT) paskelbtas Pažangiosios gamybos plėtros planas (2016–2020 m.) (22), kuriuo siekiama įgyvendinti 13-ąjį penkmečio planą ir kuriame nustatyta 10 pagrindinių užduočių, kuriomis siekiama sutrumpinti produkto kūrimo ciklą, padidinti gamybos efektyvumą, pagerinti produktų kokybę, sumažinti veiklos sąnaudas, išteklius ir energijos suvartojimą ir paspartinti pažangiosios gamybos plėtrą. 2018 m. Valstybės taryba paskelbė apie Kinijos planus išplėsti išmaniosios gamybos programą, tais pačiais metais įtraukiant apie 100 bandomųjų projektų, ir, remiantis viešai prieinama informacija, MIIT dvi su atrinktais eksportuojančiais gamintojais susijusias bendroves – „Zhongtian technology precision materials Ltd.“ ir „Fiberhome Communication Technology“ – įtraukė į išmaniosios gamybos bandomųjų parodomųjų projektų sąrašą: pirmąją 2017 m. (23), o antrąją – 2018 m. (24) Be to, vienas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų – „Yangtze Optical Fibre and Cable“ – buvo įvardytas kaip „Nacionalinė pirmojo paketo išmaniosios gamybos bandomoji įmonė“ (25).

22

23

24

25

| (99) | Esama aiškių požymių, kad paminėjimas viename iš šių sąrašų, susijusių su strategija „Pagaminta Kinijoje 2025“, yra ne tik pagiriamoji pastaba, bet ir susijusi finansinė nauda. Dokumento „Finansų ministerijos pranešimas dėl 2017 m. vietos pramonės pertvarkos ir modernizavimo programoms skirtų lėšų pervedimo“ 151 eilutės atitinkamame įraše teigiama, kad „FiberHome Communication Technology“ pagal programą „Naujas 5G ryšių tinklo pagrindinės įrangos gamybos būdas“ gavo 12 mln. RMB dydžio subsidiją. |
| --- | --- |

(99)

Esama aiškių požymių, kad paminėjimas viename iš šių sąrašų, susijusių su strategija „Pagaminta Kinijoje 2025“, yra ne tik pagiriamoji pastaba, bet ir susijusi finansinė nauda. Dokumento „Finansų ministerijos pranešimas dėl 2017 m. vietos pramonės pertvarkos ir modernizavimo programoms skirtų lėšų pervedimo“ 151 eilutės atitinkamame įraše teigiama, kad „FiberHome Communication Technology“ pagal programą „Naujas 5G ryšių tinklo pagrindinės įrangos gamybos būdas“ gavo 12 mln. RMB dydžio subsidiją.

| (100) | Daug papildomų dokumentų patvirtina išvadą, kad Kinijos vyriausybė sukūrė plačią interneto technologijų infrastruktūros ir plačiajuosčio ryšio tinklų rėmimo sistemą, kuri apima, be kita ko, šviesolaidžių kabelių pramonę. Kinijos vyriausybė jau 2009 m. Elektroninės informacijos pramonės pritaikymo ir atgaivinimo plane (26) aiškiai išdėstė tikslą „vadovauti <...> šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio prieigos tinklo kūrimui ir jį skatinti“. |
| --- | --- |

(100)

Daug papildomų dokumentų patvirtina išvadą, kad Kinijos vyriausybė sukūrė plačią interneto technologijų infrastruktūros ir plačiajuosčio ryšio tinklų rėmimo sistemą, kuri apima, be kita ko, šviesolaidžių kabelių pramonę. Kinijos vyriausybė jau 2009 m. Elektroninės informacijos pramonės pritaikymo ir atgaivinimo plane (26) aiškiai išdėstė tikslą „vadovauti <...> šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio prieigos tinklo kūrimui ir jį skatinti“.

26

vadovauti <...> šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio prieigos tinklo kūrimui ir jį skatinti

| (101) | 2013 m. Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijoje (27) Kinijos vyriausybė suformulavo tikslą skatinti kurti „prieigos tinklus <...> siekiant sparčios prieigos“ ir kad „miestuose prieigos tinklų kūrimas ir atnaujinimas bus atliekamas naudojant tokius techninius metodus kaip šviesolaidinė ryšio linija iki galutinio paslaugų gavėjo ir šviesolaidinė ryšio linija iki pastato“. Be to, pagal šią strategiją skatinamas „šviesolaidžių išplėtimas į paslaugų gavėjo pusę“ ir palaipsniui kuriamas „fiksuoto plačiajuosčio ryšio prieigos tinklas, kurio pagrindinis šaltinis yra šviesolaidžiai“. |
| --- | --- |

(101)

2013 m. Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijoje (27) Kinijos vyriausybė suformulavo tikslą skatinti kurti „prieigos tinklus <...> siekiant sparčios prieigos“ ir kad „miestuose prieigos tinklų kūrimas ir atnaujinimas bus atliekamas naudojant tokius techninius metodus kaip šviesolaidinė ryšio linija iki galutinio paslaugų gavėjo ir šviesolaidinė ryšio linija iki pastato“. Be to, pagal šią strategiją skatinamas „šviesolaidžių išplėtimas į paslaugų gavėjo pusę“ ir palaipsniui kuriamas „fiksuoto plačiajuosčio ryšio prieigos tinklas, kurio pagrindinis šaltinis yra šviesolaidžiai“.

27

prieigos tinklus <...> siekiant sparčios prieigos

miestuose prieigos tinklų kūrimas ir atnaujinimas bus atliekamas naudojant tokius techninius metodus kaip šviesolaidinė ryšio linija iki galutinio paslaugų gavėjo ir šviesolaidinė ryšio linija iki pastato

šviesolaidžių išplėtimas į paslaugų gavėjo pusę

fiksuoto plačiajuosčio ryšio prieigos tinklas, kurio pagrindinis šaltinis yra šviesolaidžiai

| (102) | Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijos skyriuje, kuris skirtas politikos priemonėms, Kinijos vyriausybė apibrėžia priemones, kurios yra taikomos šios strategijos tikslams pasiekti, t. y. „visapusiškas naudojimasis įvairiais specialiais centrinės valdžios fondais, kad vietos fondai galėtų investuoti į plačiajuosčio ryšio tinklų mokslinius tyrimus ir plėtrą bei industrializaciją“ ir „paramos subsidijuotomis palūkanomis teikimas paskoloms, skirtoms reikalavimus atitinkantiems plačiajuosčio ryšio kūrimo projektams nacionalinėse plėtros zonose vakarų regione“, ir galiausiai „parama mokesčių lengvatomis“ ir „parama plačiajuosčio ryšio tinklų kūrimui“. Kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nusprendė, kad šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinė interneto tinklų infrastruktūros sudedamoji dalis ir būtini plačiajuosčio ryšio sistemoms kurti. |
| --- | --- |

(102)

Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijos skyriuje, kuris skirtas politikos priemonėms, Kinijos vyriausybė apibrėžia priemones, kurios yra taikomos šios strategijos tikslams pasiekti, t. y. „visapusiškas naudojimasis įvairiais specialiais centrinės valdžios fondais, kad vietos fondai galėtų investuoti į plačiajuosčio ryšio tinklų mokslinius tyrimus ir plėtrą bei industrializaciją“ ir „paramos subsidijuotomis palūkanomis teikimas paskoloms, skirtoms reikalavimus atitinkantiems plačiajuosčio ryšio kūrimo projektams nacionalinėse plėtros zonose vakarų regione“, ir galiausiai „parama mokesčių lengvatomis“ ir „parama plačiajuosčio ryšio tinklų kūrimui“. Kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nusprendė, kad šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinė interneto tinklų infrastruktūros sudedamoji dalis ir būtini plačiajuosčio ryšio sistemoms kurti.

visapusiškas naudojimasis įvairiais specialiais centrinės valdžios fondais, kad vietos fondai galėtų investuoti į plačiajuosčio ryšio tinklų mokslinius tyrimus ir plėtrą bei industrializaciją

paramos subsidijuotomis palūkanomis teikimas paskoloms, skirtoms reikalavimus atitinkantiems plačiajuosčio ryšio kūrimo projektams nacionalinėse plėtros zonose vakarų regione

parama mokesčių lengvatomis

parama plačiajuosčio ryšio tinklų kūrimui

| (103) | Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijoje ne tik paprasčiausiai nustatyti neprivalomi tikslai, susiję su interneto infrastruktūros plėtra. Vertinant kartu su kitais dokumentais akivaizdu, kad Kinijos vyriausybės finansiniai įnašai yra esminis elementas šios strategijos tikslams pasiekti. Nuomonėse dėl šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio tinklų kūrimo skatinimo (28) teigiama, kad „visų lygmenų vietos valdžios institucijos skatinamos teikti finansines subsidijas šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio naudojimui viešojo administravimo įstaigose“, didinamos „investicijos ir politinė parama pagrindinių lustų, prietaisų, sistemų įrangos ir šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio taikomųjų programų moksliniams tyrimams ir plėtrai“ ir skatinamos „technologinės naujovės šviesolaidinio ryšio srityje“. |
| --- | --- |

(103)

Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijoje ne tik paprasčiausiai nustatyti neprivalomi tikslai, susiję su interneto infrastruktūros plėtra. Vertinant kartu su kitais dokumentais akivaizdu, kad Kinijos vyriausybės finansiniai įnašai yra esminis elementas šios strategijos tikslams pasiekti. Nuomonėse dėl šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio tinklų kūrimo skatinimo (28) teigiama, kad „visų lygmenų vietos valdžios institucijos skatinamos teikti finansines subsidijas šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio naudojimui viešojo administravimo įstaigose“, didinamos „investicijos ir politinė parama pagrindinių lustų, prietaisų, sistemų įrangos ir šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio taikomųjų programų moksliniams tyrimams ir plėtrai“ ir skatinamos „technologinės naujovės šviesolaidinio ryšio srityje“.

28

visų lygmenų vietos valdžios institucijos skatinamos teikti finansines subsidijas šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio naudojimui viešojo administravimo įstaigose

investicijos ir politinė parama pagrindinių lustų, prietaisų, sistemų įrangos ir šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio taikomųjų programų moksliniams tyrimams ir plėtrai

technologinės naujovės šviesolaidinio ryšio srityje

| (104) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Kinijos plačiajuosčio ryšio strategija yra tik rekomendacinis dokumentas dėl plačiajuosčio ryšio infrastruktūros. Šiuo atžvilgiu Kinijos vyriausybė pažymėjo, kad kolegija byloje „Kinija – OGEP (orientuoto grūdėtumo elektrotechninis plienas)“ nustatė, kad „bendra informacija apie vyriausybės politiką be tiesioginių sąsajų su aptariama programa nėra pakankami įrodymai dėl subsidijų konkretumo“. |
| --- | --- |

(104)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Kinijos plačiajuosčio ryšio strategija yra tik rekomendacinis dokumentas dėl plačiajuosčio ryšio infrastruktūros. Šiuo atžvilgiu Kinijos vyriausybė pažymėjo, kad kolegija byloje „Kinija – OGEP (orientuoto grūdėtumo elektrotechninis plienas)“ nustatė, kad „bendra informacija apie vyriausybės politiką be tiesioginių sąsajų su aptariama programa nėra pakankami įrodymai dėl subsidijų konkretumo“.

bendra informacija apie vyriausybės politiką be tiesioginių sąsajų su aptariama programa nėra pakankami įrodymai dėl subsidijų konkretumo

| (105) | Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad, kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijos skyriuje, kuris skirtas politikos priemonėms, Kinijos vyriausybė apibrėžia priemones, kurios yra taikomos šios strategijos tikslams pasiekti, pavyzdžiui, įvairūs specialieji fondai, parama subsidijuojamomis palūkanomis, parama mokesčių lengvatomis ir pan. Todėl 103 konstatuojamojoje dalyje Komisija nusprendė, kad vertinant kartu su kitais dokumentais akivaizdu, kad Kinijos vyriausybės finansiniai įnašai yra esminis elementas šios strategijos tikslams pasiekti. Todėl, nors tvirtinama, kad Kinijos plačiajuosčio ryšio strategija yra rekomendacinio pobūdžio, dėl jos įgyvendinimo skiriant valstybės lėšas tam tikroms skatinamosioms pramonės šakoms strategija yra privaloma, todėl ji yra konkrečiai skirta tokioms skatinamosioms pramonės šakoms, o ne visuotinai taikoma. Bet kuriuo atveju nuoroda į kolegijos ataskaitą byloje „Kinija – OGEP“ nėra lemiama subsidijos konkretumui nustatyti, nes šiuo atveju yra daug šiame skirsnyje aptariamų Kinijos vyriausybės parengtų planų ir politikos dokumentų, kuriuose pateikiamos konkrečios gairės ir pagal kuriuos teikiama parama nagrinėjamajam produktui. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(105)

Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad, kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijos skyriuje, kuris skirtas politikos priemonėms, Kinijos vyriausybė apibrėžia priemones, kurios yra taikomos šios strategijos tikslams pasiekti, pavyzdžiui, įvairūs specialieji fondai, parama subsidijuojamomis palūkanomis, parama mokesčių lengvatomis ir pan. Todėl 103 konstatuojamojoje dalyje Komisija nusprendė, kad vertinant kartu su kitais dokumentais akivaizdu, kad Kinijos vyriausybės finansiniai įnašai yra esminis elementas šios strategijos tikslams pasiekti. Todėl, nors tvirtinama, kad Kinijos plačiajuosčio ryšio strategija yra rekomendacinio pobūdžio, dėl jos įgyvendinimo skiriant valstybės lėšas tam tikroms skatinamosioms pramonės šakoms strategija yra privaloma, todėl ji yra konkrečiai skirta tokioms skatinamosioms pramonės šakoms, o ne visuotinai taikoma. Bet kuriuo atveju nuoroda į kolegijos ataskaitą byloje „Kinija – OGEP“ nėra lemiama subsidijos konkretumui nustatyti, nes šiuo atveju yra daug šiame skirsnyje aptariamų Kinijos vyriausybės parengtų planų ir politikos dokumentų, kuriuose pateikiamos konkrečios gairės ir pagal kuriuos teikiama parama nagrinėjamajam produktui. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (106) | 2015 m. Valstybės tarybos gairėse dėl plano „Internet plus“ aktyvaus įgyvendinimo skatinimo (29) suformuluotas aiškus tikslas, kad šis dokumentas turi padėti „spartinti Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijos įgyvendinimą, organizuoti ir įgyvendinti nacionalinį naujos kartos informacinės infrastruktūros kūrimo projektą [ir] skatinti šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio tinklo pertvarką“. Būdas šiam tikslui pasiekti aprašytas 6 dalyje „Gairių ir paramos stiprinimas“, kurioje teigiama, kad turi būti didinama fiskalinė ir mokesčių parama, ir išvardijamos tokios užduotys kaip „.aktyviai investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat kokybiškų „Internet +“ integruotų naujoviškų pagrindinių technologijų taikomųjų programų demonstravimą. Koordinuoti esamų specialiųjų finansinių fondų naudojimą siekiant remti su „Internet+“ susijusių platformų kūrimą ir taikomųjų programų demonstravimą.“ |
| --- | --- |

(106)

2015 m. Valstybės tarybos gairėse dėl plano „Internet plus“ aktyvaus įgyvendinimo skatinimo (29) suformuluotas aiškus tikslas, kad šis dokumentas turi padėti „spartinti Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijos įgyvendinimą, organizuoti ir įgyvendinti nacionalinį naujos kartos informacinės infrastruktūros kūrimo projektą [ir] skatinti šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio tinklo pertvarką“. Būdas šiam tikslui pasiekti aprašytas 6 dalyje „Gairių ir paramos stiprinimas“, kurioje teigiama, kad turi būti didinama fiskalinė ir mokesčių parama, ir išvardijamos tokios užduotys kaip „.aktyviai investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat kokybiškų „Internet +“ integruotų naujoviškų pagrindinių technologijų taikomųjų programų demonstravimą. Koordinuoti esamų specialiųjų finansinių fondų naudojimą siekiant remti su „Internet+“ susijusių platformų kūrimą ir taikomųjų programų demonstravimą.“

29

spartinti Kinijos plačiajuosčio ryšio strategijos įgyvendinimą, organizuoti ir įgyvendinti nacionalinį naujos kartos informacinės infrastruktūros kūrimo projektą [ir] skatinti šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio tinklo pertvarką

aktyviai investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat kokybiškų „Internet +“ integruotų naujoviškų pagrindinių technologijų taikomųjų programų demonstravimą. Koordinuoti esamų specialiųjų finansinių fondų naudojimą siekiant remti su „Internet+“ susijusių platformų kūrimą ir taikomųjų programų demonstravimą.“

| (107) | 2015 m. Kinijos vyriausybė Valstybės tarybos generalinio biuro gairėse dėl spartaus plačiajuosčio ryšio tinklų greitesnio kūrimo ir spartaus perdavimo tinkle mokesčių spartaus mažinimo skatinimo (30) taip pat išdėstė finansinių investicijų planą, numatytą
  „infrastruktūros kūrimo spartinimui“
  . Šiame dokumente teigiama, kad šiam tikslui pasiekti Kinijos vyriausybė „greitins visų šviesolaidinių tinklų miestų ir 4G judriojo ryšio tinklų kūrimą, investuodama daugiau kaip 430 mlrd. juanių į tinklų kūrimą 2015 m. ir ne mažiau kaip 700 mlrd. juanių 2016–2017 m.“, ir „skatins šviesolaidinės ryšio linijos iki galutinio paslaugų gavėjo procesą, 2015 m. užbaigs 45 000 varinių kabelių prieigos zonų pertvarką į šviesolaidžius ir pastatys daugiau nei 80 mln. naujų šviesolaidinių ryšio linijų iki galutinio paslaugų gavėjo namų ūkių“. |
| --- | --- |

(107)

2015 m. Kinijos vyriausybė Valstybės tarybos generalinio biuro gairėse dėl spartaus plačiajuosčio ryšio tinklų greitesnio kūrimo ir spartaus perdavimo tinkle mokesčių spartaus mažinimo skatinimo (30) taip pat išdėstė finansinių investicijų planą, numatytą
  „infrastruktūros kūrimo spartinimui“
  . Šiame dokumente teigiama, kad šiam tikslui pasiekti Kinijos vyriausybė „greitins visų šviesolaidinių tinklų miestų ir 4G judriojo ryšio tinklų kūrimą, investuodama daugiau kaip 430 mlrd. juanių į tinklų kūrimą 2015 m. ir ne mažiau kaip 700 mlrd. juanių 2016–2017 m.“, ir „skatins šviesolaidinės ryšio linijos iki galutinio paslaugų gavėjo procesą, 2015 m. užbaigs 45 000 varinių kabelių prieigos zonų pertvarką į šviesolaidžius ir pastatys daugiau nei 80 mln. naujų šviesolaidinių ryšio linijų iki galutinio paslaugų gavėjo namų ūkių“.

30

„infrastruktūros kūrimo spartinimui“

greitins visų šviesolaidinių tinklų miestų ir 4G judriojo ryšio tinklų kūrimą, investuodama daugiau kaip 430 mlrd. juanių į tinklų kūrimą 2015 m. ir ne mažiau kaip 700 mlrd. juanių 2016–2017 m.

skatins šviesolaidinės ryšio linijos iki galutinio paslaugų gavėjo procesą, 2015 m. užbaigs 45 000 varinių kabelių prieigos zonų pertvarką į šviesolaidžius ir pastatys daugiau nei 80 mln. naujų šviesolaidinių ryšio linijų iki galutinio paslaugų gavėjo namų ūkių

| (108) | Kinijos vyriausybės metodą kataloguose apibrėžti skatinamąsias pramonės šakas ir produktus, kad būtų galima atitinkamai skirstyti išteklius atsižvelgiant į Kinijos vyriausybės suteiktą strateginę ar politinę svarbą ir įgyvendinti bei prižiūrėti planus kiekvienu administraciniu lygmeniu, galima aptikti ir nagrinėjant 2016 m. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (NDRC) strateginių ir besiformuojančios pramonės produktų ir paslaugų katalogą (31). Be to, numatyta sukurti naujos kartos IT pramonę, įskaitant naujos kartos informacijos tinklų pramonę. Šiam tikslui pasiekti tam tikri produktai yra įtraukti į strateginių ir besiformuojančios pramonės produktų katalogą. Akivaizdu, kad šviesolaidžių kabeliai yra vienas iš tokių produktų, nes nuoroda „Šviesolaidinio ryšio įranga. Įskaitant pluoštą“ yra labai aiški. Iš aptariamos įrangos technologinių savybių vardijimo, pvz., „G.657 šviesolaidis FTTx , didelės efektyviosios zonos G.655 šviesolaidis, G.656 šviesolaidis, mažų nuostolių ir ypač mažų nuostolių šviesa, atitinkanti G.652 standarto šviesolaidį, <...> šviesolaidinė perdavimo įranga, vieno kanalo linijos pralaidumas 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s, matyti ne tik, kad šviesolaidžių kabelius Kinijos vyriausybė laiko strateginiu ir besiformuojančios pramonės produktu, bet ir tai, kokie išsamūs yra Kinijos vyriausybės planai, į kuriuos įtraukiami tam tikri technologiniai produktai. |
| --- | --- |

(108)

Kinijos vyriausybės metodą kataloguose apibrėžti skatinamąsias pramonės šakas ir produktus, kad būtų galima atitinkamai skirstyti išteklius atsižvelgiant į Kinijos vyriausybės suteiktą strateginę ar politinę svarbą ir įgyvendinti bei prižiūrėti planus kiekvienu administraciniu lygmeniu, galima aptikti ir nagrinėjant 2016 m. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (NDRC) strateginių ir besiformuojančios pramonės produktų ir paslaugų katalogą (31). Be to, numatyta sukurti naujos kartos IT pramonę, įskaitant naujos kartos informacijos tinklų pramonę. Šiam tikslui pasiekti tam tikri produktai yra įtraukti į strateginių ir besiformuojančios pramonės produktų katalogą. Akivaizdu, kad šviesolaidžių kabeliai yra vienas iš tokių produktų, nes nuoroda „Šviesolaidinio ryšio įranga. Įskaitant pluoštą“ yra labai aiški. Iš aptariamos įrangos technologinių savybių vardijimo, pvz., „G.657 šviesolaidis FTTx , didelės efektyviosios zonos G.655 šviesolaidis, G.656 šviesolaidis, mažų nuostolių ir ypač mažų nuostolių šviesa, atitinkanti G.652 standarto šviesolaidį, <...> šviesolaidinė perdavimo įranga, vieno kanalo linijos pralaidumas 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s, matyti ne tik, kad šviesolaidžių kabelius Kinijos vyriausybė laiko strateginiu ir besiformuojančios pramonės produktu, bet ir tai, kokie išsamūs yra Kinijos vyriausybės planai, į kuriuos įtraukiami tam tikri technologiniai produktai.

31

Šviesolaidinio ryšio įranga. Įskaitant pluoštą

G.657 šviesolaidis FTTx , didelės efektyviosios zonos G.655 šviesolaidis, G.656 šviesolaidis, mažų nuostolių ir ypač mažų nuostolių šviesa, atitinkanti G.652 standarto šviesolaidį, <...> šviesolaidinė perdavimo įranga, vieno kanalo linijos pralaidumas 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s

| (109) | Tas pats metodas – apibrėžti planų tikslus ir juos toliau įgyvendinti kataloguose apibrėžiant technines detales – taikomas Aukštųjų ir naujų technologijų produktų kataloge (32), kuriame šviesolaidžių kabeliai yra nurodyti kaip ryšių produktas Nr. 1020011, kuris apima „SDH šviesolaidinę perdavimo sistemą su vienmode šviesolaidine perdavimo terpe, didelės spartos duomenų perdavimo kanalą, 10 Gbit/s ir 40 Gbit/s perdavimo pralaidumą ryšių linijoms ir metro pagrindiniam tinklui“. Šviesolaidžių kabeliai jau 2003 m. Užsienio investicijoms skirtų skatinamųjų aukštųjų technologijų produktų kataloge buvo priskirti Ryšių įrangos ir gaminių kategorijos (33) punktui Nr. 42 kaip „10 Gb/s ir didesnės SDH šviesolaidinė ryšio įranga“. |
| --- | --- |

(109)

Tas pats metodas – apibrėžti planų tikslus ir juos toliau įgyvendinti kataloguose apibrėžiant technines detales – taikomas Aukštųjų ir naujų technologijų produktų kataloge (32), kuriame šviesolaidžių kabeliai yra nurodyti kaip ryšių produktas Nr. 1020011, kuris apima „SDH šviesolaidinę perdavimo sistemą su vienmode šviesolaidine perdavimo terpe, didelės spartos duomenų perdavimo kanalą, 10 Gbit/s ir 40 Gbit/s perdavimo pralaidumą ryšių linijoms ir metro pagrindiniam tinklui“. Šviesolaidžių kabeliai jau 2003 m. Užsienio investicijoms skirtų skatinamųjų aukštųjų technologijų produktų kataloge buvo priskirti Ryšių įrangos ir gaminių kategorijos (33) punktui Nr. 42 kaip „10 Gb/s ir didesnės SDH šviesolaidinė ryšio įranga“.

32

SDH šviesolaidinę perdavimo sistemą su vienmode šviesolaidine perdavimo terpe, didelės spartos duomenų perdavimo kanalą, 10 Gbit/s ir 40 Gbit/s perdavimo pralaidumą ryšių linijoms ir metro pagrindiniam tinklui

33

10 Gb/s ir didesnės SDH šviesolaidinė ryšio įranga

| (110) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė ir „Connect Com“ tvirtino, kad Komisija neįrodė, jog įvairiais 3.1 skirsnyje paminėtai dokumentais „konkrečiai“ remiama arba skatinama šviesolaidžių kabelių pramonė, nors pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą reikalaujama, kad Komisija įrodytų, jog Kinijos vyriausybės dokumentas „aiškiai nurodo, kad subsidiją gali gauti tik“ tam tikros įmonės ir kad toks reikalavimas pagal SKP sutarties 2 straipsnio 2.1 dalies a punktą reiškia, kad reikia įrodyti, jog toks apribojimas yra „tikslus ... nedviprasmiškas ir aiškus“ (34). „Connect Com“ taip pat nurodė pagrindinio reglamento 4 straipsnio 5 dalį, kurioje reikalaujama, kad subsidijos konkretumas būtų aiškiai pagrįstas tiesioginiais įrodymais, ir tvirtino, kad Komisija šio reikalavimo neįvykdė. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija remiasi neteisinga prielaida, kad jei tariamai skatinama tinklo infrastruktūra, reiškia skatinama viskas, kas sudaro tą tinklą. Kinijos vyriausybė teigė, kad daug Komisijos minėtų dokumentų, pavyzdžiui, 13-asis penkmečio planas, iniciatyva „Pagaminta Kinijoje 2025“, Pažangiosios gamybos plėtros planas (2016–2020 m.), 2009 m. Elektroninės informacijos pramonės pritaikymo ir atgaivinimo planas ir 2013 m. Kinijos plačiajuosčio ryšio strategija, yra susiję ne su šviesolaidžių kabeliais ar šviesolaidžių kabelių pramone, o su galutinės grandies tinklais arba plačiajuosčio ryšio diegimu, t. y. bendrąja infrastruktūra. Kinijos vyriausybės teigimu, atsižvelgiant į tai, kad tinklams kurti reikia daug gamybos išteklių ir produktų, Komisija turėtų aiškiai paaiškinti, kokius infrastruktūrą sudarančius produktus ir paslaugas ji laiko skatinamaisiais. Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad tinklo arba plačiajuosčio ryšio diegimas yra susijęs ne su prekėmis, o su infrastruktūros plėtra ir paslaugomis, nes toks diegimas susijęs su bendrųjų telekomunikacijų paslaugų gerinimu. |
| --- | --- |

(110)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė ir „Connect Com“ tvirtino, kad Komisija neįrodė, jog įvairiais 3.1 skirsnyje paminėtai dokumentais „konkrečiai“ remiama arba skatinama šviesolaidžių kabelių pramonė, nors pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą reikalaujama, kad Komisija įrodytų, jog Kinijos vyriausybės dokumentas „aiškiai nurodo, kad subsidiją gali gauti tik“ tam tikros įmonės ir kad toks reikalavimas pagal SKP sutarties 2 straipsnio 2.1 dalies a punktą reiškia, kad reikia įrodyti, jog toks apribojimas yra „tikslus ... nedviprasmiškas ir aiškus“ (34). „Connect Com“ taip pat nurodė pagrindinio reglamento 4 straipsnio 5 dalį, kurioje reikalaujama, kad subsidijos konkretumas būtų aiškiai pagrįstas tiesioginiais įrodymais, ir tvirtino, kad Komisija šio reikalavimo neįvykdė. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija remiasi neteisinga prielaida, kad jei tariamai skatinama tinklo infrastruktūra, reiškia skatinama viskas, kas sudaro tą tinklą. Kinijos vyriausybė teigė, kad daug Komisijos minėtų dokumentų, pavyzdžiui, 13-asis penkmečio planas, iniciatyva „Pagaminta Kinijoje 2025“, Pažangiosios gamybos plėtros planas (2016–2020 m.), 2009 m. Elektroninės informacijos pramonės pritaikymo ir atgaivinimo planas ir 2013 m. Kinijos plačiajuosčio ryšio strategija, yra susiję ne su šviesolaidžių kabeliais ar šviesolaidžių kabelių pramone, o su galutinės grandies tinklais arba plačiajuosčio ryšio diegimu, t. y. bendrąja infrastruktūra. Kinijos vyriausybės teigimu, atsižvelgiant į tai, kad tinklams kurti reikia daug gamybos išteklių ir produktų, Komisija turėtų aiškiai paaiškinti, kokius infrastruktūrą sudarančius produktus ir paslaugas ji laiko skatinamaisiais. Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad tinklo arba plačiajuosčio ryšio diegimas yra susijęs ne su prekėmis, o su infrastruktūros plėtra ir paslaugomis, nes toks diegimas susijęs su bendrųjų telekomunikacijų paslaugų gerinimu.

konkrečiai

aiškiai nurodo, kad subsidiją gali gauti tik

tikslus ... nedviprasmiškas ir aiškus

34

| (111) | Komisija su tuo nesutiko. Kaip paaiškinta 80 konstatuojamojoje dalyje, šviesolaidžių kabeliai yra viena iš pagrindinių interneto tinklų infrastruktūros sudedamųjų dalių, jie yra labai svarbūs diegiant šviesolaidinius tinklus ir plačiajuostį internetą. Plačiajuosčio ryšio infrastruktūra – tai įdiegtos telekomunikacijų įrangos tinklai ir technologijos, būtini sparčiojo interneto prieigai ir kitoms pažangioms telekomunikacijų paslaugoms (35) teikti, o šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinė perdavimo įrangos dalis. Todėl plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai ir tinklams kurti reikia naudoti duomenų perdavimui būtinus produktus, o ne daugiausia teikti paslaugas, kaip, atrodo, teigia Kinijos vyriausybė. Tiesą sakant, paslaugų teikimas būtų tokios sukurtos infrastruktūros veikimo rezultatas. Todėl, jei Kinijos vyriausybė skatina kurti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, Kinijos vyriausybė taip pat skatina vystyti pagrindinius produktus, kurie yra būtini tokiai infrastruktūrai kurti ir kurie yra neatskiriama jos dalis. Komisija laikosi nuomonės, kad pagal norminę sistemą, sukurtą įgyvendinant įvairius 3.1 skirsnyje minimus dokumentus, „aiškiai nurodoma“, kad lengvatinis režimas gali būti taikomas tik tam tikroms skatinamųjų pramonės šakų, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių pramonės, kuri yra informacinių technologijų ir plačiajuosčio ryšio tinklų dalis, įmonėms. Todėl įvairūs 3.1 skirsnyje minimi dokumentai yra pakankami tiesioginiai įrodymai padaryti išvadą, kad Kinijos vyriausybės teikiama parama ir skatinimas šviesolaidžių kabelių pramonei yra konkretūs. Todėl šie Kinijos vyriausybės ir „Connect Com“ tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(111)

Komisija su tuo nesutiko. Kaip paaiškinta 80 konstatuojamojoje dalyje, šviesolaidžių kabeliai yra viena iš pagrindinių interneto tinklų infrastruktūros sudedamųjų dalių, jie yra labai svarbūs diegiant šviesolaidinius tinklus ir plačiajuostį internetą. Plačiajuosčio ryšio infrastruktūra – tai įdiegtos telekomunikacijų įrangos tinklai ir technologijos, būtini sparčiojo interneto prieigai ir kitoms pažangioms telekomunikacijų paslaugoms (35) teikti, o šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinė perdavimo įrangos dalis. Todėl plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai ir tinklams kurti reikia naudoti duomenų perdavimui būtinus produktus, o ne daugiausia teikti paslaugas, kaip, atrodo, teigia Kinijos vyriausybė. Tiesą sakant, paslaugų teikimas būtų tokios sukurtos infrastruktūros veikimo rezultatas. Todėl, jei Kinijos vyriausybė skatina kurti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, Kinijos vyriausybė taip pat skatina vystyti pagrindinius produktus, kurie yra būtini tokiai infrastruktūrai kurti ir kurie yra neatskiriama jos dalis. Komisija laikosi nuomonės, kad pagal norminę sistemą, sukurtą įgyvendinant įvairius 3.1 skirsnyje minimus dokumentus, „aiškiai nurodoma“, kad lengvatinis režimas gali būti taikomas tik tam tikroms skatinamųjų pramonės šakų, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių pramonės, kuri yra informacinių technologijų ir plačiajuosčio ryšio tinklų dalis, įmonėms. Todėl įvairūs 3.1 skirsnyje minimi dokumentai yra pakankami tiesioginiai įrodymai padaryti išvadą, kad Kinijos vyriausybės teikiama parama ir skatinimas šviesolaidžių kabelių pramonei yra konkretūs. Todėl šie Kinijos vyriausybės ir „Connect Com“ tvirtinimai buvo atmesti.

35

aiškiai nurodoma

| (112) | Be to, Kinijos vyriausybės teigimu, prieigos prie interneto tinklai ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūra yra bendroji infrastruktūra. Kinijos vyriausybė nurodė kolegijos „bendrosios infrastruktūros“ aiškinimą byloje „EB ir tam tikros valstybės narės – dideli civiliniai orlaiviai“: „infrastruktūra, kuri nėra skirta tik vienam subjektui ar ribotai subjektų grupei arba jų naudai, bet kuria gali naudotis visi arba beveik visi subjektai“. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Apeliacinis komitetas byloje „JAV – spygliuočių mediena IV“ patvirtino, kad „vienintelė aiški bendro principo, pagal kurį vyriausybės tiekiamos „prekės“ tampa finansiniu įnašu, išimtis yra kai tos prekės tiekiamos kaip „bendroji infrastruktūra“
  “. |
| --- | --- |

(112)

Be to, Kinijos vyriausybės teigimu, prieigos prie interneto tinklai ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūra yra bendroji infrastruktūra. Kinijos vyriausybė nurodė kolegijos „bendrosios infrastruktūros“ aiškinimą byloje „EB ir tam tikros valstybės narės – dideli civiliniai orlaiviai“: „infrastruktūra, kuri nėra skirta tik vienam subjektui ar ribotai subjektų grupei arba jų naudai, bet kuria gali naudotis visi arba beveik visi subjektai“. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Apeliacinis komitetas byloje „JAV – spygliuočių mediena IV“ patvirtino, kad „vienintelė aiški bendro principo, pagal kurį vyriausybės tiekiamos „prekės“ tampa finansiniu įnašu, išimtis yra kai tos prekės tiekiamos kaip „bendroji infrastruktūra“
  “.

infrastruktūra, kuri nėra skirta tik vienam subjektui ar ribotai subjektų grupei arba jų naudai, bet kuria gali naudotis visi arba beveik visi subjektai

vienintelė aiški bendro principo, pagal kurį vyriausybės tiekiamos „prekės“ tampa finansiniu įnašu, išimtis yra kai tos prekės tiekiamos kaip „bendroji infrastruktūra“

| (113) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad „bendrosios infrastruktūros“ aiškinimas, kurį nurodė Kinijos vyriausybė, yra susijęs su vyriausybės tiekiamų prekių bendrosios infrastruktūros forma apibrėžtimi. Šis aiškinimas nesusijęs su analize, ar subsidijų programa yra konkreti. Be to, šio tyrimo tikslas yra ne vyriausybės tiekiami šviesolaidžių kabeliai, kurie, Kinijos vyriausybės tvirtinimu, yra „bendroji infrastruktūra“, o visos kompensacinės subsidijos, suteiktos šviesolaidžių kabelių eksportuojantiems gamintojams, kurie savo ruožtu šiuos šviesolaidžių kabelius eksportuoja telekomunikacijų operatoriams Sąjungoje. Todėl Komisija šį tvirtinimą laikė nepagrįstu ir neaktualiu vertinant, ar Kinijos vyriausybė skatino šviesolaidžių kabelių pramonę, todėl jį atmetė. |
| --- | --- |

(113)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad „bendrosios infrastruktūros“ aiškinimas, kurį nurodė Kinijos vyriausybė, yra susijęs su vyriausybės tiekiamų prekių bendrosios infrastruktūros forma apibrėžtimi. Šis aiškinimas nesusijęs su analize, ar subsidijų programa yra konkreti. Be to, šio tyrimo tikslas yra ne vyriausybės tiekiami šviesolaidžių kabeliai, kurie, Kinijos vyriausybės tvirtinimu, yra „bendroji infrastruktūra“, o visos kompensacinės subsidijos, suteiktos šviesolaidžių kabelių eksportuojantiems gamintojams, kurie savo ruožtu šiuos šviesolaidžių kabelius eksportuoja telekomunikacijų operatoriams Sąjungoje. Todėl Komisija šį tvirtinimą laikė nepagrįstu ir neaktualiu vertinant, ar Kinijos vyriausybė skatino šviesolaidžių kabelių pramonę, todėl jį atmetė.

bendrosios infrastruktūros

bendroji infrastruktūra

| (114) | Po galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad bendras šviesolaidinio tinklo plėtros finansavimas nėra šviesolaidžių kabeliams konkrečiai suteikta subsidija, ir nurodė 749 konstatuojamąją dalį, pagal kurią šviesolaidžių kabeliai nesudaro daugiau kaip 5 % visos šviesolaidžių tinklo apimties. |
| --- | --- |

(114)

Po galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad bendras šviesolaidinio tinklo plėtros finansavimas nėra šviesolaidžių kabeliams konkrečiai suteikta subsidija, ir nurodė 749 konstatuojamąją dalį, pagal kurią šviesolaidžių kabeliai nesudaro daugiau kaip 5 % visos šviesolaidžių tinklo apimties.

| (115) | Šiuo atžvilgiu Komisija pabrėžė, kad 749 konstatuojamojoje dalyje teigiama taip:
  „atlikus tyrimą nustatyta, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro tik nedidelę visų skaitmeninių tinklų diegimo projektų sąnaudų dalį (5G atveju – daug mažiau nei 5 %).“
  Pirma, šis teiginys susijęs ne su apimtimi, o su gamybos sąnaudomis. Antra, tai, kad šviesolaidžių kabeliai gali sudaryti nedidelę viso tinklo diegimo dalį, nepaneigia fakto, kad šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinis ir būtinas tokio tinklo diegimo produktas. Kaip paaiškinta 80 ir 111 konstatuojamosiose dalyse, šviesolaidžių kabeliai yra būtina naujausios kartos sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklų, grindžiamų šia technologija, sudedamoji dalis, todėl be jų tinklai negalėtų veikti. Todėl iš esmės subsidijos yra konkrečiai skirtos šiai pagrindinei sudedamajai daliai ir būtinos sėkmingam viso šviesolaidinio tinklo veikimui užtikrinti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(115)

Šiuo atžvilgiu Komisija pabrėžė, kad 749 konstatuojamojoje dalyje teigiama taip:
  „atlikus tyrimą nustatyta, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro tik nedidelę visų skaitmeninių tinklų diegimo projektų sąnaudų dalį (5G atveju – daug mažiau nei 5 %).“
  Pirma, šis teiginys susijęs ne su apimtimi, o su gamybos sąnaudomis. Antra, tai, kad šviesolaidžių kabeliai gali sudaryti nedidelę viso tinklo diegimo dalį, nepaneigia fakto, kad šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinis ir būtinas tokio tinklo diegimo produktas. Kaip paaiškinta 80 ir 111 konstatuojamosiose dalyse, šviesolaidžių kabeliai yra būtina naujausios kartos sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklų, grindžiamų šia technologija, sudedamoji dalis, todėl be jų tinklai negalėtų veikti. Todėl iš esmės subsidijos yra konkrečiai skirtos šiai pagrindinei sudedamajai daliai ir būtinos sėkmingam viso šviesolaidinio tinklo veikimui užtikrinti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

„atlikus tyrimą nustatyta, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro tik nedidelę visų skaitmeninių tinklų diegimo projektų sąnaudų dalį (5G atveju – daug mažiau nei 5 %).“

| (116) | Be to, Laikinųjų nuostatų dėl pramoninės struktūros koregavimo skatinimo (2005 m. Valstybės tarybos sprendimas Nr. 40) (toliau – Sprendimas Nr. 40) III skyriuje minimas „Pramonės restruktūrizavimo žinynas“, kurį sudaro trys kategorijos: skatinamieji projektai, ribojamieji projektai ir pašalinti projektai. Pagal to sprendimo XVII straipsnį, jei „investicinis projektas priklauso skatinamųjų projektų kategorijai, jis nagrinėjamas, patvirtinamas ir registruojamas pagal atitinkamus nacionalinius investicijų teisės aktus; visos finansų įstaigos teikia kreditinę paramą pagal kreditų teikimo principus; automatinė įranga, importuojama už visą investicijų sumą, išskyrus prekes, įtrauktas į Finansų ministerijos išleistą Vidaus investicijų projektams importuojamų prekių, neatleidžiamų nuo muito, sąrašą (iš dalies pakeistą 2000 m.), gali būti atleista nuo importo muito ir su importu susijusio pridėtinės vertės mokesčio, išskyrus atvejus, kai išleidžiami nauji teisės aktai dėl nuo muito neatleidžiamo investicinių projektų turinio. Kita skatinamiesiems pramonės projektams taikoma lengvatinė politika įgyvendinama laikantis susijusių nacionalinių teisės aktų.“ |
| --- | --- |

(116)

Be to, Laikinųjų nuostatų dėl pramoninės struktūros koregavimo skatinimo (2005 m. Valstybės tarybos sprendimas Nr. 40) (toliau – Sprendimas Nr. 40) III skyriuje minimas „Pramonės restruktūrizavimo žinynas“, kurį sudaro trys kategorijos: skatinamieji projektai, ribojamieji projektai ir pašalinti projektai. Pagal to sprendimo XVII straipsnį, jei „investicinis projektas priklauso skatinamųjų projektų kategorijai, jis nagrinėjamas, patvirtinamas ir registruojamas pagal atitinkamus nacionalinius investicijų teisės aktus; visos finansų įstaigos teikia kreditinę paramą pagal kreditų teikimo principus; automatinė įranga, importuojama už visą investicijų sumą, išskyrus prekes, įtrauktas į Finansų ministerijos išleistą Vidaus investicijų projektams importuojamų prekių, neatleidžiamų nuo muito, sąrašą (iš dalies pakeistą 2000 m.), gali būti atleista nuo importo muito ir su importu susijusio pridėtinės vertės mokesčio, išskyrus atvejus, kai išleidžiami nauji teisės aktai dėl nuo muito neatleidžiamo investicinių projektų turinio. Kita skatinamiesiems pramonės projektams taikoma lengvatinė politika įgyvendinama laikantis susijusių nacionalinių teisės aktų.“

investicinis projektas priklauso skatinamųjų projektų kategorijai, jis nagrinėjamas, patvirtinamas ir registruojamas pagal atitinkamus nacionalinius investicijų teisės aktus; visos finansų įstaigos teikia kreditinę paramą pagal kreditų teikimo principus; automatinė įranga, importuojama už visą investicijų sumą, išskyrus prekes, įtrauktas į Finansų ministerijos išleistą Vidaus investicijų projektams importuojamų prekių, neatleidžiamų nuo muito, sąrašą (iš dalies pakeistą 2000 m.), gali būti atleista nuo importo muito ir su importu susijusio pridėtinės vertės mokesčio, išskyrus atvejus, kai išleidžiami nauji teisės aktai dėl nuo muito neatleidžiamo investicinių projektų turinio. Kita skatinamiesiems pramonės projektams taikoma lengvatinė politika įgyvendinama laikantis susijusių nacionalinių teisės aktų.“

| (117) | Todėl Sprendime Nr. 40, kuris skaitomas kartu su Pramonės restruktūrizavimo žinynu, numatyta tam tikrus projektus laikyti tam tikrų skatinamųjų pramonės šakų projektais. |
| --- | --- |

(117)

Todėl Sprendime Nr. 40, kuris skaitomas kartu su Pramonės restruktūrizavimo žinynu, numatyta tam tikrus projektus laikyti tam tikrų skatinamųjų pramonės šakų projektais.

| (118) | 2019 m. rugpjūčio 27 d. Kinijos Liaudies Respublikos nacionalinės plėtros ir reformų komisijos dekretu Nr. 29, kuris įsigaliojo 2020 m. sausio 1 d., patvirtintuose Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai) (36) ir Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2019 m. leidimas) (37) I kategorijai „Skatinimas“ priskiriama:
  „XXVIII.   Informacijos pramonė


  <...>









  13. | Tankinimo pagal bangos ilgį (WDM) šviesolaidinių perdavimo sistemų, kurių greitis ne mažesnis kaip 32 bangos, įrangos gamyba; |
| --- | --- | --- |

(118)

2019 m. rugpjūčio 27 d. Kinijos Liaudies Respublikos nacionalinės plėtros ir reformų komisijos dekretu Nr. 29, kuris įsigaliojo 2020 m. sausio 1 d., patvirtintuose Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai) (36) ir Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2019 m. leidimas) (37) I kategorijai „Skatinimas“ priskiriama:

36

37

„XXVIII.   Informacijos pramonė

Informacijos pramonė

<...>

<...>

13.

Tankinimo pagal bangos ilgį (WDM) šviesolaidinių perdavimo sistemų, kurių greitis ne mažesnis kaip 32 bangos, įrangos gamyba;

| 14. | Skaitmeninio sinchronizavimo serijinių šviesolaidinių ryšio sistemų, kurių greitis ne mažesnis kaip 10 GB/S, įrangos gamyba; |
| --- | --- |

14.

Skaitmeninio sinchronizavimo serijinių šviesolaidinių ryšio sistemų, kurių greitis ne mažesnis kaip 10 GB/S, įrangos gamyba;

<...>

<...>

| 28. | Naujų (nedispersinių) vienmodžių pluoštų ir šviesolaidžių ruošinių gamyba“ |
| --- | --- |

28.

Naujų (nedispersinių) vienmodžių pluoštų ir šviesolaidžių ruošinių gamyba“

| (119) | Taigi, Pramonės restruktūrizavimo žinyne „informacijos pramonei“ priskiriami konkretūs projektai, susiję su šviesolaidžių kabelių pramone, kaip skatinamąja pramone. |
| --- | --- |

(119)

Taigi, Pramonės restruktūrizavimo žinyne „informacijos pramonei“ priskiriami konkretūs projektai, susiję su šviesolaidžių kabelių pramone, kaip skatinamąja pramone.

| (120) | Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Sprendimas Nr. 40 nėra įpareigojantis ar teisiškai privalomas, nes jis yra tik rekomendacinis dokumentas. Be to, Kinijos vyriausybės teigimu, Sprendimo Nr. 40 V straipsnis, kuriame nurodyta „stiprinti informacinės infrastruktūros, įskaitant plačiajuostį ryšį, kūrimą“, aiškiai susijęs tik su infrastruktūros gerinimu ir šviesolaidžių kabeliai jame neminimi. Taigi Kinijos vyriausybė teigė, kad pagal šį dokumentą nebuvo galima teikti paramos šviesolaidžių kabelių pramonei ar ją skatinti. |
| --- | --- |

(120)

Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Sprendimas Nr. 40 nėra įpareigojantis ar teisiškai privalomas, nes jis yra tik rekomendacinis dokumentas. Be to, Kinijos vyriausybės teigimu, Sprendimo Nr. 40 V straipsnis, kuriame nurodyta „stiprinti informacinės infrastruktūros, įskaitant plačiajuostį ryšį, kūrimą“, aiškiai susijęs tik su infrastruktūros gerinimu ir šviesolaidžių kabeliai jame neminimi. Taigi Kinijos vyriausybė teigė, kad pagal šį dokumentą nebuvo galima teikti paramos šviesolaidžių kabelių pramonei ar ją skatinti.

stiprinti informacinės infrastruktūros, įskaitant plačiajuostį ryšį, kūrimą

| (121) | Pirma, Komisija nesutiko su tuo, kad Sprendimas Nr. 40 nėra privalomas. Iš tiesų, Sprendime Nr. 40 nustatytos laikinosios taisyklės, kuriomis skatinamas pramonės restruktūrizavimas, ir daroma nuoroda į „Pramonės restruktūrizavimo žinyną“, kuriame apibrėžiamos trys kategorijos: skatinamieji projektai, ribojamieji projektai ir pašalinti projektai. Sprendimo Nr. 40 XVII straipsnyje nustatyta, kad investiciniai projektai privalomai laikomi skatinamaisiais projektais, pvz., „visos finansų įstaigos teikia kreditinę paramą pagal kreditų teikimo principus“ ir „pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus įgyvendinamos kitos skatinamiesiems pramonės projektams palankios politikos priemonės“. Be to, XXI straipsnyje nustatyta, kad „atitinkamos lengvatinės politikos priemonės, įgyvendinamos pagal Pramonės šakų, produktų ir technologijų, kurias šiuo metu specialiai skatina valstybė (iš dalies pakeista 2000 m.) kategoriją, koreguojamos, kad būtų įgyvendintos atsižvelgiant į Pramonės restruktūrizavimo žinyną“. Todėl Sprendimas Nr. 40 šiuo atžvilgiu yra privalomas. |
| --- | --- |

(121)

Pirma, Komisija nesutiko su tuo, kad Sprendimas Nr. 40 nėra privalomas. Iš tiesų, Sprendime Nr. 40 nustatytos laikinosios taisyklės, kuriomis skatinamas pramonės restruktūrizavimas, ir daroma nuoroda į „Pramonės restruktūrizavimo žinyną“, kuriame apibrėžiamos trys kategorijos: skatinamieji projektai, ribojamieji projektai ir pašalinti projektai. Sprendimo Nr. 40 XVII straipsnyje nustatyta, kad investiciniai projektai privalomai laikomi skatinamaisiais projektais, pvz., „visos finansų įstaigos teikia kreditinę paramą pagal kreditų teikimo principus“ ir „pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus įgyvendinamos kitos skatinamiesiems pramonės projektams palankios politikos priemonės“. Be to, XXI straipsnyje nustatyta, kad „atitinkamos lengvatinės politikos priemonės, įgyvendinamos pagal Pramonės šakų, produktų ir technologijų, kurias šiuo metu specialiai skatina valstybė (iš dalies pakeista 2000 m.) kategoriją, koreguojamos, kad būtų įgyvendintos atsižvelgiant į Pramonės restruktūrizavimo žinyną“. Todėl Sprendimas Nr. 40 šiuo atžvilgiu yra privalomas.

visos finansų įstaigos teikia kreditinę paramą pagal kreditų teikimo principus

pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus įgyvendinamos kitos skatinamiesiems pramonės projektams palankios politikos priemonės

atitinkamos lengvatinės politikos priemonės, įgyvendinamos pagal Pramonės šakų, produktų ir technologijų, kurias šiuo metu specialiai skatina valstybė (iš dalies pakeista 2000 m.) kategoriją, koreguojamos, kad būtų įgyvendintos atsižvelgiant į Pramonės restruktūrizavimo žinyną

| (122) | Antra, Sprendimo Nr. 40 II skyriaus „Pramonės restruktūrizavimo kryptys ir prioritetai“ V straipsnyje pirmenybė teikiama „informacinės infrastruktūros, įskaitant plačiajuostį ryšį, kūrimo“ stiprinimui ir, kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje ir išsamiau paaiškinta 111 konstatuojamojoje dalyje, šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinė ir būtina šios infrastruktūros sudedamoji dalis. Komisija 111 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad jei Kinijos vyriausybė skatina kurti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, Kinijos vyriausybė taip pat skatina vystyti pagrindinius produktus, kurie yra būtini tokiai infrastruktūrai kurti ir kurie yra neatskiriama jos dalis. Be to, Sprendimo Nr. 40 III skyriaus „Pramonės restruktūrizavimo žinynas“ XIV straipsnyje nustatyta, kad: „skatinamasis turinys daugiausia apima pagrindines technologijas, įrangą ir produktus, kurie gali skatinti socialinę ir ekonominę plėtrą, padeda taupyti išteklius, saugoti aplinką, optimizuoti ir modernizuoti pramonės struktūrą ir kuriuos reikia skatinti ir remti taikant atitinkamą politiką ir priemones“. Kaip jau minėta 118 konstatuojamojoje dalyje, informacijos pramonė ir visų pirma šviesolaidžių kabelių gamybos pagrindinės žaliavos, pvz., vienmodžių pluoštų ir šviesolaidžių ruošiniai, taip pat pirminės grandies produktai, pvz., šviesolaidinio perdavimo sistemos ir šviesolaidinio ryšio sistemos, yra vardijami kaip skatinamasis turinys. Be to, šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinė „informacinės infrastruktūros, įskaitant plačiajuostį ryšį“, kurią Kinijos vyriausybės laiko skatinamąja, diegimo įranga. Todėl bendrai aiškinant pirmiau pateiktas nuostatas matyti, kad šviesolaidžių kabeliai yra skatinamasis produktas – viena vertus, todėl, kad jie yra būtina skatinamosios infrastruktūros sudedamoji dalis, ir, kita vertus, todėl, kad jų pagrindinės žaliavos, nuo kurių priklauso šviesolaidžių kabelių pridėtinė vertė, Kinijos vyriausybės taip pat laikomos skatinamuoju produktu. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(122)

Antra, Sprendimo Nr. 40 II skyriaus „Pramonės restruktūrizavimo kryptys ir prioritetai“ V straipsnyje pirmenybė teikiama „informacinės infrastruktūros, įskaitant plačiajuostį ryšį, kūrimo“ stiprinimui ir, kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje ir išsamiau paaiškinta 111 konstatuojamojoje dalyje, šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinė ir būtina šios infrastruktūros sudedamoji dalis. Komisija 111 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad jei Kinijos vyriausybė skatina kurti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, Kinijos vyriausybė taip pat skatina vystyti pagrindinius produktus, kurie yra būtini tokiai infrastruktūrai kurti ir kurie yra neatskiriama jos dalis. Be to, Sprendimo Nr. 40 III skyriaus „Pramonės restruktūrizavimo žinynas“ XIV straipsnyje nustatyta, kad: „skatinamasis turinys daugiausia apima pagrindines technologijas, įrangą ir produktus, kurie gali skatinti socialinę ir ekonominę plėtrą, padeda taupyti išteklius, saugoti aplinką, optimizuoti ir modernizuoti pramonės struktūrą ir kuriuos reikia skatinti ir remti taikant atitinkamą politiką ir priemones“. Kaip jau minėta 118 konstatuojamojoje dalyje, informacijos pramonė ir visų pirma šviesolaidžių kabelių gamybos pagrindinės žaliavos, pvz., vienmodžių pluoštų ir šviesolaidžių ruošiniai, taip pat pirminės grandies produktai, pvz., šviesolaidinio perdavimo sistemos ir šviesolaidinio ryšio sistemos, yra vardijami kaip skatinamasis turinys. Be to, šviesolaidžių kabeliai yra pagrindinė „informacinės infrastruktūros, įskaitant plačiajuostį ryšį“, kurią Kinijos vyriausybės laiko skatinamąja, diegimo įranga. Todėl bendrai aiškinant pirmiau pateiktas nuostatas matyti, kad šviesolaidžių kabeliai yra skatinamasis produktas – viena vertus, todėl, kad jie yra būtina skatinamosios infrastruktūros sudedamoji dalis, ir, kita vertus, todėl, kad jų pagrindinės žaliavos, nuo kurių priklauso šviesolaidžių kabelių pridėtinė vertė, Kinijos vyriausybės taip pat laikomos skatinamuoju produktu. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

informacinės infrastruktūros, įskaitant plačiajuostį ryšį, kūrimo

skatinamasis turinys daugiausia apima pagrindines technologijas, įrangą ir produktus, kurie gali skatinti socialinę ir ekonominę plėtrą, padeda taupyti išteklius, saugoti aplinką, optimizuoti ir modernizuoti pramonės struktūrą ir kuriuos reikia skatinti ir remti taikant atitinkamą politiką ir priemones

informacinės infrastruktūros, įskaitant plačiajuostį ryšį

| (123) | Šviesolaidžių kabelių pramonei remti yra skirti ne tik nacionalinio lygmens planai ir strategijos. Provincijų lygmeniu buvo įsteigtos vadinamosios nacionalinės aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonos. Viena iš jų – Rytų ežero naujų technologijų pramonės plėtros zona. Tos zonos, kaip nustatyta 13-ojo nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų penkmečio plano I.2 skirsnyje, yra regioninė platforma nuodugnioms nacionalinėms strategijoms, pavyzdžiui, „Internet +“ ir „Pagaminta Kinijoje 2025“ įgyvendinti (38). Bendrovėms ir įmonėms, įsikūrusioms vienoje iš tų zonų ir turinčioms teisę vykdyti veiklą, kuri patenka į atitinkamų strategijų taikymo sritį, taikomos lengvatinės sąlygos. Kaip matyti iš dokumento „Nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų lengvatinė politika“ (39), dvejus metus nuo įsisteigimo dienos apskritai atleidžiama nuo pajamų mokesčio, o vėliau ir toliau taikomi lengvatiniai režimai, t. y. sumažintas pelno mokestis, atleidimas nuo eksporto muitų ir kitos mokesčių lengvatos. |
| --- | --- |

(123)

Šviesolaidžių kabelių pramonei remti yra skirti ne tik nacionalinio lygmens planai ir strategijos. Provincijų lygmeniu buvo įsteigtos vadinamosios nacionalinės aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonos. Viena iš jų – Rytų ežero naujų technologijų pramonės plėtros zona. Tos zonos, kaip nustatyta 13-ojo nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų penkmečio plano I.2 skirsnyje, yra regioninė platforma nuodugnioms nacionalinėms strategijoms, pavyzdžiui, „Internet +“ ir „Pagaminta Kinijoje 2025“ įgyvendinti (38). Bendrovėms ir įmonėms, įsikūrusioms vienoje iš tų zonų ir turinčioms teisę vykdyti veiklą, kuri patenka į atitinkamų strategijų taikymo sritį, taikomos lengvatinės sąlygos. Kaip matyti iš dokumento „Nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų lengvatinė politika“ (39), dvejus metus nuo įsisteigimo dienos apskritai atleidžiama nuo pajamų mokesčio, o vėliau ir toliau taikomi lengvatiniai režimai, t. y. sumažintas pelno mokestis, atleidimas nuo eksporto muitų ir kitos mokesčių lengvatos.

38

39

| (124) | Lengvatos, suteikiamos aukštųjų technologijų pramonės bendrovėms, įsikūrusioms nacionalinėje aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonoje, apima ne tik mokesčių lengvatas, bet ir tiesioginę finansinę paramą. Kaip matyti iš cituojamo dokumento, kuriame nustatoma nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų lengvatinė politika, valstybė „nustato <...> tam tikrą kapitalo sumą statybos paskoloms ir investicijų mastą kiekvienais metais ir gali išleisti tam tikrą skaičių ilgalaikių obligacijų lėšoms iš visuomenės pritraukti“ (40). Šiame dokumente pateikiamas tikslesnis aprašymas, kad „Kinijos vyriausybės finansinė parama aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonoms iš esmės yra skirti tam tikras lėšas pradedančiosioms įmonėms nacionalinio lygmens plėtros zonose ir įgyvendinti kai kuriuos nacionalinio lygmens planuojamus projektus įmonėms plėtros zonose. Daugumoje Kinijos plėtros zonų vietos valdžia plėtros zoną daugiausia remia nuomodama žemę žemomis kainomis.“ |
| --- | --- |

(124)

Lengvatos, suteikiamos aukštųjų technologijų pramonės bendrovėms, įsikūrusioms nacionalinėje aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonoje, apima ne tik mokesčių lengvatas, bet ir tiesioginę finansinę paramą. Kaip matyti iš cituojamo dokumento, kuriame nustatoma nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų lengvatinė politika, valstybė „nustato <...> tam tikrą kapitalo sumą statybos paskoloms ir investicijų mastą kiekvienais metais ir gali išleisti tam tikrą skaičių ilgalaikių obligacijų lėšoms iš visuomenės pritraukti“ (40). Šiame dokumente pateikiamas tikslesnis aprašymas, kad „Kinijos vyriausybės finansinė parama aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonoms iš esmės yra skirti tam tikras lėšas pradedančiosioms įmonėms nacionalinio lygmens plėtros zonose ir įgyvendinti kai kuriuos nacionalinio lygmens planuojamus projektus įmonėms plėtros zonose. Daugumoje Kinijos plėtros zonų vietos valdžia plėtros zoną daugiausia remia nuomodama žemę žemomis kainomis.“

nustato <...> tam tikrą kapitalo sumą statybos paskoloms ir investicijų mastą kiekvienais metais ir gali išleisti tam tikrą skaičių ilgalaikių obligacijų lėšoms iš visuomenės pritraukti

40

Kinijos vyriausybės finansinė parama aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonoms iš esmės yra skirti tam tikras lėšas pradedančiosioms įmonėms nacionalinio lygmens plėtros zonose ir įgyvendinti kai kuriuos nacionalinio lygmens planuojamus projektus įmonėms plėtros zonose. Daugumoje Kinijos plėtros zonų vietos valdžia plėtros zoną daugiausia remia nuomodama žemę žemomis kainomis.

| (125) | Be to, „nacionalinių plėtros zonų lengvatinė politika“ paremta 2016 m. valstybės remiamų pagrindinių aukštųjų technologijų sričių katalogu, kuriame išvardytos pagrindinės remiamos aukštųjų technologijų sritys. Šio katalogo I skyriaus „Elektroninė informacija“ 4 punkte „Ryšių technologija“ aiškiai minimas „šviesolaidinis perdavimo tinklas“ ir „šviesolaidinių perdavimo sistemų technologija“, kurie apima šviesolaidžių kabelius, kaip valstybės remiamas aukštųjų technologijų sritis. Vienas iš atrinktų šviesolaidžių kabelių eksportuojančių gamintojų yra įsikūręs Uhano provincijoje, o dauguma grupės bendrovių yra įsikūrusios Rytų ežero naujų technologijų pramonės plėtros zonoje. Todėl šioms bendrovėms gali būti taikomas lengvatinis režimas, suteikiamas pagal nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų schemą. |
| --- | --- |

(125)

Be to, „nacionalinių plėtros zonų lengvatinė politika“ paremta 2016 m. valstybės remiamų pagrindinių aukštųjų technologijų sričių katalogu, kuriame išvardytos pagrindinės remiamos aukštųjų technologijų sritys. Šio katalogo I skyriaus „Elektroninė informacija“ 4 punkte „Ryšių technologija“ aiškiai minimas „šviesolaidinis perdavimo tinklas“ ir „šviesolaidinių perdavimo sistemų technologija“, kurie apima šviesolaidžių kabelius, kaip valstybės remiamas aukštųjų technologijų sritis. Vienas iš atrinktų šviesolaidžių kabelių eksportuojančių gamintojų yra įsikūręs Uhano provincijoje, o dauguma grupės bendrovių yra įsikūrusios Rytų ežero naujų technologijų pramonės plėtros zonoje. Todėl šioms bendrovėms gali būti taikomas lengvatinis režimas, suteikiamas pagal nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų schemą.

šviesolaidinis perdavimo tinklas

šviesolaidinių perdavimo sistemų technologija

| (126) | Ši Uhane esanti Kinijos vyriausybės remiama specialioji pramonės plėtros zona – Rytų ežero naujų technologijų pramonės plėtros zona – yra pagrindinė šviesolaidžių kabelių gamybos bazė. Kaip viena iš Valstybės tarybos patvirtintų „Nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų“ ir „Nacionalinė čiabuvių inovacijų demonstracinė zona“, ji tapo pirmąja KLR optinės elektronikos pramonės baze (taip pat vadinama Kinijos optikos slėniu). Šioje zonoje veiklą vykdantiems šviesolaidžių kabelių gamintojams buvo taikomos įvairios paskatos ir valstybės parama. |
| --- | --- |

(126)

Ši Uhane esanti Kinijos vyriausybės remiama specialioji pramonės plėtros zona – Rytų ežero naujų technologijų pramonės plėtros zona – yra pagrindinė šviesolaidžių kabelių gamybos bazė. Kaip viena iš Valstybės tarybos patvirtintų „Nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų“ ir „Nacionalinė čiabuvių inovacijų demonstracinė zona“, ji tapo pirmąja KLR optinės elektronikos pramonės baze (taip pat vadinama Kinijos optikos slėniu). Šioje zonoje veiklą vykdantiems šviesolaidžių kabelių gamintojams buvo taikomos įvairios paskatos ir valstybės parama.

| (127) | Dėl žaliavų, naudojamų šviesolaidžių kabeliams gaminti, Komisija nustatė, kad aramidas – cheminiu būdu gaunamas sintetinis pluoštas ir gamybos išteklius šviesolaidžių kabeliams gaminti – Kinijos vyriausybės Strateginių besiformuojančių pramonės šakų pagrindinių produktų ir paslaugų kataloge (41) yra priskiriamas pagrindiniams produktams. Dėl to ši žaliava buvo įtraukta į įvairias Kinijos vyriausybės politikos sritis. |
| --- | --- |

(127)

Dėl žaliavų, naudojamų šviesolaidžių kabeliams gaminti, Komisija nustatė, kad aramidas – cheminiu būdu gaunamas sintetinis pluoštas ir gamybos išteklius šviesolaidžių kabeliams gaminti – Kinijos vyriausybės Strateginių besiformuojančių pramonės šakų pagrindinių produktų ir paslaugų kataloge (41) yra priskiriamas pagrindiniams produktams. Dėl to ši žaliava buvo įtraukta į įvairias Kinijos vyriausybės politikos sritis.

Strateginių besiformuojančių pramonės šakų pagrindinių produktų ir paslaugų kataloge

41

| (128) | Apskritai cheminiams pluoštams valstybės reguliavimas ir rinkos valdymo politika taikomi ne tik centriniu lygmeniu, bet ir pagal žemesnio nei centrinio lygmens planavimo dokumentus, pvz., Džedziango provincijos tradicinės gamybos pramonės visapusiškos pertvarkos ir modernizavimo veiksmų planą, kuriame cheminiai pluoštai yra viena iš 10 pagrindinių pramonės šakų, kurioms taikomas specialus politikos valdymas (42), arba 13-ąjį chemijos pramonės plėtros Džiangsu provincijoje penkmečio planą (2016–2020 m.). Pastarojo plano nuostatose dėl naujų cheminių medžiagų daugiausia dėmesio skiriama visų pirma didelės pridėtinės vertės produktų, tokių kaip didelio našumo pluoštai, kuriems priskiriami pluoštai, naudojami šviesolaidžių kabeliams gaminti, kūrimo ir industrializavimo rėmimui. |
| --- | --- |

(128)

Apskritai cheminiams pluoštams valstybės reguliavimas ir rinkos valdymo politika taikomi ne tik centriniu lygmeniu, bet ir pagal žemesnio nei centrinio lygmens planavimo dokumentus, pvz., Džedziango provincijos tradicinės gamybos pramonės visapusiškos pertvarkos ir modernizavimo veiksmų planą, kuriame cheminiai pluoštai yra viena iš 10 pagrindinių pramonės šakų, kurioms taikomas specialus politikos valdymas (42), arba 13-ąjį chemijos pramonės plėtros Džiangsu provincijoje penkmečio planą (2016–2020 m.). Pastarojo plano nuostatose dėl naujų cheminių medžiagų daugiausia dėmesio skiriama visų pirma didelės pridėtinės vertės produktų, tokių kaip didelio našumo pluoštai, kuriems priskiriami pluoštai, naudojami šviesolaidžių kabeliams gaminti, kūrimo ir industrializavimo rėmimui.

42

| (129) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad įvairiuose Komisijos cituotuose dokumentuose, kaip antai kataloge „Keturios esminės kryptys“, 2016 m. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos strateginių ir besiformuojančios pramonės produktų ir paslaugų kataloge ir Pramonės restruktūrizavimo žinyne, patys šviesolaidžių kabeliai neminimi, o veikiau kalbama apie žaliavas. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija neatliko perdavimo ar susigrąžinimo analizės, kad įrodytų, jog pradinės ar galutinės grandies pramonės šakų tariamai gautos subsidijos buvo perduotos šviesolaidžių kabelių pramonei. |
| --- | --- |

(129)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad įvairiuose Komisijos cituotuose dokumentuose, kaip antai kataloge „Keturios esminės kryptys“, 2016 m. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos strateginių ir besiformuojančios pramonės produktų ir paslaugų kataloge ir Pramonės restruktūrizavimo žinyne, patys šviesolaidžių kabeliai neminimi, o veikiau kalbama apie žaliavas. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija neatliko perdavimo ar susigrąžinimo analizės, kad įrodytų, jog pradinės ar galutinės grandies pramonės šakų tariamai gautos subsidijos buvo perduotos šviesolaidžių kabelių pramonei.

| (130) | Dėl pradinės grandies pramonės šakų Komisija pažymėjo, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai buvo vertikaliai integruoti, todėl laikoma, kad su jais susijusių tiekėjų gautos subsidijos buvo perduotos šviesolaidžių kabelių eksportuojantiems gamintojams. Be to, Kinijos vyriausybės nurodyti dokumentai, susiję su šviesolaidžių kabelių žaliavomis, net darant prielaidą, kad jie kartu bent netiesiogiai neapima šviesolaidžių kabelių, quod non, bet kuriuo atveju yra aktualūs kartu su visa kita šiame skirsnyje aptariama Kinijos vyriausybės lengvatine politika ir dokumentais. Visi šio skirsnio dokumentai apima šviesolaidinius tinklus, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra šviesolaidžių kabeliai, arba jų pagrindinius gamybos išteklius, taigi jais parodoma, kaip skatinamas visas šviesolaidžių kabelių sektorius nuo pradinės iki galutinės nagrinėjamojo produkto gamybos. Šie dokumentai taip pat yra aktualūs siekiant parodyti, kad įvairios subsidijų programos yra konkrečios. Perdavimo analizė reikalinga tik dėl subsidijų, faktiškai suteiktų žaliavoms, tiekiamoms už mažesnį nei pakankamą atlygį ir kurias eksportuojantys gamintojai naudoja nagrinėjamajam produktui gaminti, ir tik tuo atveju, jei šių žaliavų pardavėjas ir pirkėjas yra nesusiję. Kaip paaiškinta 3.8.2 skirsnyje, nesusijusių tiekėjų už mažesnį nei pakankamą atlygį tiekiamos žaliavos šiame tyrime nebuvo kompensuotos. Be to, kaip minėta šioje konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai yra daugiausia integruoti. |
| --- | --- |

(130)

Dėl pradinės grandies pramonės šakų Komisija pažymėjo, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai buvo vertikaliai integruoti, todėl laikoma, kad su jais susijusių tiekėjų gautos subsidijos buvo perduotos šviesolaidžių kabelių eksportuojantiems gamintojams. Be to, Kinijos vyriausybės nurodyti dokumentai, susiję su šviesolaidžių kabelių žaliavomis, net darant prielaidą, kad jie kartu bent netiesiogiai neapima šviesolaidžių kabelių, quod non, bet kuriuo atveju yra aktualūs kartu su visa kita šiame skirsnyje aptariama Kinijos vyriausybės lengvatine politika ir dokumentais. Visi šio skirsnio dokumentai apima šviesolaidinius tinklus, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra šviesolaidžių kabeliai, arba jų pagrindinius gamybos išteklius, taigi jais parodoma, kaip skatinamas visas šviesolaidžių kabelių sektorius nuo pradinės iki galutinės nagrinėjamojo produkto gamybos. Šie dokumentai taip pat yra aktualūs siekiant parodyti, kad įvairios subsidijų programos yra konkrečios. Perdavimo analizė reikalinga tik dėl subsidijų, faktiškai suteiktų žaliavoms, tiekiamoms už mažesnį nei pakankamą atlygį ir kurias eksportuojantys gamintojai naudoja nagrinėjamajam produktui gaminti, ir tik tuo atveju, jei šių žaliavų pardavėjas ir pirkėjas yra nesusiję. Kaip paaiškinta 3.8.2 skirsnyje, nesusijusių tiekėjų už mažesnį nei pakankamą atlygį tiekiamos žaliavos šiame tyrime nebuvo kompensuotos. Be to, kaip minėta šioje konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai yra daugiausia integruoti.

quod non

| (131) | Atsižvelgiant į minėtus planus ir programas, šviesolaidžių kabelių pramonė laikoma pagrindine / strategine pramonės šaka, kurios plėtros Kinijos vyriausybė aktyviai siekia kaip politinio tikslo. Šviesolaidžių kabeliai išsiskiria kaip Kinijos vyriausybei itin svarbus produktas kuriant tinklus ir infrastruktūrą, naudojamus visose pagrindinėse junglumo ir skaitmeninės politikos srityse, kurias plėtoja ir prižiūri valstybė. Remdamasi šiame skirsnyje nurodytais politikos dokumentais Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė kišasi į šviesolaidžių kabelių pramonę siekdama įgyvendinti susijusią politiką ir kišasi į laisvą rinkos jėgų veikimą šviesolaidžių kabelių sektoriuje, visų pirma įvairiomis priemonėmis skatindama ir remdama šį sektorių. |
| --- | --- |

(131)

Atsižvelgiant į minėtus planus ir programas, šviesolaidžių kabelių pramonė laikoma pagrindine / strategine pramonės šaka, kurios plėtros Kinijos vyriausybė aktyviai siekia kaip politinio tikslo. Šviesolaidžių kabeliai išsiskiria kaip Kinijos vyriausybei itin svarbus produktas kuriant tinklus ir infrastruktūrą, naudojamus visose pagrindinėse junglumo ir skaitmeninės politikos srityse, kurias plėtoja ir prižiūri valstybė. Remdamasi šiame skirsnyje nurodytais politikos dokumentais Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė kišasi į šviesolaidžių kabelių pramonę siekdama įgyvendinti susijusią politiką ir kišasi į laisvą rinkos jėgų veikimą šviesolaidžių kabelių sektoriuje, visų pirma įvairiomis priemonėmis skatindama ir remdama šį sektorių.

3.2.   Dalinis nebendradarbiavimas ir rėmimasis turimais faktais

Dalinis nebendradarbiavimas ir rėmimasis turimais faktais

| (132) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė pateikė keletą bendro pobūdžio pastabų dėl Komisijos sprendimo taikyti pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatas dėl lengvatinio skolinimo, eksporto kredito draudimo ir žaliavų. |
| --- | --- |

(132)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė pateikė keletą bendro pobūdžio pastabų dėl Komisijos sprendimo taikyti pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatas dėl lengvatinio skolinimo, eksporto kredito draudimo ir žaliavų.

| (133) | Kinijos vyriausybė tvirtino, kad visi Komisijos prašymai pateikti informacijos, į kuriuos Kinijos vyriausybė negalėjo atsakyti, buvo nepagrįsti, nes šiuose prašymuose daroma prielaida, kad Kinijos vyriausybė turi teisinių galių, kurių ji iš tiesų neturi. |
| --- | --- |

(133)

Kinijos vyriausybė tvirtino, kad visi Komisijos prašymai pateikti informacijos, į kuriuos Kinijos vyriausybė negalėjo atsakyti, buvo nepagrįsti, nes šiuose prašymuose daroma prielaida, kad Kinijos vyriausybė turi teisinių galių, kurių ji iš tiesų neturi.

| (134) | Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija tinkamai neįvertino faktų ir nepateikė tinkamo paaiškinimo, kodėl turimais faktais pagrįstai pakeista visa reikiama trūkstama informacija. |
| --- | --- |

(134)

Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija tinkamai neįvertino faktų ir nepateikė tinkamo paaiškinimo, kodėl turimais faktais pagrįstai pakeista visa reikiama trūkstama informacija.

| (135) | Kaip nurodyta 146, 160 ir 168 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad Kinijos vyriausybė, kaip subjektų, dėl kurių Komisija paprašė pateikti informacijos, akcininkė arba atsakinga institucija, turėjo teisines galias gauti prašomą informaciją. Komisija savo pranešime Kinijos vyriausybei ir kaip pakartojo 3.2.1–3.2.3 skirsniuose, nurodė, kodėl ji turėjo remtis turimais faktais. Komisija manė, kad informaciją, kurios nepateikė Kinijos vyriausybė, galima pagrįstai pakeisti viešai prieinama informacija. Todėl Komisija atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimus. |
| --- | --- |

(135)

Kaip nurodyta 146, 160 ir 168 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad Kinijos vyriausybė, kaip subjektų, dėl kurių Komisija paprašė pateikti informacijos, akcininkė arba atsakinga institucija, turėjo teisines galias gauti prašomą informaciją. Komisija savo pranešime Kinijos vyriausybei ir kaip pakartojo 3.2.1–3.2.3 skirsniuose, nurodė, kodėl ji turėjo remtis turimais faktais. Komisija manė, kad informaciją, kurios nepateikė Kinijos vyriausybė, galima pagrįstai pakeisti viešai prieinama informacija. Todėl Komisija atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimus.

3.2.1.   Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas dėl lengvatinio skolinimo

Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas dėl lengvatinio skolinimo

| (136) | Kad būtų patogiau administraciniu požiūriu, Komisija paprašė Kinijos vyriausybės perduoti specialų klausimyną visoms finansų įstaigoms, kurios teikia paskolas arba eksporto kreditus atrinktoms bendrovėms. |
| --- | --- |

(136)

Kad būtų patogiau administraciniu požiūriu, Komisija paprašė Kinijos vyriausybės perduoti specialų klausimyną visoms finansų įstaigoms, kurios teikia paskolas arba eksporto kreditus atrinktoms bendrovėms.

| (137) | Iš pradžių buvo gauti tik EXIM banko atsakymai. Kinijos vyriausybė nesureagavo į Komisijos prašymą pateikti visų finansų įstaigų, kurios atrinktoms bendrovėms teikė paskolas arba eksporto kreditus, klausimyno atsakymus. Todėl rašte dėl informacijos neišsamumo Komisija pakartojo savo prašymą dėl finansų įstaigų, siekdama kuo labiau išnaudoti galimybę jas įtraukti į tyrimą, kad jos teiktų Komisijai būtiną informaciją ir Komisija galėtų padaryti išvadas dėl įtariamo subsidijavimo buvimo ir masto. |
| --- | --- |

(137)

Iš pradžių buvo gauti tik EXIM banko atsakymai. Kinijos vyriausybė nesureagavo į Komisijos prašymą pateikti visų finansų įstaigų, kurios atrinktoms bendrovėms teikė paskolas arba eksporto kreditus, klausimyno atsakymus. Todėl rašte dėl informacijos neišsamumo Komisija pakartojo savo prašymą dėl finansų įstaigų, siekdama kuo labiau išnaudoti galimybę jas įtraukti į tyrimą, kad jos teiktų Komisijai būtiną informaciją ir Komisija galėtų padaryti išvadas dėl įtariamo subsidijavimo buvimo ir masto.

| (138) | Gavusi raštą dėl informacijos neišsamumo Kinijos vyriausybė nurodė, kad paskolas teikusių finansų įstaigų klausimyno atsakymai nebuvo susiję su tyrimu, nes nė viena paskola ir eksporto kreditas nebuvo suteikti laikantis skunde nurodytų ir klausimyne išdėstytų vyriausybės planų ir projektų. |
| --- | --- |

(138)

Gavusi raštą dėl informacijos neišsamumo Kinijos vyriausybė nurodė, kad paskolas teikusių finansų įstaigų klausimyno atsakymai nebuvo susiję su tyrimu, nes nė viena paskola ir eksporto kreditas nebuvo suteikti laikantis skunde nurodytų ir klausimyne išdėstytų vyriausybės planų ir projektų.

| (139) | Komisija su tokia nuomone nesutiko. Pirma, Komisija mano, kad valstybės subjektų prašoma pateikti informacija yra prieinama Kinijos vyriausybei apie visus subjektus, kurių pagrindinis akcijų paketas arba didžioji jo dalis priklauso Kinijos vyriausybei. Be to, Kinijos vyriausybė taip pat tinkamai įgaliota bendrauti su finansų įstaigomis, net kai jos nėra valdomos valstybės, nes visos jos patenka į Kinijos bankų reguliavimo institucijos jurisdikcijos sritį. |
| --- | --- |

(139)

Komisija su tokia nuomone nesutiko. Pirma, Komisija mano, kad valstybės subjektų prašoma pateikti informacija yra prieinama Kinijos vyriausybei apie visus subjektus, kurių pagrindinis akcijų paketas arba didžioji jo dalis priklauso Kinijos vyriausybei. Be to, Kinijos vyriausybė taip pat tinkamai įgaliota bendrauti su finansų įstaigomis, net kai jos nėra valdomos valstybės, nes visos jos patenka į Kinijos bankų reguliavimo institucijos jurisdikcijos sritį.

| (140) | Galiausiai Komisija informacijos apie organizacinę struktūrą, valdymą ir nuosavybės teises gavo tik iš vieno valstybės banko, o informacijos iš kitų finansų įstaigų, teikusių paskolas atrinktoms bendrovėms, negauta. Be to, Komisija iš bankų, išskyrus EXIM banką, negavo jokios su konkrečia bendrove susijusios informacijos, kurią būtų galima patikrinti. |
| --- | --- |

(140)

Galiausiai Komisija informacijos apie organizacinę struktūrą, valdymą ir nuosavybės teises gavo tik iš vieno valstybės banko, o informacijos iš kitų finansų įstaigų, teikusių paskolas atrinktoms bendrovėms, negauta. Be to, Komisija iš bankų, išskyrus EXIM banką, negavo jokios su konkrečia bendrove susijusios informacijos, kurią būtų galima patikrinti.

| (141) | Taip pat, nors EXIM bankas pateikė tam tikrų bendro pobūdžio paaiškinimų apie jo paskolų patvirtinimo ir rizikos valdymo sistemų veikimą, jis nepateikė konkrečios informacijos, susijusios su atrinktoms bendrovėms suteiktų paskolų vertinimu. Bankas teigė negalintis atskleisti šių dokumentų, nes jie laikyti konfidencialiais vidaus dokumentais. |
| --- | --- |

(141)

Taip pat, nors EXIM bankas pateikė tam tikrų bendro pobūdžio paaiškinimų apie jo paskolų patvirtinimo ir rizikos valdymo sistemų veikimą, jis nepateikė konkrečios informacijos, susijusios su atrinktoms bendrovėms suteiktų paskolų vertinimu. Bankas teigė negalintis atskleisti šių dokumentų, nes jie laikyti konfidencialiais vidaus dokumentais.

| (142) | Todėl Komisija prašė atrinktas eksportuojančių gamintojų grupes leisti susipažinti su valstybės ir privačių bankų, kurie suteikė šioms bendrovėms paskolas, turima su konkrečiomis bendrovėmis susijusia informacija. Nors atrinktos bendrovės sutiko leisti susipažinti su jų banko duomenimis, iš dalies bendradarbiaujantis bankas atsisakė pateikti reikiamą išsamią informaciją. |
| --- | --- |

(142)

Todėl Komisija prašė atrinktas eksportuojančių gamintojų grupes leisti susipažinti su valstybės ir privačių bankų, kurie suteikė šioms bendrovėms paskolas, turima su konkrečiomis bendrovėmis susijusia informacija. Nors atrinktos bendrovės sutiko leisti susipažinti su jų banko duomenimis, iš dalies bendradarbiaujantis bankas atsisakė pateikti reikiamą išsamią informaciją.

| (143) | Kadangi Komisija negavo informacijos apie daugumą bankų, teikusių paskolas atrinktoms bendrovėms, ji laikėsi nuomonės, kad negavo itin svarbios informacijos apie šį tyrimo aspektą. |
| --- | --- |

(143)

Kadangi Komisija negavo informacijos apie daugumą bankų, teikusių paskolas atrinktoms bendrovėms, ji laikėsi nuomonės, kad negavo itin svarbios informacijos apie šį tyrimo aspektą.

| (144) | Todėl Komisija pranešė Kinijos vyriausybei, kad nagrinėjant įtariamą subsidijavimą taikant lengvatinį skolinimą ir tokio subsidijavimo mastą jai gali tekti naudotis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(144)

Todėl Komisija pranešė Kinijos vyriausybei, kad nagrinėjant įtariamą subsidijavimą taikant lengvatinį skolinimą ir tokio subsidijavimo mastą jai gali tekti naudotis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį.

| (145) | Atsakydama į Komisijos raštą Kinijos vyriausybė prieštaravo pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies taikymui. Ji teigė, kad Kinijos vyriausybė neprivalo pateikti prašomos informacijos ir kad prašoma informacija nėra būtina informacija. |
| --- | --- |

(145)

Atsakydama į Komisijos raštą Kinijos vyriausybė prieštaravo pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies taikymui. Ji teigė, kad Kinijos vyriausybė neprivalo pateikti prašomos informacijos ir kad prašoma informacija nėra būtina informacija.

| (146) | Komisija toliau laikėsi pozicijos, kad Kinijos vyriausybė, kaip reguliavimo institucija, yra valdžios institucija, kuri turi atsakyti į konkrečius klausimus, užduotus finansų įstaigoms, teikusioms finansavimą atrinktiems eksportuojantiems gamintojams. Kaip nurodyta Komisijos rašte, valstybės valdomų subjektų prašoma pateikti informacija yra prieinama Kinijos vyriausybei apie visus subjektus, kurių pagrindinis akcijų paketas arba didžioji jo dalis priklauso Kinijos vyriausybei, ir Kinijos vyriausybė turi reikiamus įgaliojimus bendrauti su finansų įstaigomis, net jei jos nėra valdomos valstybės, nes visos jos patenka į Kinijos bankų reguliavimo institucijos jurisdikcijos sritį. |
| --- | --- |

(146)

Komisija toliau laikėsi pozicijos, kad Kinijos vyriausybė, kaip reguliavimo institucija, yra valdžios institucija, kuri turi atsakyti į konkrečius klausimus, užduotus finansų įstaigoms, teikusioms finansavimą atrinktiems eksportuojantiems gamintojams. Kaip nurodyta Komisijos rašte, valstybės valdomų subjektų prašoma pateikti informacija yra prieinama Kinijos vyriausybei apie visus subjektus, kurių pagrindinis akcijų paketas arba didžioji jo dalis priklauso Kinijos vyriausybei, ir Kinijos vyriausybė turi reikiamus įgaliojimus bendrauti su finansų įstaigomis, net jei jos nėra valdomos valstybės, nes visos jos patenka į Kinijos bankų reguliavimo institucijos jurisdikcijos sritį.

| (147) | Be to, Komisija manė, kad prašoma informacija yra labai svarbi siekiant įvertinti Kinijos vyriausybės vykdomą finansų įstaigų veiklos, susijusios su skolinimo politika ir rizikos vertinimu, kontrolę, kai jos teikė paskolas šviesolaidžių kabelių pramonei. |
| --- | --- |

(147)

Be to, Komisija manė, kad prašoma informacija yra labai svarbi siekiant įvertinti Kinijos vyriausybės vykdomą finansų įstaigų veiklos, susijusios su skolinimo politika ir rizikos vertinimu, kontrolę, kai jos teikė paskolas šviesolaidžių kabelių pramonei.

| (148) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisijos prašyta informacija apie finansų įstaigų, teikiančių paskolas arba eksporto kreditus atrinktoms bendrovėms, nebuvo būtina ar net aktuali, kad Komisija galėtų užbaigti savo analizę, nes nė viena iš aptariamų paskolų nebuvo suteikta laikantis vyriausybės planų ar kitų Kinijos vyriausybės dokumentų. |
| --- | --- |

(148)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisijos prašyta informacija apie finansų įstaigų, teikiančių paskolas arba eksporto kreditus atrinktoms bendrovėms, nebuvo būtina ar net aktuali, kad Komisija galėtų užbaigti savo analizę, nes nė viena iš aptariamų paskolų nebuvo suteikta laikantis vyriausybės planų ar kitų Kinijos vyriausybės dokumentų.

| (149) | Trūkstama informacija buvo susijusi su dviem aspektais. Pirma, informacija apie nebendradarbiaujančių bankų nuosavybės ir valdymo struktūrą buvo būtina Komisijai, kad ji nustatytų, ar tie bankai yra valstybinės institucijos ar ne. Antra, su konkrečiomis bendrovėmis susijusi iš dalies bendradarbiaujančio banko (EXIM banko) informacija, pvz., apie banko paskolų patvirtinimo procesą ir kreditingumo vertinimą suteikiant paskolas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, buvo reikalinga siekiant nustatyti, ar paskolos tiems gamintojams buvo teikiamos lengvatinėmis sąlygomis. Tokius vidaus dokumentus galėjo pateikti tik bankai ir Kinijos vyriausybė, nes atrinkti eksportuojantys gamintojai negalėtų prie jų prieiti. |
| --- | --- |

(149)

Trūkstama informacija buvo susijusi su dviem aspektais. Pirma, informacija apie nebendradarbiaujančių bankų nuosavybės ir valdymo struktūrą buvo būtina Komisijai, kad ji nustatytų, ar tie bankai yra valstybinės institucijos ar ne. Antra, su konkrečiomis bendrovėmis susijusi iš dalies bendradarbiaujančio banko (EXIM banko) informacija, pvz., apie banko paskolų patvirtinimo procesą ir kreditingumo vertinimą suteikiant paskolas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, buvo reikalinga siekiant nustatyti, ar paskolos tiems gamintojams buvo teikiamos lengvatinėmis sąlygomis. Tokius vidaus dokumentus galėjo pateikti tik bankai ir Kinijos vyriausybė, nes atrinkti eksportuojantys gamintojai negalėtų prie jų prieiti.

| (150) | Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad prašomos informacijos ji neturėjo. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad buvo teisiškai neįmanoma gauti prašomos informacijos, nes Kinijos teisėje nėra pagrindo, kuriuo remdamasi Kinijos vyriausybė galėtų priversti finansų įstaigas atskleisti tokią konfidencialią informaciją. Prašydama šios informacijos Komisija Kinijos vyriausybei užkrovė nepagrįstą naštą. |
| --- | --- |

(150)

Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad prašomos informacijos ji neturėjo. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad buvo teisiškai neįmanoma gauti prašomos informacijos, nes Kinijos teisėje nėra pagrindo, kuriuo remdamasi Kinijos vyriausybė galėtų priversti finansų įstaigas atskleisti tokią konfidencialią informaciją. Prašydama šios informacijos Komisija Kinijos vyriausybei užkrovė nepagrįstą naštą.

| (151) | Komisija pažymėjo, kad sutikimo dėl kiekvieno konkretaus banko paskolos sandorio buvo prašoma atskirai iš kiekvienos bendrovės. Komisija manė, kad tokio konkretaus sutikimo turėtų pakakti, kad būtų suteikta galimybė susipažinti su duomenimis, susijusiais su atrinktomis bendrovėmis. Be to, iš dalies bendradarbiaujantis bankas iš tikrųjų pateikė bendrovėms suteiktų neapmokėtų paskolų apžvalgą, taip parodydamas, kad jam nebuvo taikomi apribojimai teikti informaciją apie konkrečius sandorius. Tačiau nė vienas iš bankų nepateikė jokios informacijos, susijusios su jų atliktu atskleistų sandorių vidaus vertinimu. |
| --- | --- |

(151)

Komisija pažymėjo, kad sutikimo dėl kiekvieno konkretaus banko paskolos sandorio buvo prašoma atskirai iš kiekvienos bendrovės. Komisija manė, kad tokio konkretaus sutikimo turėtų pakakti, kad būtų suteikta galimybė susipažinti su duomenimis, susijusiais su atrinktomis bendrovėmis. Be to, iš dalies bendradarbiaujantis bankas iš tikrųjų pateikė bendrovėms suteiktų neapmokėtų paskolų apžvalgą, taip parodydamas, kad jam nebuvo taikomi apribojimai teikti informaciją apie konkrečius sandorius. Tačiau nė vienas iš bankų nepateikė jokios informacijos, susijusios su jų atliktu atskleistų sandorių vidaus vertinimu.

| (152) | Galiausiai Komisija nemanė, kad prašydama pateikti informaciją apie lengvatinį skolinimą Kinijos vyriausybei užkrovė nepagrįstą naštą. Iš pat pradžių Komisija į savo tyrimą įtraukė tik tas finansų įstaigas, kurios teikė paskolas atrinktoms bendrovėms. Komisija iš tiesų nustatė šias finansų įstaigas, o prašymas perduoti klausimynus buvo pateiktas Kinijos vyriausybei kartu su klausimynu, kurį Kinijos vyriausybė turėjo užpildyti ankstyvu tyrimo etapu. Kinijos vyriausybė turėjo daug laiko, kad patenkintų Komisijos prašymą. Tad, Komisijos nuomone, ji padarė viską, kad Kinijos vyriausybei būtų lengviau įvykdyti prašymą. |
| --- | --- |

(152)

Galiausiai Komisija nemanė, kad prašydama pateikti informaciją apie lengvatinį skolinimą Kinijos vyriausybei užkrovė nepagrįstą naštą. Iš pat pradžių Komisija į savo tyrimą įtraukė tik tas finansų įstaigas, kurios teikė paskolas atrinktoms bendrovėms. Komisija iš tiesų nustatė šias finansų įstaigas, o prašymas perduoti klausimynus buvo pateiktas Kinijos vyriausybei kartu su klausimynu, kurį Kinijos vyriausybė turėjo užpildyti ankstyvu tyrimo etapu. Kinijos vyriausybė turėjo daug laiko, kad patenkintų Komisijos prašymą. Tad, Komisijos nuomone, ji padarė viską, kad Kinijos vyriausybei būtų lengviau įvykdyti prašymą.

| (153) | Todėl Komisija ir toliau tvirtino, kad nagrinėdama įtariamą subsidijavimą taikant lengvatinį skolinimą ir tokio subsidijavimo mastą ji iš dalies turėjo remtis turimais faktais. |
| --- | --- |

(153)

Todėl Komisija ir toliau tvirtino, kad nagrinėdama įtariamą subsidijavimą taikant lengvatinį skolinimą ir tokio subsidijavimo mastą ji iš dalies turėjo remtis turimais faktais.

| (154) | Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad Komisija iš Kinijos vyriausybės negavo labai svarbios informacijos, susijusios su lengvatiniu skolinimu, dėl ko nustatyti tokie subsidijų skirtumai, kurie veikiausiai yra mažesni už tikrąją naudą iš eksportuojantiems gamintojams suteiktų lengvatinių paskolų. |
| --- | --- |

(154)

Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad Komisija iš Kinijos vyriausybės negavo labai svarbios informacijos, susijusios su lengvatiniu skolinimu, dėl ko nustatyti tokie subsidijų skirtumai, kurie veikiausiai yra mažesni už tikrąją naudą iš eksportuojantiems gamintojams suteiktų lengvatinių paskolų.

| (155) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė išsamią informaciją apie paskolas, kurias jie gavo iš bankų. Kadangi nauda buvo apskaičiuota remiantis šios informacijos ir lyginamosios palūkanų normos skirtumu, laikyta, kad subsidijų skirtumas atspindi tikrąją atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteiktą naudą. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(155)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė išsamią informaciją apie paskolas, kurias jie gavo iš bankų. Kadangi nauda buvo apskaičiuota remiantis šios informacijos ir lyginamosios palūkanų normos skirtumu, laikyta, kad subsidijų skirtumas atspindi tikrąją atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteiktą naudą. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

3.2.2.   Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas dėl eksporto kredito draudimo

Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas dėl eksporto kredito draudimo

| (156) | Kad būtų patogiau administraciniu požiūriu, Komisija paprašė Kinijos vyriausybės nusiųsti specialų klausimyną „Sinosure“. |
| --- | --- |

(156)

Kad būtų patogiau administraciniu požiūriu, Komisija paprašė Kinijos vyriausybės nusiųsti specialų klausimyną „Sinosure“.

| (157) | Pradiniuose klausimyno atsakymuose Kinijos vyriausybė tvirtino, kad „Sinosure“ neteikė subsidijų šviesolaidžių kabelių pramonei, ir manė, kad „Sinosure“ skirtas specialus klausimynas nebuvo aktualus. Kinijos vyriausybė pateikė tik „Sinosure“ metinę ataskaitą. |
| --- | --- |

(157)

Pradiniuose klausimyno atsakymuose Kinijos vyriausybė tvirtino, kad „Sinosure“ neteikė subsidijų šviesolaidžių kabelių pramonei, ir manė, kad „Sinosure“ skirtas specialus klausimynas nebuvo aktualus. Kinijos vyriausybė pateikė tik „Sinosure“ metinę ataskaitą.

| (158) | Gavusi raštą dėl informacijos neišsamumo Kinijos vyriausybė pakartojo savo nuomonę, kad „Sinosure“ neteikė subsidijų konkrečiai atrinktiems eksportuojantiems gamintojams arba šviesolaidžių kabelių pramonei, tačiau iš dalies atsakė į specialų klausimyną. Vis dėlto, nei Kinijos vyriausybė, nei „Sinosure“ nepateikė jokių prašytų patvirtinamųjų dokumentų, susijusių su „Sinosure“ valdymu, kaip antai jos įstatų, ir nepateikė išsamaus ir teisingo atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteiktų eksporto kreditų sąrašo. Be to, Kinijos vyriausybė ir „Sinosure“ nepateikė konkrečios informacijos apie šviesolaidžių kabelių pramonei teikiamą eksporto kredito draudimą ir įmokų dydį arba išsamių duomenų apie eksporto kredito draudimo veiklos pelningumą. |
| --- | --- |

(158)

Gavusi raštą dėl informacijos neišsamumo Kinijos vyriausybė pakartojo savo nuomonę, kad „Sinosure“ neteikė subsidijų konkrečiai atrinktiems eksportuojantiems gamintojams arba šviesolaidžių kabelių pramonei, tačiau iš dalies atsakė į specialų klausimyną. Vis dėlto, nei Kinijos vyriausybė, nei „Sinosure“ nepateikė jokių prašytų patvirtinamųjų dokumentų, susijusių su „Sinosure“ valdymu, kaip antai jos įstatų, ir nepateikė išsamaus ir teisingo atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteiktų eksporto kreditų sąrašo. Be to, Kinijos vyriausybė ir „Sinosure“ nepateikė konkrečios informacijos apie šviesolaidžių kabelių pramonei teikiamą eksporto kredito draudimą ir įmokų dydį arba išsamių duomenų apie eksporto kredito draudimo veiklos pelningumą.

| (159) | Kadangi Komisija šios informacijos neturėjo, ji padarė išvadą, kad negavo labai svarbios su šiuo tyrimo aspektu susijusios informacijos. |
| --- | --- |

(159)

Kadangi Komisija šios informacijos neturėjo, ji padarė išvadą, kad negavo labai svarbios su šiuo tyrimo aspektu susijusios informacijos.

| (160) | Kaip supranta Komisija, informacija, kurią valstybės valdomų subjektų (kurie gali būti bendrovės arba valstybinės institucijos ir (arba) finansų įstaigos) prašyta pateikti, yra prieinama Kinijos vyriausybei apie visus subjektus, kurių pagrindinis arba didelis akcijų paketas priklauso Kinijos vyriausybei. Tai pasakytina ir apie „Sinosure“, kuri visiškai priklauso valstybei. Todėl Komisija pranešė Kinijos vyriausybei, kad nagrinėdama įtariamą subsidijavimą taikant eksporto kredito draudimą ir tokio subsidijavimo mastą jai gali tekti naudotis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(160)

Kaip supranta Komisija, informacija, kurią valstybės valdomų subjektų (kurie gali būti bendrovės arba valstybinės institucijos ir (arba) finansų įstaigos) prašyta pateikti, yra prieinama Kinijos vyriausybei apie visus subjektus, kurių pagrindinis arba didelis akcijų paketas priklauso Kinijos vyriausybei. Tai pasakytina ir apie „Sinosure“, kuri visiškai priklauso valstybei. Todėl Komisija pranešė Kinijos vyriausybei, kad nagrinėdama įtariamą subsidijavimą taikant eksporto kredito draudimą ir tokio subsidijavimo mastą jai gali tekti naudotis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį.

| (161) | Atsakydama į Komisijos raštą Kinijos vyriausybė toliau laikėsi savo pozicijos, kad „Sinosure“ neteikė konkrečių subsidijų šviesolaidžių kabelių pramonei ir kad ji laikosi į rinką orientuoto principo vykdyti atitinkamą draudimo veiklą ir netaiko jokio specialaus lengvatinio režimo šviesolaidžių kabelių pramonei, kaip reikalaujama politikos dokumentuose. |
| --- | --- |

(161)

Atsakydama į Komisijos raštą Kinijos vyriausybė toliau laikėsi savo pozicijos, kad „Sinosure“ neteikė konkrečių subsidijų šviesolaidžių kabelių pramonei ir kad ji laikosi į rinką orientuoto principo vykdyti atitinkamą draudimo veiklą ir netaiko jokio specialaus lengvatinio režimo šviesolaidžių kabelių pramonei, kaip reikalaujama politikos dokumentuose.

| (162) | Kinijos vyriausybės pateikta informacija dėl „Sinosure “ buvo neišsami ir ja remdamasi Komisija negalėjo padaryti išvadų dėl itin svarbių tyrimo dalių, susijusių su eksporto kredito draudimu, t. y. ar „Sinosure“ yra valstybinė institucija ir ar atrinktų bendrovių mokamos įmokos atitinka rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(162)

Kinijos vyriausybės pateikta informacija dėl „Sinosure “ buvo neišsami ir ja remdamasi Komisija negalėjo padaryti išvadų dėl itin svarbių tyrimo dalių, susijusių su eksporto kredito draudimu, t. y. ar „Sinosure“ yra valstybinė institucija ir ar atrinktų bendrovių mokamos įmokos atitinka rinkos sąlygas.

| (163) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė teigė, kad Komisijai buvo pateikta visa būtina informacija, ir, kadangi „Sinosure“ neteikė konkrečių subsidijų šviesolaidžių kabelių pramonei, prašoma informacija nebuvo aktuali šiam tyrimui. |
| --- | --- |

(163)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė teigė, kad Komisijai buvo pateikta visa būtina informacija, ir, kadangi „Sinosure“ neteikė konkrečių subsidijų šviesolaidžių kabelių pramonei, prašoma informacija nebuvo aktuali šiam tyrimui.

| (164) | Kaip nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje, Komisija iš „Sinosure“ negavo informacijos, kad galėtų įvertinti, ar Kinijos vyriausybės tvirtinimas, kad „Sinosure“ nėra valstybinė institucija, yra teisingas ir ar „Sinosure“ taikytos įmokos atitiko rinkos sąlygas. Manyta, kad ši informacija yra būtina, kad Komisija galėtų padaryti išvadą, ar „Sinosure“ teiktas eksporto kredito draudimas buvo kompensuotina subsidija, kuria atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteikta nauda. |
| --- | --- |

(164)

Kaip nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje, Komisija iš „Sinosure“ negavo informacijos, kad galėtų įvertinti, ar Kinijos vyriausybės tvirtinimas, kad „Sinosure“ nėra valstybinė institucija, yra teisingas ir ar „Sinosure“ taikytos įmokos atitiko rinkos sąlygas. Manyta, kad ši informacija yra būtina, kad Komisija galėtų padaryti išvadą, ar „Sinosure“ teiktas eksporto kredito draudimas buvo kompensuotina subsidija, kuria atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteikta nauda.

| (165) | Taigi Komisija padarė išvadą, kad nustatydama faktus, susijusius su eksporto kredito draudimu, ji turėjo iš dalies vadovautis turimais faktais. |
| --- | --- |

(165)

Taigi Komisija padarė išvadą, kad nustatydama faktus, susijusius su eksporto kredito draudimu, ji turėjo iš dalies vadovautis turimais faktais.

| (166) | Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad Komisija iš Kinijos vyriausybės gavo neišsamią informaciją apie „Sinosure“, todėl ji negalėjo padaryti išvadų dėl esminių tyrimo dalių, susijusių su eksporto kredito draudimu. Todėl labai tikėtina, kad kiekvienam atrinktam eksportuojančiam gamintojui apskaičiuota subsidijų norma yra mažesnė už tikrąją naudą iš eksportuojantiems gamintojams suteikto eksporto kredito draudimo. Skundo pateikėjas manė, kad didžiausią vienam eksportuojančiam gamintojui nustatytą normą Komisija turėtų automatiškai taikyti kitam eksportuojančiam gamintojui. |
| --- | --- |

(166)

Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad Komisija iš Kinijos vyriausybės gavo neišsamią informaciją apie „Sinosure“, todėl ji negalėjo padaryti išvadų dėl esminių tyrimo dalių, susijusių su eksporto kredito draudimu. Todėl labai tikėtina, kad kiekvienam atrinktam eksportuojančiam gamintojui apskaičiuota subsidijų norma yra mažesnė už tikrąją naudą iš eksportuojantiems gamintojams suteikto eksporto kredito draudimo. Skundo pateikėjas manė, kad didžiausią vienam eksportuojančiam gamintojui nustatytą normą Komisija turėtų automatiškai taikyti kitam eksportuojančiam gamintojui.

| (167) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė išsamią informaciją apie eksporto kredito draudimą, kurį jie gavo „Sinosure“. Kadangi nauda buvo apskaičiuota remiantis šios informacijos ir atitinkamo išorinio lyginamojo dydžio skirtumu, laikyta, kad subsidijų suma atspindi faktinę atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteiktą naudą. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(167)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė išsamią informaciją apie eksporto kredito draudimą, kurį jie gavo „Sinosure“. Kadangi nauda buvo apskaičiuota remiantis šios informacijos ir atitinkamo išorinio lyginamojo dydžio skirtumu, laikyta, kad subsidijų suma atspindi faktinę atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteiktą naudą. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

3.2.3.   Turimų faktų naudojimas dėl žaliavų

Turimų faktų naudojimas dėl žaliavų

| (168) | Komisija paprašė Kinijos vyriausybės persiųsti specialų klausimyną dešimčiai pagrindinių žaliavų, naudojamų šviesolaidžių kabeliams gaminti, gamintojų ir platintojų, taip pat visiems kitiems aptariamų medžiagų tiekėjams, kurie teikė gamybos išteklius atrinktoms bendrovėms. Klausimyno atsakymuose Kinijos vyriausybė tvirtino, kad ji nekontroliuoja žaliavų tiekėjų ir negali jų prašyti pateikti klausimyne prašomą konfidencialią informaciją, ir kad Kinijos vyriausybei būtų nepagrįsta našta koordinuoti veiksmus su labai dideliu skaičiumi atrinktų bendrovių žaliavų tiekėjų. Tačiau remdamasi viešai prieinamais duomenimis Komisija nustatė, kad pagrindiniai germanio gamintojai (iš dalies) yra valdomi valstybės, kaip nustatyta 3.8.2 skirsnyje. Taigi, Kinijos vyriausybė galėjo pateikti prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(168)

Komisija paprašė Kinijos vyriausybės persiųsti specialų klausimyną dešimčiai pagrindinių žaliavų, naudojamų šviesolaidžių kabeliams gaminti, gamintojų ir platintojų, taip pat visiems kitiems aptariamų medžiagų tiekėjams, kurie teikė gamybos išteklius atrinktoms bendrovėms. Klausimyno atsakymuose Kinijos vyriausybė tvirtino, kad ji nekontroliuoja žaliavų tiekėjų ir negali jų prašyti pateikti klausimyne prašomą konfidencialią informaciją, ir kad Kinijos vyriausybei būtų nepagrįsta našta koordinuoti veiksmus su labai dideliu skaičiumi atrinktų bendrovių žaliavų tiekėjų. Tačiau remdamasi viešai prieinamais duomenimis Komisija nustatė, kad pagrindiniai germanio gamintojai (iš dalies) yra valdomi valstybės, kaip nustatyta 3.8.2 skirsnyje. Taigi, Kinijos vyriausybė galėjo pateikti prašomą informaciją.

| (169) | Komisijos prašymu Kinijos vyriausybė pateikė vyriausybės planus ir Junano provincijos vyriausybės paskelbtus pranešimus, kurie turi įtakos germanio pramonei. Tačiau Kinijos vyriausybė atsisakė patenkinti Komisijos prašymą persiųsti klausimyną gamybos išteklių tiekėjams, kad gautų išsamesnės informacijos apie atitinkamas žaliavas gaminančių ir tiekiančių įmonių nuosavybės struktūrą. Todėl, kadangi Kinijos vyriausybė bendradarbiavo tik iš dalies, kiek tai susiję su žaliavomis, naudojamomis šviesolaidžių kabeliams gaminti, Komisija negavo būtinos informacijos apie gamybos išteklių tiekėjus. |
| --- | --- |

(169)

Komisijos prašymu Kinijos vyriausybė pateikė vyriausybės planus ir Junano provincijos vyriausybės paskelbtus pranešimus, kurie turi įtakos germanio pramonei. Tačiau Kinijos vyriausybė atsisakė patenkinti Komisijos prašymą persiųsti klausimyną gamybos išteklių tiekėjams, kad gautų išsamesnės informacijos apie atitinkamas žaliavas gaminančių ir tiekiančių įmonių nuosavybės struktūrą. Todėl, kadangi Kinijos vyriausybė bendradarbiavo tik iš dalies, kiek tai susiję su žaliavomis, naudojamomis šviesolaidžių kabeliams gaminti, Komisija negavo būtinos informacijos apie gamybos išteklių tiekėjus.

| (170) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neteisėtai rėmėsi turimais faktais dėl žaliavų gamintojų ir platintojų pateiktos informacijos, ir teigė, kad nepagrįsta tikėtis, kad Kinijos vyriausybė koordinuotų veiksmus su begaliniu skaičiumi gamybos išteklių gamintojų. |
| --- | --- |

(170)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neteisėtai rėmėsi turimais faktais dėl žaliavų gamintojų ir platintojų pateiktos informacijos, ir teigė, kad nepagrįsta tikėtis, kad Kinijos vyriausybė koordinuotų veiksmus su begaliniu skaičiumi gamybos išteklių gamintojų.

| (171) | Komisija rašte Kinijos vyriausybei dėl informacijos neišsamumo išimties tvarka tik uždavė papildomų klausimų dėl vienos iš pagrindinių žaliavų – germanio – dėl 3.8.2 skirsnyje paaiškintų priežasčių. Tačiau Kinijos vyriausybė nepateikė visos su šia žaliava susijusios būtinos informacijos. |
| --- | --- |

(171)

Komisija rašte Kinijos vyriausybei dėl informacijos neišsamumo išimties tvarka tik uždavė papildomų klausimų dėl vienos iš pagrindinių žaliavų – germanio – dėl 3.8.2 skirsnyje paaiškintų priežasčių. Tačiau Kinijos vyriausybė nepateikė visos su šia žaliava susijusios būtinos informacijos.

| (172) | Ta trūkstama informacija daugiausia buvo susijusi su dviem aspektais. Pirma, informacija apie nebendradarbiaujančių žaliavų gamintojų nuosavybės ir valdymo struktūrą. Neturėdama tokios informacijos Komisija negalėjo nustatyti, ar tie gamintojai yra valstybinės institucijos ar ne. Antra, su konkrečiomis bendrovėmis susijusi informacija iš nebendradarbiaujančių žaliavų gamintojų, pvz., informacija apie atrinktoms bendrovėms tiekiamų gamybos išteklių kainų nustatymą. Tokia informacija yra reikalinga, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį, kad būtų galima nustatyti, ar gamybos ištekliai atrinktoms bendrovėms buvo tiekiami už mažesnį nei pakankamą atlygį. Be to, tokią informaciją gali pateikti tik gamintojai ir ji negali būti pateikta kartu su atrinktų bendrovių klausimynų atsakymais. |
| --- | --- |

(172)

Ta trūkstama informacija daugiausia buvo susijusi su dviem aspektais. Pirma, informacija apie nebendradarbiaujančių žaliavų gamintojų nuosavybės ir valdymo struktūrą. Neturėdama tokios informacijos Komisija negalėjo nustatyti, ar tie gamintojai yra valstybinės institucijos ar ne. Antra, su konkrečiomis bendrovėmis susijusi informacija iš nebendradarbiaujančių žaliavų gamintojų, pvz., informacija apie atrinktoms bendrovėms tiekiamų gamybos išteklių kainų nustatymą. Tokia informacija yra reikalinga, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį, kad būtų galima nustatyti, ar gamybos ištekliai atrinktoms bendrovėms buvo tiekiami už mažesnį nei pakankamą atlygį. Be to, tokią informaciją gali pateikti tik gamintojai ir ji negali būti pateikta kartu su atrinktų bendrovių klausimynų atsakymais.

| (173) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad išvadas dėl žaliavų tiekimo už mažesnį nei pakankamą atlygį ji turėjo iš dalies grįsti turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(173)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad išvadas dėl žaliavų tiekimo už mažesnį nei pakankamą atlygį ji turėjo iš dalies grįsti turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį.

3.3.   Į šį tyrimą įtrauktos subsidijos ir subsidijų programos

Į šį tyrimą įtrauktos subsidijos ir subsidijų programos

| (174) | Remiantis skunde, pranešime apie inicijavimą ir Komisijos klausimynų atsakymuose pateikta informacija nagrinėtas įtariamas subsidijavimas Kinijos vyriausybei teikiant tokias subsidijas:






  i) | dotacijų programos:






  — | technologijų, inovacijų ir plėtros dotacijos ir fondai; |
| --- | --- | --- | --- |

(174)

Remiantis skunde, pranešime apie inicijavimą ir Komisijos klausimynų atsakymuose pateikta informacija nagrinėtas įtariamas subsidijavimas Kinijos vyriausybei teikiant tokias subsidijas:

i)

dotacijų programos:

—

technologijų, inovacijų ir plėtros dotacijos ir fondai;

| — | pramonės pertvarkos ir modernizavimo fondai; |
| --- | --- |

—

pramonės pertvarkos ir modernizavimo fondai;

| — | dotacijos projektų pagrindu; |
| --- | --- |

—

dotacijos projektų pagrindu;

| — | su turtu susijusios dotacijos; |
| --- | --- |

—

su turtu susijusios dotacijos;

| — | dotacijos įrangai ir statybos paslaugoms; |
| --- | --- |

—

dotacijos įrangai ir statybos paslaugoms;

| — | mokslinių tyrimų ir plėtros finansavimas; |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų ir plėtros finansavimas;

| — | su žaliavomis susijusios subsidijos; |
| --- | --- |

—

su žaliavomis susijusios subsidijos;

| — | kitos dotacijos; |
| --- | --- |

—

kitos dotacijos;

| ii) | lengvatinio finansavimo, tikslinių kreditų ir finansavimo per nuosavą kapitalą, kvazinuosavą kapitalą ir kitas kapitalo priemones (pvz., politikos paskolas, kredito linijas, banko akcepto įsakomuosius vekselius, eksporto finansavimą) teikimas; |
| --- | --- |

ii)

lengvatinio finansavimo, tikslinių kreditų ir finansavimo per nuosavą kapitalą, kvazinuosavą kapitalą ir kitas kapitalo priemones (pvz., politikos paskolas, kredito linijas, banko akcepto įsakomuosius vekselius, eksporto finansavimą) teikimas;

| iii) | lengvatinis eksporto kreditas, eksporto kredito draudimas ir garantija; |
| --- | --- |

iii)

lengvatinis eksporto kreditas, eksporto kredito draudimas ir garantija;

| iv) | negautos pajamos pagal atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programas:






  — | įmonių pelno mokesčio (ĮPM) sumažinimas aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms; |
| --- | --- | --- |

iv)

negautos pajamos pagal atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programas:

—

įmonių pelno mokesčio (ĮPM) sumažinimas aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms;

| — | lengvatinė mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų atskaita prieš mokesčius; |
| --- | --- |

—

lengvatinė mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų atskaita prieš mokesčius;

| — | pagreitintas priemonių ir įrangos, kurias aukštųjų technologijų įmonės naudoja aukštųjų technologijų plėtrai ir gamybai, nusidėvėjimas; |
| --- | --- |

—

pagreitintas priemonių ir įrangos, kurias aukštųjų technologijų įmonės naudoja aukštųjų technologijų plėtrai ir gamybai, nusidėvėjimas;

| — | atleidimas nuo dividendų tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių; |
| --- | --- |

—

atleidimas nuo dividendų tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių;

| — | atleidimas nuo nekilnojamojo turto ir žemės naudojimo mokesčių arba jų panaikinimas; |
| --- | --- |

—

atleidimas nuo nekilnojamojo turto ir žemės naudojimo mokesčių arba jų panaikinimas;

| — | energijos tiekimas lengvatiniu tarifu; |
| --- | --- |

—

energijos tiekimas lengvatiniu tarifu;

| v) | vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei pakankamą atlygį:






  — | vyriausybės žemės naudojimo teisių suteikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį; |
| --- | --- | --- |

v)

vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei pakankamą atlygį:

—

vyriausybės žemės naudojimo teisių suteikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį;

| — | vyriausybės žaliavų tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį. |
| --- | --- |

—

vyriausybės žaliavų tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį.

3.4.   Dotacijų programos

Dotacijų programos

| (175) | Komisija nustatė, kad atrinktos bendrovių grupės naudojosi įvairiomis dotacijų programomis, kaip antai dotacijomis, susijusiomis su technologijomis, inovacijomis ir plėtra, su turtu susijusiomis dotacijomis, paskolų palūkanų nuolaidomis, dotacijomis eksportui remti, dotacijomis pažangių ir vidutinių įmonių plėtrai ir specialiosiomis dotacijomis, susijusiomis su COVID-19 pandemijos ekonominiu poveikiu. Didelę dalį dotacijų, apie kurias pranešė atrinktos bendrovių grupės, sudarė su technologijomis, inovacijomis ir plėtra susijusios dotacijos. Todėl Komisija dotacijas suskirstė į dvi kategorijas: i) su technologijomis, inovacijomis ir plėtra susijusios dotacijos ir ii) kitos dotacijos. |
| --- | --- |

(175)

Komisija nustatė, kad atrinktos bendrovių grupės naudojosi įvairiomis dotacijų programomis, kaip antai dotacijomis, susijusiomis su technologijomis, inovacijomis ir plėtra, su turtu susijusiomis dotacijomis, paskolų palūkanų nuolaidomis, dotacijomis eksportui remti, dotacijomis pažangių ir vidutinių įmonių plėtrai ir specialiosiomis dotacijomis, susijusiomis su COVID-19 pandemijos ekonominiu poveikiu. Didelę dalį dotacijų, apie kurias pranešė atrinktos bendrovių grupės, sudarė su technologijomis, inovacijomis ir plėtra susijusios dotacijos. Todėl Komisija dotacijas suskirstė į dvi kategorijas: i) su technologijomis, inovacijomis ir plėtra susijusios dotacijos ir ii) kitos dotacijos.

3.4.1.   Su technologijomis, inovacijomis ir plėtra susijusios dotacijos

Su technologijomis, inovacijomis ir plėtra susijusios dotacijos

| (176) | Abi atrinktos grupės tiriamuoju laikotarpiu gavo dotacijas, susijusias su moksliniais tyrimais ir plėtra (MTP) ir industrializacija, technologijų modernizavimu ir inovacijomis. |
| --- | --- |

(176)

Abi atrinktos grupės tiriamuoju laikotarpiu gavo dotacijas, susijusias su moksliniais tyrimais ir plėtra (MTP) ir industrializacija, technologijų modernizavimu ir inovacijomis.

(a)   Teisinis pagrindas

| — | 13-asis technologinių inovacijų penkmečio planas; |
| --- | --- |

—

13-asis technologinių inovacijų penkmečio planas;

| — | Mokslo ir technologijų ministerijos pranešimas dėl 2018 m. metinių pagrindinių specialiųjų optoelektronikos ir mikroelektronikos įrenginių projektų nustatymo ir integracijos, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019 m.) Nr. 49; |
| --- | --- |

—

Mokslo ir technologijų ministerijos pranešimas dėl 2018 m. metinių pagrindinių specialiųjų optoelektronikos ir mikroelektronikos įrenginių projektų nustatymo ir integracijos, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019 m.) Nr. 49;

Guo Ke Gao Fa Ji Zi

| — | Mokslo ir technologijų ministerijos pranešimas dėl 2019 m. nacionalinės pagrindinių MTP programos plačiajuosčio ryšio ir naujų tinklo specialių projektų įsteigimo paskelbimo, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020 m.) Nr. 6; |
| --- | --- |

—

Mokslo ir technologijų ministerijos pranešimas dėl 2019 m. nacionalinės pagrindinių MTP programos plačiajuosčio ryšio ir naujų tinklo specialių projektų įsteigimo paskelbimo, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020 m.) Nr. 6;

Guo Ke Gao Fa Ji Zi

| — | Pramonės rėmimo fondai ir specialūs MTP bei industrializacijos fondai, Dong Ban Fa (2018 m.) Nr. 62; |
| --- | --- |

—

Pramonės rėmimo fondai ir specialūs MTP bei industrializacijos fondai, Dong Ban Fa (2018 m.) Nr. 62;

Dong Ban Fa

| — | Nacionalinės aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros programos (863) valdymo priemonės; |
| --- | --- |

—

Nacionalinės aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros programos (863) valdymo priemonės;

| — | Suderintos šviesolaidinės perdavimo įrangos kūrimas ir industrializacija – 13 Hubėjaus mokslo ir technologijų plėtra [2014 m.] Nr. 10, provincijos Mokslo ir technologijų departamento pranešimas dėl 2014 m. Hubėjaus provincijos mokslo ir technologijų plano projektų (pirmoji grupė); |
| --- | --- |

—

Suderintos šviesolaidinės perdavimo įrangos kūrimas ir industrializacija – 13 Hubėjaus mokslo ir technologijų plėtra [2014 m.] Nr. 10, provincijos Mokslo ir technologijų departamento pranešimas dėl 2014 m. Hubėjaus provincijos mokslo ir technologijų plano projektų (pirmoji grupė);

| — | Projektų fondai dvigubų inovacijų paslaugų platformai; |
| --- | --- |

—

Projektų fondai dvigubų inovacijų paslaugų platformai;

| — | Pranešimas dėl provincijos pramonės ir informacijos pramonės pertvarkos ir specialiųjų fondų modernizavimo rodiklių pirmosios grupės paskelbimo 2019 m.; |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl provincijos pramonės ir informacijos pramonės pertvarkos ir specialiųjų fondų modernizavimo rodiklių pirmosios grupės paskelbimo 2019 m.;

| — | Visuomenės saugumo ministerijos projektų mokslinių tyrimų asignavimų tiesioginio finansavimo trečiasis mokslinių tyrimų institutas; |
| --- | --- |

—

Visuomenės saugumo ministerijos projektų mokslinių tyrimų asignavimų tiesioginio finansavimo trečiasis mokslinių tyrimų institutas;

| — | pranešimai dėl specialiųjų fondų techniniam atnaujinimui, specialiųjų fondų pramonės atgaivinimui, specialiųjų fondų techninei pertvarkai ir specialiųjų fondų pramonės plėtrai; |
| --- | --- |

—

pranešimai dėl specialiųjų fondų techniniam atnaujinimui, specialiųjų fondų pramonės atgaivinimui, specialiųjų fondų techninei pertvarkai ir specialiųjų fondų pramonės plėtrai;

| — | pagal vietos programas Uhano savivaldybės rinkos priežiūros administracijos paskirti didelės vertės apdirbimo projektai ir |
| --- | --- |

—

pagal vietos programas Uhano savivaldybės rinkos priežiūros administracijos paskirti didelės vertės apdirbimo projektai ir

| — | 2018 m. Nandzingo ekonominės ir technologinės plėtros zonos valdymo komiteto dokumentas Nr. 149. |
| --- | --- |

—

2018 m. Nandzingo ekonominės ir technologinės plėtros zonos valdymo komiteto dokumentas Nr. 149.

(b)   Nustatyti faktai

| (177) | Komisija nustatė, kad dauguma dotacijų, susijusių su technologijų modernizavimu, renovacija ar pertvarka, kurias gavo atrinktos bendrovės, buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir plėtra. Kelios dotacijos buvo susijusios su bendrovių arba jų gamybos proceso pertvarka ir inovacijomis, taigi netiesiogiai susijusios su moksliniais tyrimais ir plėtra. |
| --- | --- |

(177)

Komisija nustatė, kad dauguma dotacijų, susijusių su technologijų modernizavimu, renovacija ar pertvarka, kurias gavo atrinktos bendrovės, buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir plėtra. Kelios dotacijos buvo susijusios su bendrovių arba jų gamybos proceso pertvarka ir inovacijomis, taigi netiesiogiai susijusios su moksliniais tyrimais ir plėtra.

| (178) | Vienos atrinktos grupės vienas eksportuojantis gamintojas pranešė apie 113 dotacijų tiriamuoju laikotarpiu, kurių daugiau kaip 80 % pagal vertę buvo susijusios su MTP projektais. Antro tos pačios grupės eksportuojančio gamintojo MTP dotacijų vertė sudarė daugiau kaip 70 % visų dotacijų, apie kurias jis pranešė tiriamuoju laikotarpiu, vertės. |
| --- | --- |

(178)

Vienos atrinktos grupės vienas eksportuojantis gamintojas pranešė apie 113 dotacijų tiriamuoju laikotarpiu, kurių daugiau kaip 80 % pagal vertę buvo susijusios su MTP projektais. Antro tos pačios grupės eksportuojančio gamintojo MTP dotacijų vertė sudarė daugiau kaip 70 % visų dotacijų, apie kurias jis pranešė tiriamuoju laikotarpiu, vertės.

| (179) | Dėl šios bendrovių grupės Komisija taip pat nustatė, kad Kinijos vyriausybė įvairiais grupės lygmenimis teikė dotacijas MTP industrializacijai. Visų pirma Kinijos vyriausybė skyrė specialios paskirties lėšų patronuojančiosioms bendrovėms, iš kurių vieną tiesiogiai valdo valstybės valdoma Turto priežiūros ir administravimo komisija (SASAC), tada tos lėšos buvo paskirstytos patronuojamosioms įmonėms, įskaitant vieną iš eksportuojančių gamintojų, mokslinių tyrimų ir plėtros projektams vykdyti. |
| --- | --- |

(179)

Dėl šios bendrovių grupės Komisija taip pat nustatė, kad Kinijos vyriausybė įvairiais grupės lygmenimis teikė dotacijas MTP industrializacijai. Visų pirma Kinijos vyriausybė skyrė specialios paskirties lėšų patronuojančiosioms bendrovėms, iš kurių vieną tiesiogiai valdo valstybės valdoma Turto priežiūros ir administravimo komisija (SASAC), tada tos lėšos buvo paskirstytos patronuojamosioms įmonėms, įskaitant vieną iš eksportuojančių gamintojų, mokslinių tyrimų ir plėtros projektams vykdyti.

| (180) | Vienas iš grupei priklausančių eksportuojančių gamintojų tam tikrą lėšų dalį gavo iš patronuojančiosios bendrovės pagal sutartis dėl patikėtų MTP paslaugų, suteiktų patronuojančiosioms bendrovėms. Kinijos vyriausybė dotacijas skyrė patronuojančiosioms bendrovėms. Tačiau per nuotolinį duomenų sutikrinimą Komisija nustatė, kad Kinijos vyriausybės suteiktos dotacijos galiausiai buvo išmokėtos kaip mokestis už MTP paslaugas eksportuojančiam gamintojui. Be to, sutarčių nuostatose nurodyta, kad MTP rezultatai, įskaitant visas intelektinės nuosavybės teises, atsirandančias dėl šių paslaugų, priklauso abiem šalims ir kad teisę taikyti pasilieka bendrovė, vykdanti MTP projektą, t. y. eksportuojantis gamintojas. Komisija nustatė, kad aptariamos MTP paslaugos taip pat apima nagrinėjamąjį produktą. Todėl tuo remdamasi Komisija laikėsi nuomonės, kad lėšos, suteiktos kaip MTP mokestis, yra dotacija, kurią visą Kinijos vyriausybė skyrė eksportuojančiam gamintojui. Susiję grupės tiekėjai taip pat gavo dideles dotacijas MTP projektams. |
| --- | --- |

(180)

Vienas iš grupei priklausančių eksportuojančių gamintojų tam tikrą lėšų dalį gavo iš patronuojančiosios bendrovės pagal sutartis dėl patikėtų MTP paslaugų, suteiktų patronuojančiosioms bendrovėms. Kinijos vyriausybė dotacijas skyrė patronuojančiosioms bendrovėms. Tačiau per nuotolinį duomenų sutikrinimą Komisija nustatė, kad Kinijos vyriausybės suteiktos dotacijos galiausiai buvo išmokėtos kaip mokestis už MTP paslaugas eksportuojančiam gamintojui. Be to, sutarčių nuostatose nurodyta, kad MTP rezultatai, įskaitant visas intelektinės nuosavybės teises, atsirandančias dėl šių paslaugų, priklauso abiem šalims ir kad teisę taikyti pasilieka bendrovė, vykdanti MTP projektą, t. y. eksportuojantis gamintojas. Komisija nustatė, kad aptariamos MTP paslaugos taip pat apima nagrinėjamąjį produktą. Todėl tuo remdamasi Komisija laikėsi nuomonės, kad lėšos, suteiktos kaip MTP mokestis, yra dotacija, kurią visą Kinijos vyriausybė skyrė eksportuojančiam gamintojui. Susiję grupės tiekėjai taip pat gavo dideles dotacijas MTP projektams.

| (181) | Daugelis šios atrinktos grupės bendrovių yra įsikūrusios Uhano Rytų ežero naujų technologijų plėtros zonoje ir MTP lėšų gavo dėl to, kad jos įsikūrusios šioje zonoje. Ši aukštųjų technologijų zona dažnai vadinama „Optikos slėniu“ (43), nes joje koncentruojamasi į optinės elektronikos, be kita ko, šviesolaidžių kabelių, gamybą. Kaip aprašyta 123–125 konstatuojamosiose dalyse, Uhano Rytų ežero naujų technologijų pramonės plėtros zona buvo pagrindinė šviesolaidžių kabelių gamybos bazė ir šioje zonoje veikiantys šviesolaidžių kabelių gamintojai naudojosi įvairių formų paskatomis ir valstybės parama, įskaitant dotacijas (44). |
| --- | --- |

(181)

Daugelis šios atrinktos grupės bendrovių yra įsikūrusios Uhano Rytų ežero naujų technologijų plėtros zonoje ir MTP lėšų gavo dėl to, kad jos įsikūrusios šioje zonoje. Ši aukštųjų technologijų zona dažnai vadinama „Optikos slėniu“ (43), nes joje koncentruojamasi į optinės elektronikos, be kita ko, šviesolaidžių kabelių, gamybą. Kaip aprašyta 123–125 konstatuojamosiose dalyse, Uhano Rytų ežero naujų technologijų pramonės plėtros zona buvo pagrindinė šviesolaidžių kabelių gamybos bazė ir šioje zonoje veikiantys šviesolaidžių kabelių gamintojai naudojosi įvairių formų paskatomis ir valstybės parama, įskaitant dotacijas (44).

43

44

| (182) | Dėl antrosios atrinktos grupės Komisija nustatė, kad dotacijų, kuriomis remiami MTP arba kurios naudojamos pertvarkos ar inovacijų tikslais, vertė sudarė apie 90 % per tiriamąjį laikotarpį vienos eksportuojančios bendrovės ir daugiau kaip 40 % kitos eksportuojančios bendrovės gautų dotacijų vertės. |
| --- | --- |

(182)

Dėl antrosios atrinktos grupės Komisija nustatė, kad dotacijų, kuriomis remiami MTP arba kurios naudojamos pertvarkos ar inovacijų tikslais, vertė sudarė apie 90 % per tiriamąjį laikotarpį vienos eksportuojančios bendrovės ir daugiau kaip 40 % kitos eksportuojančios bendrovės gautų dotacijų vertės.

| (183) | 81–126 konstatuojamosiose dalyse aprašytų planų ir programų įgyvendinimas virto konkrečiais piniginiais mokėjimais. Iš tiesų, tarp priemonių, kurias taikydama Kinijos vyriausybė vadovauja šviesolaidžių kabelių sektoriaus plėtrai, esama tiesioginių valstybės subsidijų. Viešai prieinamoje 2019 m. eksportuojančio gamintojo FTT metinėje ataskaitoje patvirtinta, kad 2019 m. pabaigoje bendrovė gavo 393,8 mln. RMB būsimojo laikotarpio pajamų iš vyriausybės subsidijų ir 45,8 mln. RMB vyriausybės subsidijų kaip „kitų pajamų“ (45). Viešai prieinamoje 2019 m. eksportuojančio gamintojo ZTT metinėje ataskaitoje patvirtinta, kad 2019 m. pabaigoje bendrovė gavo 150,3 mln. RMB būsimojo laikotarpio pajamų iš vyriausybės subsidijų ir 361,1 mln. RMB vyriausybės subsidijų, susijusių su kasdiene bendrovės veikla“ (46). |
| --- | --- |

(183)

81–126 konstatuojamosiose dalyse aprašytų planų ir programų įgyvendinimas virto konkrečiais piniginiais mokėjimais. Iš tiesų, tarp priemonių, kurias taikydama Kinijos vyriausybė vadovauja šviesolaidžių kabelių sektoriaus plėtrai, esama tiesioginių valstybės subsidijų. Viešai prieinamoje 2019 m. eksportuojančio gamintojo FTT metinėje ataskaitoje patvirtinta, kad 2019 m. pabaigoje bendrovė gavo 393,8 mln. RMB būsimojo laikotarpio pajamų iš vyriausybės subsidijų ir 45,8 mln. RMB vyriausybės subsidijų kaip „kitų pajamų“ (45). Viešai prieinamoje 2019 m. eksportuojančio gamintojo ZTT metinėje ataskaitoje patvirtinta, kad 2019 m. pabaigoje bendrovė gavo 150,3 mln. RMB būsimojo laikotarpio pajamų iš vyriausybės subsidijų ir 361,1 mln. RMB vyriausybės subsidijų, susijusių su kasdiene bendrovės veikla“ (46).

45

46

| (184) | Dotacijų programų, kuriomis naudojosi atrinktos bendrovių grupės, struktūra iš esmės panaši. Atsižvelgiant į tikslą nustatomi kriterijai, pagal kuriuos įmonės gali teikti paraiškas, ir, jei kriterijai įvykdyti, teikiama finansinė parama. |
| --- | --- |

(184)

Dotacijų programų, kuriomis naudojosi atrinktos bendrovių grupės, struktūra iš esmės panaši. Atsižvelgiant į tikslą nustatomi kriterijai, pagal kuriuos įmonės gali teikti paraiškas, ir, jei kriterijai įvykdyti, teikiama finansinė parama.

| (185) | Kai kurių atrinktoms bendrovėms suteiktų dotacijų teisinis pagrindas – Nacionalinė aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros programa (vadinamosios 863 valdymo priemonės). Šios valdymo priemonės dar kartą parodo, kad KLR veikia planavimo sistema, kaip aprašyta 79 konstatuojamojoje dalyje. 2 straipsnyje nustatyta, kad „Nacionalinis aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros planas (863) yra mokslo ir technologijų programa su aiškiais nacionaliniais tikslais, remiama skiriant centrinius finansinius išteklius“. To paties dokumento 29 straipsnyje nustatyta reikalavimus atitinkančių projektų patvirtinimo procedūra. Iš jos matyti pirmiau aprašyta tvarka: paraišką gavusi, priėmusi ir įvertinusi ekspertų grupė pateikia projekto pasiūlymus ir projekto finansavimo sąmatas, o bendras biuras galiausiai patvirtina ir pasirašo dotaciją. |
| --- | --- |

(185)

Kai kurių atrinktoms bendrovėms suteiktų dotacijų teisinis pagrindas – Nacionalinė aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros programa (vadinamosios 863 valdymo priemonės). Šios valdymo priemonės dar kartą parodo, kad KLR veikia planavimo sistema, kaip aprašyta 79 konstatuojamojoje dalyje. 2 straipsnyje nustatyta, kad „Nacionalinis aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros planas (863) yra mokslo ir technologijų programa su aiškiais nacionaliniais tikslais, remiama skiriant centrinius finansinius išteklius“. To paties dokumento 29 straipsnyje nustatyta reikalavimus atitinkančių projektų patvirtinimo procedūra. Iš jos matyti pirmiau aprašyta tvarka: paraišką gavusi, priėmusi ir įvertinusi ekspertų grupė pateikia projekto pasiūlymus ir projekto finansavimo sąmatas, o bendras biuras galiausiai patvirtina ir pasirašo dotaciją.

Nacionalinis aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros planas (863) yra mokslo ir technologijų programa su aiškiais nacionaliniais tikslais, remiama skiriant centrinius finansinius išteklius

| (186) | Yra ir kitų teisinių nuostatų, kuriomis grindžiamos subsidijų programos, kuriose dalyvauja šviesolaidžių kabelių gamintojai. |
| --- | --- |

(186)

Yra ir kitų teisinių nuostatų, kuriomis grindžiamos subsidijų programos, kuriose dalyvauja šviesolaidžių kabelių gamintojai.

| (187) | Vienas iš šių teisinių dokumentų – Pranešimas dėl 2018 m. metinių pagrindinių specialiųjų optoelektronikos ir mikroelektronikos įrenginių projektų nustatymo ir integracijos. Šiame pranešime nurodoma, kad atsakomybė už projektų įgyvendinimo koordinavimą ir stebėseną tenka vadinamiesiems projektų atsakingiems skyriams, kurie yra atrinktos bendrovės, kurios naudojasi atitinkama programa ir prižiūri kitus paramos gavėjus. |
| --- | --- |

(187)

Vienas iš šių teisinių dokumentų – Pranešimas dėl 2018 m. metinių pagrindinių specialiųjų optoelektronikos ir mikroelektronikos įrenginių projektų nustatymo ir integracijos. Šiame pranešime nurodoma, kad atsakomybė už projektų įgyvendinimo koordinavimą ir stebėseną tenka vadinamiesiems projektų atsakingiems skyriams, kurie yra atrinktos bendrovės, kurios naudojasi atitinkama programa ir prižiūri kitus paramos gavėjus.

| (188) | Konkretus pagal šią schemą skiriamų dotacijų turinys nurodytas jos prieduose. Pavyzdžiui, viena iš per TL taikomų programų apibūdinama kaip „25 G/100G hibridinis fotoninis integruotas lustas ir modulis pasyviajame šviesolaidiniame tinkle (PON)“ ir siekia 50,54 mln. RMB. Vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų buvo suteikta dotacija pagal šią programą. Kinijos vyriausybės tikslas skatinti MTP yra akivaizdus iš jos „Projekto tikslų“, kurie, be kita ko, apibūdinti kaip „didelės galios 25 G lazerinių lustų technologijos, skirtos pasyviajam šviesolaidiniam tinklui (PON), moksliniai tyrimai“. Pasyvusis šviesolaidinis tinklas yra šviesolaidinė ryšių technologija, skirta galutinio pirkėjo prieigai prie plačiajuosčio ryšio tinklo užtikrinti. |
| --- | --- |

(188)

Konkretus pagal šią schemą skiriamų dotacijų turinys nurodytas jos prieduose. Pavyzdžiui, viena iš per TL taikomų programų apibūdinama kaip „25 G/100G hibridinis fotoninis integruotas lustas ir modulis pasyviajame šviesolaidiniame tinkle (PON)“ ir siekia 50,54 mln. RMB. Vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų buvo suteikta dotacija pagal šią programą. Kinijos vyriausybės tikslas skatinti MTP yra akivaizdus iš jos „Projekto tikslų“, kurie, be kita ko, apibūdinti kaip „didelės galios 25 G lazerinių lustų technologijos, skirtos pasyviajam šviesolaidiniam tinklui (PON), moksliniai tyrimai“. Pasyvusis šviesolaidinis tinklas yra šviesolaidinė ryšių technologija, skirta galutinio pirkėjo prieigai prie plačiajuosčio ryšio tinklo užtikrinti.

didelės galios 25 G lazerinių lustų technologijos, skirtos pasyviajam šviesolaidiniam tinklui (PON), moksliniai tyrimai

| (189) | Remiantis tuo pačiu teisiniu dokumentu patvirtintas projektas „25 G/50 G/100 G PON silicio optoelektroninis lustas ir posistemės projektas šviesolaidinei prieigai“, kurio bendras finansavimas – 64,17 mln. RMB. Dotacijos tikslas nekelia abejonių, kad dotacijos turėtų būti naudingos šviesolaidinių moduliatorių, šviesolaidinių detektorių, fotodetektorių ir silicio pagrindo daugiakanalės 100 Gb/s PON technologijos, kurie visi naudojami šviesolaidiniams tinklams, moksliniams tyrimams. |
| --- | --- |

(189)

Remiantis tuo pačiu teisiniu dokumentu patvirtintas projektas „25 G/50 G/100 G PON silicio optoelektroninis lustas ir posistemės projektas šviesolaidinei prieigai“, kurio bendras finansavimas – 64,17 mln. RMB. Dotacijos tikslas nekelia abejonių, kad dotacijos turėtų būti naudingos šviesolaidinių moduliatorių, šviesolaidinių detektorių, fotodetektorių ir silicio pagrindo daugiakanalės 100 Gb/s PON technologijos, kurie visi naudojami šviesolaidiniams tinklams, moksliniams tyrimams.

| (190) | Kitas šiame pranešime nustatytas projektas – „Šviesolaidinės emisijos ir kontrolės integruoto lusto technologijos projektas koherentinėje šviesolaidinio ryšio sistemoje“, kuriam skirtas 41,77 mln. RMB finansavimas ir kurį numatyta įgyvendinti nuo 2019 m. rugpjūčio mėn. iki 2022 m. liepos mėn. Nustatant mokslinių tyrimų tikslus, susijusius su lazeriais, lazeriniais lustais ir moduliatoriais, šia dotacija remiami šviesolaidinių tinklų pramonės gamintojai apskritai, o konkrečiau – šviesolaidžių kabelių gamintojai. Šioje programoje dalyvavo vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(190)

Kitas šiame pranešime nustatytas projektas – „Šviesolaidinės emisijos ir kontrolės integruoto lusto technologijos projektas koherentinėje šviesolaidinio ryšio sistemoje“, kuriam skirtas 41,77 mln. RMB finansavimas ir kurį numatyta įgyvendinti nuo 2019 m. rugpjūčio mėn. iki 2022 m. liepos mėn. Nustatant mokslinių tyrimų tikslus, susijusius su lazeriais, lazeriniais lustais ir moduliatoriais, šia dotacija remiami šviesolaidinių tinklų pramonės gamintojai apskritai, o konkrečiau – šviesolaidžių kabelių gamintojai. Šioje programoje dalyvavo vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

| (191) | Dar viena interneto pramonei ir visų pirma šviesolaidžių kabelių gamintojams remti skirta schema pagrįsta Pranešimu dėl 2019 m. nacionalinės pagrindinių MTP programos plačiajuosčio ryšio ir naujų tinklo specialių projektų įsteigimo paskelbimo. Remiantis šiuo pranešimu buvo patvirtintas projektas „Mažo energijos suvartojimo, didelės integracijos ir efektyvumo 100 G šviesolaidinės perdavimo sistemos mokslinis tyrimas ir pritaikymo demonstravimas“, kuriam skirtas 95,47 mln. RMB finansavimas. Projekto tikslų aprašyme nurodyta, kad ši dotacija padės užtikrinti nepriklausomumą nuo iš užsienio tiekiamų prietaisų, reikalingų 100 G sparčiojo perdavimo šviesolaidinei technologijai, o tam reikia atlikti mokslinį tyrimą ir įdiegti sparčiuosius optoelektroninius prietaisus ir modulius bei 100 G šviesolaidinės perdavimo platformos įrangą, pagrįstą nepriklausomais lustiniais prietaisais. Vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pagal šią programą buvo skirta 8 360 000 juanių MTP dotacija. |
| --- | --- |

(191)

Dar viena interneto pramonei ir visų pirma šviesolaidžių kabelių gamintojams remti skirta schema pagrįsta Pranešimu dėl 2019 m. nacionalinės pagrindinių MTP programos plačiajuosčio ryšio ir naujų tinklo specialių projektų įsteigimo paskelbimo. Remiantis šiuo pranešimu buvo patvirtintas projektas „Mažo energijos suvartojimo, didelės integracijos ir efektyvumo 100 G šviesolaidinės perdavimo sistemos mokslinis tyrimas ir pritaikymo demonstravimas“, kuriam skirtas 95,47 mln. RMB finansavimas. Projekto tikslų aprašyme nurodyta, kad ši dotacija padės užtikrinti nepriklausomumą nuo iš užsienio tiekiamų prietaisų, reikalingų 100 G sparčiojo perdavimo šviesolaidinei technologijai, o tam reikia atlikti mokslinį tyrimą ir įdiegti sparčiuosius optoelektroninius prietaisus ir modulius bei 100 G šviesolaidinės perdavimo platformos įrangą, pagrįstą nepriklausomais lustiniais prietaisais. Vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pagal šią programą buvo skirta 8 360 000 juanių MTP dotacija.

(c)   Išvada

| (192) | Su technologijomis, inovacijomis ir plėtra susijusios dotacijos, įskaitant dotacijas MTP projektams, kaip aprašyta 184–191 konstatuojamosiose dalyse, yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 2 dalyje, t. y. Kinijos vyriausybės lėšų pervedimas dotacijų forma nagrinėjamojo produkto gamintojams. Kaip minėta 183 konstatuojamojoje dalyje, dauguma šių lėšų į atrinktų eksportuojančių gamintojų sąskaitas įtrauktos kaip vyriausybės subsidijos. |
| --- | --- |

(192)

Su technologijomis, inovacijomis ir plėtra susijusios dotacijos, įskaitant dotacijas MTP projektams, kaip aprašyta 184–191 konstatuojamosiose dalyse, yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 2 dalyje, t. y. Kinijos vyriausybės lėšų pervedimas dotacijų forma nagrinėjamojo produkto gamintojams. Kaip minėta 183 konstatuojamojoje dalyje, dauguma šių lėšų į atrinktų eksportuojančių gamintojų sąskaitas įtrauktos kaip vyriausybės subsidijos.

| (193) | Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą šios subsidijos yra laikomos konkrečiomis, nes teisę naudotis šiomis subsidijomis turi tik pagrindinėse srityse ar technologijų srityse, įtrauktose į reguliariai skelbiamas gaires, administracines priemones ir katalogus, į kuriuos įtraukta ir šviesolaidžių kabelių pramonė, veikiančios bendrovės. |
| --- | --- |

(193)

Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą šios subsidijos yra laikomos konkrečiomis, nes teisę naudotis šiomis subsidijomis turi tik pagrindinėse srityse ar technologijų srityse, įtrauktose į reguliariai skelbiamas gaires, administracines priemones ir katalogus, į kuriuos įtraukta ir šviesolaidžių kabelių pramonė, veikiančios bendrovės.

| (194) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė ir „Connect Com“ tvirtino, kad nė viena iš MTP dotacijų nėra skirta šviesolaidžių kabelių pramonei ir kad Uhano Rytų ežero naujų technologijų plėtros zonoje neteikiama parama šviesolaidžių kabelius gaminančioms bendrovėms, nes tariama šioje zonoje teikiama parama yra susijusi su šviesolaidžių kabelių pradinės ar galutinės grandies pramonės šakomis. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija neįrodė, kad aptariamos dotacijos yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, ir nesilaikė reikalavimo, kurį kolegija nustatė byloje „EB – orlaiviai“ ir pagal kurį norint išsiaiškinti, ar subsidija yra konkreti, reikia nustatyti aiškų apribojimą, susijusį su įtariama subsidija, ir tuo apribojimu turi būti „aiškiai nustatyti reikalavimai, nepaliekant neapibrėžtų detalių“. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad Komisijos išvada, kad šios dotacijos yra aiškiai skirtos tik šviesolaidžių kabelių pramonei, buvo akivaizdžiai neteisinga, ir nurodė Apeliacinio komiteto ataskaitą byloje „JAV – dideli civiliniai orlaiviai“, pagal kurią, aiškinantis, ar subsidija yra aiškiai skirta tik tam tikriems gavėjams, dėmesys telkiamas „ne tik į tai, ar subsidija buvo suteikta konkretiems gavėjams, kurie yra nurodyti skunde, bet taip pat į visas įmones ar pramones šakas, kurios atitinka reikalavimus tai pačiai subsidijai gauti“. |
| --- | --- |

(194)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė ir „Connect Com“ tvirtino, kad nė viena iš MTP dotacijų nėra skirta šviesolaidžių kabelių pramonei ir kad Uhano Rytų ežero naujų technologijų plėtros zonoje neteikiama parama šviesolaidžių kabelius gaminančioms bendrovėms, nes tariama šioje zonoje teikiama parama yra susijusi su šviesolaidžių kabelių pradinės ar galutinės grandies pramonės šakomis. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija neįrodė, kad aptariamos dotacijos yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, ir nesilaikė reikalavimo, kurį kolegija nustatė byloje „EB – orlaiviai“ ir pagal kurį norint išsiaiškinti, ar subsidija yra konkreti, reikia nustatyti aiškų apribojimą, susijusį su įtariama subsidija, ir tuo apribojimu turi būti „aiškiai nustatyti reikalavimai, nepaliekant neapibrėžtų detalių“. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad Komisijos išvada, kad šios dotacijos yra aiškiai skirtos tik šviesolaidžių kabelių pramonei, buvo akivaizdžiai neteisinga, ir nurodė Apeliacinio komiteto ataskaitą byloje „JAV – dideli civiliniai orlaiviai“, pagal kurią, aiškinantis, ar subsidija yra aiškiai skirta tik tam tikriems gavėjams, dėmesys telkiamas „ne tik į tai, ar subsidija buvo suteikta konkretiems gavėjams, kurie yra nurodyti skunde, bet taip pat į visas įmones ar pramones šakas, kurios atitinka reikalavimus tai pačiai subsidijai gauti“.

EB – orlaiviai

aiškiai nustatyti reikalavimai, nepaliekant neapibrėžtų detalių

JAV – dideli civiliniai orlaiviai

ne tik į tai, ar subsidija buvo suteikta konkretiems gavėjams, kurie yra nurodyti skunde, bet taip pat į visas įmones ar pramones šakas, kurios atitinka reikalavimus tai pačiai subsidijai gauti

| (195) | Komisija jau 193 konstatuojamojoje dalyje įrodė, kad dotacijos yra konkrečios. Iš tiesų reikalavimus atitinka tik pagrindinėse srityse ar technologijų srityse, įtrauktose į gaires, administracines priemones ir katalogus, veikiančios bendrovės. Be to, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pateikė su dotacijomis susijusius dokumentus, pavyzdžiui, teisinius dokumentus ir pranešimus dėl dotacijų skyrimo, iš kurių matyti, kad dotacijos buvo suteiktos bendrovėms, priklausančioms tam tikroms konkrečioms pramonės šakoms ar sektoriams ir (arba) dalyvaujančioms valstybės skatinamuose konkrečiuose pramonės projektuose. Todėl Komisija pakartojo savo išvadą, kad šios dotacijos skiriamos tik aiškiai apibrėžtam tam tikrų įmonių ir (arba) ekonomikos sektorių pogrupiui, kuris tikrai yra daug siauresnis nei aptariamas ginče „EB – orlaiviai“ ir konkrečiai apibrėžiamas. Be to, Komisija nustatė, kad sąlygos gauti šias dotacijas nebuvo aiškios ir objektyvios ir jos nebuvo taikomos automatiškai; todėl jos neatitiko pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų. |
| --- | --- |

(195)

Komisija jau 193 konstatuojamojoje dalyje įrodė, kad dotacijos yra konkrečios. Iš tiesų reikalavimus atitinka tik pagrindinėse srityse ar technologijų srityse, įtrauktose į gaires, administracines priemones ir katalogus, veikiančios bendrovės. Be to, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pateikė su dotacijomis susijusius dokumentus, pavyzdžiui, teisinius dokumentus ir pranešimus dėl dotacijų skyrimo, iš kurių matyti, kad dotacijos buvo suteiktos bendrovėms, priklausančioms tam tikroms konkrečioms pramonės šakoms ar sektoriams ir (arba) dalyvaujančioms valstybės skatinamuose konkrečiuose pramonės projektuose. Todėl Komisija pakartojo savo išvadą, kad šios dotacijos skiriamos tik aiškiai apibrėžtam tam tikrų įmonių ir (arba) ekonomikos sektorių pogrupiui, kuris tikrai yra daug siauresnis nei aptariamas ginče „EB – orlaiviai“ ir konkrečiai apibrėžiamas. Be to, Komisija nustatė, kad sąlygos gauti šias dotacijas nebuvo aiškios ir objektyvios ir jos nebuvo taikomos automatiškai; todėl jos neatitiko pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų.

EB – orlaiviai

| (196) | Komisija nesutiko su Kinijos vyriausybės teiginiu, kad Uhano Rytų ežero naujų technologijų plėtros zonoje neteikiama parama šviesolaidžių kabelius gaminančioms bendrovėms, nes tariama šioje zonoje teikiama parama yra susijusi su šviesolaidžių kabelių pradinės ar galutinės grandies pramonės šakomis. Pirma, Komisija nustatė, kad vienas eksportuojantis gamintojas pasinaudojo MTP lėšomis, kurias Uhano Rytų ežero naujų technologijų plėtros zonos valdžios institucijos suteikė savo patronuojančiajai bendrovei. Antra, net jei Kinijos vyriausybės tvirtinimas, kad bet kokia tariama parama, teikiama šioje zonoje, yra susijusi tik su šviesolaidžių kabelių pradinės arba galutinės grandies pramonės šakomis, yra teisingas, tai neįrodo, kad susiję šviesolaidžių kabelių gamintojai tokiomis dotacijomis nepasinaudojo. Iš tiesų Komisija ištyrė visas susijusias bendroves, kurios tiekė žaliavas eksportuojantiems gamintojams, ir dalį jų subsidijų, įskaitant dotacijas, priskyrė nagrinėjamajam produktui. Todėl šis tvirtinimas laikytas nepagrįstu. |
| --- | --- |

(196)

Komisija nesutiko su Kinijos vyriausybės teiginiu, kad Uhano Rytų ežero naujų technologijų plėtros zonoje neteikiama parama šviesolaidžių kabelius gaminančioms bendrovėms, nes tariama šioje zonoje teikiama parama yra susijusi su šviesolaidžių kabelių pradinės ar galutinės grandies pramonės šakomis. Pirma, Komisija nustatė, kad vienas eksportuojantis gamintojas pasinaudojo MTP lėšomis, kurias Uhano Rytų ežero naujų technologijų plėtros zonos valdžios institucijos suteikė savo patronuojančiajai bendrovei. Antra, net jei Kinijos vyriausybės tvirtinimas, kad bet kokia tariama parama, teikiama šioje zonoje, yra susijusi tik su šviesolaidžių kabelių pradinės arba galutinės grandies pramonės šakomis, yra teisingas, tai neįrodo, kad susiję šviesolaidžių kabelių gamintojai tokiomis dotacijomis nepasinaudojo. Iš tiesų Komisija ištyrė visas susijusias bendroves, kurios tiekė žaliavas eksportuojantiems gamintojams, ir dalį jų subsidijų, įskaitant dotacijas, priskyrė nagrinėjamajam produktui. Todėl šis tvirtinimas laikytas nepagrįstu.

(d)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (197) | Siekdama nustatyti, kokia nauda buvo gauta tiriamuoju laikotarpiu, Komisija nagrinėjo per tiriamąjį laikotarpį gautas dotacijas ir dotacijas, kurios buvo gautos iki tiriamojo laikotarpio, tačiau kurių nuvertėjimo laikotarpis tęsėsi tiriamuoju laikotarpiu. Kalbant apie dotacijas, kurios nebuvo nuvertėjusios, nauda laikyta suma, gauta per tiriamąjį laikotarpį. Kalbant apie dotacijas projektų pagrindu ir su turtu susijusias dotacijas, nauda laikyta visos dotacijos sumos dalis, kuri tiriamuoju laikotarpiu nuvertėjo. |
| --- | --- |

(197)

Siekdama nustatyti, kokia nauda buvo gauta tiriamuoju laikotarpiu, Komisija nagrinėjo per tiriamąjį laikotarpį gautas dotacijas ir dotacijas, kurios buvo gautos iki tiriamojo laikotarpio, tačiau kurių nuvertėjimo laikotarpis tęsėsi tiriamuoju laikotarpiu. Kalbant apie dotacijas, kurios nebuvo nuvertėjusios, nauda laikyta suma, gauta per tiriamąjį laikotarpį. Kalbant apie dotacijas projektų pagrindu ir su turtu susijusias dotacijas, nauda laikyta visos dotacijos sumos dalis, kuri tiriamuoju laikotarpiu nuvertėjo.

| (198) | Dėl 180 konstatuojamojoje dalyje aprašytų dotacijų, gautų kaip užmokestis už MTP paslaugas, Komisija įvertino tiriamuoju laikotarpiu gautas sumas kaip MTP mokestį ir jas priskyrė nagrinėjamajam produktui, remdamasi nagrinėjamojo produkto apyvartos dalimi, palyginti su visa eksportuojančio gamintojo apyvarta. |
| --- | --- |

(198)

Dėl 180 konstatuojamojoje dalyje aprašytų dotacijų, gautų kaip užmokestis už MTP paslaugas, Komisija įvertino tiriamuoju laikotarpiu gautas sumas kaip MTP mokestį ir jas priskyrė nagrinėjamajam produktui, remdamasi nagrinėjamojo produkto apyvartos dalimi, palyginti su visa eksportuojančio gamintojo apyvarta.

| (199) | Po galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ paprašė Komisijos atskleisti bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams konkrečiai šviesolaidžių kabelių gamybai ir nagrinėjamajam produktui gaminti skirtų dotacijų dalį tvirtindama, kad ji negalėjo veiksmingai pasinaudoti savo teisėmis į gynybą. |
| --- | --- |

(199)

Po galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ paprašė Komisijos atskleisti bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams konkrečiai šviesolaidžių kabelių gamybai ir nagrinėjamajam produktui gaminti skirtų dotacijų dalį tvirtindama, kad ji negalėjo veiksmingai pasinaudoti savo teisėmis į gynybą.

| (200) | Komisija negalėjo dalytis tokia informacija, nes ji laikoma konfidencialia verslo informacija. Bendrovė taip pat nepaaiškino, kodėl tokios sumos žinojimas būtų labai svarbus jos teisėms ginti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(200)

Komisija negalėjo dalytis tokia informacija, nes ji laikoma konfidencialia verslo informacija. Bendrovė taip pat nepaaiškino, kodėl tokios sumos žinojimas būtų labai svarbus jos teisėms ginti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (201) | Komisija svarstė, ar taikyti papildomą metinę komercinę palūkanų normą pagal Komisijos gairių dėl subsidijos sumos skaičiavimo F skirsnio a dalį (47). Tačiau toks metodas apima daug sudėtingų hipotetinių veiksnių, apie kuriuos nebuvo tikslios informacijos. Todėl Komisija manė, kad tikslingiau priskirti sumas tiriamajam laikotarpiui pagal MTP projektų ir turto nuvertėjimo normas, laikantis ankstesniuose tyrimuose taikytos skaičiavimo metodikos (48). |
| --- | --- |

(201)

Komisija svarstė, ar taikyti papildomą metinę komercinę palūkanų normą pagal Komisijos gairių dėl subsidijos sumos skaičiavimo F skirsnio a dalį (47). Tačiau toks metodas apima daug sudėtingų hipotetinių veiksnių, apie kuriuos nebuvo tikslios informacijos. Todėl Komisija manė, kad tikslingiau priskirti sumas tiriamajam laikotarpiui pagal MTP projektų ir turto nuvertėjimo normas, laikantis ankstesniuose tyrimuose taikytos skaičiavimo metodikos (48).

47

48

3.4.2.   Kitos dotacijos

Kitos dotacijos

| (202) | Kaip minėta 175 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad dvi atrinktos bendrovių grupės taip pat gavo kitų dotacijų, kaip antai su turtu susijusias dotacijas, paskolų palūkanų nuolaidas, dotacijas eksportui remti ir dotacijas mažųjų ir vidutinių įmonių plėtrai. |
| --- | --- |

(202)

Kaip minėta 175 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad dvi atrinktos bendrovių grupės taip pat gavo kitų dotacijų, kaip antai su turtu susijusias dotacijas, paskolų palūkanų nuolaidas, dotacijas eksportui remti ir dotacijas mažųjų ir vidutinių įmonių plėtrai.

(a)   Teisinis pagrindas

| (203) | Tas dotacijas bendrovėms skyrė nacionalinės, provincijų, miestų, apskričių ar rajonų valdžios institucijos ir visos jos buvo konkrečiai taikomos atrinktoms bendrovėms arba konkrečiai taikomos pagal geografinę vietovę ar pramonės šakos tipą. Ne visos atrinktos bendrovės atskleidė informaciją apie teisinį pagrindą, kuriuo remiantis kurį šios dotacijos buvo skirtos. Tačiau Komisija iš kai kurių bendrovių gavo valdžios institucijos išduoto dokumento, pagal kurį buvo skirtos lėšos, vadinamo „pranešimu“, kopiją. |
| --- | --- |

(203)

Tas dotacijas bendrovėms skyrė nacionalinės, provincijų, miestų, apskričių ar rajonų valdžios institucijos ir visos jos buvo konkrečiai taikomos atrinktoms bendrovėms arba konkrečiai taikomos pagal geografinę vietovę ar pramonės šakos tipą. Ne visos atrinktos bendrovės atskleidė informaciją apie teisinį pagrindą, kuriuo remiantis kurį šios dotacijos buvo skirtos. Tačiau Komisija iš kai kurių bendrovių gavo valdžios institucijos išduoto dokumento, pagal kurį buvo skirtos lėšos, vadinamo „pranešimu“, kopiją.

(b)   Tyrimo metu nustatyti faktai

| (204) | Tokių dotacijų pavyzdžiai – su turtu susijusios dotacijos, patentų fondai, mokslo ir technologijų fondai ir apdovanojimai, verslo plėtros fondai, eksporto skatinimo fondai, pramonės kokybės gerinimo ir efektyvumo stiprinimo dotacijos, municipaliniai paramos prekybai fondai, užsienio ekonomikos ir prekybos plėtros fondai, saugios gamybos saugos apdovanojimai. |
| --- | --- |

(204)

Tokių dotacijų pavyzdžiai – su turtu susijusios dotacijos, patentų fondai, mokslo ir technologijų fondai ir apdovanojimai, verslo plėtros fondai, eksporto skatinimo fondai, pramonės kokybės gerinimo ir efektyvumo stiprinimo dotacijos, municipaliniai paramos prekybai fondai, užsienio ekonomikos ir prekybos plėtros fondai, saugios gamybos saugos apdovanojimai.

| (205) | Kadangi Komisija atrinktų bendrovių grupių apskaitos dokumentuose nustatė daug dotacijų, šiame reglamente pateikiama tik pagrindinių nustatytų faktų santrauka. Įrodymų, kad skirta daug dotacijų ir kad jos buvo skiriamos įvairiais Kinijos vyriausybės lygmenimis, pradžioje pateikė abi atrinktos grupės. Visi nustatyti faktai, susiję su šiomis dotacijomis, buvo pateikti atskiroms bendrovėms skirtuose specialiuose faktų atskleidimo dokumentuose. |
| --- | --- |

(205)

Kadangi Komisija atrinktų bendrovių grupių apskaitos dokumentuose nustatė daug dotacijų, šiame reglamente pateikiama tik pagrindinių nustatytų faktų santrauka. Įrodymų, kad skirta daug dotacijų ir kad jos buvo skiriamos įvairiais Kinijos vyriausybės lygmenimis, pradžioje pateikė abi atrinktos grupės. Visi nustatyti faktai, susiję su šiomis dotacijomis, buvo pateikti atskiroms bendrovėms skirtuose specialiuose faktų atskleidimo dokumentuose.

(c)   Išvada

| (206) | Šios kitos dotacijos yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 2 dalyje, suteiktos atrinktoms bendrovių grupėms dotacijų forma pervedant Kinijos vyriausybės lėšas, taip suteikiant naudą. |
| --- | --- |

(206)

Šios kitos dotacijos yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 2 dalyje, suteiktos atrinktoms bendrovių grupėms dotacijų forma pervedant Kinijos vyriausybės lėšas, taip suteikiant naudą.

| (207) | Atrinktos bendrovių grupės pateikė informacijos apie dotacijų sumą ir kiekvieną dotaciją suteikusią ir išmokėjusią instituciją. Be to, susijusios bendrovės dažniausiai tokias pajamas nurodydavo savo sąskaitose prie subsidijų pajamų, o šias sąskaitas tikrindavo nepriklausomi auditoriai. Informaciją apie šias dotacijas Komisija laikė tiesioginiu įrodymu, kad buvo teikiamos subsidijos ir atitinkamai gauta nauda. |
| --- | --- |

(207)

Atrinktos bendrovių grupės pateikė informacijos apie dotacijų sumą ir kiekvieną dotaciją suteikusią ir išmokėjusią instituciją. Be to, susijusios bendrovės dažniausiai tokias pajamas nurodydavo savo sąskaitose prie subsidijų pajamų, o šias sąskaitas tikrindavo nepriklausomi auditoriai. Informaciją apie šias dotacijas Komisija laikė tiesioginiu įrodymu, kad buvo teikiamos subsidijos ir atitinkamai gauta nauda.

| (208) | Tos dotacijos taip pat laikomos konkrečiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje, nes remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais dokumentais jos teikiamos tik tam tikroms bendrovėms, tam tikroms pramonės šakoms, kaip antai šviesolaidžių kabelių pramonei, ar konkretiems projektams konkrečiuose regionuose. Be to, kai kurios dotacijos priklauso nuo eksporto, kaip apibrėžta 4 straipsnio 4 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(208)

Tos dotacijos taip pat laikomos konkrečiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje, nes remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais dokumentais jos teikiamos tik tam tikroms bendrovėms, tam tikroms pramonės šakoms, kaip antai šviesolaidžių kabelių pramonei, ar konkretiems projektams konkrečiuose regionuose. Be to, kai kurios dotacijos priklauso nuo eksporto, kaip apibrėžta 4 straipsnio 4 dalies a punkte.

| (209) | Taip pat tos dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų, nes teisės naudotis sąlygos ir faktiniai įmonių atrankos, kad jos įgytų teisę jomis pasinaudoti, kriterijai nėra skaidrūs, objektyvūs ir nėra taikomi automatiškai. |
| --- | --- |

(209)

Taip pat tos dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų, nes teisės naudotis sąlygos ir faktiniai įmonių atrankos, kad jos įgytų teisę jomis pasinaudoti, kriterijai nėra skaidrūs, objektyvūs ir nėra taikomi automatiškai.

| (210) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė teigė, kad dėl to, kad bet kurias įtariamas dotacijas teikia vietos ir (arba) regioninė valdžia, jos negali būti laikomos konkrečiam regionui skirtomis subsidijomis. Kinijos vyriausybė pažymėjo, kad regioninė subsidija pagal SKP sutarties 2 straipsnio 2.2 dalį negali būti laikoma konkrečia, jei ją teikia pats regionas (t. y. regioninė ar vietos valdžia) (49), ir kad Komisija turėjo įrodyti, jog dotacijas galima gauti tik dėl geografinės vietovės (50). |
| --- | --- |

(210)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė teigė, kad dėl to, kad bet kurias įtariamas dotacijas teikia vietos ir (arba) regioninė valdžia, jos negali būti laikomos konkrečiam regionui skirtomis subsidijomis. Kinijos vyriausybė pažymėjo, kad regioninė subsidija pagal SKP sutarties 2 straipsnio 2.2 dalį negali būti laikoma konkrečia, jei ją teikia pats regionas (t. y. regioninė ar vietos valdžia) (49), ir kad Komisija turėjo įrodyti, jog dotacijas galima gauti tik dėl geografinės vietovės (50).

49

50

| (211) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad 208 konstatuojamojoje dalyje ji padarė išvadą, kad dotacijos, išskyrus dotacijas, susijusias su technologijomis, inovacijomis ir plėtra, yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, 3 dalyje ir 4 dalies a punkte. Dauguma šių dotacijų, regis, buvo skirtos tik tam tikroms bendrovėms, veikiančioms tam tikrose pramonės šakose, pvz., šviesolaidžių kabelių pramonėje. Paaiškėjo, kad tik tam tikros dotacijos buvo susijusios su konkrečiais projektais konkrečiuose regionuose. Tai, kad šias dotacijas bendrovėms skyrė nacionalinės, provincijų, miestų, apskričių ar rajonų valdžios institucijos, nereiškia, kad šios dotacijos neturi teisinio pagrindo nacionaliniu lygmeniu ir nebuvo susijusios su konkrečiais projektais konkrečiuose regionuose. Kinijos vyriausybė nepateikė jokių konkrečių įrodymų, kad šios dotacijos nėra konkrečios (pavyzdžiui, kad dotacijos buvo suteiktos visoms bendrovėms, priklausančioms vietos subjekto, veikiančio kaip subsidijas teikianti institucija, jurisdikcijai). Todėl Komisija pakartojo, kad remdamasi turimais įrodymais ji padarė išvadą, kad šios dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų ir yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, 3 dalyje ir 4 dalies a punkte, ir atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimą. |
| --- | --- |

(211)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad 208 konstatuojamojoje dalyje ji padarė išvadą, kad dotacijos, išskyrus dotacijas, susijusias su technologijomis, inovacijomis ir plėtra, yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, 3 dalyje ir 4 dalies a punkte. Dauguma šių dotacijų, regis, buvo skirtos tik tam tikroms bendrovėms, veikiančioms tam tikrose pramonės šakose, pvz., šviesolaidžių kabelių pramonėje. Paaiškėjo, kad tik tam tikros dotacijos buvo susijusios su konkrečiais projektais konkrečiuose regionuose. Tai, kad šias dotacijas bendrovėms skyrė nacionalinės, provincijų, miestų, apskričių ar rajonų valdžios institucijos, nereiškia, kad šios dotacijos neturi teisinio pagrindo nacionaliniu lygmeniu ir nebuvo susijusios su konkrečiais projektais konkrečiuose regionuose. Kinijos vyriausybė nepateikė jokių konkrečių įrodymų, kad šios dotacijos nėra konkrečios (pavyzdžiui, kad dotacijos buvo suteiktos visoms bendrovėms, priklausančioms vietos subjekto, veikiančio kaip subsidijas teikianti institucija, jurisdikcijai). Todėl Komisija pakartojo, kad remdamasi turimais įrodymais ji padarė išvadą, kad šios dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų ir yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, 3 dalyje ir 4 dalies a punkte, ir atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimą.

| (212) | Po galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad subsidija yra konkreti tik tuo atveju, jei ji yra tiesiogiai susijusi su šviesolaidžių kabelių pramone, o ne su daugeliu pramonės šakų, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių gamyba, kaip Komisija nurodė 208 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(212)

Po galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad subsidija yra konkreti tik tuo atveju, jei ji yra tiesiogiai susijusi su šviesolaidžių kabelių pramone, o ne su daugeliu pramonės šakų, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių gamyba, kaip Komisija nurodė 208 konstatuojamojoje dalyje.

pavyzdžiui

| (213) | Šiuo atžvilgiu Komisija paaiškino, kad pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „norint nustatyti, ar subsidija konkreti kuriai nors įmonei, pramonės šakai arba įmonių ar pramonės šakų grupei (toliau – tam tikros įmonės) pagal subsidiją suteikusiosios valdžios institucijos jurisdikciją, taikomi šie principai <...>“. Iš šios nuostatos formuluotės matyti, kad konkretumo sąvoka taip pat gali būti susijusi su „įmonių ar pramonės šakų grupe“. Todėl Komisija tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(213)

Šiuo atžvilgiu Komisija paaiškino, kad pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „norint nustatyti, ar subsidija konkreti kuriai nors įmonei, pramonės šakai arba įmonių ar pramonės šakų grupei (toliau – tam tikros įmonės) pagal subsidiją suteikusiosios valdžios institucijos jurisdikciją, taikomi šie principai <...>“. Iš šios nuostatos formuluotės matyti, kad konkretumo sąvoka taip pat gali būti susijusi su „įmonių ar pramonės šakų grupe“. Todėl Komisija tvirtinimą atmetė.

norint nustatyti, ar subsidija konkreti kuriai nors įmonei, pramonės šakai arba įmonių ar pramonės šakų grupei (toliau – tam tikros įmonės) pagal subsidiją suteikusiosios valdžios institucijos jurisdikciją, taikomi šie principai <...>

įmonių ar pramonės šakų grupe

| (214) | „Connect Com“ taip pat tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kurį subsidija nėra laikoma konkrečia, jei subsidiją teikianti institucija nustato objektyvius teisės gauti subsidiją ir jos dydžio kriterijus. |
| --- | --- |

(214)

„Connect Com“ taip pat tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kurį subsidija nėra laikoma konkrečia, jei subsidiją teikianti institucija nustato objektyvius teisės gauti subsidiją ir jos dydžio kriterijus.

| (215) | Šiuo atžvilgiu Komisija paaiškino, kad, kaip pažymėta 195 ir 209 konstatuojamosiose dalyse, tos dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų, nes teisės naudotis sąlygos ir faktiniai įmonių atrankos, kad jos įgytų teisę jomis pasinaudoti, kriterijai nėra skaidrūs, objektyvūs ir nėra taikomi automatiškai. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(215)

Šiuo atžvilgiu Komisija paaiškino, kad, kaip pažymėta 195 ir 209 konstatuojamosiose dalyse, tos dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų, nes teisės naudotis sąlygos ir faktiniai įmonių atrankos, kad jos įgytų teisę jomis pasinaudoti, kriterijai nėra skaidrūs, objektyvūs ir nėra taikomi automatiškai. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

(d)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (216) | Komisija naudą apskaičiavo pagal 197 konstatuojamojoje dalyje aprašytą metodiką. |
| --- | --- |

(216)

Komisija naudą apskaičiavo pagal 197 konstatuojamojoje dalyje aprašytą metodiką.

3.4.3.   Išvada dėl dotacijų programų

Išvada dėl dotacijų programų

| (217) | Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal visas dotacijas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

  Dotacijos







  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos norma |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(217)

Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal visas dotacijas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

Dotacijos

Dotacijos

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos norma

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

1,79  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,33  %

3.5.   Lengvatinis finansavimas

Lengvatinis finansavimas

3.5.1.   Lengvatinį finansavimą teikiančios finansų įstaigos

Lengvatinį finansavimą teikiančios finansų įstaigos

| (218) | Remiantis abiejų atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių pateikta informacija, joms finansavimą teikė 32 KLR įsisteigusios finansų įstaigos. Iš tų 32 finansų įstaigų 25 buvo valdomos valstybės. Likusios finansų įstaigos buvo arba privačios, arba Komisija negalėjo nustatyti, ar jos yra valstybės valdomos, ar privačios. Tačiau specialų klausimyną užpildė tik vienas valstybės bankas, nepaisant Kinijos vyriausybei pateikto prašymo, skirto visoms finansų įstaigoms, kurios teikė paskolas atrinktoms bendrovėms. |
| --- | --- |

(218)

Remiantis abiejų atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių pateikta informacija, joms finansavimą teikė 32 KLR įsisteigusios finansų įstaigos. Iš tų 32 finansų įstaigų 25 buvo valdomos valstybės. Likusios finansų įstaigos buvo arba privačios, arba Komisija negalėjo nustatyti, ar jos yra valstybės valdomos, ar privačios. Tačiau specialų klausimyną užpildė tik vienas valstybės bankas, nepaisant Kinijos vyriausybei pateikto prašymo, skirto visoms finansų įstaigoms, kurios teikė paskolas atrinktoms bendrovėms.

3.5.1.1.   Valstybės valdomos finansų įstaigos, veikiančios kaip valstybinės institucijos

| (219) | Komisija patikrino, ar valstybės bankai veikė kaip valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje ir 2 straipsnio b punkte. Pagal pagrindinį reglamentą, kartu su ES įsipareigojimais PPO, ar valstybės valdoma įmonė yra valstybinė institucija, nustatoma pagal šiuos kriterijus (51): „Svarbiau ne tai, kaip subjektas naudojasi įgaliojimais vykdyti vyriausybės funkcijas, o tai, kad šie įgaliojimai jam suteikti. Vyriausybė (siaurąja prasme) gali suteikti subjektams įgaliojimų įvairiais būdais. Todėl norint įrodyti, kad konkrečiam subjektui tokie įgaliojimai suteikti, gali prireikti įvairių įrodymų. Įrodymai, kad subjektas faktiškai vykdo vyriausybės funkcijas, gali būti laikomi įrodymu, kad jam suteikti ar pavesti vyriausybės įgaliojimai, ypač jei šie įrodymai patvirtina, kad ši praktika tvari ir sisteminga. Mūsų nuomone, įrodymai, kad vyriausybė vykdo reikšmingą subjekto arba jo veiklos kontrolę, tam tikromis aplinkybėmis gali būti naudojami kaip įrodymas, kad tas subjektas turi vyriausybės įgaliojimų ir jais naudojasi vyriausybės funkcijoms atlikti. Vis dėlto pabrėžiame, kad, išskyrus tuos atvejus, kai įgaliojimai tiesiogiai perduodami teisiniu dokumentu, vien oficialių sąsajų tarp subjekto ir vyriausybės (siaurąja prasme), tikėtina, nepakaks, kad būtų nustatyta, kad subjektas turi vyriausybės įgaliojimų. Todėl, pvz., vien tai, kad vyriausybė yra subjekto didžiausias akcininkas, neįrodo, kad ji vykdo reikšmingą jo veiklos kontrolę, ar kad ji yra suteikusi subjektui vyriausybės įgaliojimų. Vis dėlto kai kuriais atvejais, jei remiantis įrodymais matyti, kad yra daug oficialių vyriausybės kontrolės požymių, ir taip pat yra įrodymų, kad tokia kontrolė reikšmingai taikoma, remiantis tokiais įrodymais galima daryti išvadą, kad atitinkamas subjektas naudojasi vyriausybės įgaliojimais.“ |
| --- | --- |

(219)

Komisija patikrino, ar valstybės bankai veikė kaip valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje ir 2 straipsnio b punkte. Pagal pagrindinį reglamentą, kartu su ES įsipareigojimais PPO, ar valstybės valdoma įmonė yra valstybinė institucija, nustatoma pagal šiuos kriterijus (51): „Svarbiau ne tai, kaip subjektas naudojasi įgaliojimais vykdyti vyriausybės funkcijas, o tai, kad šie įgaliojimai jam suteikti. Vyriausybė (siaurąja prasme) gali suteikti subjektams įgaliojimų įvairiais būdais. Todėl norint įrodyti, kad konkrečiam subjektui tokie įgaliojimai suteikti, gali prireikti įvairių įrodymų. Įrodymai, kad subjektas faktiškai vykdo vyriausybės funkcijas, gali būti laikomi įrodymu, kad jam suteikti ar pavesti vyriausybės įgaliojimai, ypač jei šie įrodymai patvirtina, kad ši praktika tvari ir sisteminga. Mūsų nuomone, įrodymai, kad vyriausybė vykdo reikšmingą subjekto arba jo veiklos kontrolę, tam tikromis aplinkybėmis gali būti naudojami kaip įrodymas, kad tas subjektas turi vyriausybės įgaliojimų ir jais naudojasi vyriausybės funkcijoms atlikti. Vis dėlto pabrėžiame, kad, išskyrus tuos atvejus, kai įgaliojimai tiesiogiai perduodami teisiniu dokumentu, vien oficialių sąsajų tarp subjekto ir vyriausybės (siaurąja prasme), tikėtina, nepakaks, kad būtų nustatyta, kad subjektas turi vyriausybės įgaliojimų. Todėl, pvz., vien tai, kad vyriausybė yra subjekto didžiausias akcininkas, neįrodo, kad ji vykdo reikšmingą jo veiklos kontrolę, ar kad ji yra suteikusi subjektui vyriausybės įgaliojimų. Vis dėlto kai kuriais atvejais, jei remiantis įrodymais matyti, kad yra daug oficialių vyriausybės kontrolės požymių, ir taip pat yra įrodymų, kad tokia kontrolė reikšmingai taikoma, remiantis tokiais įrodymais galima daryti išvadą, kad atitinkamas subjektas naudojasi vyriausybės įgaliojimais.“

51

Svarbiau ne tai, kaip subjektas naudojasi įgaliojimais vykdyti vyriausybės funkcijas, o tai, kad šie įgaliojimai jam suteikti. Vyriausybė (siaurąja prasme) gali suteikti subjektams įgaliojimų įvairiais būdais. Todėl norint įrodyti, kad konkrečiam subjektui tokie įgaliojimai suteikti, gali prireikti įvairių įrodymų. Įrodymai, kad subjektas faktiškai vykdo vyriausybės funkcijas, gali būti laikomi įrodymu, kad jam suteikti ar pavesti vyriausybės įgaliojimai, ypač jei šie įrodymai patvirtina, kad ši praktika tvari ir sisteminga. Mūsų nuomone, įrodymai, kad vyriausybė vykdo reikšmingą subjekto arba jo veiklos kontrolę, tam tikromis aplinkybėmis gali būti naudojami kaip įrodymas, kad tas subjektas turi vyriausybės įgaliojimų ir jais naudojasi vyriausybės funkcijoms atlikti. Vis dėlto pabrėžiame, kad, išskyrus tuos atvejus, kai įgaliojimai tiesiogiai perduodami teisiniu dokumentu, vien oficialių sąsajų tarp subjekto ir vyriausybės (siaurąja prasme), tikėtina, nepakaks, kad būtų nustatyta, kad subjektas turi vyriausybės įgaliojimų. Todėl, pvz., vien tai, kad vyriausybė yra subjekto didžiausias akcininkas, neįrodo, kad ji vykdo reikšmingą jo veiklos kontrolę, ar kad ji yra suteikusi subjektui vyriausybės įgaliojimų. Vis dėlto kai kuriais atvejais, jei remiantis įrodymais matyti, kad yra daug oficialių vyriausybės kontrolės požymių, ir taip pat yra įrodymų, kad tokia kontrolė reikšmingai taikoma, remiantis tokiais įrodymais galima daryti išvadą, kad atitinkamas subjektas naudojasi vyriausybės įgaliojimais.

| (220) | Komisija rinko informaciją apie valstybei priklausančias valstybės bankų akcijas ir oficialius vyriausybės kontrolės požymius tuose bankuose. Komisija taip pat analizavo, ar kontrolė buvo reikšminga. Tuo tikslu Komisijai teko iš dalies remtis turimais faktais, nes Kinijos vyriausybė ir valstybės bankai atsisakė pateikti įrodymų, susijusių su sprendimų priėmimo procesu, po kurio buvo skiriamas lengvatinis skolinimas, kaip nustatyta 136–153 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(220)

Komisija rinko informaciją apie valstybei priklausančias valstybės bankų akcijas ir oficialius vyriausybės kontrolės požymius tuose bankuose. Komisija taip pat analizavo, ar kontrolė buvo reikšminga. Tuo tikslu Komisijai teko iš dalies remtis turimais faktais, nes Kinijos vyriausybė ir valstybės bankai atsisakė pateikti įrodymų, susijusių su sprendimų priėmimo procesu, po kurio buvo skiriamas lengvatinis skolinimas, kaip nustatyta 136–153 konstatuojamosiose dalyse.

| (221) | Siekdama atlikti šią analizę Komisija visų pirma išnagrinėjo informaciją, gautą iš valstybės banko, kuris užpildė specialų klausimyną. |
| --- | --- |

(221)

Siekdama atlikti šią analizę Komisija visų pirma išnagrinėjo informaciją, gautą iš valstybės banko, kuris užpildė specialų klausimyną.

(1)   
  Iš dalies bendradarbiaujančios valstybės finansų įstaigos

Iš dalies bendradarbiaujančios valstybės finansų įstaigos

| (222) | Tik vienas valstybės bankas, t. y. EXIM, pateikė klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(222)

Tik vienas valstybės bankas, t. y. EXIM, pateikė klausimyno atsakymus.

(a)   Kinijos vyriausybės nuosavybės teisės ir oficialūs kontrolės požymiai

| (223) | Remdamasi klausimyno atsakymuose pateikta informacija Komisija nustatė, kad Kinijos vyriausybei priklausė (tiesiogiai arba netiesiogiai) daugiau nei 50 % šios finansų įstaigos akcijų. |
| --- | --- |

(223)

Remdamasi klausimyno atsakymuose pateikta informacija Komisija nustatė, kad Kinijos vyriausybei priklausė (tiesiogiai arba netiesiogiai) daugiau nei 50 % šios finansų įstaigos akcijų.

| (224) | Dėl oficialių vyriausybės kontrolės požymių bendradarbiaujančiame valstybės banke, Komisija banką įvardijo kaip „pagrindinę valstybės finansų įstaigą“. Tiksliau pranešime „Laikinosios taisyklės dėl pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybų“ (52) nurodyta, kad: „Pagrindinės valstybės finansų įstaigos, nurodytos šiose taisyklėse, yra valstybės politikos bankai, komerciniai bankai, finansinio turto valdymo įmonės, vertybinių popierių bendrovės, draudimo bendrovės ir t. t. (toliau – valstybės finansų įstaigos), kurių stebėtojų tarybos narius skiria Valstybės taryba.“ |
| --- | --- |

(224)

Dėl oficialių vyriausybės kontrolės požymių bendradarbiaujančiame valstybės banke, Komisija banką įvardijo kaip „pagrindinę valstybės finansų įstaigą“. Tiksliau pranešime „Laikinosios taisyklės dėl pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybų“ (52) nurodyta, kad: „Pagrindinės valstybės finansų įstaigos, nurodytos šiose taisyklėse, yra valstybės politikos bankai, komerciniai bankai, finansinio turto valdymo įmonės, vertybinių popierių bendrovės, draudimo bendrovės ir t. t. (toliau – valstybės finansų įstaigos), kurių stebėtojų tarybos narius skiria Valstybės taryba.“

52

Pagrindinės valstybės finansų įstaigos, nurodytos šiose taisyklėse, yra valstybės politikos bankai, komerciniai bankai, finansinio turto valdymo įmonės, vertybinių popierių bendrovės, draudimo bendrovės ir t. t. (toliau – valstybės finansų įstaigos), kurių stebėtojų tarybos narius skiria Valstybės taryba.

| (225) | Pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybos nariai skiriami pagal Pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybų laikinąsias taisykles. Remdamasi šių laikinųjų taisyklių 3 ir 5 straipsniais Komisija nustatė, kad stebėtojų tarybos narius skiria Valstybės taryba, kuriai jie yra atskaitingi; tai rodo, kad valstybės institucijos kontroliuoja bendradarbiaujančio valstybės banko veiklą. |
| --- | --- |

(225)

Pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybos nariai skiriami pagal Pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybų laikinąsias taisykles. Remdamasi šių laikinųjų taisyklių 3 ir 5 straipsniais Komisija nustatė, kad stebėtojų tarybos narius skiria Valstybės taryba, kuriai jie yra atskaitingi; tai rodo, kad valstybės institucijos kontroliuoja bendradarbiaujančio valstybės banko veiklą.

| (226) | Be šių bendrai taikomų požymių, Komisija nustatė papildomus požymius, susijusius su EXIM. EXIM buvo įsteigtas ir veikia pagal Valstybės tarybos paskelbtą „Pranešimą dėl „Export-Import Bank of China“ įsteigimo“ ir EXIM įstatus. Pagal EXIM įstatus banko vadovybę tiesiogiai skiria valstybė. Stebėtojų tarybą skiria Valstybės taryba remdamasi Laikinosiomis pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybų taisyklėmis ir kitais įstatymais ir teisės aktais; stebėtojų taryba atskaitinga Valstybės tarybai. |
| --- | --- |

(226)

Be šių bendrai taikomų požymių, Komisija nustatė papildomus požymius, susijusius su EXIM. EXIM buvo įsteigtas ir veikia pagal Valstybės tarybos paskelbtą „Pranešimą dėl „Export-Import Bank of China“ įsteigimo“ ir EXIM įstatus. Pagal EXIM įstatus banko vadovybę tiesiogiai skiria valstybė. Stebėtojų tarybą skiria Valstybės taryba remdamasi Laikinosiomis pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybų taisyklėmis ir kitais įstatymais ir teisės aktais; stebėtojų taryba atskaitinga Valstybės tarybai.

| (227) | Įstatuose taip pat paminėta, kad EXIM partijos komitetas atlieka pagrindinį vadovaujamą ir politinį vaidmenį užtikrindamas, kad EXIM įgyvendintų partijos ir valstybės politiką ir svarbiausias užduotis. Partijos vadovybė dalyvauja visose banko valdymo srityse. |
| --- | --- |

(227)

Įstatuose taip pat paminėta, kad EXIM partijos komitetas atlieka pagrindinį vadovaujamą ir politinį vaidmenį užtikrindamas, kad EXIM įgyvendintų partijos ir valstybės politiką ir svarbiausias užduotis. Partijos vadovybė dalyvauja visose banko valdymo srityse.

| (228) | Įstatuose taip pat nustatyta, kad EXIM siekia remti užsienio prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo plėtrą, tarpvalstybines investicijas, Sausumos ir jūros kelių iniciatyvą, bendradarbiavimą tarptautinių pajėgumų ir įrangos gamybos srityse. Jo veiklos sritis apima trumpalaikes, vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikes paskolas, tvirtinamas pagal valstybės užsienio prekybos ir investavimo užsienyje politiką, kaip antai eksporto kreditus, importo kreditus, užsienio inžinerijos paskolas, užsienio investicines paskolas, Kinijos vyriausybės užsienio pagalbos paskolas ir eksporto pirkėjų paskolas. |
| --- | --- |

(228)

Įstatuose taip pat nustatyta, kad EXIM siekia remti užsienio prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo plėtrą, tarpvalstybines investicijas, Sausumos ir jūros kelių iniciatyvą, bendradarbiavimą tarptautinių pajėgumų ir įrangos gamybos srityse. Jo veiklos sritis apima trumpalaikes, vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikes paskolas, tvirtinamas pagal valstybės užsienio prekybos ir investavimo užsienyje politiką, kaip antai eksporto kreditus, importo kreditus, užsienio inžinerijos paskolas, užsienio investicines paskolas, Kinijos vyriausybės užsienio pagalbos paskolas ir eksporto pirkėjų paskolas.

| (229) | Be to, 2019 m. metinėje ataskaitoje bankas EXIM nurodė, kad jis visiškai įgyvendino visą pagrindinę politiką ir sprendimus, kuriuos priėmė KKP centrinis komitetas ir Valstybės taryba. |
| --- | --- |

(229)

Be to, 2019 m. metinėje ataskaitoje bankas EXIM nurodė, kad jis visiškai įgyvendino visą pagrindinę politiką ir sprendimus, kuriuos priėmė KKP centrinis komitetas ir Valstybės taryba.

| (230) | Komisija taip pat nustatė, kad 2017 m. valstybės finansų įstaigos pakeitė savo įstatus, suteikdamos svarbesnį vaidmenį Kinijos komunistų partijai (toliau – KKP) aukščiausiu bankų sprendimų priėmimo lygmeniu (53). |
| --- | --- |

(230)

Komisija taip pat nustatė, kad 2017 m. valstybės finansų įstaigos pakeitė savo įstatus, suteikdamos svarbesnį vaidmenį Kinijos komunistų partijai (toliau – KKP) aukščiausiu bankų sprendimų priėmimo lygmeniu (53).

53

| (231) | Naujuosiuose įstatuose nustatyta, kad:






  — | direktorių valdybos pirmininkas yra partijos komiteto sekretorius; |
| --- | --- | --- |

(231)

Naujuosiuose įstatuose nustatyta, kad:

—

direktorių valdybos pirmininkas yra partijos komiteto sekretorius;

| — | KKP vaidmuo yra užtikrinti, kad bankas įgyvendintų KKP ir valstybės politiką ir gaires, ir vykdyti priežiūrą; KKP taip pat atlieka vadovaujamą ir kontroliuojamą vaidmenį skiriant darbuotojus (įskaitant vyresniąją vadovybę) ir |
| --- | --- |

—

KKP vaidmuo yra užtikrinti, kad bankas įgyvendintų KKP ir valstybės politiką ir gaires, ir vykdyti priežiūrą; KKP taip pat atlieka vadovaujamą ir kontroliuojamą vaidmenį skiriant darbuotojus (įskaitant vyresniąją vadovybę) ir

| — | direktorių valdyba, priimdama visus svarbius sprendimus, turi atsižvelgti į partijos komiteto nuomones. |
| --- | --- |

—

direktorių valdyba, priimdama visus svarbius sprendimus, turi atsižvelgti į partijos komiteto nuomones.

(b)   Kinijos vyriausybės reikšminga kontrolė

| (232) | Komisija taip pat paprašė pateikti informacijos apie tai, ar Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą EXIM banko veiklos kontrolę, kai bankas vykdė skolinimo politiką, vertino riziką ir teikė paskolas šviesolaidžių kabelių pramonei. Šiuo atžvilgiu vadovautasi šiais reguliavimo dokumentais:






  — | KLR komercinės bankininkystės įstatymo (toliau – Bankininkystės įstatymas) 34 straipsniu; |
| --- | --- | --- |

(232)

Komisija taip pat paprašė pateikti informacijos apie tai, ar Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą EXIM banko veiklos kontrolę, kai bankas vykdė skolinimo politiką, vertino riziką ir teikė paskolas šviesolaidžių kabelių pramonei. Šiuo atžvilgiu vadovautasi šiais reguliavimo dokumentais:

—

KLR komercinės bankininkystės įstatymo (toliau – Bankininkystės įstatymas) 34 straipsniu;

| — | Bendrųjų paskolų taisyklių (kurias įgyvendina „People’s Bank of China“) 15 straipsniu; |
| --- | --- |

—

Bendrųjų paskolų taisyklių (kurias įgyvendina „People’s Bank of China“) 15 straipsniu;

| — | Sprendimu Nr. 40; |
| --- | --- |

—

Sprendimu Nr. 40;

| — | Kinijos bankininkystės ir draudimo reguliavimo komisijos (toliau – CBIRC) įgyvendinimo priemonėmis Kinijos finansuojamų komercinių bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBIRC įsakymas [2017] Nr. 1); |
| --- | --- |

—

Kinijos bankininkystės ir draudimo reguliavimo komisijos (toliau – CBIRC) įgyvendinimo priemonėmis Kinijos finansuojamų komercinių bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBIRC įsakymas [2017] Nr. 1);

| — | CBIRC įgyvendinimo priemonėmis užsienio valstybių finansuojamų bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBIRC įsakymas [2015] Nr. 4); |
| --- | --- |

—

CBIRC įgyvendinimo priemonėmis užsienio valstybių finansuojamų bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBIRC įsakymas [2015] Nr. 4);

| — | Bankininkystės sektoriaus finansų įstaigų direktorių ir vyresniųjų pareigūnų kvalifikacijų administracinėmis priemonėmis (CBIRC įsakymas [2013] Nr. 3). |
| --- | --- |

—

Bankininkystės sektoriaus finansų įstaigų direktorių ir vyresniųjų pareigūnų kvalifikacijų administracinėmis priemonėmis (CBIRC įsakymas [2013] Nr. 3).

| (233) | Peržiūrėjusi minėtus reguliavimo dokumentus Komisija nustatė, kad KLR finansų įstaigos veikia bendroje teisinėje aplinkoje, kurioje joms nurodoma priimant finansinius sprendimus atsižvelgti į Kinijos vyriausybės pramonės politikos tikslus. Komisija taip nustatė dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(233)

Peržiūrėjusi minėtus reguliavimo dokumentus Komisija nustatė, kad KLR finansų įstaigos veikia bendroje teisinėje aplinkoje, kurioje joms nurodoma priimant finansinius sprendimus atsižvelgti į Kinijos vyriausybės pramonės politikos tikslus. Komisija taip nustatė dėl toliau nurodytų priežasčių.

| (234) | Kalbant apie EXIM banką, jo viešosios politikos įgaliojimai nustatyti pranešime dėl EXIM banko įsteigimo ir jo įstatuose. |
| --- | --- |

(234)

Kalbant apie EXIM banką, jo viešosios politikos įgaliojimai nustatyti pranešime dėl EXIM banko įsteigimo ir jo įstatuose.

| (235) | Apskritai Bankininkystės įstatymo, kuris taikomas visoms Kinijoje veikiančioms finansų įstaigoms, 34 straipsnyje teigiama, kad „komerciniai bankai vykdo skolinimo veiklą vadovaudamiesi nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikiais ir valstybės pramonės politikos gairėmis“. Nors Bankininkystės įstatymo 4 straipsnyje nustatyta, kad „komerciniai bankai pagal įstatymus vykdo verslo veiklą jokiam padaliniui ar asmeniui nesikišant. Komerciniai bankai savarankiškai prisiima civilinę atsakomybę už visą savo juridinio asmens turtą“, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Bankininkystės įstatymo 4 straipsnis taikomas atsižvelgiant į to įstatymo 34 straipsnį, t. y. jeigu valstybė patvirtina viešąją politiką, bankai ją įgyvendina ir vykdo valstybės nurodymus. |
| --- | --- |

(235)

Apskritai Bankininkystės įstatymo, kuris taikomas visoms Kinijoje veikiančioms finansų įstaigoms, 34 straipsnyje teigiama, kad „komerciniai bankai vykdo skolinimo veiklą vadovaudamiesi nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikiais ir valstybės pramonės politikos gairėmis“. Nors Bankininkystės įstatymo 4 straipsnyje nustatyta, kad „komerciniai bankai pagal įstatymus vykdo verslo veiklą jokiam padaliniui ar asmeniui nesikišant. Komerciniai bankai savarankiškai prisiima civilinę atsakomybę už visą savo juridinio asmens turtą“, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Bankininkystės įstatymo 4 straipsnis taikomas atsižvelgiant į to įstatymo 34 straipsnį, t. y. jeigu valstybė patvirtina viešąją politiką, bankai ją įgyvendina ir vykdo valstybės nurodymus.

komerciniai bankai vykdo skolinimo veiklą vadovaudamiesi nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikiais ir valstybės pramonės politikos gairėmis

komerciniai bankai pagal įstatymus vykdo verslo veiklą jokiam padaliniui ar asmeniui nesikišant. Komerciniai bankai savarankiškai prisiima civilinę atsakomybę už visą savo juridinio asmens turtą

| (236) | Be to, Bendrųjų skolinimo taisyklių 15 straipsnyje nurodyta, kad „pagal valstybės politiką atitinkami departamentai gali subsidijuoti paskolų palūkanas, taip siekdami skatinti tam tikrų pramonės šakų augimą ir tam tikrų vietovių ekonominę plėtrą“. |
| --- | --- |

(236)

Be to, Bendrųjų skolinimo taisyklių 15 straipsnyje nurodyta, kad „pagal valstybės politiką atitinkami departamentai gali subsidijuoti paskolų palūkanas, taip siekdami skatinti tam tikrų pramonės šakų augimą ir tam tikrų vietovių ekonominę plėtrą“.

pagal valstybės politiką atitinkami departamentai gali subsidijuoti paskolų palūkanas, taip siekdami skatinti tam tikrų pramonės šakų augimą ir tam tikrų vietovių ekonominę plėtrą

| (237) | Panašiai, Sprendime Nr. 40 visoms finansų įstaigoms nurodoma teikti kreditinę paramą konkrečiai „skatinamiesiems“ projektams. Kaip jau paaiškinta 3.1 skirsnyje, o tiksliau 81 ir 86 konstatuojamosiose dalyse, šviesolaidžių kabelių pramonės projektai priskiriami „skatinamųjų“ kategorijai. Todėl Sprendimas Nr. 40 patvirtina anksčiau padarytą išvadą dėl Bankininkystės įstatymo, kad teikdami lengvatinius kreditus bankai vykdo vyriausybės įgaliojimus. Komisija taip pat nustatė, kad CBIRC suteikti platūs įgaliojimai tvirtinti visų KLR įsisteigusių finansų įstaigų (įskaitant privačias ir užsienio finansų įstaigas) visus valdymo aspektus, pavyzdžiui (54):






  — | tvirtinti visų finansų įstaigų vadovų skyrimą ir pagrindinės buveinės, ir vietos padalinių lygmenimis; CBIRC patvirtinimas būtinas priimant į darbą visų lygmenų vadovus nuo aukščiausių pareigų iki padalinių vedėjų ir net skiriant užsienio padalinių vadovus ir už pagalbines funkcijas atsakingus vadovus (pvz., IT vadovus) ir |
| --- | --- | --- |

(237)

Panašiai, Sprendime Nr. 40 visoms finansų įstaigoms nurodoma teikti kreditinę paramą konkrečiai „skatinamiesiems“ projektams. Kaip jau paaiškinta 3.1 skirsnyje, o tiksliau 81 ir 86 konstatuojamosiose dalyse, šviesolaidžių kabelių pramonės projektai priskiriami „skatinamųjų“ kategorijai. Todėl Sprendimas Nr. 40 patvirtina anksčiau padarytą išvadą dėl Bankininkystės įstatymo, kad teikdami lengvatinius kreditus bankai vykdo vyriausybės įgaliojimus. Komisija taip pat nustatė, kad CBIRC suteikti platūs įgaliojimai tvirtinti visų KLR įsisteigusių finansų įstaigų (įskaitant privačias ir užsienio finansų įstaigas) visus valdymo aspektus, pavyzdžiui (54):

54

—

tvirtinti visų finansų įstaigų vadovų skyrimą ir pagrindinės buveinės, ir vietos padalinių lygmenimis; CBIRC patvirtinimas būtinas priimant į darbą visų lygmenų vadovus nuo aukščiausių pareigų iki padalinių vedėjų ir net skiriant užsienio padalinių vadovus ir už pagalbines funkcijas atsakingus vadovus (pvz., IT vadovus) ir

| — | labai ilgas administracinių patvirtinimų sąrašas, įskaitant padalinių steigimo, naujų veiklos krypčių kūrimo arba naujų produktų pardavimo, banko įstatų pakeitimo, daugiau nei 5 % akcijų pardavimo, kapitalo didinimo, gyvenamosios vietos pakeitimo, organizacinės formos pakeitimo ir kt. patvirtinimus. |
| --- | --- |

—

labai ilgas administracinių patvirtinimų sąrašas, įskaitant padalinių steigimo, naujų veiklos krypčių kūrimo arba naujų produktų pardavimo, banko įstatų pakeitimo, daugiau nei 5 % akcijų pardavimo, kapitalo didinimo, gyvenamosios vietos pakeitimo, organizacinės formos pakeitimo ir kt. patvirtinimus.

| (238) | Bankininkystės įstatymas yra teisiškai privalomas. Privalomas penkmečio planų ir Sprendimo Nr. 40 pobūdis nustatytas 3.1 skirsnyje. Privalomas CBIRC reguliavimo dokumentų pobūdis nustatytinas pagal jos, kaip bankų reguliavimo institucijos, įgaliojimus. Privalomas kitų dokumentų pobūdis įrodytas į juos įtrauktomis stebėjimo ir vertinimo sąlygomis. |
| --- | --- |

(238)

Bankininkystės įstatymas yra teisiškai privalomas. Privalomas penkmečio planų ir Sprendimo Nr. 40 pobūdis nustatytas 3.1 skirsnyje. Privalomas CBIRC reguliavimo dokumentų pobūdis nustatytinas pagal jos, kaip bankų reguliavimo institucijos, įgaliojimus. Privalomas kitų dokumentų pobūdis įrodytas į juos įtrauktomis stebėjimo ir vertinimo sąlygomis.

| (239) | Valstybės tarybos sprendimu Nr. 40 visoms finansų įstaigoms nurodoma teikti kreditinę paramą tik skatinamiesiems projektams ir žadama įgyvendinti „kitą skatinamųjų projektų lengvatinę politiką“. Šiuo pagrindu reikalaujama, kad bankai teiktų kreditinę paramą šviesolaidžių kabelių pramonei kaip skatinamajai pramonei. |
| --- | --- |

(239)

Valstybės tarybos sprendimu Nr. 40 visoms finansų įstaigoms nurodoma teikti kreditinę paramą tik skatinamiesiems projektams ir žadama įgyvendinti „kitą skatinamųjų projektų lengvatinę politiką“. Šiuo pagrindu reikalaujama, kad bankai teiktų kreditinę paramą šviesolaidžių kabelių pramonei kaip skatinamajai pramonei.

kitą skatinamųjų projektų lengvatinę politiką

| (240) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė sukūrė norminę sistemą, kurios Kinijos vyriausybės paskirti ir jai atskaitingi bendradarbiaujančio valstybės banko vadovai ir stebėtojai turėjo laikytis. Todėl Kinijos vyriausybė rėmėsi šia normine sistema, kad vykdytų reikšmingą bendradarbiaujančio valstybės banko veiklos kontrolę, kiek tai susiję su jo paskolomis šviesolaidžių kabelių pramonei. |
| --- | --- |

(240)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė sukūrė norminę sistemą, kurios Kinijos vyriausybės paskirti ir jai atskaitingi bendradarbiaujančio valstybės banko vadovai ir stebėtojai turėjo laikytis. Todėl Kinijos vyriausybė rėmėsi šia normine sistema, kad vykdytų reikšmingą bendradarbiaujančio valstybės banko veiklos kontrolę, kiek tai susiję su jo paskolomis šviesolaidžių kabelių pramonei.

| (241) | Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteiktomis konkrečiomis paskolomis. Klausimyno atsakymuose iš dalies bendradarbiaujantis valstybės bankas paaiškino, kad teikdamas minėtas paskolas jis taikė sudėtingą kredito rizikos vertinimo politiką ir metodus. EXIM bankas taip pat paaiškino, kad politika dėl pramonės šakos, kurioje veikia skolininkas, kredito padėties ir kapitalo statuso ir pan. nesiskiria; vis dėlto tokie veiksniai turi įtakos kredito reitingo vertinimui ir skolininko rizikos sąnaudoms. Teikdamas paskolas bankas gali remtis atitinkamais planais ir politika; tačiau nustatydamas atskirus paskolų projektus jis taiko rinka grindžiamą vertinimą. |
| --- | --- |

(241)

Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteiktomis konkrečiomis paskolomis. Klausimyno atsakymuose iš dalies bendradarbiaujantis valstybės bankas paaiškino, kad teikdamas minėtas paskolas jis taikė sudėtingą kredito rizikos vertinimo politiką ir metodus. EXIM bankas taip pat paaiškino, kad politika dėl pramonės šakos, kurioje veikia skolininkas, kredito padėties ir kapitalo statuso ir pan. nesiskiria; vis dėlto tokie veiksniai turi įtakos kredito reitingo vertinimui ir skolininko rizikos sąnaudoms. Teikdamas paskolas bankas gali remtis atitinkamais planais ir politika; tačiau nustatydamas atskirus paskolų projektus jis taiko rinka grindžiamą vertinimą.

| (242) | Kaip jau nurodyta 141 konstatuojamojoje dalyje, iš dalies bendradarbiaujantis valstybės bankas atsisakė pateikti konkrečių kredito rizikos vertinimo pavyzdžių, susijusių su atrinktomis bendrovėmis, remdamasis tuo, kad prašoma informacija yra banko vidaus informacija ir ji apima konfidencialią verslo informaciją, kurios neleidžiama atskleisti, nors Komisija ir turėjo raštišką atrinktų bendrovių sutikimą, kuriuo jos atsisakė teisių į konfidencialumą. |
| --- | --- |

(242)

Kaip jau nurodyta 141 konstatuojamojoje dalyje, iš dalies bendradarbiaujantis valstybės bankas atsisakė pateikti konkrečių kredito rizikos vertinimo pavyzdžių, susijusių su atrinktomis bendrovėmis, remdamasis tuo, kad prašoma informacija yra banko vidaus informacija ir ji apima konfidencialią verslo informaciją, kurios neleidžiama atskleisti, nors Komisija ir turėjo raštišką atrinktų bendrovių sutikimą, kuriuo jos atsisakė teisių į konfidencialumą.

| (243) | Neturėdama konkrečių kreditingumo vertinimo įrodymų Komisija išnagrinėjo bendrą teisinę aplinką, kaip nurodyta 232–239 konstatuojamosiose dalyse, ir bendradarbiaujančio valstybės banko elgseną, susijusią su atrinktoms bendrovėms suteiktomis paskolomis. Ši elgsena neatitiko šio banko oficialios pozicijos, nes faktiškai jis veikė ne pagal kruopščius rinka grįstus rizikos vertinimus. |
| --- | --- |

(243)

Neturėdama konkrečių kreditingumo vertinimo įrodymų Komisija išnagrinėjo bendrą teisinę aplinką, kaip nurodyta 232–239 konstatuojamosiose dalyse, ir bendradarbiaujančio valstybės banko elgseną, susijusią su atrinktoms bendrovėms suteiktomis paskolomis. Ši elgsena neatitiko šio banko oficialios pozicijos, nes faktiškai jis veikė ne pagal kruopščius rinka grįstus rizikos vertinimus.

| (244) | Atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad paskolos abiem atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms buvo suteiktos taikant palūkanų normas, kurios buvo mažesnės už „People’s Bank of China“ (toliau – PBOC) paskolų lyginamąsias palūkanų normas arba į jas panašios arba mažesnės už Nacionalinio tarpbankinio finansavimo centro (toliau – NIFC) 2019 m. rugpjūčio 20 d. paskelbtas paskolų bazines normas (55), neatsižvelgiant į bendrovių finansinę ir kredito rizikos padėtį. Taigi, paskolos suteiktos mažesnėmis nei rinkos normomis, palyginti su norma, kuri atitinka atrinktų eksportuojančių gamintojų rizikos profilį. |
| --- | --- |

(244)

Atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad paskolos abiem atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms buvo suteiktos taikant palūkanų normas, kurios buvo mažesnės už „People’s Bank of China“ (toliau – PBOC) paskolų lyginamąsias palūkanų normas arba į jas panašios arba mažesnės už Nacionalinio tarpbankinio finansavimo centro (toliau – NIFC) 2019 m. rugpjūčio 20 d. paskelbtas paskolų bazines normas (55), neatsižvelgiant į bendrovių finansinę ir kredito rizikos padėtį. Taigi, paskolos suteiktos mažesnėmis nei rinkos normomis, palyginti su norma, kuri atitinka atrinktų eksportuojančių gamintojų rizikos profilį.

55

| (245) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neįrodė, jog bendradarbiaujantis valstybės bankas, t. y. EXIM bankas, yra valstybinė institucija ir kad Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą EXIM banko kontrolę. Kinijos vyriausybė pabrėžė, kad „nuosavybės ir oficialių kontrolės požymių“ nepakanka norint įrodyti, kad tai yra valstybinė institucija, ir kad Komisija neįrodė, jog EXIM banko vadovybė yra nepakankamai nepriklausoma, ir nurodė, kad Kinijos vyriausybės vykdoma EXIM banko kontrolė yra tik banko vadovybės ir jo valdybos paskyrimo priežiūra. |
| --- | --- |

(245)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neįrodė, jog bendradarbiaujantis valstybės bankas, t. y. EXIM bankas, yra valstybinė institucija ir kad Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą EXIM banko kontrolę. Kinijos vyriausybė pabrėžė, kad „nuosavybės ir oficialių kontrolės požymių“ nepakanka norint įrodyti, kad tai yra valstybinė institucija, ir kad Komisija neįrodė, jog EXIM banko vadovybė yra nepakankamai nepriklausoma, ir nurodė, kad Kinijos vyriausybės vykdoma EXIM banko kontrolė yra tik banko vadovybės ir jo valdybos paskyrimo priežiūra.

nuosavybės ir oficialių kontrolės požymių

| (246) | Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad aptariamos finansų įstaigos neatlieka jokių funkcijų, kurias būtų galima laikyti vyriausybės funkcijomis, ir Kinijos vyriausybė nevykdė reikšmingos EXIM banko kontrolės. Nors pagal Kinijos bankininkystės įstatymo 34 straipsnį reikalaujama, kad komerciniai bankai veiktų „vadovaudamiesi Kinijos vyriausybės pramonės politika“, jame nėra nurodyta, kad bankai turėtų veikti tam tikru būdu ir, Kinijos vyriausybės teigimu, šis straipsnis turėtų būti laikomas pagrindiniu Kinijos bankams taikomu principu. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Kinijos bankininkystės įstatyme Kinijos vyriausybei aiškiai draudžiama vykdyti bet kokią komercinių bankų sprendimų kontrolę. Šiuo atžvilgiu Kinijos vyriausybė rėmėsi Kinijos bankininkystės įstatymo 4 ir 5 straipsniais, kuriuose atitinkamai nustatyta, kad komerciniai bankai „priima savo sprendimus“ ir veikia „nesikišant jokiam subjektui ar asmeniui“. Kinijos vyriausybė taip pat pabrėžė, kad Kinijos bankininkystės įstatymo 41 straipsnyje nustatyta, kad „joks subjektas ar asmuo negali versti komercinio banko teikti paskolas ar garantijas“. Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Paskolų bendrųjų taisyklių 15 straipsnis ir Sprendimas Nr. 40 yra ne privalomi, o tik rekomendaciniai. Galiausiai Kinijos vyriausybė nesutiko su tvirtinimu, kad EXIM bankas teikė paskolas mažesnėmis nei rinkos palūkanų normomis, nes jis laikosi tarptautiniu mastu pripažintų rizikos vertinimo ir paskolų išmokėjimo standartų ir veikia nepriklausomai nuo Kinijos vyriausybės. |
| --- | --- |

(246)

Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad aptariamos finansų įstaigos neatlieka jokių funkcijų, kurias būtų galima laikyti vyriausybės funkcijomis, ir Kinijos vyriausybė nevykdė reikšmingos EXIM banko kontrolės. Nors pagal Kinijos bankininkystės įstatymo 34 straipsnį reikalaujama, kad komerciniai bankai veiktų „vadovaudamiesi Kinijos vyriausybės pramonės politika“, jame nėra nurodyta, kad bankai turėtų veikti tam tikru būdu ir, Kinijos vyriausybės teigimu, šis straipsnis turėtų būti laikomas pagrindiniu Kinijos bankams taikomu principu. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Kinijos bankininkystės įstatyme Kinijos vyriausybei aiškiai draudžiama vykdyti bet kokią komercinių bankų sprendimų kontrolę. Šiuo atžvilgiu Kinijos vyriausybė rėmėsi Kinijos bankininkystės įstatymo 4 ir 5 straipsniais, kuriuose atitinkamai nustatyta, kad komerciniai bankai „priima savo sprendimus“ ir veikia „nesikišant jokiam subjektui ar asmeniui“. Kinijos vyriausybė taip pat pabrėžė, kad Kinijos bankininkystės įstatymo 41 straipsnyje nustatyta, kad „joks subjektas ar asmuo negali versti komercinio banko teikti paskolas ar garantijas“. Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Paskolų bendrųjų taisyklių 15 straipsnis ir Sprendimas Nr. 40 yra ne privalomi, o tik rekomendaciniai. Galiausiai Kinijos vyriausybė nesutiko su tvirtinimu, kad EXIM bankas teikė paskolas mažesnėmis nei rinkos palūkanų normomis, nes jis laikosi tarptautiniu mastu pripažintų rizikos vertinimo ir paskolų išmokėjimo standartų ir veikia nepriklausomai nuo Kinijos vyriausybės.

Kinijos vyriausybės pramonės politika

priima savo sprendimus

nesikišant jokiam subjektui ar asmeniui

joks subjektas ar asmuo negali versti komercinio banko teikti paskolas ar garantijas

| (247) | Komisija nesutiko su Kinijos vyriausybės teiginiais. Komisija rėmėsi ne tik „nuosavybės ir oficialiais kontrolės požymiais“, kad bendradarbiaujantį valstybės EXIM banką galėtų įvardyti valstybine institucija, bet ir įrodė, kad Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą banko kontrolę dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(247)

Komisija nesutiko su Kinijos vyriausybės teiginiais. Komisija rėmėsi ne tik „nuosavybės ir oficialiais kontrolės požymiais“, kad bendradarbiaujantį valstybės EXIM banką galėtų įvardyti valstybine institucija, bet ir įrodė, kad Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą banko kontrolę dėl toliau nurodytų priežasčių.

nuosavybės ir oficialiais kontrolės požymiais

| (248) | Kaip paaiškinta 238 konstatuojamojoje dalyje, Komisija laikėsi nuomonės, kad Kinijos bankininkystės įstatymas ir Sprendimas Nr. 40 yra privalomi. Be to, šio tyrimo išvadomis (ir ankstesnių Komisijos tyrimų išvadomis dėl tos pačios subsidijų programos (56)) nebuvo patvirtintas tvirtinimas, kad priimdami skolinimo sprendimus bankai neatsižvelgia į vyriausybės politiką ir planus. Pavyzdžiui, Komisija nustatė, kad eksportuojantys gamintojai naudojosi lengvatiniu skolinimu mažesnėmis nei rinkos palūkanų normomis. Vienas eksportuojantis gamintojas naudojosi lengvatiniu skolinimu, kurį teikė „China Development Bank Fund“, kuris, kaip aprašyta 285 konstatuojamojoje dalyje, yra į politiką orientuota investicinė organizacija, daugiausia remianti „valstybės pripažintų pagrindinių sektorių projektus“. |
| --- | --- |

(248)

Kaip paaiškinta 238 konstatuojamojoje dalyje, Komisija laikėsi nuomonės, kad Kinijos bankininkystės įstatymas ir Sprendimas Nr. 40 yra privalomi. Be to, šio tyrimo išvadomis (ir ankstesnių Komisijos tyrimų išvadomis dėl tos pačios subsidijų programos (56)) nebuvo patvirtintas tvirtinimas, kad priimdami skolinimo sprendimus bankai neatsižvelgia į vyriausybės politiką ir planus. Pavyzdžiui, Komisija nustatė, kad eksportuojantys gamintojai naudojosi lengvatiniu skolinimu mažesnėmis nei rinkos palūkanų normomis. Vienas eksportuojantis gamintojas naudojosi lengvatiniu skolinimu, kurį teikė „China Development Bank Fund“, kuris, kaip aprašyta 285 konstatuojamojoje dalyje, yra į politiką orientuota investicinė organizacija, daugiausia remianti „valstybės pripažintų pagrindinių sektorių projektus“.

56

valstybės pripažintų pagrindinių sektorių projektus

| (249) | Per tyrimą nustatyta, kad Paskolų bendrųjų taisyklių 15 straipsnis iš tiesų buvo taikomas praktikoje ir kad Bankininkystės įstatymo 4, 5 ir 41 straipsniai buvo taikomi atsižvelgiant į to įstatymo 34 straipsnį, t. y. jeigu valstybė patvirtina viešąją politiką, bankai ją įgyvendina ir vykdo valstybės nurodymus. Iš tiesų Bankininkystės įstatymo 4 ir 5 straipsniai yra I skyriuje, kuriame išdėstytos bendrosios nuostatos, o 34 straipsnis yra IV skyriuje, kuriame nustatytos paskoloms taikomos pagrindinės taisyklės. Iš 34 straipsnio formuluotės „komerciniai bankai vykdo paskolų teikimo veiklą atsižvelgdami į nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikius ir vadovaudamiesi valstybės pramonės politikos gairėmis“ matyti, kad ši nuostata yra ne rekomendacinio pobūdžio, o veikiau privaloma ir ja bankams aiškiai nurodoma vykdant paskolų teikimo veiklą atsižvelgti į valstybės pramonės politiką. Komisija taip pat pažymėjo, kad Valstybės tarybos sprendimu Nr. 40 visoms finansų įstaigoms nurodoma teikti kreditinę paramą tik skatinamiesiems projektams ir žadama įgyvendinti „kitą skatinamųjų projektų lengvatinę politiką“. Nors to paties sprendimo 17 straipsnyje reikalaujama, kad bankai laikytųsi kreditų teikimo principų, Komisija per tyrimą nenustatė, kad praktikoje taip būtų daroma. Priešingai, paskolos eksportuojantiems gamintojams buvo suteiktos neatsižvelgiant į jų finansinę padėtį ir kreditingumą. |
| --- | --- |

(249)

Per tyrimą nustatyta, kad Paskolų bendrųjų taisyklių 15 straipsnis iš tiesų buvo taikomas praktikoje ir kad Bankininkystės įstatymo 4, 5 ir 41 straipsniai buvo taikomi atsižvelgiant į to įstatymo 34 straipsnį, t. y. jeigu valstybė patvirtina viešąją politiką, bankai ją įgyvendina ir vykdo valstybės nurodymus. Iš tiesų Bankininkystės įstatymo 4 ir 5 straipsniai yra I skyriuje, kuriame išdėstytos bendrosios nuostatos, o 34 straipsnis yra IV skyriuje, kuriame nustatytos paskoloms taikomos pagrindinės taisyklės. Iš 34 straipsnio formuluotės „komerciniai bankai vykdo paskolų teikimo veiklą atsižvelgdami į nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikius ir vadovaudamiesi valstybės pramonės politikos gairėmis“ matyti, kad ši nuostata yra ne rekomendacinio pobūdžio, o veikiau privaloma ir ja bankams aiškiai nurodoma vykdant paskolų teikimo veiklą atsižvelgti į valstybės pramonės politiką. Komisija taip pat pažymėjo, kad Valstybės tarybos sprendimu Nr. 40 visoms finansų įstaigoms nurodoma teikti kreditinę paramą tik skatinamiesiems projektams ir žadama įgyvendinti „kitą skatinamųjų projektų lengvatinę politiką“. Nors to paties sprendimo 17 straipsnyje reikalaujama, kad bankai laikytųsi kreditų teikimo principų, Komisija per tyrimą nenustatė, kad praktikoje taip būtų daroma. Priešingai, paskolos eksportuojantiems gamintojams buvo suteiktos neatsižvelgiant į jų finansinę padėtį ir kreditingumą.

komerciniai bankai vykdo paskolų teikimo veiklą atsižvelgdami į nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikius ir vadovaudamiesi valstybės pramonės politikos gairėmis

kitą skatinamųjų projektų lengvatinę politiką

| (250) | Be to, kalbant konkrečiai apie EXIM banką, neginčijama, kad tai yra politikos bankas, jo žodžiais tariant, tiesiogiai vykdantis vyriausybės politiką. Kaip paaiškinta banko svetainėje (57), EXIM yra valstybės finansuojamas valstybės politikos bankas, kuriam tiesiogiai vadovauja Valstybės taryba ir kuris, be kita ko, remia Kinijos užsienio prekybą ir įgyvendina investavimo užsienyje skatinimo strategiją. |
| --- | --- |

(250)

Be to, kalbant konkrečiai apie EXIM banką, neginčijama, kad tai yra politikos bankas, jo žodžiais tariant, tiesiogiai vykdantis vyriausybės politiką. Kaip paaiškinta banko svetainėje (57), EXIM yra valstybės finansuojamas valstybės politikos bankas, kuriam tiesiogiai vadovauja Valstybės taryba ir kuris, be kita ko, remia Kinijos užsienio prekybą ir įgyvendina investavimo užsienyje skatinimo strategiją.

57

| (251) | Tuo pagrindu Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė sukūrė skolinimo skatinamosioms pramonės šakoms norminę sistemą, kurios turėjo laikytis Kinijos vyriausybės paskirti ir jai atskaitingi banko vadovai ir stebėtojai. Ši norminė sistema nepaliko banko vadovams ir stebėtojams jokios veiksmų laisvės pasirinkti, ar laikytis šios sistemos atrinktų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu, todėl to banko vadovybė tapo priklausoma. Todėl Kinijos vyriausybė rėmėsi šia normine sistema, kad vykdytų reikšmingą bendradarbiaujančio valstybės banko veiklos kontrolę, kiek tai susiję su jo paskolomis šviesolaidžių kabelių pramonei. |
| --- | --- |

(251)

Tuo pagrindu Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė sukūrė skolinimo skatinamosioms pramonės šakoms norminę sistemą, kurios turėjo laikytis Kinijos vyriausybės paskirti ir jai atskaitingi banko vadovai ir stebėtojai. Ši norminė sistema nepaliko banko vadovams ir stebėtojams jokios veiksmų laisvės pasirinkti, ar laikytis šios sistemos atrinktų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu, todėl to banko vadovybė tapo priklausoma. Todėl Kinijos vyriausybė rėmėsi šia normine sistema, kad vykdytų reikšmingą bendradarbiaujančio valstybės banko veiklos kontrolę, kiek tai susiję su jo paskolomis šviesolaidžių kabelių pramonei.

| (252) | Kaip paaiškinta 241 konstatuojamojoje dalyje, Komisija rinko įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis paskolomis. Tačiau bendradarbiaujantis valstybės bankas nepateikė tam tikros būtinos informacijos, įskaitant su atrinktomis bendrovėmis susijusį konkretų kredito rizikos vertinimą. Neturėdama konkrečių tokių kredito rizikos vertinimų įrodymų Komisija išnagrinėjo bendrą teisinę aplinką, taikomą skolinimui skatinamosioms pramonės šakoms, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių pramonei, ir bendradarbiaujančio valstybės banko elgseną ir nustatė, kad bankas veikė ne pagal nuodugnius rinka grįstus kredito rizikos vertinimus. Be to, kaip paaiškinta 244 konstatuojamojoje dalyje, paskolos abiem atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms buvo teikiamos mažesnėmis normomis nei nerizikingos PBOC paskolų lyginamosios palūkanų normos ir paskolų bazinės normos ar į jas panašiomis, neatsižvelgiant į grupių finansinę ir kredito riziką. Todėl, atsižvelgdama į 3.5.3.3 skirsnyje aprašytą atrinktų eksportuojančių gamintojų rizikos profilį ir į tai, kad, remiantis Komisijos atlikta rizikos analize, eksportuojantiems gamintojams turėjo būti suteiktas BB kredito reitingas ir todėl jie turėjo mokėti palūkanų normas, kurios būtų gerokai didesnės už nerizikingą palūkanų normą, Komisija padarė išvadą, kad aptariamos paskolos buvo suteiktos mažesnėmis nei rinkos palūkanų normomis. |
| --- | --- |

(252)

Kaip paaiškinta 241 konstatuojamojoje dalyje, Komisija rinko įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis paskolomis. Tačiau bendradarbiaujantis valstybės bankas nepateikė tam tikros būtinos informacijos, įskaitant su atrinktomis bendrovėmis susijusį konkretų kredito rizikos vertinimą. Neturėdama konkrečių tokių kredito rizikos vertinimų įrodymų Komisija išnagrinėjo bendrą teisinę aplinką, taikomą skolinimui skatinamosioms pramonės šakoms, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių pramonei, ir bendradarbiaujančio valstybės banko elgseną ir nustatė, kad bankas veikė ne pagal nuodugnius rinka grįstus kredito rizikos vertinimus. Be to, kaip paaiškinta 244 konstatuojamojoje dalyje, paskolos abiem atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms buvo teikiamos mažesnėmis normomis nei nerizikingos PBOC paskolų lyginamosios palūkanų normos ir paskolų bazinės normos ar į jas panašiomis, neatsižvelgiant į grupių finansinę ir kredito riziką. Todėl, atsižvelgdama į 3.5.3.3 skirsnyje aprašytą atrinktų eksportuojančių gamintojų rizikos profilį ir į tai, kad, remiantis Komisijos atlikta rizikos analize, eksportuojantiems gamintojams turėjo būti suteiktas BB kredito reitingas ir todėl jie turėjo mokėti palūkanų normas, kurios būtų gerokai didesnės už nerizikingą palūkanų normą, Komisija padarė išvadą, kad aptariamos paskolos buvo suteiktos mažesnėmis nei rinkos palūkanų normomis.

| (253) | Taigi Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą bendradarbiaujančio valstybės banko veiklos kontrolę, kiek tai susiję su jo skolinimo šviesolaidžių kabelių pramonei politika ir rizikos vertinimu. |
| --- | --- |

(253)

Taigi Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą bendradarbiaujančio valstybės banko veiklos kontrolę, kiek tai susiję su jo skolinimo šviesolaidžių kabelių pramonei politika ir rizikos vertinimu.

(c)   Išvada dėl valstybės bankų

| (254) | Komisija nustatė, kad iš dalies bendradarbiaujantis valstybės bankas įgyvendino pirmiau nurodytą teisinę sistemą vykdydamas vyriausybės funkcijas šviesolaidžių kabelių sektoriuje. Taigi jis vykdė valstybinės institucijos funkcijas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu, bei pagal atitinkamą PPO teismo praktiką. |
| --- | --- |

(254)

Komisija nustatė, kad iš dalies bendradarbiaujantis valstybės bankas įgyvendino pirmiau nurodytą teisinę sistemą vykdydamas vyriausybės funkcijas šviesolaidžių kabelių sektoriuje. Taigi jis vykdė valstybinės institucijos funkcijas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu, bei pagal atitinkamą PPO teismo praktiką.

(2)   
  Nebendradarbiaujančios valstybės finansų įstaigos

Nebendradarbiaujančios valstybės finansų įstaigos

| (255) | Kaip nurodyta 218 konstatuojamojoje dalyje, nė viena iš kitų valstybės finansų įstaigų, kurios teikė paskolas atrinktoms bendrovėms, specialaus klausimyno neužpildė. Kinijos vyriausybė pateikė tik tam tikros informacijos apie kelių bankų nuosavybės teises, bet ne apie jų valdymo struktūrą, rizikos vertinimą ar konkrečių paskolų šviesolaidžių kabelių pramonei pavyzdžius. |
| --- | --- |

(255)

Kaip nurodyta 218 konstatuojamojoje dalyje, nė viena iš kitų valstybės finansų įstaigų, kurios teikė paskolas atrinktoms bendrovėms, specialaus klausimyno neužpildė. Kinijos vyriausybė pateikė tik tam tikros informacijos apie kelių bankų nuosavybės teises, bet ne apie jų valdymo struktūrą, rizikos vertinimą ar konkrečių paskolų šviesolaidžių kabelių pramonei pavyzdžius.

| (256) | Todėl atsižvelgdama į 3.2.1 skirsnyje padarytas išvadas Komisija nusprendė naudotis turimais faktais, kad nustatytų, ar šios valstybės finansų įstaigos gali būti laikomos valstybinėmis institucijomis. |
| --- | --- |

(256)

Todėl atsižvelgdama į 3.2.1 skirsnyje padarytas išvadas Komisija nusprendė naudotis turimais faktais, kad nustatytų, ar šios valstybės finansų įstaigos gali būti laikomos valstybinėmis institucijomis.

| (257) | Kinijos vyriausybė nurodė, kad toliau išvardyti bankai, kurie teikė paskolas per aptariamą tyrimą atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms, iš dalies arba visiškai priklausė pačiai valstybei arba valstybės valdomiems juridiniams asmenims: „Agricultural Bank of China“, „Bank of China“, „Bank of Communications“, „Bank of Jiangsu“, „Bank of Kunlun“, „Bank of Nanjing“, „Bank of Ningbo“, „China CITIC Bank China Development Bank“, „China Construction Bank“, „China Everbright Bank“, „China Guangfa Bank“, „China Merchants Bank“, „China Minsheng Bank“, „Hankou Bank“, „Industrial Bank“, „Industrial and Commercial Bank of China“ (ICBC), „Ping An Bank“, „Postal Savings Bank“, „Shanghai Pudong Development Bank“ ir „Zheshang Bank“. |
| --- | --- |

(257)

Kinijos vyriausybė nurodė, kad toliau išvardyti bankai, kurie teikė paskolas per aptariamą tyrimą atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms, iš dalies arba visiškai priklausė pačiai valstybei arba valstybės valdomiems juridiniams asmenims: „Agricultural Bank of China“, „Bank of China“, „Bank of Communications“, „Bank of Jiangsu“, „Bank of Kunlun“, „Bank of Nanjing“, „Bank of Ningbo“, „China CITIC Bank China Development Bank“, „China Construction Bank“, „China Everbright Bank“, „China Guangfa Bank“, „China Merchants Bank“, „China Minsheng Bank“, „Hankou Bank“, „Industrial Bank“, „Industrial and Commercial Bank of China“ (ICBC), „Ping An Bank“, „Postal Savings Bank“, „Shanghai Pudong Development Bank“ ir „Zheshang Bank“.

| (258) | Remdamasi viešai prieinama informacija, kaip antai svetaine, metinėmis ataskaitomis, banko kataloguose arba internete pateikta informacija, Komisija nustatė, kad toliau nurodytos finansų įstaigos, kurios teikė paskolas abiem atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms, iš dalies arba visiškai priklausė pačiai valstybei arba valstybės valdomiems juridiniams asmenims:






  Pavadinimas | Informacija apie nuosavybės struktūrą |
| --- | --- | --- |
| „Bank of Beijing“ | Bent 21 % akcijų priklauso vietos ir nacionalinei valdžios institucijoms ir valstybės valdomoms įmonėms |
| „Sinomach Finance Ltd.“ | Priklauso valstybės valdomai įmonei „China National Machinery Industry Corporation Ltd“ („Sinomach“) |

(258)

Remdamasi viešai prieinama informacija, kaip antai svetaine, metinėmis ataskaitomis, banko kataloguose arba internete pateikta informacija, Komisija nustatė, kad toliau nurodytos finansų įstaigos, kurios teikė paskolas abiem atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms, iš dalies arba visiškai priklausė pačiai valstybei arba valstybės valdomiems juridiniams asmenims:

Pavadinimas

Informacija apie nuosavybės struktūrą

„Bank of Beijing“

Bent 21 % akcijų priklauso vietos ir nacionalinei valdžios institucijoms ir valstybės valdomoms įmonėms

„Sinomach Finance Ltd.“

Priklauso valstybės valdomai įmonei „China National Machinery Industry Corporation Ltd“ („Sinomach“)

| (259) | Neturėdama aptariamų finansų įstaigų pateiktos konkrečios informacijos, kuri būtų priešinga, Komisija Kinijos vyriausybės nuosavybės teises ir kontrolę taip pat nustatė remdamasi oficialiais požymiais dėl tų pačių priežasčių, kurios išdėstytos 1 punkte. Tiksliau remiantis turimais faktais, nebendradarbiaujančių valstybės finansų įstaigų, taip pat kaip ir bendradarbiaujančio valstybės banko atveju, vadovus ir stebėtojus skiria Kinijos vyriausybė ir jie yra jai atskaitingi. |
| --- | --- |

(259)

Neturėdama aptariamų finansų įstaigų pateiktos konkrečios informacijos, kuri būtų priešinga, Komisija Kinijos vyriausybės nuosavybės teises ir kontrolę taip pat nustatė remdamasi oficialiais požymiais dėl tų pačių priežasčių, kurios išdėstytos 1 punkte. Tiksliau remiantis turimais faktais, nebendradarbiaujančių valstybės finansų įstaigų, taip pat kaip ir bendradarbiaujančio valstybės banko atveju, vadovus ir stebėtojus skiria Kinijos vyriausybė ir jie yra jai atskaitingi.

| (260) | Dėl vykdomos reikšmingos kontrolės Komisija manė, kad nustatyti faktai dėl bendradarbiaujančios valstybės finansų įstaigos gali būti laikomi tipiškais taip pat ir nebendradarbiaujančių valstybės finansų įstaigų atžvilgiu. Norminė sistema, išnagrinėta 1 punkte, vienodai taikoma abiem atvejais. Neturint priešingų įrodymų ir remiantis turimais faktais (58) laikoma, kad trūksta kreditingumo vertinimo konkrečių įrodymų, kaip ir bendradarbiaujančio valstybės banko atveju. |
| --- | --- |

(260)

Dėl vykdomos reikšmingos kontrolės Komisija manė, kad nustatyti faktai dėl bendradarbiaujančios valstybės finansų įstaigos gali būti laikomi tipiškais taip pat ir nebendradarbiaujančių valstybės finansų įstaigų atžvilgiu. Norminė sistema, išnagrinėta 1 punkte, vienodai taikoma abiem atvejais. Neturint priešingų įrodymų ir remiantis turimais faktais (58) laikoma, kad trūksta kreditingumo vertinimo konkrečių įrodymų, kaip ir bendradarbiaujančio valstybės banko atveju.

58

| (261) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisijos argumentai, kuriais daroma išvada, kad visos valstybės finansų įstaigos, išskyrus EXIM banką, taip pat yra valstybinės institucijos, yra nepakankami. Kinijos vyriausybė teigė, kad Komisija rėmėsi ankstesnėmis antisubsidijų bylomis ir savo išvadomis dėl bendradarbiaujančių valstybės finansų įstaigų ir neatliko kiekvieno konkretaus atvejo analizės, atsižvelgdama į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes ir dėl kiekvienos nebendradarbiaujančios finansų įstaigos. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija nepateikė pakankamai įrodymų, kad būtų galima nustatyti, ar vykdoma reikšminga valstybės finansų įstaigų kontrolė dėl to, kad jų vadovus ir stebėtojus skiria Kinijos vyriausybė. |
| --- | --- |

(261)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisijos argumentai, kuriais daroma išvada, kad visos valstybės finansų įstaigos, išskyrus EXIM banką, taip pat yra valstybinės institucijos, yra nepakankami. Kinijos vyriausybė teigė, kad Komisija rėmėsi ankstesnėmis antisubsidijų bylomis ir savo išvadomis dėl bendradarbiaujančių valstybės finansų įstaigų ir neatliko kiekvieno konkretaus atvejo analizės, atsižvelgdama į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes ir dėl kiekvienos nebendradarbiaujančios finansų įstaigos. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija nepateikė pakankamai įrodymų, kad būtų galima nustatyti, ar vykdoma reikšminga valstybės finansų įstaigų kontrolė dėl to, kad jų vadovus ir stebėtojus skiria Kinijos vyriausybė.

| (262) | Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad kitiems valstybės bankams nebendradarbiaujant Komisija turėjo remtis turimais faktais. Komisija padarė išvadą, kad ankstesnių tyrimų informacija kartu su oficialiais kontrolės požymiais ir per patį tyrimą nustatytais faktais dėl EXIM banko ir dėl faktinių bankų veiksmų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu šiuo atveju yra geriausi turimi faktai. Bet kuriuo atveju Kinijos vyriausybė nepateikė jokių įrodymų ar argumentų, kuriais būtų paneigti Komisijos nustatyti faktai, kad kiti valstybės bankai, kurie teikia paskolas atrinktoms bendrovėms, yra valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu. Todėl Komisija nepakeitė savo nuomonės. |
| --- | --- |

(262)

Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad kitiems valstybės bankams nebendradarbiaujant Komisija turėjo remtis turimais faktais. Komisija padarė išvadą, kad ankstesnių tyrimų informacija kartu su oficialiais kontrolės požymiais ir per patį tyrimą nustatytais faktais dėl EXIM banko ir dėl faktinių bankų veiksmų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu šiuo atveju yra geriausi turimi faktai. Bet kuriuo atveju Kinijos vyriausybė nepateikė jokių įrodymų ar argumentų, kuriais būtų paneigti Komisijos nustatyti faktai, kad kiti valstybės bankai, kurie teikia paskolas atrinktoms bendrovėms, yra valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu. Todėl Komisija nepakeitė savo nuomonės.

(3)   
  Išvada dėl valstybės finansų įstaigų

Išvada dėl valstybės finansų įstaigų

| (263) | Atsižvelgdama į minėtas aplinkybes Komisija nustatė, kad visos Kinijos valstybės finansų įstaigos, kurios teikė finansavimą abiem atrinktoms bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupėms, yra valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu. |
| --- | --- |

(263)

Atsižvelgdama į minėtas aplinkybes Komisija nustatė, kad visos Kinijos valstybės finansų įstaigos, kurios teikė finansavimą abiem atrinktoms bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupėms, yra valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu.

| (264) | Be to, net jei valstybės finansų įstaigos nebūtų laikomos valstybinėmis institucijomis, remdamasi ta pačia informacija Komisija nustatė, kad dėl tų pačių kaip 3.5.1.2 skirsnyje išdėstytų priežasčių būtų laikoma, kad jos Kinijos vyriausybės pavedimu ar nurodymu atlieka funkcijas, kurios paprastai pavedamos vyriausybei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Todėl jų veiksmai bet kuriuo atveju būtų priskiriami Kinijos vyriausybei. |
| --- | --- |

(264)

Be to, net jei valstybės finansų įstaigos nebūtų laikomos valstybinėmis institucijomis, remdamasi ta pačia informacija Komisija nustatė, kad dėl tų pačių kaip 3.5.1.2 skirsnyje išdėstytų priežasčių būtų laikoma, kad jos Kinijos vyriausybės pavedimu ar nurodymu atlieka funkcijas, kurios paprastai pavedamos vyriausybei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Todėl jų veiksmai bet kuriuo atveju būtų priskiriami Kinijos vyriausybei.

3.5.1.2.   Privačios finansų įstaigos, veikiančios valstybės pavedimu ar nurodymu

| (265) | Dėl toliau išvardytų finansų įstaigų, remiantis per ankstesnius antisubsidijų tyrimus (59) nustatytais faktais ir viešai prieinama informacija, buvo padaryta išvada, kad jos yra privačios: HSBC, „CITI Bank China“, „Zijin Rural Commercial Bank“, „Mizuho Bank“, „Sumitomo Mitsui Banking (China)“, „MUFG Bank“, „Bohai international Trust Co., Ltd.“ ir „Hubei Rural Credit Cooperative“. Komisija analizavo, ar Kinijos vyriausybė pavedė arba nurodė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, šioms finansų įstaigoms teikti subsidijas šviesolaidžių kabelių sektoriui. |
| --- | --- |

(265)

Dėl toliau išvardytų finansų įstaigų, remiantis per ankstesnius antisubsidijų tyrimus (59) nustatytais faktais ir viešai prieinama informacija, buvo padaryta išvada, kad jos yra privačios: HSBC, „CITI Bank China“, „Zijin Rural Commercial Bank“, „Mizuho Bank“, „Sumitomo Mitsui Banking (China)“, „MUFG Bank“, „Bohai international Trust Co., Ltd.“ ir „Hubei Rural Credit Cooperative“. Komisija analizavo, ar Kinijos vyriausybė pavedė arba nurodė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, šioms finansų įstaigoms teikti subsidijas šviesolaidžių kabelių sektoriui.

59

| (266) | PPO apeliacinio komiteto nuomone, „pavedimas“ – tai atsakomybės perdavimas privačiam subjektui vyriausybės sprendimu, o „nurodymas“ – vyriausybės veiksmai, kuriais ji naudojasi savo galiomis prieš privatų subjektą (60). Abiem atvejais vyriausybė naudojasi privačiu subjektu kaip finansinio įnašo tarpininku ir „dauguma atvejų tikėtina, kad privačiam subjektui gali būti pavedama ar nurodoma su tam tikra grasinimo arba raginimo forma“ (61). Kartu pagal 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktį narės negali nustatyti kompensacinių priemonių produktams, „kai vyriausybė tik vykdo savo bendro reglamentavimo įgaliojimus“ (62) arba kai valstybės kišimasis „gali arba negali turėti tam tikrų rezultatų pagal esamas aplinkybes ir laisvu rinkos dalyvių pasirinkimu“ (63). Priešingai, pavedimas arba nurodymas reiškia „aktyvesnį vyriausybės vaidmenį nei vien tik veiksmų skatinimą“ (64). |
| --- | --- |

(266)

PPO apeliacinio komiteto nuomone, „pavedimas“ – tai atsakomybės perdavimas privačiam subjektui vyriausybės sprendimu, o „nurodymas“ – vyriausybės veiksmai, kuriais ji naudojasi savo galiomis prieš privatų subjektą (60). Abiem atvejais vyriausybė naudojasi privačiu subjektu kaip finansinio įnašo tarpininku ir „dauguma atvejų tikėtina, kad privačiam subjektui gali būti pavedama ar nurodoma su tam tikra grasinimo arba raginimo forma“ (61). Kartu pagal 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktį narės negali nustatyti kompensacinių priemonių produktams, „kai vyriausybė tik vykdo savo bendro reglamentavimo įgaliojimus“ (62) arba kai valstybės kišimasis „gali arba negali turėti tam tikrų rezultatų pagal esamas aplinkybes ir laisvu rinkos dalyvių pasirinkimu“ (63). Priešingai, pavedimas arba nurodymas reiškia „aktyvesnį vyriausybės vaidmenį nei vien tik veiksmų skatinimą“ (64).

60

dauguma atvejų tikėtina, kad privačiam subjektui gali būti pavedama ar nurodoma su tam tikra grasinimo arba raginimo forma

61

kai vyriausybė tik vykdo savo bendro reglamentavimo įgaliojimus

62

gali arba negali turėti tam tikrų rezultatų pagal esamas aplinkybes ir laisvu rinkos dalyvių pasirinkimu

63

aktyvesnį vyriausybės vaidmenį nei vien tik veiksmų skatinimą

64

| (267) | Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad su pramone susijusi pirmiau minėta norminė sistema, nurodyta 232–238 konstatuojamosiose dalyse, taikoma visoms KLR finansų įstaigoms, įskaitant privačias finansų įstaigas. Pavyzdžiui, Bankininkystės įstatymas ir įvairūs CBIRC įsakymai aprėpia visus Kinijos finansuojamus ir užsienio investicijų bankus, kuriuos valdo CBIRC. |
| --- | --- |

(267)

Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad su pramone susijusi pirmiau minėta norminė sistema, nurodyta 232–238 konstatuojamosiose dalyse, taikoma visoms KLR finansų įstaigoms, įskaitant privačias finansų įstaigas. Pavyzdžiui, Bankininkystės įstatymas ir įvairūs CBIRC įsakymai aprėpia visus Kinijos finansuojamus ir užsienio investicijų bankus, kuriuos valdo CBIRC.

| (268) | Be to, daugumos paskolų sutarčių su privačiomis finansų įstaigomis sąlygos buvo tokios pačios kaip sutarčių su valstybės bankais sąlygos, o privačių finansų įstaigų skolinimo normos buvo tokios pačios kaip valstybės finansų įstaigų nustatytos normos. |
| --- | --- |

(268)

Be to, daugumos paskolų sutarčių su privačiomis finansų įstaigomis sąlygos buvo tokios pačios kaip sutarčių su valstybės bankais sąlygos, o privačių finansų įstaigų skolinimo normos buvo tokios pačios kaip valstybės finansų įstaigų nustatytos normos.

| (269) | Privačioms finansų įstaigoms nepateikus kitokios informacijos, Komisija padarė išvadą, kad, kiek tai susiję su šviesolaidžių kabelių pramone, visos Kinijoje veikiančios finansų įstaigos (įskaitant privačias finansų įstaigas), kurių priežiūrą atlieka CBIRC, valstybės pavedimu ir nurodymu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio pirmoje įtraukoje, turėjo vykdyti vyriausybės politiką ir šviesolaidžių kabelių pramonei teikti paskolas lengvatinėmis palūkanų normomis (65). |
| --- | --- |

(269)

Privačioms finansų įstaigoms nepateikus kitokios informacijos, Komisija padarė išvadą, kad, kiek tai susiję su šviesolaidžių kabelių pramone, visos Kinijoje veikiančios finansų įstaigos (įskaitant privačias finansų įstaigas), kurių priežiūrą atlieka CBIRC, valstybės pavedimu ir nurodymu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio pirmoje įtraukoje, turėjo vykdyti vyriausybės politiką ir šviesolaidžių kabelių pramonei teikti paskolas lengvatinėmis palūkanų normomis (65).

65

| (270) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neįrodė Kinijos vyriausybės pavedimo ar nurodymo, visų pirma, ryšio tarp vyriausybės ir konkrečios visų finansų įstaigų elgsenos. Kinijos vyriausybė teigė, kad jos bendrųjų reguliavimo įgaliojimų vykdymo teikiant gaires ar paskatas nepakanka pavedimui ir nurodymui įrodyti; turi būti nustatytas tam tikros formos grasinimas arba raginimas. Kinijos vyriausybės teigimu, Bankininkystės įstatymu Kinijos vyriausybei aiškiai draudžiama kištis, o Skolinimo bendrosios taisyklės ir Sprendimas Nr. 40 yra tik gairės ir nėra įpareigojantys ar teisiškai privalomi. Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neįvykdė pareigos atlikti tokią analizę kiekvieno subjekto atžvilgiu. |
| --- | --- |

(270)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neįrodė Kinijos vyriausybės pavedimo ar nurodymo, visų pirma, ryšio tarp vyriausybės ir konkrečios visų finansų įstaigų elgsenos. Kinijos vyriausybė teigė, kad jos bendrųjų reguliavimo įgaliojimų vykdymo teikiant gaires ar paskatas nepakanka pavedimui ir nurodymui įrodyti; turi būti nustatytas tam tikros formos grasinimas arba raginimas. Kinijos vyriausybės teigimu, Bankininkystės įstatymu Kinijos vyriausybei aiškiai draudžiama kištis, o Skolinimo bendrosios taisyklės ir Sprendimas Nr. 40 yra tik gairės ir nėra įpareigojantys ar teisiškai privalomi. Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neįvykdė pareigos atlikti tokią analizę kiekvieno subjekto atžvilgiu.

Kinijos vyriausybės pavedimo ar nurodymo

ryšio tarp vyriausybės ir konkrečios visų finansų įstaigų elgsenos

grasinimas arba raginimas

| (271) | Komisija su tokia nuomone nesutiko. Kadangi 232–239 konstatuojamosiose dalyse paaiškinta norminė sistema, taikoma visiems Kinijos bankams, yra teisiškai privaloma, kaip toliau patvirtinta 248 ir 249 konstatuojamosiose dalyse, ji nėra vien vyriausybės skatinamojo ar rekomendacinio pobūdžio sistema. Komisija 239 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad Sprendimu Nr. 40 visoms finansų įstaigoms nurodoma teikti kreditinę paramą tik skatinamiesiems projektams, nors to paties sprendimo 17 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad bankai laikytųsi kreditų teikimo principų. Be to, 251 konstatuojamojoje dalyje Komisija nustatė, kad Kinijos vyriausybė rėmėsi šia normine sistema, kad galėtų vykdyti reikšmingą finansų įstaigų kontrolę, nepalikdama joms jokios veiksmų laisvės sprendžiant, ar ją įgyvendinti, ar ne. Todėl yra aiškus ryšys tarp Kinijos vyriausybės ir konkrečios privačių bankų elgsenos, o tai rodo, kad pastarieji veikė Kinijos vyriausybės pavedimu ir nurodymu. |
| --- | --- |

(271)

Komisija su tokia nuomone nesutiko. Kadangi 232–239 konstatuojamosiose dalyse paaiškinta norminė sistema, taikoma visiems Kinijos bankams, yra teisiškai privaloma, kaip toliau patvirtinta 248 ir 249 konstatuojamosiose dalyse, ji nėra vien vyriausybės skatinamojo ar rekomendacinio pobūdžio sistema. Komisija 239 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad Sprendimu Nr. 40 visoms finansų įstaigoms nurodoma teikti kreditinę paramą tik skatinamiesiems projektams, nors to paties sprendimo 17 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad bankai laikytųsi kreditų teikimo principų. Be to, 251 konstatuojamojoje dalyje Komisija nustatė, kad Kinijos vyriausybė rėmėsi šia normine sistema, kad galėtų vykdyti reikšmingą finansų įstaigų kontrolę, nepalikdama joms jokios veiksmų laisvės sprendžiant, ar ją įgyvendinti, ar ne. Todėl yra aiškus ryšys tarp Kinijos vyriausybės ir konkrečios privačių bankų elgsenos, o tai rodo, kad pastarieji veikė Kinijos vyriausybės pavedimu ir nurodymu.

| (272) | Be to, Komisija priminė, kad kitiems privatiems bankams nebendradarbiaujant ji turėjo remtis turimais faktais. Kadangi iš dalies bendradarbiavo tik vienas valstybės bankas, Komisija naudojosi turima šio banko, kuris buvo laikomas valstybine institucija, pateikta informacija, ir palygino ją su nebendradarbiaujančių privačių bankų siūlytomis sąlygomis. Be to, per nuotolinį duomenų sutikrinimą su atrinktomis bendrovėmis nebuvo pastebėta jokių reikšmingų skirtumų tarp paskolų sąlygų arba normų, kurias siūlė privačios finansų įstaigos, ir tų, kurias siūlė valstybės finansų įstaigos. Tai, kad palūkanų normos sutapo, rodo, kad privatūs bankai taip pat teikė paskolas žemesnėmis nei rinkos normomis, laikydamiesi pirmiau nurodytos norminės sistemos. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimas, kad Komisija neįvykdė pareigos atlikti tokią analizę kiekvieno subjekto atžvilgiu, yra nepagrįstas. |
| --- | --- |

(272)

Be to, Komisija priminė, kad kitiems privatiems bankams nebendradarbiaujant ji turėjo remtis turimais faktais. Kadangi iš dalies bendradarbiavo tik vienas valstybės bankas, Komisija naudojosi turima šio banko, kuris buvo laikomas valstybine institucija, pateikta informacija, ir palygino ją su nebendradarbiaujančių privačių bankų siūlytomis sąlygomis. Be to, per nuotolinį duomenų sutikrinimą su atrinktomis bendrovėmis nebuvo pastebėta jokių reikšmingų skirtumų tarp paskolų sąlygų arba normų, kurias siūlė privačios finansų įstaigos, ir tų, kurias siūlė valstybės finansų įstaigos. Tai, kad palūkanų normos sutapo, rodo, kad privatūs bankai taip pat teikė paskolas žemesnėmis nei rinkos normomis, laikydamiesi pirmiau nurodytos norminės sistemos. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimas, kad Komisija neįvykdė pareigos atlikti tokią analizę kiekvieno subjekto atžvilgiu, yra nepagrįstas.

| (273) | Taigi, Komisija patvirtino savo išvadą, kad, kiek tai susiję su šviesolaidžių kabelių pramone, visos Kinijoje veikiančios finansų įstaigos (įskaitant privačias finansų įstaigas), valstybės pavedimu ar nurodymu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio pirmoje įtraukoje, turėjo vykdyti vyriausybės politiką ir šviesolaidžių kabelių pramonei teikti paskolas lengvatinėmis palūkanų normomis. |
| --- | --- |

(273)

Taigi, Komisija patvirtino savo išvadą, kad, kiek tai susiję su šviesolaidžių kabelių pramone, visos Kinijoje veikiančios finansų įstaigos (įskaitant privačias finansų įstaigas), valstybės pavedimu ar nurodymu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio pirmoje įtraukoje, turėjo vykdyti vyriausybės politiką ir šviesolaidžių kabelių pramonei teikti paskolas lengvatinėmis palūkanų normomis.

3.5.2.   Kredito reitingai

Kredito reitingai

| (274) | Per ankstesnius antisubsidijų tyrimus Komisija, remdamasi Tarptautinio valiutos fondo (66) paskelbtu tyrimu, kuriame parodyti tarptautinės ir Kinijos kredito reitingų sistemų skirtumai, taip pat remdamasi išvadomis, padarytomis dėl atrinktų ir per tyrimą nagrinėtų bendrovių, nustatė, kad Kinijos bendrovėms suteikti vidaus kredito reitingai yra nepatikimi. Iš tiesų, TVF teigimu, vietos reitingų agentūros daugiau nei 90 % Kinijos obligacijų suteikė AA–AAA reitingus. Tai nepanašu į kitas rinkas, kaip antai Sąjungos arba Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV). Pavyzdžiui, JAV rinkoje tokį aukščiausią reitingą turi mažiau nei 2 % įmonių. Tad Kinijos kredito reitingų agentūros itin linkusios priskirti aukščiausius reitingus pagal reitingų skalę. Jos taiko labai plačias reitingų skales ir yra linkusios grupuoti obligacijas, kurioms būdinga labai skirtinga įsipareigojimų neįvykdymo rizika, į vieną didelę reitingo kategoriją (67). Remiantis „Bloomberg“„China bond market insight 2021“ (68), obligacijų rinkoje dominuoja penkios Kinijos vietos reitingų agentūros: „China Chengxin“, „Dagong“, „Lianhe“, „Shanghai Brilliance“ ir „Golden credit rating“, o apie 90 % obligacijų vietos reitingų agentūros suteikė AAA reitingą. Tačiau daugeliui emitentų suteiktas žemesnis „S&P global“ A ir BBB emitento reitingas (69). |
| --- | --- |

(274)

Per ankstesnius antisubsidijų tyrimus Komisija, remdamasi Tarptautinio valiutos fondo (66) paskelbtu tyrimu, kuriame parodyti tarptautinės ir Kinijos kredito reitingų sistemų skirtumai, taip pat remdamasi išvadomis, padarytomis dėl atrinktų ir per tyrimą nagrinėtų bendrovių, nustatė, kad Kinijos bendrovėms suteikti vidaus kredito reitingai yra nepatikimi. Iš tiesų, TVF teigimu, vietos reitingų agentūros daugiau nei 90 % Kinijos obligacijų suteikė AA–AAA reitingus. Tai nepanašu į kitas rinkas, kaip antai Sąjungos arba Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV). Pavyzdžiui, JAV rinkoje tokį aukščiausią reitingą turi mažiau nei 2 % įmonių. Tad Kinijos kredito reitingų agentūros itin linkusios priskirti aukščiausius reitingus pagal reitingų skalę. Jos taiko labai plačias reitingų skales ir yra linkusios grupuoti obligacijas, kurioms būdinga labai skirtinga įsipareigojimų neįvykdymo rizika, į vieną didelę reitingo kategoriją (67). Remiantis „Bloomberg“„China bond market insight 2021“ (68), obligacijų rinkoje dominuoja penkios Kinijos vietos reitingų agentūros: „China Chengxin“, „Dagong“, „Lianhe“, „Shanghai Brilliance“ ir „Golden credit rating“, o apie 90 % obligacijų vietos reitingų agentūros suteikė AAA reitingą. Tačiau daugeliui emitentų suteiktas žemesnis „S&P global“ A ir BBB emitento reitingas (69).

66

67

68

69

| (275) | Be to, užsienio reitingų agentūros, pavyzdžiui, „Standard and Poor’s“, „Moody’s“, vertindamos užsienyje išleistų Kinijos obligacijų reitingus paprastai taiko didesnį reitingą, palyginti su emitento baziniu kredito reitingu, taip atsižvelgdamos į įmonės strateginę svarbą Kinijos vyriausybei ir visų netiesioginių garantijų reikšmingumą (70). |
| --- | --- |

(275)

Be to, užsienio reitingų agentūros, pavyzdžiui, „Standard and Poor’s“, „Moody’s“, vertindamos užsienyje išleistų Kinijos obligacijų reitingus paprastai taiko didesnį reitingą, palyginti su emitento baziniu kredito reitingu, taip atsižvelgdamos į įmonės strateginę svarbą Kinijos vyriausybei ir visų netiesioginių garantijų reikšmingumą (70).

70

| (276) | Komisija taip pat gavo papildomos informacijos, kuria papildė tą analizę. Pirma, Komisija nustatė, kad valstybė gali daryti tam tikrą įtaką kredito reitingų rinkai. |
| --- | --- |

(276)

Komisija taip pat gavo papildomos informacijos, kuria papildė tą analizę. Pirma, Komisija nustatė, kad valstybė gali daryti tam tikrą įtaką kredito reitingų rinkai.

| (277) | Remiantis Kinijos vyriausybės pateikta informacija, tiriamuoju laikotarpiu Kinijos obligacijų rinkoje veikė 14 kredito reitingų agentūrų, įskaitant 12 vidaus reitingų agentūrų. |
| --- | --- |

(277)

Remiantis Kinijos vyriausybės pateikta informacija, tiriamuoju laikotarpiu Kinijos obligacijų rinkoje veikė 14 kredito reitingų agentūrų, įskaitant 12 vidaus reitingų agentūrų.

| (278) | Antra, į Kinijos kredito reitingų rinką laisvai patekti neįmanoma. Tai iš esmės uždara rinka, nes reitingų agentūras prieš joms pradedant vykdyti veiklą turi patvirtinti Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisija (toliau – CSRC) arba PBOC (71). 2017 m. viduryje PBOC paskelbė, kad užsienio kredito reitingų agentūroms tam tikromis sąlygomis bus leidžiama skirti kredito reitingus dalyje vidaus obligacijų rinkos. Tiriamuoju laikotarpiu Kinijos rinkoje veikė dvi užsienio kapitalo ir dvi „Sino“ ir užsienio kapitalo bendros kredito reitingų agentūros. Tačiau šios kredito reitingų agentūros taiko Kinijos reitingų skales, tad jų faktiškai negalima palyginti su tarptautiniais reitingais, kaip paaiškinta 275 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(278)

Antra, į Kinijos kredito reitingų rinką laisvai patekti neįmanoma. Tai iš esmės uždara rinka, nes reitingų agentūras prieš joms pradedant vykdyti veiklą turi patvirtinti Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisija (toliau – CSRC) arba PBOC (71). 2017 m. viduryje PBOC paskelbė, kad užsienio kredito reitingų agentūroms tam tikromis sąlygomis bus leidžiama skirti kredito reitingus dalyje vidaus obligacijų rinkos. Tiriamuoju laikotarpiu Kinijos rinkoje veikė dvi užsienio kapitalo ir dvi „Sino“ ir užsienio kapitalo bendros kredito reitingų agentūros. Tačiau šios kredito reitingų agentūros taiko Kinijos reitingų skales, tad jų faktiškai negalima palyginti su tarptautiniais reitingais, kaip paaiškinta 275 konstatuojamojoje dalyje.

71

| (279) | Galiausiai 2017 m. PBOC atliktame tyrime patvirtinami Komisijos nustatyti faktai ir išvadose teigiama, kad „jei užsienio obligacijų investicijų lygis nustatomas pagal tarptautinį BBB- ir aukštesnį reitingą, vidaus investicijų į obligacijas reitingas gali būti AA- ir aukštesnis, atsižvelgiant į vidutinio vidaus reitingo ir 6 ar daugiau punktų tarptautinio reitingo skirtumą“ (72). |
| --- | --- |

(279)

Galiausiai 2017 m. PBOC atliktame tyrime patvirtinami Komisijos nustatyti faktai ir išvadose teigiama, kad „jei užsienio obligacijų investicijų lygis nustatomas pagal tarptautinį BBB- ir aukštesnį reitingą, vidaus investicijų į obligacijas reitingas gali būti AA- ir aukštesnis, atsižvelgiant į vidutinio vidaus reitingo ir 6 ar daugiau punktų tarptautinio reitingo skirtumą“ (72).

jei užsienio obligacijų investicijų lygis nustatomas pagal tarptautinį BBB- ir aukštesnį reitingą, vidaus investicijų į obligacijas reitingas gali būti AA- ir aukštesnis, atsižvelgiant į vidutinio vidaus reitingo ir 6 ar daugiau punktų tarptautinio reitingo skirtumą

72

| (280) | Atsižvelgdama į šio reglamento 274–279 konstatuojamosiose dalyse aprašytą padėtį Komisija padarė išvadą, kad Kinijos kredito reitingai nėra patikimas pagrindinio turto kredito rizikos įvertinimas. Tie reitingai taip pat buvo iškraipyti dėl politikos tikslų skatinti pagrindines strategines pramonės šakas, kaip antai šviesolaidžių kabelių pramonę. |
| --- | --- |

(280)

Atsižvelgdama į šio reglamento 274–279 konstatuojamosiose dalyse aprašytą padėtį Komisija padarė išvadą, kad Kinijos kredito reitingai nėra patikimas pagrindinio turto kredito rizikos įvertinimas. Tie reitingai taip pat buvo iškraipyti dėl politikos tikslų skatinti pagrindines strategines pramonės šakas, kaip antai šviesolaidžių kabelių pramonę.

3.5.3.   Lengvatinis finansavimas. Paskolos

Lengvatinis finansavimas. Paskolos

3.5.3.1.   Paskolų rūšys

(1)   
  Trumpalaikės ir ilgalaikės paskolos

Trumpalaikės ir ilgalaikės paskolos

| (281) | Komisija nustatė, kad abiejų atrinktų grupių bendrovės savo veiklai finansuoti naudojosi įvairiomis trumpalaikėmis ir ilgalaikėmis paskolomis. Šios paskolos daugiausia buvo naudojamos kasdienėms operacijoms, apyvartinio kapitalo poreikiams, specialiems projektams, investicijoms arba kitoms paskoloms pakeisti. Abi grupės taip pat naudojo trumpalaikius ir ilgalaikius eksporto kreditus. |
| --- | --- |

(281)

Komisija nustatė, kad abiejų atrinktų grupių bendrovės savo veiklai finansuoti naudojosi įvairiomis trumpalaikėmis ir ilgalaikėmis paskolomis. Šios paskolos daugiausia buvo naudojamos kasdienėms operacijoms, apyvartinio kapitalo poreikiams, specialiems projektams, investicijoms arba kitoms paskoloms pakeisti. Abi grupės taip pat naudojo trumpalaikius ir ilgalaikius eksporto kreditus.

(2)   
  Paskolos, kurių konkretus tikslas yra pakeisti kitas paskolas

Paskolos, kurių konkretus tikslas yra pakeisti kitas paskolas

| (282) | Atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad tam tikros atrinktos bendrovės sudarė sutartis dėl paskolų su konkrečiu tikslu pakeisti iš kitų bankų gautas paskolas. Pagal šią praktiką bendrovės galėjo pertvarkyti savo įsipareigojimus ir gauti lėšų, kad galėtų įvykdyti savo ankstesnius įsipareigojimus, o tai rodo, kad yra problemų, susijusių su skolos grąžinimu, nesant jokių kitų to priežasčių. |
| --- | --- |

(282)

Atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad tam tikros atrinktos bendrovės sudarė sutartis dėl paskolų su konkrečiu tikslu pakeisti iš kitų bankų gautas paskolas. Pagal šią praktiką bendrovės galėjo pertvarkyti savo įsipareigojimus ir gauti lėšų, kad galėtų įvykdyti savo ankstesnius įsipareigojimus, o tai rodo, kad yra problemų, susijusių su skolos grąžinimu, nesant jokių kitų to priežasčių.

| (283) | Paskolų, kurių vienintelis tikslas – grąžinti kitas einamąsias paskolas, naudojimas laikomas rodikliu, kad bendrovė negali vykdyti savo einamųjų paskolų įsipareigojimų, todėl kelia papildomą riziką, susijusią su trumpalaikiu ir ilgalaikiu finansavimu. |
| --- | --- |

(283)

Paskolų, kurių vienintelis tikslas – grąžinti kitas einamąsias paskolas, naudojimas laikomas rodikliu, kad bendrovė negali vykdyti savo einamųjų paskolų įsipareigojimų, todėl kelia papildomą riziką, susijusią su trumpalaikiu ir ilgalaikiu finansavimu.

(3)   
  Akcininko paskola

Akcininko paskola

| (284) | Komisija nustatė, kad vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų per savo patronuojančiąją bendrovę gavo banko paskolą iš „China Development Bank“. Patronuojančioji bendrovė sudarė sutartį dėl paskolos su banku, kad gautų vadinamąją akcininko paskolą arba įgaliotąją paskolą MTP projektui, kurį vykdė eksportuojantis gamintojas, ir nukreipė iš paskolos gautas pajamas eksportuojančiam gamintojui tomis pačiomis sutarties sąlygomis, kokios buvo pasirašytos su banku. Per nuotolinį duomenų sutikrinimą susijusi bendrovė paaiškino, kad „China Development Bank“ turi specialių lėšų projektams, kurios gali būti teikiamos paskolų forma tik centriniu lygmeniu valdomiems subjektams, kuriuos tiesiogiai kontroliuoja SASAC. Tačiau dėl paskolos tiesiogiai derėjosi eksportuojantis gamintojas ir bankas. Be to, paskolos sutartyje nurodyta, kad bankas įgalioja patronuojančiąją bendrovę suteikti „įgaliotąją paskolą“ eksportuojančiam gamintojui projekto kapitalo sąnaudoms padengti. |
| --- | --- |

(284)

Komisija nustatė, kad vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų per savo patronuojančiąją bendrovę gavo banko paskolą iš „China Development Bank“. Patronuojančioji bendrovė sudarė sutartį dėl paskolos su banku, kad gautų vadinamąją akcininko paskolą arba įgaliotąją paskolą MTP projektui, kurį vykdė eksportuojantis gamintojas, ir nukreipė iš paskolos gautas pajamas eksportuojančiam gamintojui tomis pačiomis sutarties sąlygomis, kokios buvo pasirašytos su banku. Per nuotolinį duomenų sutikrinimą susijusi bendrovė paaiškino, kad „China Development Bank“ turi specialių lėšų projektams, kurios gali būti teikiamos paskolų forma tik centriniu lygmeniu valdomiems subjektams, kuriuos tiesiogiai kontroliuoja SASAC. Tačiau dėl paskolos tiesiogiai derėjosi eksportuojantis gamintojas ir bankas. Be to, paskolos sutartyje nurodyta, kad bankas įgalioja patronuojančiąją bendrovę suteikti „įgaliotąją paskolą“ eksportuojančiam gamintojui projekto kapitalo sąnaudoms padengti.

įgaliotąją paskolą

| (285) | Komisija taip pat nustatė, kad „China Development Bank Fund“ yra į politiką orientuota investicinė organizacija, kuri daugiausia remia „valstybės pripažintų pagrindinių sektorių projektus“ teikdama „projekto kapitalo investicijas, investicijas į subjektus, akcininkų paskolas ir investicijas į vietos investicijų ir finansavimo bendrovių fondus, kad būtų užpildytos pagrindinių projektų spragos“ (73). |
| --- | --- |

(285)

Komisija taip pat nustatė, kad „China Development Bank Fund“ yra į politiką orientuota investicinė organizacija, kuri daugiausia remia „valstybės pripažintų pagrindinių sektorių projektus“ teikdama „projekto kapitalo investicijas, investicijas į subjektus, akcininkų paskolas ir investicijas į vietos investicijų ir finansavimo bendrovių fondus, kad būtų užpildytos pagrindinių projektų spragos“ (73).

valstybės pripažintų pagrindinių sektorių projektus

projekto kapitalo investicijas, investicijas į subjektus, akcininkų paskolas ir investicijas į vietos investicijų ir finansavimo bendrovių fondus, kad būtų užpildytos pagrindinių projektų spragos

73

| (286) | Atsižvelgdama į tai, kad iš paskolos gautas pajamas atrinktas eksportuojantis gamintojas naudojo savo projektams, į tai, kad dėl paskolos tiesiogiai derėjosi atrinktas eksportuojantis gamintojas ir bankas, ir į tai, kad eksportuojantis gamintojas su savo patronuojančiąja bendrove sudarė paskolos sutartį, atitinkančią akcininko sutartį tarp patronuojančiosios bendrovės ir banko, Komisija manė, kad patronuojančioji bendrovė atliko tik tarpininko vaidmenį ir susitarė su „China Development Bank“ suteikti paskolą eksportuojančiam gamintojui. Todėl Komisija aptariamą paskolą priskyrė finansavimui, kurį bankas suteikė aptariamam eksportuojančiam gamintojui. |
| --- | --- |

(286)

Atsižvelgdama į tai, kad iš paskolos gautas pajamas atrinktas eksportuojantis gamintojas naudojo savo projektams, į tai, kad dėl paskolos tiesiogiai derėjosi atrinktas eksportuojantis gamintojas ir bankas, ir į tai, kad eksportuojantis gamintojas su savo patronuojančiąja bendrove sudarė paskolos sutartį, atitinkančią akcininko sutartį tarp patronuojančiosios bendrovės ir banko, Komisija manė, kad patronuojančioji bendrovė atliko tik tarpininko vaidmenį ir susitarė su „China Development Bank“ suteikti paskolą eksportuojančiam gamintojui. Todėl Komisija aptariamą paskolą priskyrė finansavimui, kurį bankas suteikė aptariamam eksportuojančiam gamintojui.

3.5.3.2.   Konkretumas

| (287) | Kaip nurodyta 232–238 konstatuojamosiose dalyse, finansų įstaigų paskolų teikimas lengvatinėmis palūkanų normomis šviesolaidžių kabelių pramonei reglamentuojamas keliais teisiniais dokumentais, kurie yra konkrečiai skirti šio sektoriaus bendrovėms. Iš tų dokumentų matyti, kad finansų įstaigos teikia lengvatinį finansavimą tik tam tikroms Kinijos vyriausybės politiką vykdančioms pramonės šakoms ir (arba) bendrovėms. Komisija manė, kad nuoroda į šviesolaidžių kabelių pramonę pakankamai aiški, nes ši pramonė identifikuojama nurodant arba pavadinimą, arba jos gaminamą produktą ar pramonės grupę, kuriai ji priklauso. Be to, kaip paaiškinta 286 konstatuojamojoje dalyje, vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pasinaudojo „China Development Bank Fund“, remiančio „valstybės pripažintų pagrindinių sektorių projektus“, suteikta paskola. Todėl ši subsidija yra konkreti, nes Kinijos vyriausybė remia nedidelę grupę skatinamųjų pramonės šakų, įskaitant šviesolaidžių kabelių pramonę. |
| --- | --- |

(287)

Kaip nurodyta 232–238 konstatuojamosiose dalyse, finansų įstaigų paskolų teikimas lengvatinėmis palūkanų normomis šviesolaidžių kabelių pramonei reglamentuojamas keliais teisiniais dokumentais, kurie yra konkrečiai skirti šio sektoriaus bendrovėms. Iš tų dokumentų matyti, kad finansų įstaigos teikia lengvatinį finansavimą tik tam tikroms Kinijos vyriausybės politiką vykdančioms pramonės šakoms ir (arba) bendrovėms. Komisija manė, kad nuoroda į šviesolaidžių kabelių pramonę pakankamai aiški, nes ši pramonė identifikuojama nurodant arba pavadinimą, arba jos gaminamą produktą ar pramonės grupę, kuriai ji priklauso. Be to, kaip paaiškinta 286 konstatuojamojoje dalyje, vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pasinaudojo „China Development Bank Fund“, remiančio „valstybės pripažintų pagrindinių sektorių projektus“, suteikta paskola. Todėl ši subsidija yra konkreti, nes Kinijos vyriausybė remia nedidelę grupę skatinamųjų pramonės šakų, įskaitant šviesolaidžių kabelių pramonę.

valstybės pripažintų pagrindinių sektorių projektus

| (288) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė ir „ZTT Group“ tvirtino, kad aptariamos paskolos nėra konkrečios. Kinijos vyriausybės teigimu, Komisija neįrodė, kad teisės aktais, pagal kuriuos teikiama finansinė parama, aiškiai ribojama galimybė gauti paramą, ir nė vienas iš Komisijos nurodytų dokumentų nėra skirtas šviesolaidžių kabelių pramonei, kuri, Kinijos vyriausybės teigimu, KLR nėra skatinamoji pramonė. |
| --- | --- |

(288)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė ir „ZTT Group“ tvirtino, kad aptariamos paskolos nėra konkrečios. Kinijos vyriausybės teigimu, Komisija neįrodė, kad teisės aktais, pagal kuriuos teikiama finansinė parama, aiškiai ribojama galimybė gauti paramą, ir nė vienas iš Komisijos nurodytų dokumentų nėra skirtas šviesolaidžių kabelių pramonei, kuri, Kinijos vyriausybės teigimu, KLR nėra skatinamoji pramonė.

aiškiai ribojama

| (289) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad net jei 232 konstatuojamojoje dalyje išvardytuose dokumentuose, visų pirma Sprendime Nr. 40, Bankininkystės įstatyme ir Paskolų bendrosiose taisyklėse, smulkiai neišvardyta, kokios pramonės šakos yra skatinamosios, nurodant šviesolaidžių kabelių pramonę, šiuose dokumentuose daroma nuoroda į Kinijos vyriausybės pramonės politiką remti skatinamąsias pramonės šakas. Kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, šviesolaidžių kabelių pramonė yra skatinamoji pramonė. Kartu skaitant aptariamus dokumentus paaiškėjo, kad Kinijos vyriausybė nurodė finansų įstaigoms vykdant skolinimo verslo operacijas atsižvelgti į Kinijos vyriausybės pramonės politiką ir kad pagal šią Kinijos vyriausybės pramonės politiką finansų įstaigos privalo teikti kreditinę paramą skatinamiesiems projektams. Taigi, reiškia, kad Kinijos vyriausybė aiškiai remia nedidelę grupę skatinamųjų pramonės šakų, įskaitant šviesolaidžių kabelių pramonę. Todėl ši subsidija yra konkreti. Tad Komisija nepakeitė savo išvadų. |
| --- | --- |

(289)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad net jei 232 konstatuojamojoje dalyje išvardytuose dokumentuose, visų pirma Sprendime Nr. 40, Bankininkystės įstatyme ir Paskolų bendrosiose taisyklėse, smulkiai neišvardyta, kokios pramonės šakos yra skatinamosios, nurodant šviesolaidžių kabelių pramonę, šiuose dokumentuose daroma nuoroda į Kinijos vyriausybės pramonės politiką remti skatinamąsias pramonės šakas. Kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, šviesolaidžių kabelių pramonė yra skatinamoji pramonė. Kartu skaitant aptariamus dokumentus paaiškėjo, kad Kinijos vyriausybė nurodė finansų įstaigoms vykdant skolinimo verslo operacijas atsižvelgti į Kinijos vyriausybės pramonės politiką ir kad pagal šią Kinijos vyriausybės pramonės politiką finansų įstaigos privalo teikti kreditinę paramą skatinamiesiems projektams. Taigi, reiškia, kad Kinijos vyriausybė aiškiai remia nedidelę grupę skatinamųjų pramonės šakų, įskaitant šviesolaidžių kabelių pramonę. Todėl ši subsidija yra konkreti. Tad Komisija nepakeitė savo išvadų.

| (290) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad subsidijos lengvatinio skolinimo forma paprastai nėra skiriamos visoms pramonės šakoms, o yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(290)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad subsidijos lengvatinio skolinimo forma paprastai nėra skiriamos visoms pramonės šakoms, o yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte.

3.5.3.3.   Nauda ir subsidijos sumos skaičiavimas

| (291) | Kompensuotinos subsidijos sumą Komisija apskaičiavo remdamasi gavėjams tiriamuoju laikotarpiu suteikta nauda. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktą gavėjams suteikta nauda yra palūkanų sumos, kurią bendrovė sumokėjo už lengvatinę paskolą, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašią komercinę paskolą, kurią bendrovė galėtų gauti rinkoje, skirtumas. |
| --- | --- |

(291)

Kompensuotinos subsidijos sumą Komisija apskaičiavo remdamasi gavėjams tiriamuoju laikotarpiu suteikta nauda. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktą gavėjams suteikta nauda yra palūkanų sumos, kurią bendrovė sumokėjo už lengvatinę paskolą, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašią komercinę paskolą, kurią bendrovė galėtų gauti rinkoje, skirtumas.

| (292) | Kaip paaiškinta 3.5.1 ir 3.5.2 skirsniuose, pagal Kinijos finansų įstaigų teikiamas paskolas matomas didelis valstybės kišimasis, be to, neįmanoma nustatyti palūkanų normų, kurios būtų paprastai taikomos veikiančioje rinkoje. |
| --- | --- |

(292)

Kaip paaiškinta 3.5.1 ir 3.5.2 skirsniuose, pagal Kinijos finansų įstaigų teikiamas paskolas matomas didelis valstybės kišimasis, be to, neįmanoma nustatyti palūkanų normų, kurios būtų paprastai taikomos veikiančioje rinkoje.

| (293) | Atrinktų bendrovių grupių bendra finansinė būklė skiriasi. Kiekviena jų tiriamuoju laikotarpiu pasinaudojo skirtingų rūšių paskolomis, kurios skyrėsi grąžinimo terminu, užstatu, garantijomis ir kitomis sąlygomis. Dėl šių dviejų priežasčių kiekviena bendrovė mokėjo vidutinę palūkanų normą, pagrįstą jos gautų paskolų rinkiniu. |
| --- | --- |

(293)

Atrinktų bendrovių grupių bendra finansinė būklė skiriasi. Kiekviena jų tiriamuoju laikotarpiu pasinaudojo skirtingų rūšių paskolomis, kurios skyrėsi grąžinimo terminu, užstatu, garantijomis ir kitomis sąlygomis. Dėl šių dviejų priežasčių kiekviena bendrovė mokėjo vidutinę palūkanų normą, pagrįstą jos gautų paskolų rinkiniu.

| (294) | Siekdama atsižvelgti į šiuos ypatumus Komisija atskirai įvertino kiekvienos iš atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių finansinę būklę. Šiuo požiūriu Komisija panaudojo lengvatinio finansavimo teikiant paskolas skaičiavimo metodiką, kuri buvo sukurta atliekant antisubsidijų tyrimus dėl KLR kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš plieno, KLR kilmės padangų ir tam tikrų KLR kilmės austų ir (arba) siūtų stiklo pluošto medžiagų (74) ir kuri yra išaiškinta tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Po to Komisija apskaičiavo kiekvienos iš atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių dėl lengvatinio finansavimo teikiant paskolas gautą naudą ir ją paskirstė nagrinėjamajam produktui. |
| --- | --- |

(294)

Siekdama atsižvelgti į šiuos ypatumus Komisija atskirai įvertino kiekvienos iš atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių finansinę būklę. Šiuo požiūriu Komisija panaudojo lengvatinio finansavimo teikiant paskolas skaičiavimo metodiką, kuri buvo sukurta atliekant antisubsidijų tyrimus dėl KLR kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš plieno, KLR kilmės padangų ir tam tikrų KLR kilmės austų ir (arba) siūtų stiklo pluošto medžiagų (74) ir kuri yra išaiškinta tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Po to Komisija apskaičiavo kiekvienos iš atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių dėl lengvatinio finansavimo teikiant paskolas gautą naudą ir ją paskirstė nagrinėjamajam produktui.

74

(1)   „
  FTT Group
  “

FTT Group

| (295) | Komisija pažymėjo, kad Kinijos kredito reitingų agentūros „FTT Group“ eksportuojantiems gamintojams suteikė AAA kredito reitingą, o jų susijusių bendrovių kredito reitingas buvo nuo B iki AAA. Atsižvelgdama į 3.5.2 skirsnyje minėtus Kinijos kredito reitingų bendrus iškraipymus Komisija padarė išvadą, kad šie reitingai nepatikimi. |
| --- | --- |

(295)

Komisija pažymėjo, kad Kinijos kredito reitingų agentūros „FTT Group“ eksportuojantiems gamintojams suteikė AAA kredito reitingą, o jų susijusių bendrovių kredito reitingas buvo nuo B iki AAA. Atsižvelgdama į 3.5.2 skirsnyje minėtus Kinijos kredito reitingų bendrus iškraipymus Komisija padarė išvadą, kad šie reitingai nepatikimi.

| (296) | Kaip minėta 243–253 konstatuojamosiose dalyse, Kinijos skolinimo finansų įstaigos šiam tyrimui nepateikė jokio kreditingumo vertinimo. Todėl, siekdama nustatyti naudą, Komisija turėjo įvertinti, ar „FTT Group“ taikytos paskolų palūkanų normos atitiko rinkos lygį. |
| --- | --- |

(296)

Kaip minėta 243–253 konstatuojamosiose dalyse, Kinijos skolinimo finansų įstaigos šiam tyrimui nepateikė jokio kreditingumo vertinimo. Todėl, siekdama nustatyti naudą, Komisija turėjo įvertinti, ar „FTT Group“ taikytos paskolų palūkanų normos atitiko rinkos lygį.

| (297) | „FTT Group“ eksportuojančių gamintojų finansinė padėtis apskritai buvo pelninga, o jų pelno dydis, remiantis jų finansinėmis ataskaitomis, buvo 1–3 %, nors jis buvo daug mažesnis už pelno dydį, kurio apskritai tikėtasi šviesolaidžių kabelių pramonėje ir kuris atskirame antidempingo tyrime buvo nustatytas kaip 12,4 % pelnas. |
| --- | --- |

(297)

„FTT Group“ eksportuojančių gamintojų finansinė padėtis apskritai buvo pelninga, o jų pelno dydis, remiantis jų finansinėmis ataskaitomis, buvo 1–3 %, nors jis buvo daug mažesnis už pelno dydį, kurio apskritai tikėtasi šviesolaidžių kabelių pramonėje ir kuris atskirame antidempingo tyrime buvo nustatytas kaip 12,4 % pelnas.

| (298) | Vienas iš „FTT Group“ eksportuojančių gamintojų savo veiklai finansuoti naudojo trumpalaikes ir ilgalaikes skolas. Komisija įvertino bendrovės trumpalaikį likvidumą ir ilgalaikį mokumą. |
| --- | --- |

(298)

Vienas iš „FTT Group“ eksportuojančių gamintojų savo veiklai finansuoti naudojo trumpalaikes ir ilgalaikes skolas. Komisija įvertino bendrovės trumpalaikį likvidumą ir ilgalaikį mokumą.

| (299) | Dėl trumpalaikio likvidumo Komisija naudojo tokius likvidumo rodiklius, kaip apyvartinio kapitalo rodiklis, kritinio likvidumo rodiklis, pinigų rodiklis ir pinigų srauto rodiklis. Šie rodikliai rodo bendrovės gebėjimą apmokėti trumpalaikius įsipareigojimus, įskaitant trumpalaikes skolas. Bendrovės vidutinis apyvartinio kapitalo rodiklis per TL buvo 1,1. Nors jis šiek tiek viršija 1, bendrovės trumpalaikis turtas yra tik tokio dydžio, kad pakaktų apmokėti trumpalaikius įsipareigojimus, o to nepakanka aukštam kredito reitingui pateisinti – jam bendrovė turėtų turėti bent 2 siekiantį apyvartinio kapitalo rodiklį. Bendrovės kritinio likvidumo rodiklis 2019 m. buvo 0,8, o 2020 m. – 0,6, tuo tarpu bazinis kritinio likvidumo rodiklis turėtų būti bent 1. Iš tiesų bendrovė, kurios kritinio likvidumo rodiklis yra mažesnis nei 1, trumpuoju laikotarpiu gali nepajėgti apmokėti savo trumpalaikių įsipareigojimų. Bendrovės pinigų rodiklis per TL vidutiniškai buvo 0,1; todėl bendrovė neturėjo pakankamai pinigų trumpalaikei skolai apmokėti. Be to, bendrovės veiklos pinigų srautas 2019 ir 2020 m. taip pat buvo neigiamas. 2019 m. jis buvo –0,07, o 2020 m. – –0,00007. Jei šis rodiklis yra mažesnis nei 1, reiškia bendrovė nesugeneravo pakankamai lėšų savo einamiesiems įsipareigojimams padengti. |
| --- | --- |

(299)

Dėl trumpalaikio likvidumo Komisija naudojo tokius likvidumo rodiklius, kaip apyvartinio kapitalo rodiklis, kritinio likvidumo rodiklis, pinigų rodiklis ir pinigų srauto rodiklis. Šie rodikliai rodo bendrovės gebėjimą apmokėti trumpalaikius įsipareigojimus, įskaitant trumpalaikes skolas. Bendrovės vidutinis apyvartinio kapitalo rodiklis per TL buvo 1,1. Nors jis šiek tiek viršija 1, bendrovės trumpalaikis turtas yra tik tokio dydžio, kad pakaktų apmokėti trumpalaikius įsipareigojimus, o to nepakanka aukštam kredito reitingui pateisinti – jam bendrovė turėtų turėti bent 2 siekiantį apyvartinio kapitalo rodiklį. Bendrovės kritinio likvidumo rodiklis 2019 m. buvo 0,8, o 2020 m. – 0,6, tuo tarpu bazinis kritinio likvidumo rodiklis turėtų būti bent 1. Iš tiesų bendrovė, kurios kritinio likvidumo rodiklis yra mažesnis nei 1, trumpuoju laikotarpiu gali nepajėgti apmokėti savo trumpalaikių įsipareigojimų. Bendrovės pinigų rodiklis per TL vidutiniškai buvo 0,1; todėl bendrovė neturėjo pakankamai pinigų trumpalaikei skolai apmokėti. Be to, bendrovės veiklos pinigų srautas 2019 ir 2020 m. taip pat buvo neigiamas. 2019 m. jis buvo –0,07, o 2020 m. – –0,00007. Jei šis rodiklis yra mažesnis nei 1, reiškia bendrovė nesugeneravo pakankamai lėšų savo einamiesiems įsipareigojimams padengti.

| (300) | Atsižvelgdama į 299 konstatuojamojoje dalyje aprašytus likvidumo rodiklius Komisija padarė išvadą, kad aptariama bendrovė turėjo trumpalaikių likvidumo problemų, dėl kurių ji turi didelės rizikos skolininko profilį. |
| --- | --- |

(300)

Atsižvelgdama į 299 konstatuojamojoje dalyje aprašytus likvidumo rodiklius Komisija padarė išvadą, kad aptariama bendrovė turėjo trumpalaikių likvidumo problemų, dėl kurių ji turi didelės rizikos skolininko profilį.

| (301) | Komisija ilgalaikio mokumo rizikos vertinimą grindė įvairiais mokumo koeficientais, kaip antai skolos santykiu ir padengimo koeficientu. Pagal mokumo koeficientus vertinamas bendrovės gebėjimas vykdyti ilgalaikius skolinius įsipareigojimus. Jais naudojasi skolintojai ir investuotojai į obligacijas, vertindami bendrovės kreditingumą. |
| --- | --- |

(301)

Komisija ilgalaikio mokumo rizikos vertinimą grindė įvairiais mokumo koeficientais, kaip antai skolos santykiu ir padengimo koeficientu. Pagal mokumo koeficientus vertinamas bendrovės gebėjimas vykdyti ilgalaikius skolinius įsipareigojimus. Jais naudojasi skolintojai ir investuotojai į obligacijas, vertindami bendrovės kreditingumą.

| (302) | Pagal skolos santykius vertinama įsipareigojimų, visų pirma ilgalaikės skolos, suma. Bendrovės skolos ir turto santykis buvo net 0,67, o tai reiškia, kad 67 % bendrovės turto yra finansuojama iš skolos. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis 2019 m. buvo 1,9, o 2020 m. – 2,8, o tai rodo, kad bendrovė savo veiklą finansuoja daugiausia skolos forma. Kuo didesnis skolos ir turto santykis ir skolos ir nuosavo kapitalo santykis, tuo didesnė bendrovės finansinė rizika. |
| --- | --- |

(302)

Pagal skolos santykius vertinama įsipareigojimų, visų pirma ilgalaikės skolos, suma. Bendrovės skolos ir turto santykis buvo net 0,67, o tai reiškia, kad 67 % bendrovės turto yra finansuojama iš skolos. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis 2019 m. buvo 1,9, o 2020 m. – 2,8, o tai rodo, kad bendrovė savo veiklą finansuoja daugiausia skolos forma. Kuo didesnis skolos ir turto santykis ir skolos ir nuosavo kapitalo santykis, tuo didesnė bendrovės finansinė rizika.

| (303) | Pagal padengimo koeficientus vertinamas bendrovės gebėjimas padengti skolą ir įvykdyti finansinius įsipareigojimus. Bendrovė savo vertinimą grindė palūkanų padengimo rodikliu ir veiklos pinigų srauto ir skolos santykiu. Palūkanų padengimo rodiklis rodo bendrovės gebėjimą finansuoti palūkanų išlaidas. 2019 m. jis buvo 1,4, o 2020 m. – 0,6. Kalbant apie finansinę analizę, mažesnis nei 1,5 palūkanų padengimo rodiklis reiškia, kad bendrovė patiria sunkumų padengti savo palūkanų išlaidas. Veiklos pinigų srauto ir skolos santykis rodo bendrovės gebėjimą apmokėti skolą iš veiklos gautais pinigais. Vidutinis bendrovės veiklos pinigų srauto ir skolos santykis per TL buvo –6 % 2019 m. ir –0,006 % 2020 m. Tai reiškia, kad, atsižvelgiant į 2019 m. santykį, bendrovei reikėtų 16 metų, kad ji galėtų grąžinti visą skolą su jos generuojamu veiklos pinigų srautu. Iš 2020 m. duomenų matyti, kad padėtis dar blogesnė. Todėl yra požymių, kad bendrovė susiduria su rimtomis problemomis uždirbti pakankamai pinigų, kad galėtų grąžinti skolą. |
| --- | --- |

(303)

Pagal padengimo koeficientus vertinamas bendrovės gebėjimas padengti skolą ir įvykdyti finansinius įsipareigojimus. Bendrovė savo vertinimą grindė palūkanų padengimo rodikliu ir veiklos pinigų srauto ir skolos santykiu. Palūkanų padengimo rodiklis rodo bendrovės gebėjimą finansuoti palūkanų išlaidas. 2019 m. jis buvo 1,4, o 2020 m. – 0,6. Kalbant apie finansinę analizę, mažesnis nei 1,5 palūkanų padengimo rodiklis reiškia, kad bendrovė patiria sunkumų padengti savo palūkanų išlaidas. Veiklos pinigų srauto ir skolos santykis rodo bendrovės gebėjimą apmokėti skolą iš veiklos gautais pinigais. Vidutinis bendrovės veiklos pinigų srauto ir skolos santykis per TL buvo –6 % 2019 m. ir –0,006 % 2020 m. Tai reiškia, kad, atsižvelgiant į 2019 m. santykį, bendrovei reikėtų 16 metų, kad ji galėtų grąžinti visą skolą su jos generuojamu veiklos pinigų srautu. Iš 2020 m. duomenų matyti, kad padėtis dar blogesnė. Todėl yra požymių, kad bendrovė susiduria su rimtomis problemomis uždirbti pakankamai pinigų, kad galėtų grąžinti skolą.

| (304) | Be to, ši bendrovė sudarė sutartis dėl paskolų su vieninteliu tikslu – grąžinti iš kitų bankų gautas paskolas. Kaip aprašyta 282 ir 283 konstatuojamosiose dalyse, šio tipo paskolos laikomos požymiu, kad bendrovė negali apmokėti savo einamųjų paskolų įsipareigojimų, todėl kyla papildoma rizika, susijusi su trumpalaikiu ir ilgalaikiu finansavimu. |
| --- | --- |

(304)

Be to, ši bendrovė sudarė sutartis dėl paskolų su vieninteliu tikslu – grąžinti iš kitų bankų gautas paskolas. Kaip aprašyta 282 ir 283 konstatuojamosiose dalyse, šio tipo paskolos laikomos požymiu, kad bendrovė negali apmokėti savo einamųjų paskolų įsipareigojimų, todėl kyla papildoma rizika, susijusi su trumpalaikiu ir ilgalaikiu finansavimu.

| (305) | Todėl, atsižvelgdama į 299–304 konstatuojamosiose dalyse aprašytas likvidumo ir mokumo problemas, Komisija laikėsi nuomonės, kad bendrovės finansinė padėtis buvo nestabili ir jos rizikos profilis galimiems skolintojams ir investuotojams buvo aukštas. |
| --- | --- |

(305)

Todėl, atsižvelgdama į 299–304 konstatuojamosiose dalyse aprašytas likvidumo ir mokumo problemas, Komisija laikėsi nuomonės, kad bendrovės finansinė padėtis buvo nestabili ir jos rizikos profilis galimiems skolintojams ir investuotojams buvo aukštas.

| (306) | Antrasis grupės eksportuojantis gamintojas paskolų neturėjo. Tačiau Komisija pažymėjo, kad 35 % savo pirkimų finansavo banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, kurie, kaip nustatyta 3.5.4.2 skirsnyje, yra lengvatinė trumpalaikė finansinė priemonė. Šio gamintojo skola sudarė vidutiniškai 61 % viso turto per TL, jo skolos ir turto santykis buvo 0,6, o vidutinis skolos ir nuosavo kapitalo santykis per TL buvo 1,6. Tai reiškia, kad bendrovė savo veiklą daugiausia finansavo iš skolos, o tai yra rizikos veiksnys. |
| --- | --- |

(306)

Antrasis grupės eksportuojantis gamintojas paskolų neturėjo. Tačiau Komisija pažymėjo, kad 35 % savo pirkimų finansavo banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, kurie, kaip nustatyta 3.5.4.2 skirsnyje, yra lengvatinė trumpalaikė finansinė priemonė. Šio gamintojo skola sudarė vidutiniškai 61 % viso turto per TL, jo skolos ir turto santykis buvo 0,6, o vidutinis skolos ir nuosavo kapitalo santykis per TL buvo 1,6. Tai reiškia, kad bendrovė savo veiklą daugiausia finansavo iš skolos, o tai yra rizikos veiksnys.

| (307) | Kadangi ši bendrovė savo veiklą daugiausia finansavo trumpalaikiu finansavimu, Komisija savo analizėje daugiausia dėmesio skyrė bendrovės likvidumo padėčiai. Per TL bendrovės apyvartinio kapitalo rodiklis vidutiniškai buvo 0,9, kritinio likvidumo rodiklis – 0,7, pinigų rodiklis – 0,1, o veiklos pinigų srauto rodiklis – 0,1. Šie rodikliai rodo likvidumo problemas, nes visi trumpalaikiai įsipareigojimai viršija visą trumpalaikį turtą ir bendrovė negali apmokėti savo trumpalaikių įsipareigojimų pinigais, gaunamais iš jos trumpalaikio turto ir veiklos. Kalbant apie finansinę analizę, apskritai pripažįstama, kad mažesni nei 1 likvidumo rodikliai rodo likvidumo problemas, kurias skolinančiosios įstaigos laiko rizika. |
| --- | --- |

(307)

Kadangi ši bendrovė savo veiklą daugiausia finansavo trumpalaikiu finansavimu, Komisija savo analizėje daugiausia dėmesio skyrė bendrovės likvidumo padėčiai. Per TL bendrovės apyvartinio kapitalo rodiklis vidutiniškai buvo 0,9, kritinio likvidumo rodiklis – 0,7, pinigų rodiklis – 0,1, o veiklos pinigų srauto rodiklis – 0,1. Šie rodikliai rodo likvidumo problemas, nes visi trumpalaikiai įsipareigojimai viršija visą trumpalaikį turtą ir bendrovė negali apmokėti savo trumpalaikių įsipareigojimų pinigais, gaunamais iš jos trumpalaikio turto ir veiklos. Kalbant apie finansinę analizę, apskritai pripažįstama, kad mažesni nei 1 likvidumo rodikliai rodo likvidumo problemas, kurias skolinančiosios įstaigos laiko rizika.

| (308) | Atsižvelgdama į rimtas likvidumo ir mokumo problemas, nustatytas atlikus dviejų „FTT Group“ eksportuojančių gamintojų finansinę analizę, kaip aprašyta 298–307 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad bendra „FTT Group“ finansinė padėtis atitinka BB reitingą – aukščiausią reitingą, kuris nebelaikomas „investiciniu reitingu“. „Investicinis reitingas“ reiškia, kad, reitingų agentūros vertinimu, bendrovės išleistų obligacijų veikiausiai pakaks, kad būtų įvykdyti mokėjimo įsipareigojimai, ir bankams leidžiama į jas investuoti. |
| --- | --- |

(308)

Atsižvelgdama į rimtas likvidumo ir mokumo problemas, nustatytas atlikus dviejų „FTT Group“ eksportuojančių gamintojų finansinę analizę, kaip aprašyta 298–307 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad bendra „FTT Group“ finansinė padėtis atitinka BB reitingą – aukščiausią reitingą, kuris nebelaikomas „investiciniu reitingu“. „Investicinis reitingas“ reiškia, kad, reitingų agentūros vertinimu, bendrovės išleistų obligacijų veikiausiai pakaks, kad būtų įvykdyti mokėjimo įsipareigojimai, ir bankams leidžiama į jas investuoti.

| (309) | Remdamasi viešai prieinamais „Bloomberg“ duomenimis, rinkos palūkanų normai nustatyti Komisija kaip lyginamąjį dydį naudojo BB reitingą turinčių įmonių išleistų obligacijų tikėtiną priemoką, kuri buvo taikoma PBOC paskolų lyginamosioms palūkanų normoms, o po 2019 m. rugpjūčio 20 d. – NIFC paskolų bazinėms normoms (75). |
| --- | --- |

(309)

Remdamasi viešai prieinamais „Bloomberg“ duomenimis, rinkos palūkanų normai nustatyti Komisija kaip lyginamąjį dydį naudojo BB reitingą turinčių įmonių išleistų obligacijų tikėtiną priemoką, kuri buvo taikoma PBOC paskolų lyginamosioms palūkanų normoms, o po 2019 m. rugpjūčio 20 d. – NIFC paskolų bazinėms normoms (75).

75

| (310) | Ta priemoka nustatyta remiantis „Bloomberg“ duomenimis, pramonės segmentams apskaičiavus JAV AA reitingo įmonių obligacijų ir JAV BB reitingo įmonių obligacijų santykinį skirtumą. Paskui taip apskaičiuotas santykinis skirtumas pridėtas prie PBOC paskelbtų paskolų lyginamųjų palūkanų normų arba, po 2019 m. rugpjūčio 20 d., prie NIFC paskelbtų paskolų bazinių normų, tą dieną, kai suteikta paskola (76), ir tokiam pačiam laikotarpiui kaip ir aptariama paskola. Tai padaryta atskirai kiekvienai paskolai, kuri buvo suteikta bendrovių grupei. |
| --- | --- |

(310)

Ta priemoka nustatyta remiantis „Bloomberg“ duomenimis, pramonės segmentams apskaičiavus JAV AA reitingo įmonių obligacijų ir JAV BB reitingo įmonių obligacijų santykinį skirtumą. Paskui taip apskaičiuotas santykinis skirtumas pridėtas prie PBOC paskelbtų paskolų lyginamųjų palūkanų normų arba, po 2019 m. rugpjūčio 20 d., prie NIFC paskelbtų paskolų bazinių normų, tą dieną, kai suteikta paskola (76), ir tokiam pačiam laikotarpiui kaip ir aptariama paskola. Tai padaryta atskirai kiekvienai paskolai, kuri buvo suteikta bendrovių grupei.

76

| (311) | Dėl užsienio valiutomis išduotų paskolų manoma, kad padėtis, susijusi su rinkos iškraipymais ir neegzistuojančiais tinkamais kredito reitingais, yra tokia pati, nes tas paskolas taip pat teikė tos pačios Kinijos finansų įstaigos. Todėl, kaip nustatyta pirmiau, tinkamam lyginamajam dydžiui nustatyti buvo naudojamos įmonių obligacijos atitinkama valiuta, kurioms suteiktas BB reitingas ir kurios buvo išleistos tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(311)

Dėl užsienio valiutomis išduotų paskolų manoma, kad padėtis, susijusi su rinkos iškraipymais ir neegzistuojančiais tinkamais kredito reitingais, yra tokia pati, nes tas paskolas taip pat teikė tos pačios Kinijos finansų įstaigos. Todėl, kaip nustatyta pirmiau, tinkamam lyginamajam dydžiui nustatyti buvo naudojamos įmonių obligacijos atitinkama valiuta, kurioms suteiktas BB reitingas ir kurios buvo išleistos tiriamuoju laikotarpiu.

| (312) | Nauda nustatyta taikant 310 konstatuojamojoje dalyje aprašytą lyginamąjį dydį paskolų finansavimo laikotarpiui tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(312)

Nauda nustatyta taikant 310 konstatuojamojoje dalyje aprašytą lyginamąjį dydį paskolų finansavimo laikotarpiui tiriamuoju laikotarpiu.

(2)   „
  ZTT Group
  “

ZTT Group

| (313) | Komisija pažymėjo, kad 2018 m. Kinijos kredito reitingų agentūra „ZTT Group“ buvo suteikusi AA+ reitingą. Atsižvelgdama į 3.5.2 skirsnyje minėtus Kinijos kredito reitingų bendrus iškraipymus Komisija padarė išvadą, kad „ZTT Group“ suteiktas AA+ reitingas yra nepatikimas. |
| --- | --- |

(313)

Komisija pažymėjo, kad 2018 m. Kinijos kredito reitingų agentūra „ZTT Group“ buvo suteikusi AA+ reitingą. Atsižvelgdama į 3.5.2 skirsnyje minėtus Kinijos kredito reitingų bendrus iškraipymus Komisija padarė išvadą, kad „ZTT Group“ suteiktas AA+ reitingas yra nepatikimas.

| (314) | Kaip minėta 243–253 konstatuojamosiose dalyse, Kinijos skolinimo finansų įstaigos nepateikė jokio kreditingumo vertinimo. Todėl, siekdama nustatyti naudą, Komisija turėjo įvertinti, ar „ZTT Group“ taikytos paskolų palūkanų normos atitiko rinkos lygį. |
| --- | --- |

(314)

Kaip minėta 243–253 konstatuojamosiose dalyse, Kinijos skolinimo finansų įstaigos nepateikė jokio kreditingumo vertinimo. Todėl, siekdama nustatyti naudą, Komisija turėjo įvertinti, ar „ZTT Group“ taikytos paskolų palūkanų normos atitiko rinkos lygį.

| (315) | „ZTT Group“ eksportuojantys gamintojai pranešė, kad jų finansinė padėtis pagal jų finansines sąskaitas yra apskritai pelninga. |
| --- | --- |

(315)

„ZTT Group“ eksportuojantys gamintojai pranešė, kad jų finansinė padėtis pagal jų finansines sąskaitas yra apskritai pelninga.

| (316) | Tačiau vieno iš grupei priklausančių eksportuojančių gamintojų analizė parodė, kad nuo 2018 m. mažėjo apyvarta ir gerokai padidėjo jo įsipareigojimai. Komisija pažymėjo, kad bendrovė keičia savo finansinį svertą, išreikštą skolos ir nuosavo kapitalo santykiu (77), didindama priklausomybę nuo išorės finansavimo ir sumažindama visiškai valdomų lėšų dalį savo augimui finansuoti. Be to, nors bendrovės padėtis yra pelninga, reikėtų pažymėti, kad pelno dydis ir nuosavo kapitalo grąža (78) nuo 2018 m. mažėjo. Panašiai Komisija nustatė, kad du eksportuojantys gamintojai ir grupės kitos susijusios bendrovės bendrai naudojo trumpalaikes paskolas kasdienei veiklai skirtam apyvartiniam kapitalui finansuoti. |
| --- | --- |

(316)

Tačiau vieno iš grupei priklausančių eksportuojančių gamintojų analizė parodė, kad nuo 2018 m. mažėjo apyvarta ir gerokai padidėjo jo įsipareigojimai. Komisija pažymėjo, kad bendrovė keičia savo finansinį svertą, išreikštą skolos ir nuosavo kapitalo santykiu (77), didindama priklausomybę nuo išorės finansavimo ir sumažindama visiškai valdomų lėšų dalį savo augimui finansuoti. Be to, nors bendrovės padėtis yra pelninga, reikėtų pažymėti, kad pelno dydis ir nuosavo kapitalo grąža (78) nuo 2018 m. mažėjo. Panašiai Komisija nustatė, kad du eksportuojantys gamintojai ir grupės kitos susijusios bendrovės bendrai naudojo trumpalaikes paskolas kasdienei veiklai skirtam apyvartiniam kapitalui finansuoti.

77

78

| (317) | Išanalizavusi „ZTT Group“ pagal konsoliduotąjį metodą Komisija pažymėjo, kad grupė išleido obligacijas siekdama, be kitų projektų, papildyti bendrovės apyvartinį kapitalą. Šiuo veiksmu grupė pripažįsta, kad būtina papildyti apyvartinį kapitalą, kad būtų užtikrintas pakankamas likvidumas plečiant verslą. Be to, 2015–2018 m. „ZTT Group“ bendrasis pelno dydis mažėjo ir buvo mažesnis už panašių šviesolaidžių kabelius gaminančių bendrovių vidurkį (79). Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad eksportuojančių gamintojų patronuojančioji bendrovė „Zhongtian Technology Group Co., Ltd“ išleido trumpalaikes obligacijas skolai grąžinti. Panašiai nustatytas skolos konvertavimas į nuosavybės vertybinius popierius (80). |
| --- | --- |

(317)

Išanalizavusi „ZTT Group“ pagal konsoliduotąjį metodą Komisija pažymėjo, kad grupė išleido obligacijas siekdama, be kitų projektų, papildyti bendrovės apyvartinį kapitalą. Šiuo veiksmu grupė pripažįsta, kad būtina papildyti apyvartinį kapitalą, kad būtų užtikrintas pakankamas likvidumas plečiant verslą. Be to, 2015–2018 m. „ZTT Group“ bendrasis pelno dydis mažėjo ir buvo mažesnis už panašių šviesolaidžių kabelius gaminančių bendrovių vidurkį (79). Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad eksportuojančių gamintojų patronuojančioji bendrovė „Zhongtian Technology Group Co., Ltd“ išleido trumpalaikes obligacijas skolai grąžinti. Panašiai nustatytas skolos konvertavimas į nuosavybės vertybinius popierius (80).

79

80

| (318) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija manė, kad grupės bendra finansinė būklė atitinka BB reitingą, tai yra aukščiausią reitingą, kuris nebėra laikomas „investiciniu reitingu“. „Investicinis reitingas“ reiškia, kad, reitingų agentūros vertinimu, bendrovės išleistų obligacijų veikiausiai pakaks, kad būtų įvykdyti mokėjimo įsipareigojimai, ir bankams leidžiama į jas investuoti. |
| --- | --- |

(318)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija manė, kad grupės bendra finansinė būklė atitinka BB reitingą, tai yra aukščiausią reitingą, kuris nebėra laikomas „investiciniu reitingu“. „Investicinis reitingas“ reiškia, kad, reitingų agentūros vertinimu, bendrovės išleistų obligacijų veikiausiai pakaks, kad būtų įvykdyti mokėjimo įsipareigojimai, ir bankams leidžiama į jas investuoti.

| (319) | Rinkos normai nustatyti prie įprastinės PBOC paskolų lyginamosios palūkanų normos arba, po 2019 m. rugpjūčio 20 d., prie NIFC paskelbtos paskolų bazinės normos pridėta priemoka, tikėtina bendrovių, kurios turi tokį reitingą (BB), išleistų obligacijų atveju. |
| --- | --- |

(319)

Rinkos normai nustatyti prie įprastinės PBOC paskolų lyginamosios palūkanų normos arba, po 2019 m. rugpjūčio 20 d., prie NIFC paskelbtos paskolų bazinės normos pridėta priemoka, tikėtina bendrovių, kurios turi tokį reitingą (BB), išleistų obligacijų atveju.

| (320) | Ta priemoka nustatyta remiantis „Bloomberg“ duomenimis, pramonės segmentams apskaičiavus JAV AA reitingo įmonių obligacijų ir JAV BB reitingo įmonių obligacijų santykinį skirtumą. Paskui taip apskaičiuotas santykinis skirtumas pridėtas prie paskolų lyginamosios palūkanų normos arba paskolų bazinės normos tą dieną, kai suteikta paskola, ir tokiam pačiam laikotarpiui kaip ir aptariama paskola. Tai padaryta atskirai kiekvienai paskolai, kuri buvo suteikta bendrovių grupei. |
| --- | --- |

(320)

Ta priemoka nustatyta remiantis „Bloomberg“ duomenimis, pramonės segmentams apskaičiavus JAV AA reitingo įmonių obligacijų ir JAV BB reitingo įmonių obligacijų santykinį skirtumą. Paskui taip apskaičiuotas santykinis skirtumas pridėtas prie paskolų lyginamosios palūkanų normos arba paskolų bazinės normos tą dieną, kai suteikta paskola, ir tokiam pačiam laikotarpiui kaip ir aptariama paskola. Tai padaryta atskirai kiekvienai paskolai, kuri buvo suteikta bendrovių grupei.

| (321) | Dėl užsienio valiutomis išduotų paskolų manoma, kad padėtis, susijusi su rinkos iškraipymais ir neegzistuojančiais tinkamais kredito reitingais, yra tokia pati, nes tas paskolas taip pat teikė tos pačios Kinijos finansų įstaigos. Todėl, kaip nustatyta pirmiau, tinkamam lyginamajam dydžiui nustatyti buvo naudojamos įmonių obligacijos atitinkama valiuta, kurioms suteiktas BB reitingas ir kurios buvo išleistos tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(321)

Dėl užsienio valiutomis išduotų paskolų manoma, kad padėtis, susijusi su rinkos iškraipymais ir neegzistuojančiais tinkamais kredito reitingais, yra tokia pati, nes tas paskolas taip pat teikė tos pačios Kinijos finansų įstaigos. Todėl, kaip nustatyta pirmiau, tinkamam lyginamajam dydžiui nustatyti buvo naudojamos įmonių obligacijos atitinkama valiuta, kurioms suteiktas BB reitingas ir kurios buvo išleistos tiriamuoju laikotarpiu.

| (322) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad aptariamos paskolos nesuteikė naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje ir SKP sutarties 1 straipsnio 1.1 dalies b punkte. Kinijos vyriausybė laikėsi nuomonės, kad Komisija neteisėtai neatsižvelgė į bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kredito reitingą, ir nesutiko su metodika, kurią Komisija taikė nustatydama lyginamąjį dydį ir kuri grindžiama tuo, kad neatsižvelgta į eksportuojančių gamintojų kredito reitingus. Kinijos vyriausybė pažymėjo, kad nors Komisijos išvados dėl paskolų didele dalimi grindžiamos tariamai blogos aptariamų bendrovių finansinės padėties vertinimu, Komisijos vertinimas šiuo atžvilgiu yra neteisingas, ypač kiek jis susijęs su bendrovių atnaujinamosiomis paskolomis. |
| --- | --- |

(322)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad aptariamos paskolos nesuteikė naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje ir SKP sutarties 1 straipsnio 1.1 dalies b punkte. Kinijos vyriausybė laikėsi nuomonės, kad Komisija neteisėtai neatsižvelgė į bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kredito reitingą, ir nesutiko su metodika, kurią Komisija taikė nustatydama lyginamąjį dydį ir kuri grindžiama tuo, kad neatsižvelgta į eksportuojančių gamintojų kredito reitingus. Kinijos vyriausybė pažymėjo, kad nors Komisijos išvados dėl paskolų didele dalimi grindžiamos tariamai blogos aptariamų bendrovių finansinės padėties vertinimu, Komisijos vertinimas šiuo atžvilgiu yra neteisingas, ypač kiek jis susijęs su bendrovių atnaujinamosiomis paskolomis.

| (323) | Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė 3.5.2 skirsnyje pateiktus nustatytus faktus ir išvadas, kuriuose ji atskleidė, kad Kinijos kredito reitingai nėra patikimas kredito rizikos vertinimo įvertis ir kad šie kredito reitingai yra iškraipyti dėl Kinijos vyriausybės politikos tikslų skatinti pagrindines strategines pramonės šakas. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimas dėl bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kredito reitingų yra nepagrįstas. Siekdama nustatyti kredito reitingą, kuris atitiktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų rizikos profilį, Komisija atliko 1 ir 2 punktuose nurodytų susijusių bendrovių finansinę analizę, kurioje nustatė, kad finansinė padėtis atitinka BB reitingą. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(323)

Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė 3.5.2 skirsnyje pateiktus nustatytus faktus ir išvadas, kuriuose ji atskleidė, kad Kinijos kredito reitingai nėra patikimas kredito rizikos vertinimo įvertis ir kad šie kredito reitingai yra iškraipyti dėl Kinijos vyriausybės politikos tikslų skatinti pagrindines strategines pramonės šakas. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimas dėl bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kredito reitingų yra nepagrįstas. Siekdama nustatyti kredito reitingą, kuris atitiktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų rizikos profilį, Komisija atliko 1 ir 2 punktuose nurodytų susijusių bendrovių finansinę analizę, kurioje nustatė, kad finansinė padėtis atitinka BB reitingą. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimas buvo atmestas.

| (324) | Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad Komisija nepagrindė, kodėl ji nenaudojo panašių paskolų Kinijos rinkoje, ir, remdamasi tiesioginiais įrodymais, neįrodė, kad KLR paskolų rinka buvo iškraipyta dėl valstybės kišimosi. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad net naudos nustatymui naudodama išorinius lyginamuosius dydžius Komisija neatliko reikalaujamų savo pakaitinio lyginamojo dydžio koregavimų ir tinkamai nepaaiškino, kaip toks pakaitinis lyginamasis dydis apytikriai atitiktų rinkoje siūlomą panašią komercinę paskolą. Kinijos vyriausybės teigimu, Komisija turėjo atsižvelgti į, be kita ko, paskolų dydžio ir grąžinimo sąlygų skirtumus ir į tai, ar paskolos buvo faktiškai suteiktos ir kurios iš jų daro poveikį skolinimo normoms. |
| --- | --- |

(324)

Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad Komisija nepagrindė, kodėl ji nenaudojo panašių paskolų Kinijos rinkoje, ir, remdamasi tiesioginiais įrodymais, neįrodė, kad KLR paskolų rinka buvo iškraipyta dėl valstybės kišimosi. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad net naudos nustatymui naudodama išorinius lyginamuosius dydžius Komisija neatliko reikalaujamų savo pakaitinio lyginamojo dydžio koregavimų ir tinkamai nepaaiškino, kaip toks pakaitinis lyginamasis dydis apytikriai atitiktų rinkoje siūlomą panašią komercinę paskolą. Kinijos vyriausybės teigimu, Komisija turėjo atsižvelgti į, be kita ko, paskolų dydžio ir grąžinimo sąlygų skirtumus ir į tai, ar paskolos buvo faktiškai suteiktos ir kurios iš jų daro poveikį skolinimo normoms.

apytikriai atitiktų

| (325) | Šiuo atžvilgiu, kaip paaiškinta pirmiau, Kinijos bendrovėms suteikti vidaus kredito reitingai buvo laikomi iškraipytais dėl Kinijos vyriausybės politikos tikslų skatinti pagrindines strategines pramonės šakas, todėl jie yra nepatikimi. Todėl Komisija turėjo nustatyti lyginamąjį dydį, kuris būtų pagrįstas neiškraipytais kredito reitingais. Komisija nesutiko su Kinijos vyriausybės nuomone, kad ji neatliko reikalaujamų savo pakaitinio lyginamojo dydžio koregavimų. Pirma, atlikdama skaičiavimus Komisija naudojo Kinijos PBOC paskolų lyginamąsias palūkanų normas ir paskolų bazines normas. Antra, naudojant santykinį skirtumą užregistruojami konkrečios šalies pagrindinių rinkos sąlygų pokyčiai, kurie neatspindimi, kai vadovaujamasi absoliučiu skirtumu. Komisija pastebėjo, kad neįmanoma į pakaitinį lyginamąjį dydį įtraukti visų banko individualaus rizikos vertinimo veiksnių. Tačiau Komisijos skaičiavimo metodikoje atsižvelgiama į atskirų paskolų parametrus, kaip antai paskolos pradžios datą ir trukmę, taip pat į palūkanų normos kintamumą. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(325)

Šiuo atžvilgiu, kaip paaiškinta pirmiau, Kinijos bendrovėms suteikti vidaus kredito reitingai buvo laikomi iškraipytais dėl Kinijos vyriausybės politikos tikslų skatinti pagrindines strategines pramonės šakas, todėl jie yra nepatikimi. Todėl Komisija turėjo nustatyti lyginamąjį dydį, kuris būtų pagrįstas neiškraipytais kredito reitingais. Komisija nesutiko su Kinijos vyriausybės nuomone, kad ji neatliko reikalaujamų savo pakaitinio lyginamojo dydžio koregavimų. Pirma, atlikdama skaičiavimus Komisija naudojo Kinijos PBOC paskolų lyginamąsias palūkanų normas ir paskolų bazines normas. Antra, naudojant santykinį skirtumą užregistruojami konkrečios šalies pagrindinių rinkos sąlygų pokyčiai, kurie neatspindimi, kai vadovaujamasi absoliučiu skirtumu. Komisija pastebėjo, kad neįmanoma į pakaitinį lyginamąjį dydį įtraukti visų banko individualaus rizikos vertinimo veiksnių. Tačiau Komisijos skaičiavimo metodikoje atsižvelgiama į atskirų paskolų parametrus, kaip antai paskolos pradžios datą ir trukmę, taip pat į palūkanų normos kintamumą. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti.

| (326) | Kinijos vyriausybė nesutiko su tuo, kad kaip priemoka būtų naudojamas santykinis skirtumas tarp AA ir BB reitingo obligacijų, ir kad jis būtų pridėtas prie PBOC normų. Kinijos vyriausybės teigimu, naudojant santykinį skirtumą dar labiau iškraipomas lyginamosios palūkanų normos, pagal kurią Kinijos bendrovės, turinčios BB reitingą, būtų galėjusios gauti „panašią komercinę paskolą rinkoje“ , skaičiavimas, nes PBOC pagrindinės palūkanų normos KLR atitinkamais metais buvo daug didesnės už pagrindines palūkanų normas JAV. Be to, Kinijos vyriausybė teigė, kad viešai prieinama informacija rodo, jog ES šviesolaidžių kabelių gamintojai, turintys BB reitingą, išleidžia obligacijas daug mažesnėmis palūkanų normomis nei naudojamos Kinijos gamintojams. |
| --- | --- |

(326)

Kinijos vyriausybė nesutiko su tuo, kad kaip priemoka būtų naudojamas santykinis skirtumas tarp AA ir BB reitingo obligacijų, ir kad jis būtų pridėtas prie PBOC normų. Kinijos vyriausybės teigimu, naudojant santykinį skirtumą dar labiau iškraipomas lyginamosios palūkanų normos, pagal kurią Kinijos bendrovės, turinčios BB reitingą, būtų galėjusios gauti „panašią komercinę paskolą rinkoje“ , skaičiavimas, nes PBOC pagrindinės palūkanų normos KLR atitinkamais metais buvo daug didesnės už pagrindines palūkanų normas JAV. Be to, Kinijos vyriausybė teigė, kad viešai prieinama informacija rodo, jog ES šviesolaidžių kabelių gamintojai, turintys BB reitingą, išleidžia obligacijas daug mažesnėmis palūkanų normomis nei naudojamos Kinijos gamintojams.

panašią komercinę paskolą rinkoje

| (327) | „ZTT Group“ pastebėjo, kad Komisija turėjo taikyti absoliutų skirtumą tarp JAV AA reitingo įmonių obligacijų ir JAV BB reitingo įmonių obligacijų ir PBOC paskolų lyginamosios palūkanų normos, nes taip būtų pakankamai atsižvelgta į skirtingų kredito reitingų įmonių obligacijų rizikos poziciją. Šios šalies teigimu, Komisija nepaaiškino, kodėl ji naudojo santykinį skirtumą ir kodėl manė, kad PBOC paskelbta paskolų lyginamoji palūkanų norma arba NIFC paskelbta paskolų bazinė norma yra lygios AA reitingo palūkanų normai. |
| --- | --- |

(327)

„ZTT Group“ pastebėjo, kad Komisija turėjo taikyti absoliutų skirtumą tarp JAV AA reitingo įmonių obligacijų ir JAV BB reitingo įmonių obligacijų ir PBOC paskolų lyginamosios palūkanų normos, nes taip būtų pakankamai atsižvelgta į skirtingų kredito reitingų įmonių obligacijų rizikos poziciją. Šios šalies teigimu, Komisija nepaaiškino, kodėl ji naudojo santykinį skirtumą ir kodėl manė, kad PBOC paskelbta paskolų lyginamoji palūkanų norma arba NIFC paskelbta paskolų bazinė norma yra lygios AA reitingo palūkanų normai.

| (328) | Kalbant apie pastabą dėl PBOC paskelbtos lyginamosios palūkanų normos arba NIFC paskelbtos paskolų bazinės normos naudojimo pradedant skaičiuoti lyginamąjį dydį, Komisija nurodė, kad šios normos laikomos nerizikingomis normomis, kurios, laikantis konservatyvaus metodo, būtų taikomos AA reitingą turinčioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(328)

Kalbant apie pastabą dėl PBOC paskelbtos lyginamosios palūkanų normos arba NIFC paskelbtos paskolų bazinės normos naudojimo pradedant skaičiuoti lyginamąjį dydį, Komisija nurodė, kad šios normos laikomos nerizikingomis normomis, kurios, laikantis konservatyvaus metodo, būtų taikomos AA reitingą turinčioms bendrovėms.

| (329) | Santykinio skirtumo naudojimo vietoje absoliutaus skirtumo klausimas jau buvo paaiškintas ankstesniuose tyrimuose (81). |
| --- | --- |

(329)

Santykinio skirtumo naudojimo vietoje absoliutaus skirtumo klausimas jau buvo paaiškintas ankstesniuose tyrimuose (81).

81

| (330) | Pirma, Komisija pripažino, kad komerciniai bankai paprastai taiko absoliučiaisiais skaičiais išreikštą priemoką, bet pažymėjo, kad tokia praktika atrodo daugiausia pagrįsta praktiniais sumetimais, nes palūkanų norma galiausiai yra absoliutusis skaičius. Tačiau absoliutusis skaičius yra rizikos vertinimo rezultatas, pagrįstas santykiniu vertinimu. Santykinis vertinimas reiškia, kad BB reitingo bendrovės įsipareigojimų nevykdymo rizika yra X % didesnė nei vyriausybės ar nerizikingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo rizika. |
| --- | --- |

(330)

Pirma, Komisija pripažino, kad komerciniai bankai paprastai taiko absoliučiaisiais skaičiais išreikštą priemoką, bet pažymėjo, kad tokia praktika atrodo daugiausia pagrįsta praktiniais sumetimais, nes palūkanų norma galiausiai yra absoliutusis skaičius. Tačiau absoliutusis skaičius yra rizikos vertinimo rezultatas, pagrįstas santykiniu vertinimu. Santykinis vertinimas reiškia, kad BB reitingo bendrovės įsipareigojimų nevykdymo rizika yra X % didesnė nei vyriausybės ar nerizikingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo rizika.

| (331) | Antra, palūkanų normos atitinka ne tik konkrečios bendrovės rizikos profilius, bet ir su konkrečia šalimi ir konkrečia valiuta susijusią riziką. Taigi santykinis skirtumas rodo vyraujančių rinkos sąlygų pasikeitimus, kurie neišreiškiami, jei laikomasi absoliutaus skirtumo logikos. Dažnai, kaip ir šiuo atveju, šalies ir valiutos specifinė rizika ilgainiui keičiasi, o šie skirtumai skiriasi nelygu šalis. Dėl to nerizikingos normos ilgainiui labai keičiasi ir kartais yra mažesnės JAV, kartais – Kinijoje. Šie skirtumai yra susiję su tokiais veiksniais, kaip stebimas ir numatomas BVP augimas, ekonominės nuotaikos ir infliacijos lygis. Kadangi nerizikinga norma ilgainiui keičiasi, toks pats nominalus absoliutus skirtumas gali reikšti labai skirtingą rizikos vertinimą. Pavyzdžiui, jei bankas bendrovės įsipareigojimų nevykdymo specifinę riziką apskaičiuoja kaip 10 % didesnę nei nerizikinga norma (santykinis skaičiavimas), gaunamas absoliutus skirtumas gali svyruoti nuo 0,1 % (jei nerizikinga norma yra 1 %) iki 1 % (jei nerizikinga norma yra 10 %). Investuotojo požiūriu santykinis skirtumas tokiu atveju yra geresnė priemonė, nes jis parodo pelningumo skirtumo dydį ir kaip jį veikia bazinių palūkanų normų lygis. |
| --- | --- |

(331)

Antra, palūkanų normos atitinka ne tik konkrečios bendrovės rizikos profilius, bet ir su konkrečia šalimi ir konkrečia valiuta susijusią riziką. Taigi santykinis skirtumas rodo vyraujančių rinkos sąlygų pasikeitimus, kurie neišreiškiami, jei laikomasi absoliutaus skirtumo logikos. Dažnai, kaip ir šiuo atveju, šalies ir valiutos specifinė rizika ilgainiui keičiasi, o šie skirtumai skiriasi nelygu šalis. Dėl to nerizikingos normos ilgainiui labai keičiasi ir kartais yra mažesnės JAV, kartais – Kinijoje. Šie skirtumai yra susiję su tokiais veiksniais, kaip stebimas ir numatomas BVP augimas, ekonominės nuotaikos ir infliacijos lygis. Kadangi nerizikinga norma ilgainiui keičiasi, toks pats nominalus absoliutus skirtumas gali reikšti labai skirtingą rizikos vertinimą. Pavyzdžiui, jei bankas bendrovės įsipareigojimų nevykdymo specifinę riziką apskaičiuoja kaip 10 % didesnę nei nerizikinga norma (santykinis skaičiavimas), gaunamas absoliutus skirtumas gali svyruoti nuo 0,1 % (jei nerizikinga norma yra 1 %) iki 1 % (jei nerizikinga norma yra 10 %). Investuotojo požiūriu santykinis skirtumas tokiu atveju yra geresnė priemonė, nes jis parodo pelningumo skirtumo dydį ir kaip jį veikia bazinių palūkanų normų lygis.

| (332) | Trečia, santykinis skirtumas taip pat nepriklauso nuo šalies. Pavyzdžiui, jei nerizikinga norma JAV yra mažesnė už nerizikingą normą Kinijoje, pritaikius metodą bus gautos didesnės absoliučios priemokos. Kita vertus, jei nerizikinga norma Kinijoje yra mažesnė už nerizikingą normą JAV, pritaikius metodą bus gautos mažesnės absoliučios priemokos. |
| --- | --- |

(332)

Trečia, santykinis skirtumas taip pat nepriklauso nuo šalies. Pavyzdžiui, jei nerizikinga norma JAV yra mažesnė už nerizikingą normą Kinijoje, pritaikius metodą bus gautos didesnės absoliučios priemokos. Kita vertus, jei nerizikinga norma Kinijoje yra mažesnė už nerizikingą normą JAV, pritaikius metodą bus gautos mažesnės absoliučios priemokos.

| (333) | Komisija manė, kad Kinijos vyriausybės pastabos dėl palūkanų normų, taikomų Europos Sąjungos BB reitingą turinčioms bendrovėms, yra nepagrįstos, nes nerizikinga norma Europos Sąjungoje nėra tokia pati kaip nerizikinga norma KLR, todėl palūkanų normų neįmanoma palyginti absoliučiaisiais skaičiais. |
| --- | --- |

(333)

Komisija manė, kad Kinijos vyriausybės pastabos dėl palūkanų normų, taikomų Europos Sąjungos BB reitingą turinčioms bendrovėms, yra nepagrįstos, nes nerizikinga norma Europos Sąjungoje nėra tokia pati kaip nerizikinga norma KLR, todėl palūkanų normų neįmanoma palyginti absoliučiaisiais skaičiais.

| (334) | „ZTT Group“ taip pat tvirtino, kad net jei taikomas santykinis skirtumas, jis turi būti taikomas kintamųjų palūkanų normų bazinių punktų daliai (paprastai išreikštai pagrindinės palūkanų normos ir bazinių punktų struktūra), ir kad taip yra paskolų užsienio valiuta atveju, kai palūkanų normos išreiškiamos kaip LIBOR pridėjus bazinius punktus. Todėl skolinimosi rizikos poziciją tinkamai atspindi prie LIBOR pridėti baziniai punktai, o taikant santykinį skirtumą LIBOR, pagal lyginamąją palūkanų normą apskaičiuoti komisiniai yra visiškai nesusiję su bendrovės kredito reitingu. CNY išreikštų paskolų atveju tas pats skirtumo koregavimas atliekamas tik atsižvelgiant į bazinius punktus, kai kintamosios palūkanų normos išreiškiamos LRP, pridėjus bazinius punktus. |
| --- | --- |

(334)

„ZTT Group“ taip pat tvirtino, kad net jei taikomas santykinis skirtumas, jis turi būti taikomas kintamųjų palūkanų normų bazinių punktų daliai (paprastai išreikštai pagrindinės palūkanų normos ir bazinių punktų struktūra), ir kad taip yra paskolų užsienio valiuta atveju, kai palūkanų normos išreiškiamos kaip LIBOR pridėjus bazinius punktus. Todėl skolinimosi rizikos poziciją tinkamai atspindi prie LIBOR pridėti baziniai punktai, o taikant santykinį skirtumą LIBOR, pagal lyginamąją palūkanų normą apskaičiuoti komisiniai yra visiškai nesusiję su bendrovės kredito reitingu. CNY išreikštų paskolų atveju tas pats skirtumo koregavimas atliekamas tik atsižvelgiant į bazinius punktus, kai kintamosios palūkanų normos išreiškiamos LRP, pridėjus bazinius punktus.

| (335) | Šiuo atžvilgiu Komisija laikėsi nuomonės, kad užsienio valiuta išreikštoms paskoloms turi būti taikomas konservatyvus metodas, LIBOR naudojant kaip nerizikingą pagrindinę palūkanų normą. Prie LIBOR pridėti baziniai punktai rodo specifinę bendrovės riziką. Pirma, buvo nurodytas tik kai kurių atrinktų eksportuojančių gamintojų paskolų toks pagrindinės palūkanų normos ir bazinių punktų skirtumas. Antra, šie baziniai punktai taip pat buvo laikomi rinkos iškraipymu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad nerizikinga norma, padidinta santykiniu skirtumu, yra tinkamas pakaitinis lyginamasis dydis, atspindintis papildomą BB reitingo bendrovės, kaip antai atrinktų eksportuojančių gamintojų, riziką. |
| --- | --- |

(335)

Šiuo atžvilgiu Komisija laikėsi nuomonės, kad užsienio valiuta išreikštoms paskoloms turi būti taikomas konservatyvus metodas, LIBOR naudojant kaip nerizikingą pagrindinę palūkanų normą. Prie LIBOR pridėti baziniai punktai rodo specifinę bendrovės riziką. Pirma, buvo nurodytas tik kai kurių atrinktų eksportuojančių gamintojų paskolų toks pagrindinės palūkanų normos ir bazinių punktų skirtumas. Antra, šie baziniai punktai taip pat buvo laikomi rinkos iškraipymu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad nerizikinga norma, padidinta santykiniu skirtumu, yra tinkamas pakaitinis lyginamasis dydis, atspindintis papildomą BB reitingo bendrovės, kaip antai atrinktų eksportuojančių gamintojų, riziką.

| (336) | Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad paskolų lyginamąjį dydį, kuris grindžiamas įmonių obligacijų santykiniu skirtumu, reikia pakoreguoti ir sumažinti, atsižvelgiant į šių dviejų finansinių priemonių skirtumą. |
| --- | --- |

(336)

Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad paskolų lyginamąjį dydį, kuris grindžiamas įmonių obligacijų santykiniu skirtumu, reikia pakoreguoti ir sumažinti, atsižvelgiant į šių dviejų finansinių priemonių skirtumą.

| (337) | Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė, kad paskolos ir įmonių obligacijos yra panašios finansinės skolos priemonės. Iš tiesų, įmonės obligacija yra tam tikra paskola, kurią didieji subjektai naudoja kapitalui didinti. Ir paskolų, ir įmonių obligacijų sutartys sudaromos arba išleidžiamos tam tikram laikotarpiui ir joms taikoma palūkanų ir (arba) atkarpos norma. Tai, kad finansavimą teikiant paskolą skiria finansų įstaiga ir kad finansavimą įmonės obligacijomis teikia investuotojai, kurie daugeliu atvejų taip pat yra finansų įstaigos, nustatant pagrindines abiejų priemonių savybes yra neaktualu. Iš tiesų abi priemonės skirtos verslo veiklai finansuoti, už jas mokamas toks pats atlygis ir jų grąžinimo laikotarpis bei sąlygos yra panašūs. Be to, atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad vieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo išleistos įmonės obligacijos atkarpos norma ir tikslas buvo labai panašūs į panašios trukmės paskolų palūkanų normas ir paskirtį, todėl gamintojo požiūriu jas galima laikyti vienos kitomis pakeičiamomis. Tuo remdamasi Komisija atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimą. |
| --- | --- |

(337)

Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė, kad paskolos ir įmonių obligacijos yra panašios finansinės skolos priemonės. Iš tiesų, įmonės obligacija yra tam tikra paskola, kurią didieji subjektai naudoja kapitalui didinti. Ir paskolų, ir įmonių obligacijų sutartys sudaromos arba išleidžiamos tam tikram laikotarpiui ir joms taikoma palūkanų ir (arba) atkarpos norma. Tai, kad finansavimą teikiant paskolą skiria finansų įstaiga ir kad finansavimą įmonės obligacijomis teikia investuotojai, kurie daugeliu atvejų taip pat yra finansų įstaigos, nustatant pagrindines abiejų priemonių savybes yra neaktualu. Iš tiesų abi priemonės skirtos verslo veiklai finansuoti, už jas mokamas toks pats atlygis ir jų grąžinimo laikotarpis bei sąlygos yra panašūs. Be to, atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad vieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo išleistos įmonės obligacijos atkarpos norma ir tikslas buvo labai panašūs į panašios trukmės paskolų palūkanų normas ir paskirtį, todėl gamintojo požiūriu jas galima laikyti vienos kitomis pakeičiamomis. Tuo remdamasi Komisija atmetė Kinijos vyriausybės tvirtinimą.

3.5.3.4.   Išvada dėl lengvatinio finansavimo. Paskolos

| (338) | Komisija nustatė, kad abi atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės per tiriamąjį laikotarpį naudojosi lengvatiniu finansavimu teikiant paskolas. Atsižvelgdama į tai, kad buvo skiriamas finansinis įnašas ir eksportuojantiems gamintojams teikiama konkreti nauda, Komisija manė, kad lengvatinis finansavimas teikiant paskolas turėtų būti laikomas kompensuotina subsidija. |
| --- | --- |

(338)

Komisija nustatė, kad abi atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės per tiriamąjį laikotarpį naudojosi lengvatiniu finansavimu teikiant paskolas. Atsižvelgdama į tai, kad buvo skiriamas finansinis įnašas ir eksportuojantiems gamintojams teikiama konkreti nauda, Komisija manė, kad lengvatinis finansavimas teikiant paskolas turėtų būti laikomas kompensuotina subsidija.

| (339) | Atrinktoms bendrovių grupėms per tiriamąjį laikotarpį skiriant lengvatinį finansavimą teikiant paskolas nustatyta subsidijų norma:

  Lengvatinis finansavimas. Paskolos







  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos norma |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(339)

Atrinktoms bendrovių grupėms per tiriamąjį laikotarpį skiriant lengvatinį finansavimą teikiant paskolas nustatyta subsidijų norma:

Lengvatinis finansavimas. Paskolos

Lengvatinis finansavimas. Paskolos

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos norma

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,90  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,38  %

3.5.4.   Lengvatinis finansavimas. Kitų rūšių finansavimas

Lengvatinis finansavimas. Kitų rūšių finansavimas

3.5.4.1   Kredito linijos

(a)   Bendros pastabos

| (340) | Kredito linijos tikslas – nustatyti skolinimosi, kurį bendrovė gali bet kuriuo metu panaudoti savo vykdomoms operacijoms finansuoti taip užtikrindama, kad apyvartinio kapitalo finansavimas būtų lankstus ir prireikus nedelsiant prieinamas, ribą. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad iš esmės visas atrinktų bendrovių trumpalaikis finansavimas, pvz., trumpalaikės paskolos, banko akcepto įsakomieji vekseliai ir pan., turėtų būti skiriamas pagal kredito linijos priemonę. |
| --- | --- |

(340)

Kredito linijos tikslas – nustatyti skolinimosi, kurį bendrovė gali bet kuriuo metu panaudoti savo vykdomoms operacijoms finansuoti taip užtikrindama, kad apyvartinio kapitalo finansavimas būtų lankstus ir prireikus nedelsiant prieinamas, ribą. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad iš esmės visas atrinktų bendrovių trumpalaikis finansavimas, pvz., trumpalaikės paskolos, banko akcepto įsakomieji vekseliai ir pan., turėtų būti skiriamas pagal kredito linijos priemonę.

(b)   Nustatyti faktai

| (341) | Komisija nustatė, kad Kinijos finansų įstaigos abiem atrinktoms grupėms skyrė kredito linijas finansavimo teikimui. Tai buvo daroma pagal preliminariąsias sutartis, pagal kurias bankas leidžia atrinktoms bendrovėms naudoti įvairias skolos priemones, kaip antai apyvartinio kapitalo paskolas, banko akcepto įsakomuosius vekselius, kitas prekybos finansavimo priemones ir pan., iki tam tikros didžiausios sumos. |
| --- | --- |

(341)

Komisija nustatė, kad Kinijos finansų įstaigos abiem atrinktoms grupėms skyrė kredito linijas finansavimo teikimui. Tai buvo daroma pagal preliminariąsias sutartis, pagal kurias bankas leidžia atrinktoms bendrovėms naudoti įvairias skolos priemones, kaip antai apyvartinio kapitalo paskolas, banko akcepto įsakomuosius vekselius, kitas prekybos finansavimo priemones ir pan., iki tam tikros didžiausios sumos.

| (342) | Kaip minėta 340 konstatuojamojoje dalyje, visas trumpalaikis finansavimas turėtų būti skiriamas pagal kredito liniją. Todėl Komisija palygino bendradarbiaujančių bendrovių per tiriamąjį laikotarpį turimų kredito linijų sumą su trumpalaikio finansavimo suma, kuria šios bendrovės naudojosi per tą patį laikotarpį, kad nustatytų, ar visas trumpalaikis finansavimas buvo skiriamas pagal kredito liniją. Jei trumpalaikio finansavimo suma viršijo kredito linijos ribą, Komisija padidino esamos kredito linijos sumą suma, kurią eksportuojantys gamintojai faktiškai panaudojo viršydami tą kredito linijos ribą. |
| --- | --- |

(342)

Kaip minėta 340 konstatuojamojoje dalyje, visas trumpalaikis finansavimas turėtų būti skiriamas pagal kredito liniją. Todėl Komisija palygino bendradarbiaujančių bendrovių per tiriamąjį laikotarpį turimų kredito linijų sumą su trumpalaikio finansavimo suma, kuria šios bendrovės naudojosi per tą patį laikotarpį, kad nustatytų, ar visas trumpalaikis finansavimas buvo skiriamas pagal kredito liniją. Jei trumpalaikio finansavimo suma viršijo kredito linijos ribą, Komisija padidino esamos kredito linijos sumą suma, kurią eksportuojantys gamintojai faktiškai panaudojo viršydami tą kredito linijos ribą.

| (343) | Įprastomis rinkos sąlygomis kredito linijoms būtų taikomas vadinamasis susitarimo arba įsipareigojimo mokestis, skirtas banko sąnaudoms ir rizikai atidarant kredito liniją padengti, ir metiniai pratęsimo mokesčiai už kredito linijų galiojimo pratęsimą. Tačiau Komisija nustatė, kad abi atrinktos bendrovių grupės naudojosi kredito linijomis nemokamai. Todėl nauda buvo suteikta abiem bendrovių grupėms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punkte. |
| --- | --- |

(343)

Įprastomis rinkos sąlygomis kredito linijoms būtų taikomas vadinamasis susitarimo arba įsipareigojimo mokestis, skirtas banko sąnaudoms ir rizikai atidarant kredito liniją padengti, ir metiniai pratęsimo mokesčiai už kredito linijų galiojimo pratęsimą. Tačiau Komisija nustatė, kad abi atrinktos bendrovių grupės naudojosi kredito linijomis nemokamai. Todėl nauda buvo suteikta abiem bendrovių grupėms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punkte.

(c)   Konkretumas

| (344) | Kaip minėta 116 konstatuojamojoje dalyje, pagal Sprendimą Nr. 40 finansų įstaigos teikia kreditinę paramą skatinamosioms pramonės šakoms. |
| --- | --- |

(344)

Kaip minėta 116 konstatuojamojoje dalyje, pagal Sprendimą Nr. 40 finansų įstaigos teikia kreditinę paramą skatinamosioms pramonės šakoms.

| (345) | Komisija laikėsi nuomonės, kad kredito linijos yra lengvatinės finansinės paramos, kurią finansų įstaigos teikia skatinamosioms pramonės šakoms, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių sektoriui, forma. Kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, šviesolaidžių kabelių sektorius yra viena iš skatinamųjų pramonės šakų, todėl jis atitinka reikalavimus gauti visą galimą finansinę paramą. |
| --- | --- |

(345)

Komisija laikėsi nuomonės, kad kredito linijos yra lengvatinės finansinės paramos, kurią finansų įstaigos teikia skatinamosioms pramonės šakoms, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių sektoriui, forma. Kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, šviesolaidžių kabelių sektorius yra viena iš skatinamųjų pramonės šakų, todėl jis atitinka reikalavimus gauti visą galimą finansinę paramą.

| (346) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad kredito linijos, tariamai skiriamos šviesolaidžių kabelių pramonei, nėra konkrečios ir kad Komisija neįrodė, kaip prieiga prie kredito linijų buvo aiškiai skirta tik šviesolaidžių kabelių pramonei. Kinijos vyriausybė pabrėžė, kad visos KLR įmonės, nepriklausomai nuo pramonės rūšies, turi vienodą teisę gauti kredito linijas. Šį tvirtinimą pakartojo „FTT Group“. |
| --- | --- |

(346)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad kredito linijos, tariamai skiriamos šviesolaidžių kabelių pramonei, nėra konkrečios ir kad Komisija neįrodė, kaip prieiga prie kredito linijų buvo aiškiai skirta tik šviesolaidžių kabelių pramonei. Kinijos vyriausybė pabrėžė, kad visos KLR įmonės, nepriklausomai nuo pramonės rūšies, turi vienodą teisę gauti kredito linijas. Šį tvirtinimą pakartojo „FTT Group“.

aiškiai skirta

| (347) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad Kinijos vyriausybės tvirtinimas, kad kredito linijomis gali naudotis visos KLR įmonės, yra netinkamas. Kinijos vyriausybė neįrodė, kad KLR bendrovės taip pat gali naudotis šviesolaidžių kabelių pramonei nustatytomis lengvatinėmis sąlygomis. Be to, kadangi kredito linijos yra glaudžiai susijusios su kitų rūšių lengvatiniu skolinimu, pavyzdžiui, paskolomis, ir kadangi jos yra konkrečiai skatinamosioms pramonės šakoms teikiamos kreditinės paramos dalis, kaip paaiškinta 239 konstatuojamojoje dalyje, 3.5.3.2 skirsnyje pateikta paskolų konkretumo analizė taip pat taikoma kredito linijoms. Todėl šie tvirtinimai atmesti. |
| --- | --- |

(347)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad Kinijos vyriausybės tvirtinimas, kad kredito linijomis gali naudotis visos KLR įmonės, yra netinkamas. Kinijos vyriausybė neįrodė, kad KLR bendrovės taip pat gali naudotis šviesolaidžių kabelių pramonei nustatytomis lengvatinėmis sąlygomis. Be to, kadangi kredito linijos yra glaudžiai susijusios su kitų rūšių lengvatiniu skolinimu, pavyzdžiui, paskolomis, ir kadangi jos yra konkrečiai skatinamosioms pramonės šakoms teikiamos kreditinės paramos dalis, kaip paaiškinta 239 konstatuojamojoje dalyje, 3.5.3.2 skirsnyje pateikta paskolų konkretumo analizė taip pat taikoma kredito linijoms. Todėl šie tvirtinimai atmesti.

(d)   Naudos skaičiavimas

| (348) | Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d dalies ii punktą Komisija manė, kad gavėjams tokiu būdu suteikta nauda laikomas sumos, kurią bendrovė sumokėjo kaip mokestį už Kinijos finansų įstaigų teikiamų kredito linijų atidarymą ar pratęsimą, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašią komercinę kredito liniją rinkoje, skirtumas. |
| --- | --- |

(348)

Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d dalies ii punktą Komisija manė, kad gavėjams tokiu būdu suteikta nauda laikomas sumos, kurią bendrovė sumokėjo kaip mokestį už Kinijos finansų įstaigų teikiamų kredito linijų atidarymą ar pratęsimą, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašią komercinę kredito liniją rinkoje, skirtumas.

| (349) | Atitinkami susitarimo mokesčio ir pratęsimo mokesčio lyginamieji dydžiai buvo 1,5 % ir 1,25 %, remiantis ankstesniuose tyrimuose naudotais viešai prieinamais duomenimis (82) ir lyginamaisiais dydžiais (83). |
| --- | --- |

(349)

Atitinkami susitarimo mokesčio ir pratęsimo mokesčio lyginamieji dydžiai buvo 1,5 % ir 1,25 %, remiantis ankstesniuose tyrimuose naudotais viešai prieinamais duomenimis (82) ir lyginamaisiais dydžiais (83).

82

83

| (350) | Iš esmės susitarimo mokestis ir pratęsimo mokestis mokami kaip fiksuota suma atitinkamai atidarant naują kredito liniją arba pratęsiant esamą kredito liniją. Tačiau apskaičiuodama Komisija atsižvelgė į kredito linijas, kurios buvo atidarytos arba pratęstos iki tiriamojo laikotarpio, bet kuriomis tiriamuoju laikotarpiu galėjo naudotis atrinktos grupės, ir kredito linijas, kurios buvo atidarytos arba pratęstos tiriamuoju laikotarpiu. Tada Komisija naudą apskaičiavo remdamasi tiriamojo laikotarpio dalimi, kuria kredito linija buvo prieinama. |
| --- | --- |

(350)

Iš esmės susitarimo mokestis ir pratęsimo mokestis mokami kaip fiksuota suma atitinkamai atidarant naują kredito liniją arba pratęsiant esamą kredito liniją. Tačiau apskaičiuodama Komisija atsižvelgė į kredito linijas, kurios buvo atidarytos arba pratęstos iki tiriamojo laikotarpio, bet kuriomis tiriamuoju laikotarpiu galėjo naudotis atrinktos grupės, ir kredito linijas, kurios buvo atidarytos arba pratęstos tiriamuoju laikotarpiu. Tada Komisija naudą apskaičiavo remdamasi tiriamojo laikotarpio dalimi, kuria kredito linija buvo prieinama.

| (351) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė pastebėjo, kad Komisija neįrodė, jog nauda buvo suteikta per kredito linijas. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neįrodė, jog dėl aptariamos finansinės paramos gavėjas gauna daugiau naudos, nei tuo atveju, jei tokio įnašo nebūtų buvę. |
| --- | --- |

(351)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė pastebėjo, kad Komisija neįrodė, jog nauda buvo suteikta per kredito linijas. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neįrodė, jog dėl aptariamos finansinės paramos gavėjas gauna daugiau naudos, nei tuo atveju, jei tokio įnašo nebūtų buvę.

daugiau naudos

| (352) | Šiuo atžvilgiu, kaip nurodyta 343 konstatuojamojoje dalyje, įprastomis rinkos sąlygomis kredito linijoms taikomas „susitarimo“ arba „įsipareigojimo“ mokestis, taip pat „pratęsimo mokestis“, taikomas kasmet už kredito linijų galiojimo pratęsimą. Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams kredito linijos buvo suteiktos nemokamai, naudą sudarė susitarimo ir pratęsimo mokesčių suma, kurią bendrovės būtų turėjusios sumokėti. Pasinaudojusios sutaupytais mokesčiais bendrovės gavo naudos ir tai joms buvo naudingiau finansiniu požiūriu. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(352)

Šiuo atžvilgiu, kaip nurodyta 343 konstatuojamojoje dalyje, įprastomis rinkos sąlygomis kredito linijoms taikomas „susitarimo“ arba „įsipareigojimo“ mokestis, taip pat „pratęsimo mokestis“, taikomas kasmet už kredito linijų galiojimo pratęsimą. Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams kredito linijos buvo suteiktos nemokamai, naudą sudarė susitarimo ir pratęsimo mokesčių suma, kurią bendrovės būtų turėjusios sumokėti. Pasinaudojusios sutaupytais mokesčiais bendrovės gavo naudos ir tai joms buvo naudingiau finansiniu požiūriu. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

naudingiau

| (353) | „FTT Group“ tvirtino, kad kredito linijos atidarymas nėra finansinis įnašas. Ji nurodė, kad kredito linijomis tik nustatoma skolinimosi, kurį bendrovė gali panaudoti apyvartiniam kapitalui ar finansinėms priemonėms gauti, riba, kad nėra pasauliniu mastu pripažintų standartų, kaip organizuoti kredito linijų atidarymą, kad nėra įrodymų, jog visi pasaulio bankai bendrai ir privalomai taiko mokesčius ir kad Komisija savo vertinimą ir lyginamąjį mokestį grindė tik vienu banku, t. y. HSBC. Be to, „FTT Group“ teigė, kad taikomi mokesčiai yra tik banko aptarnavimo išlaidos, nesusijusios su kredito linijos atidarymo ar pratęsimo rizika. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad Komisija suklydo nustatydama tinkamą lyginamąjį dydį. |
| --- | --- |

(353)

„FTT Group“ tvirtino, kad kredito linijos atidarymas nėra finansinis įnašas. Ji nurodė, kad kredito linijomis tik nustatoma skolinimosi, kurį bendrovė gali panaudoti apyvartiniam kapitalui ar finansinėms priemonėms gauti, riba, kad nėra pasauliniu mastu pripažintų standartų, kaip organizuoti kredito linijų atidarymą, kad nėra įrodymų, jog visi pasaulio bankai bendrai ir privalomai taiko mokesčius ir kad Komisija savo vertinimą ir lyginamąjį mokestį grindė tik vienu banku, t. y. HSBC. Be to, „FTT Group“ teigė, kad taikomi mokesčiai yra tik banko aptarnavimo išlaidos, nesusijusios su kredito linijos atidarymo ar pratęsimo rizika. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad Komisija suklydo nustatydama tinkamą lyginamąjį dydį.

| (354) | Šiuo atžvilgiu Komisija paaiškino, kad savo išvadą dėl susitarimo ir pratęsimo mokesčių taikymo, taip pat dėl tinkamo lyginamojo dydžio ji grindė viešai prieinamais duomenimis. Siekdama nustatyti tinkamą lyginamąjį dydį Komisija 349 konstatuojamojoje dalyje nurodė ankstesnių antisubsidijų tyrimų išvadas ir dviejų didelių tarptautiniu mastu veikiančių bankų, t. y. HSBC ir „Barclays Bank“ (84), praktiką. Atsižvelgdama į turimą informaciją Komisija apskaičiavo, kad 1,5 % susitarimo lyginamasis dydis ir 1,25 % pratęsimo lyginamasis dydis yra pagrįsti. Komisija nesutiko su „FTT Group“ tvirtinimu, kad taikomi mokesčiai yra tik banko aptarnavimo išlaidos, nesusijusios su kredito linijos atidarymo ar pratęsimo rizika. Pagal verslo praktiką skolintojas skolininkui taiko įsipareigojimo mokestį, kad jam būtų kompensuota už kredito linijos palaikymą ir prieinamus finansinius išteklius; mokestis taip pat užtikrina skolintojo pažadą suteikti kredito liniją sutartomis sąlygomis ir kompensuoja skolintojui už riziką, susijusią su kredito linijos palaikymu (85). Iš tikrųjų verslo kredito linija veikia taip pat, kaip ir asmeninė kredito kortelė, už kurią bankai visada ima mokesčius, susijusius su kredito kortelės naudojimu ir galimybe gauti tam tikrą pinigų sumą. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(354)

Šiuo atžvilgiu Komisija paaiškino, kad savo išvadą dėl susitarimo ir pratęsimo mokesčių taikymo, taip pat dėl tinkamo lyginamojo dydžio ji grindė viešai prieinamais duomenimis. Siekdama nustatyti tinkamą lyginamąjį dydį Komisija 349 konstatuojamojoje dalyje nurodė ankstesnių antisubsidijų tyrimų išvadas ir dviejų didelių tarptautiniu mastu veikiančių bankų, t. y. HSBC ir „Barclays Bank“ (84), praktiką. Atsižvelgdama į turimą informaciją Komisija apskaičiavo, kad 1,5 % susitarimo lyginamasis dydis ir 1,25 % pratęsimo lyginamasis dydis yra pagrįsti. Komisija nesutiko su „FTT Group“ tvirtinimu, kad taikomi mokesčiai yra tik banko aptarnavimo išlaidos, nesusijusios su kredito linijos atidarymo ar pratęsimo rizika. Pagal verslo praktiką skolintojas skolininkui taiko įsipareigojimo mokestį, kad jam būtų kompensuota už kredito linijos palaikymą ir prieinamus finansinius išteklius; mokestis taip pat užtikrina skolintojo pažadą suteikti kredito liniją sutartomis sąlygomis ir kompensuoja skolintojui už riziką, susijusią su kredito linijos palaikymu (85). Iš tikrųjų verslo kredito linija veikia taip pat, kaip ir asmeninė kredito kortelė, už kurią bankai visada ima mokesčius, susijusius su kredito kortelės naudojimu ir galimybe gauti tam tikrą pinigų sumą. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

84

85

| (355) | „ZTT Group“ nesutiko su Komisijos teiginiu, kad kredito linijos susitarimas su banku yra būtina sąlyga finansavimui iš banko gauti, ir pateikė pavyzdžių apie pasaulio bankus, kurie nereikalauja turėti kredito linijų ad hoc skolinimuisi. „ZTT Group“ teigimu, kredito linijos yra bendras susitarimas, pagal kurį bankas leidžia bendrovei naudoti įvairias skolos priemones neviršijant tam tikros didžiausios kredito sumos be pakartotinių derybų; tačiau nereiškia, kad bendrovėms negalima teikti atskirų paskolų, kurios vertinamos ir suteikiamos kiekvienu konkrečiu atveju be išankstinės kredito linijos. „ZTT Group“ taip pat nesutiko su tuo, kad visoms kredito linijoms, ypač toms, dėl kurių susitarta su dideliais ir sudėtingais klientais, taikomi susitarimo arba pratęsimo mokesčiai. „ZTT Group“ tvirtino, kad Komisijos naudojami lyginamieji mokesčiai yra per dideli, ir pateikė „Lloyds“ taikomų mokesčių pavyzdžių (iki 1,5 % susitarimo ir 1 % pratęsimo mokesčiai) ir HSBC, kuris tikslų mokestį nustato dvišaliu ir (arba) sutartiniu pagrindu. |
| --- | --- |

(355)

„ZTT Group“ nesutiko su Komisijos teiginiu, kad kredito linijos susitarimas su banku yra būtina sąlyga finansavimui iš banko gauti, ir pateikė pavyzdžių apie pasaulio bankus, kurie nereikalauja turėti kredito linijų ad hoc skolinimuisi. „ZTT Group“ teigimu, kredito linijos yra bendras susitarimas, pagal kurį bankas leidžia bendrovei naudoti įvairias skolos priemones neviršijant tam tikros didžiausios kredito sumos be pakartotinių derybų; tačiau nereiškia, kad bendrovėms negalima teikti atskirų paskolų, kurios vertinamos ir suteikiamos kiekvienu konkrečiu atveju be išankstinės kredito linijos. „ZTT Group“ taip pat nesutiko su tuo, kad visoms kredito linijoms, ypač toms, dėl kurių susitarta su dideliais ir sudėtingais klientais, taikomi susitarimo arba pratęsimo mokesčiai. „ZTT Group“ tvirtino, kad Komisijos naudojami lyginamieji mokesčiai yra per dideli, ir pateikė „Lloyds“ taikomų mokesčių pavyzdžių (iki 1,5 % susitarimo ir 1 % pratęsimo mokesčiai) ir HSBC, kuris tikslų mokestį nustato dvišaliu ir (arba) sutartiniu pagrindu.

ad hoc

| (356) | Pirma, kaip paaiškinta 340 konstatuojamojoje dalyje, kredito linijos tikslas – nustatyti skolinimosi, kurį bendrovė gali bet kuriuo metu panaudoti savo vykdomoms operacijoms finansuoti taip užtikrindama, kad apyvartinio kapitalo finansavimas būtų lankstus ir prireikus nedelsiant prieinamas, ribą. Atsižvelgdama į atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų trumpalaikio finansavimo praktiką, t. y. banko akcepto įsakomuosius vekselius ir trumpalaikes apyvartinio kapitalo paskolas, kuriems reikėjo nedelsiant skirti finansinių išteklių, taip pat į tai, kad didžiąją dalį laiko bendrovės turėjo tik žodinius susitarimus dėl kredito linijos be rašytinių įrodymų, Komisija laikėsi nuomonės, kad visas atrinktų bendrovių trumpalaikis finansavimas turėjo būti padengtas kredito linijos priemone. Ši išvada taikytina tik trumpalaikiam finansavimui ir nėra susijusi su ilgalaikiu finansavimu, dėl kurio deramasi kiekvienu konkrečiu atveju. Antra, dėl tvirtinimo, kad visoms kredito linijoms, ypač toms, dėl kurių susitarta su dideliais ir sudėtingais klientais, taikomi susitarimo arba pratęsimo mokesčiai, Komisija pažymėjo, kad „ZTT Group“ nepateikė įrodymų, kad kredito linijos priemonės veiktų be komisinių. Trečia, kalbant apie Komisijos naudotus lyginamuosius mokesčius, kaip nurodyta 354 konstatuojamojoje dalyje, Komisija rėmėsi ankstesnių antisubsidijų tyrimų išvadomis ir viešai prieinamais duomenimis ir padarė išvadą, kad 1,5 % susitarimo lyginamojo mokesčio ir 1,25 % pratęsimo lyginamojo mokesčio taikymas buvo pagrįstas. Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė, kad, pavyzdžiui, „Barclays Bank“ taiko 1,5 % planuoto sąskaitos kreditavimo mokestį ir 1,5 % pratęsimo mokestį už sąskaitos kreditavimą viršijus 15 000 GBP. Šiuo atveju lyginamasis pratęsimo mokestis, kurį naudoja Komisija, yra mažesnis. Tolesnė paieška parodė, kad „Barkley“ taiko 1,6–2,5 % verslo sąskaitos kreditavimo mokesčius nuo 15 001–20 000 GBP ir 20 001–25 000 GBP ribos verslo grupėms (86). Todėl Komisija pakartojo savo išvadą, kad jos naudojami lyginamieji mokesčiai yra pagrįsti ir paremti turimais rinkos duomenimis, todėl šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(356)

Pirma, kaip paaiškinta 340 konstatuojamojoje dalyje, kredito linijos tikslas – nustatyti skolinimosi, kurį bendrovė gali bet kuriuo metu panaudoti savo vykdomoms operacijoms finansuoti taip užtikrindama, kad apyvartinio kapitalo finansavimas būtų lankstus ir prireikus nedelsiant prieinamas, ribą. Atsižvelgdama į atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų trumpalaikio finansavimo praktiką, t. y. banko akcepto įsakomuosius vekselius ir trumpalaikes apyvartinio kapitalo paskolas, kuriems reikėjo nedelsiant skirti finansinių išteklių, taip pat į tai, kad didžiąją dalį laiko bendrovės turėjo tik žodinius susitarimus dėl kredito linijos be rašytinių įrodymų, Komisija laikėsi nuomonės, kad visas atrinktų bendrovių trumpalaikis finansavimas turėjo būti padengtas kredito linijos priemone. Ši išvada taikytina tik trumpalaikiam finansavimui ir nėra susijusi su ilgalaikiu finansavimu, dėl kurio deramasi kiekvienu konkrečiu atveju. Antra, dėl tvirtinimo, kad visoms kredito linijoms, ypač toms, dėl kurių susitarta su dideliais ir sudėtingais klientais, taikomi susitarimo arba pratęsimo mokesčiai, Komisija pažymėjo, kad „ZTT Group“ nepateikė įrodymų, kad kredito linijos priemonės veiktų be komisinių. Trečia, kalbant apie Komisijos naudotus lyginamuosius mokesčius, kaip nurodyta 354 konstatuojamojoje dalyje, Komisija rėmėsi ankstesnių antisubsidijų tyrimų išvadomis ir viešai prieinamais duomenimis ir padarė išvadą, kad 1,5 % susitarimo lyginamojo mokesčio ir 1,25 % pratęsimo lyginamojo mokesčio taikymas buvo pagrįstas. Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė, kad, pavyzdžiui, „Barclays Bank“ taiko 1,5 % planuoto sąskaitos kreditavimo mokestį ir 1,5 % pratęsimo mokestį už sąskaitos kreditavimą viršijus 15 000 GBP. Šiuo atveju lyginamasis pratęsimo mokestis, kurį naudoja Komisija, yra mažesnis. Tolesnė paieška parodė, kad „Barkley“ taiko 1,6–2,5 % verslo sąskaitos kreditavimo mokesčius nuo 15 001–20 000 GBP ir 20 001–25 000 GBP ribos verslo grupėms (86). Todėl Komisija pakartojo savo išvadą, kad jos naudojami lyginamieji mokesčiai yra pagrįsti ir paremti turimais rinkos duomenimis, todėl šį tvirtinimą atmetė.

86

3.5.4.2.   Banko akcepto įsakomieji vekseliai

(a)   Bendros pastabos

| (357) | Banko akcepto įsakomieji vekseliai yra finansinis produktas, skirtas plėtoti aktyvesnę vidaus pinigų rinką išplečiant kreditus. Tai trumpalaikio finansavimo, pagal kurį galima „sumažinti davėjo finansavimo išlaidas ir padidinti kapitalo efektyvumą“, forma (87). Be to, kaip teigiama „People’s Bank of China“ svetainėje, „banko akcepto įsakomuoju vekseliu galima garantuoti pirkėjo ir pardavėjo sutarties sudarymą ir vykdymą, taip pat skatinti kapitalo apyvartą per „Bank of China“ suteiktą kreditą“ (88). Be to, „DBS Bank“ savo svetainėje reklamuoja banko akcepto įsakomuosius vekselius kaip priemonę „apyvartiniam kapitalui padidinti atidedant mokėjimus“ (89). |
| --- | --- |

(357)

Banko akcepto įsakomieji vekseliai yra finansinis produktas, skirtas plėtoti aktyvesnę vidaus pinigų rinką išplečiant kreditus. Tai trumpalaikio finansavimo, pagal kurį galima „sumažinti davėjo finansavimo išlaidas ir padidinti kapitalo efektyvumą“, forma (87). Be to, kaip teigiama „People’s Bank of China“ svetainėje, „banko akcepto įsakomuoju vekseliu galima garantuoti pirkėjo ir pardavėjo sutarties sudarymą ir vykdymą, taip pat skatinti kapitalo apyvartą per „Bank of China“ suteiktą kreditą“ (88). Be to, „DBS Bank“ savo svetainėje reklamuoja banko akcepto įsakomuosius vekselius kaip priemonę „apyvartiniam kapitalui padidinti atidedant mokėjimus“ (89).

sumažinti davėjo finansavimo išlaidas ir padidinti kapitalo efektyvumą

87

banko akcepto įsakomuoju vekseliu galima garantuoti pirkėjo ir pardavėjo sutarties sudarymą ir vykdymą, taip pat skatinti kapitalo apyvartą per „Bank of China“ suteiktą kreditą

88

apyvartiniam kapitalui padidinti atidedant mokėjimus

89

| (358) | Banko akcepto įsakomieji vekseliai gali būti naudojami tik atsiskaitant už tikrus prekybos sandorius, o davėjas turi pateikti pakankamai su tuo susijusių įrodymų, pvz., sudaryti pirkimo ir (arba) pardavimo sutartį, išduoti sąskaitą faktūrą ar pristatymo užsakymą ir pan. Banko akcepto įsakomieji vekseliai, kartu su kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, perlaida ar pervedimais, gali būti naudojami kaip įprastinė mokėjimo priemonė vykdant pirkimo sutartis. |
| --- | --- |

(358)

Banko akcepto įsakomieji vekseliai gali būti naudojami tik atsiskaitant už tikrus prekybos sandorius, o davėjas turi pateikti pakankamai su tuo susijusių įrodymų, pvz., sudaryti pirkimo ir (arba) pardavimo sutartį, išduoti sąskaitą faktūrą ar pristatymo užsakymą ir pan. Banko akcepto įsakomieji vekseliai, kartu su kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, perlaida ar pervedimais, gali būti naudojami kaip įprastinė mokėjimo priemonė vykdant pirkimo sutartis.

| (359) | Banko akcepto įsakomąjį vekselį išima pareiškėjas (davėjas, kuris taip pat yra pirkėjas pagal pagrindinį komercinį sandorį) ir priima bankas. Priimdamas įsakomąjį vekselį bankas sutinka nustatytą dieną (termino pabaigos dieną) besąlygiškai sumokėti gavėjui / turėtojui įsakomajame vekselyje nurodytą pinigų sumą. |
| --- | --- |

(359)

Banko akcepto įsakomąjį vekselį išima pareiškėjas (davėjas, kuris taip pat yra pirkėjas pagal pagrindinį komercinį sandorį) ir priima bankas. Priimdamas įsakomąjį vekselį bankas sutinka nustatytą dieną (termino pabaigos dieną) besąlygiškai sumokėti gavėjui / turėtojui įsakomajame vekselyje nurodytą pinigų sumą.

| (360) | Apskritai banko akcepto sutartyse pateikiamas sandorių, kuriems taikoma įsakomojo vekselio suma, sąrašas, nurodant mokėjimo tiekėjui termino pabaigos dieną ir banko akcepto įsakomojo vekselio termino pabaigos dieną. |
| --- | --- |

(360)

Apskritai banko akcepto sutartyse pateikiamas sandorių, kuriems taikoma įsakomojo vekselio suma, sąrašas, nurodant mokėjimo tiekėjui termino pabaigos dieną ir banko akcepto įsakomojo vekselio termino pabaigos dieną.

| (361) | Paprastai banko akcepto įsakomieji vekseliai išduodami pagal banko akcepto įsakomojo vekselio sutartį, kurioje nurodoma banko, tiekėjų ir pirkėjo tapatybė, banko ir pirkėjo įsipareigojimai, taip pat aiški vertė kiekvienam tiekėjui, su tiekėju sutarta mokėjimo termino pabaigos diena ir banko akcepto įsakomojo vekselio termino pabaigos diena. |
| --- | --- |

(361)

Paprastai banko akcepto įsakomieji vekseliai išduodami pagal banko akcepto įsakomojo vekselio sutartį, kurioje nurodoma banko, tiekėjų ir pirkėjo tapatybė, banko ir pirkėjo įsipareigojimai, taip pat aiški vertė kiekvienam tiekėjui, su tiekėju sutarta mokėjimo termino pabaigos diena ir banko akcepto įsakomojo vekselio termino pabaigos diena.

| (362) | Komisija nustatė, kad kredito linijos susitarimuose paprastai nurodoma, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai gali būti naudojami kaip finansavimo ribos taikymas kartu su kitomis trumpalaikėmis finansinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, apyvartinio kapitalo paskolomis. |
| --- | --- |

(362)

Komisija nustatė, kad kredito linijos susitarimuose paprastai nurodoma, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai gali būti naudojami kaip finansavimo ribos taikymas kartu su kitomis trumpalaikėmis finansinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, apyvartinio kapitalo paskolomis.

| (363) | Priklausomai nuo kiekvieno banko nustatytų sąlygų, davėjui gali tekti pervesti nedidelį indėlį į specialią sąskaitą, prisiimti įsipareigojimą ir sumokėti akcepto komisinius. Bet kuriuo atveju davėjas privalo pervesti visą banko akcepto įsakomojo vekselio sumą į tam skirtą sąskaitą ne vėliau kaip banko akcepto įsakomojo vekselio termino pabaigos dieną. |
| --- | --- |

(363)

Priklausomai nuo kiekvieno banko nustatytų sąlygų, davėjui gali tekti pervesti nedidelį indėlį į specialią sąskaitą, prisiimti įsipareigojimą ir sumokėti akcepto komisinius. Bet kuriuo atveju davėjas privalo pervesti visą banko akcepto įsakomojo vekselio sumą į tam skirtą sąskaitą ne vėliau kaip banko akcepto įsakomojo vekselio termino pabaigos dieną.

| (364) | Bankui priėmus banko akcepto įsakomąjį vekselį davėjas jį indosuoja ir perveda gavėjui, kuris taip pat yra tiekėjas pagal pagrindinį komercinį sandorį, kaip sąskaitos faktūros apmokėjimą. Taigi pirkėjo (davėjo) mokėjimo įsipareigojimas tiekėjui (gavėjui) panaikinamas. Atsiranda naujas pirkėjo tokios pačios sumos mokėjimo įsipareigojimas priimančiam bankui (davėjo įsipareigojimas sumokėti bankui iki banko akcepto įsakomojo vekselio termino). Todėl išdavus banko akcepto įsakomuosius vekselius davėjo įsipareigojimas tiekėjui pakeičiamas įsipareigojimu bankui. |
| --- | --- |

(364)

Bankui priėmus banko akcepto įsakomąjį vekselį davėjas jį indosuoja ir perveda gavėjui, kuris taip pat yra tiekėjas pagal pagrindinį komercinį sandorį, kaip sąskaitos faktūros apmokėjimą. Taigi pirkėjo (davėjo) mokėjimo įsipareigojimas tiekėjui (gavėjui) panaikinamas. Atsiranda naujas pirkėjo tokios pačios sumos mokėjimo įsipareigojimas priimančiam bankui (davėjo įsipareigojimas sumokėti bankui iki banko akcepto įsakomojo vekselio termino). Todėl išdavus banko akcepto įsakomuosius vekselius davėjo įsipareigojimas tiekėjui pakeičiamas įsipareigojimu bankui.

| (365) | Banko akcepto įsakomųjų vekselių terminas skiriasi priklausomai nuo kiekvieno banko nustatytų sąlygų ir gali būti iki 1 metų. |
| --- | --- |

(365)

Banko akcepto įsakomųjų vekselių terminas skiriasi priklausomai nuo kiekvieno banko nustatytų sąlygų ir gali būti iki 1 metų.

| (366) | Banko akcepto įsakomojo vekselio gavėjas (arba turėtojas) iki termino turi tris pasirinkimo galimybes:






  — | palaukti iki termino, kol įsakomąjį vekselį priėmęs bankas sumokės visą nominaliosios vertės sumą, |
| --- | --- | --- |

(366)

Banko akcepto įsakomojo vekselio gavėjas (arba turėtojas) iki termino turi tris pasirinkimo galimybes:

—

palaukti iki termino, kol įsakomąjį vekselį priėmęs bankas sumokės visą nominaliosios vertės sumą,

| — | indosuoti banko akcepto įsakomąjį vekselį, t. y. naudoti jį kaip mokėjimo priemonę savo įsipareigojimams kitoms šalims padengti, arba |
| --- | --- |

—

indosuoti banko akcepto įsakomąjį vekselį, t. y. naudoti jį kaip mokėjimo priemonę savo įsipareigojimams kitoms šalims padengti, arba

| — | diskontuoti banko akcepto įsakomąjį vekselį su jį priėmusiu banku arba kitu banku ir gauti pajamas pinigais sumokėjus diskonto normą. |
| --- | --- |

—

diskontuoti banko akcepto įsakomąjį vekselį su jį priėmusiu banku arba kitu banku ir gauti pajamas pinigais sumokėjus diskonto normą.

| (367) | Banko akcepto įsakomųjų vekselių išdavimo data paprastai atitinka su tiekėju sutartą mokėjimo termino pabaigos dieną. Komisija nustatė, kad, kiek tai susiję su atrinktomis bendrovėmis, išdavimo data paprastai buvo mokėjimo tiekėjui termino pabaigos diena arba ankstesnė diena, o kai kuriais atvejais net ir kelios dienos po mokėjimo termino pabaigos dienos. Komisija nustatė, kad atrinktų bendrovių banko akcepto įsakomųjų vekselių terminas yra 3–12 mėnesių nuo sąskaitos faktūros apmokėjimo termino pabaigos dienos. |
| --- | --- |

(367)

Banko akcepto įsakomųjų vekselių išdavimo data paprastai atitinka su tiekėju sutartą mokėjimo termino pabaigos dieną. Komisija nustatė, kad, kiek tai susiję su atrinktomis bendrovėmis, išdavimo data paprastai buvo mokėjimo tiekėjui termino pabaigos diena arba ankstesnė diena, o kai kuriais atvejais net ir kelios dienos po mokėjimo termino pabaigos dienos. Komisija nustatė, kad atrinktų bendrovių banko akcepto įsakomųjų vekselių terminas yra 3–12 mėnesių nuo sąskaitos faktūros apmokėjimo termino pabaigos dienos.

| (368) | Kalbant apie banko akcepto įsakomųjų vekselių apskaitos tvarką, šie jų davėjų, t. y. atrinktų eksportuojančių gamintojų, sąskaitose pripažįstami kaip įsipareigojimai bankui. |
| --- | --- |

(368)

Kalbant apie banko akcepto įsakomųjų vekselių apskaitos tvarką, šie jų davėjų, t. y. atrinktų eksportuojančių gamintojų, sąskaitose pripažįstami kaip įsipareigojimai bankui.

| (369) | „People’s Bank of China“ (toliau – CRCP) kreditų informacijos centras pripažįsta banko akcepto įsakomuosius vekselius kaip „neapmokėtą kreditą“, kurį teikia bankai tokiu pačiu lygmeniu kaip paskolas, akredityvus ar prekybos finansavimą. Taip pat reikėtų pažymėti, kad CRCP išlaiko finansų įstaigos, kurios suteikia įvairių rūšių paskolas, ir kad dėl to tokios finansų įstaigos pripažino banko akcepto įsakomuosius vekselius kaip įsipareigojimus joms. Be to, per tyrimą surinktuose banko akcepto susitarimuose nustatyta, kad jei pirkėjas neatliks viso mokėjimo banko akcepto įsakomųjų vekselių termino pabaigos dieną, bankas nesumokėtą sumą laikys bankui laiku negrąžinta paskola. |
| --- | --- |

(369)

„People’s Bank of China“ (toliau – CRCP) kreditų informacijos centras pripažįsta banko akcepto įsakomuosius vekselius kaip „neapmokėtą kreditą“, kurį teikia bankai tokiu pačiu lygmeniu kaip paskolas, akredityvus ar prekybos finansavimą. Taip pat reikėtų pažymėti, kad CRCP išlaiko finansų įstaigos, kurios suteikia įvairių rūšių paskolas, ir kad dėl to tokios finansų įstaigos pripažino banko akcepto įsakomuosius vekselius kaip įsipareigojimus joms. Be to, per tyrimą surinktuose banko akcepto susitarimuose nustatyta, kad jei pirkėjas neatliks viso mokėjimo banko akcepto įsakomųjų vekselių termino pabaigos dieną, bankas nesumokėtą sumą laikys bankui laiku negrąžinta paskola.

| (370) | Komisija nustatė, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai dažniausiai naudojami kaip komercinių sandorių mokėjimo priemonė vietoje pinigų pavedimo, taip sudarant palankesnes sąlygas pinigų apyvartai ir davėjo apyvartiniam kapitalui. Kalbant apie pinigus, priemonė de facto suteikia davėjui iki 1 metų atidėtą mokėjimo termino pabaigos dieną, nes faktiškai sandorio pinigų suma sumokama pasibaigus banko akcepto įsakomojo vekselio terminui, o ne tada, kai davėjas turėjo sumokėti tiekėjui. Jei tokios finansinės priemonės nebūtų, davėjas arba naudotų savo apyvartinį kapitalą, kuris kainuoja, arba imtų trumpalaikę apyvartinio kapitalo paskolą iš banko, kad sumokėtų savo tiekėjams, o tai taip pat kainuoja. Iš tiesų atsiskaitydamas banko akcepto įsakomuoju vekseliu davėjas naudoja gautas prekes ar suteiktas paslaugas nuo 3 mėnesių iki 1 metų, nemokėdamas jokių pinigų ir nepatirdamas jokių išlaidų. |
| --- | --- |

(370)

Komisija nustatė, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai dažniausiai naudojami kaip komercinių sandorių mokėjimo priemonė vietoje pinigų pavedimo, taip sudarant palankesnes sąlygas pinigų apyvartai ir davėjo apyvartiniam kapitalui. Kalbant apie pinigus, priemonė de facto suteikia davėjui iki 1 metų atidėtą mokėjimo termino pabaigos dieną, nes faktiškai sandorio pinigų suma sumokama pasibaigus banko akcepto įsakomojo vekselio terminui, o ne tada, kai davėjas turėjo sumokėti tiekėjui. Jei tokios finansinės priemonės nebūtų, davėjas arba naudotų savo apyvartinį kapitalą, kuris kainuoja, arba imtų trumpalaikę apyvartinio kapitalo paskolą iš banko, kad sumokėtų savo tiekėjams, o tai taip pat kainuoja. Iš tiesų atsiskaitydamas banko akcepto įsakomuoju vekseliu davėjas naudoja gautas prekes ar suteiktas paslaugas nuo 3 mėnesių iki 1 metų, nemokėdamas jokių pinigų ir nepatirdamas jokių išlaidų.

de facto

| (371) | Įprastomis rinkos sąlygomis banko akcepto įsakomieji vekseliai, kaip finansinė priemonė, davėjui reikštų finansavimo išlaidas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visos atrinktos bendrovės, kurios tiriamuoju laikotarpiu naudojo banko akcepto įsakomuosius vekselius, mokėjo tik komisinius už banko suteiktą akcepto paslaugą, kurie bendrai sudarė 0,05 % nominaliosios įsakomojo vekselio vertės. Tačiau nė viena atrinkta bendrovė nepatyrė finansavimo pagal banko akcepto įsakomuosius vekselius išlaidų, atidėdama mokėjimą pinigais už gautas prekes ir suteiktas paslaugas. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tiriamos bendrovės gavo naudos iš finansavimo banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, dėl kurių jos nepatyrė jokių išlaidų. |
| --- | --- |

(371)

Įprastomis rinkos sąlygomis banko akcepto įsakomieji vekseliai, kaip finansinė priemonė, davėjui reikštų finansavimo išlaidas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visos atrinktos bendrovės, kurios tiriamuoju laikotarpiu naudojo banko akcepto įsakomuosius vekselius, mokėjo tik komisinius už banko suteiktą akcepto paslaugą, kurie bendrai sudarė 0,05 % nominaliosios įsakomojo vekselio vertės. Tačiau nė viena atrinkta bendrovė nepatyrė finansavimo pagal banko akcepto įsakomuosius vekselius išlaidų, atidėdama mokėjimą pinigais už gautas prekes ir suteiktas paslaugas. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tiriamos bendrovės gavo naudos iš finansavimo banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, dėl kurių jos nepatyrė jokių išlaidų.

| (372) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad KLR įdiegta banko akceptų sistema visiems eksportuojantiems gamintojams užtikrino nemokamą einamųjų operacijų finansavimą, dėl kurio buvo suteikta kompensuotina nauda, kaip aprašyta 384–388 konstatuojamosiose dalyse, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ir 2 dalį. |
| --- | --- |

(372)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad KLR įdiegta banko akceptų sistema visiems eksportuojantiems gamintojams užtikrino nemokamą einamųjų operacijų finansavimą, dėl kurio buvo suteikta kompensuotina nauda, kaip aprašyta 384–388 konstatuojamosiose dalyse, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ir 2 dalį.

| (373) | Per ankstesnius tyrimus (90) Komisija nustatė, kad banko akcepto įsakomųjų vekselių tikslas ir poveikis iš esmės yra toks pat kaip trumpalaikių apyvartinio kapitalo paskolų, nes bendrovės juos naudoja savo einamosioms operacijoms finansuoti vietoje trumpalaikių apyvartinio kapitalo paskolų, ir kad dėl to jų išlaidos turėtų būti tokios pačios kaip finansavimo trumpalaikėmis apyvartinio kapitalo paskolomis išlaidos. |
| --- | --- |

(373)

Per ankstesnius tyrimus (90) Komisija nustatė, kad banko akcepto įsakomųjų vekselių tikslas ir poveikis iš esmės yra toks pat kaip trumpalaikių apyvartinio kapitalo paskolų, nes bendrovės juos naudoja savo einamosioms operacijoms finansuoti vietoje trumpalaikių apyvartinio kapitalo paskolų, ir kad dėl to jų išlaidos turėtų būti tokios pačios kaip finansavimo trumpalaikėmis apyvartinio kapitalo paskolomis išlaidos.

90

| (374) | Po galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ nesutiko su Komisija, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra trumpalaikio finansavimo forma ir kad jie veikia kaip banko garantija. Šios šalies teigimu, banko akcepto įsakomasis vekselis yra priemonė, kuria bankas prisiima įsipareigojimą sumokėti šaliai, o ne pradiniam skolininkui, kuris vis tiek privalo sumokėti bankui. Tokios priemonės tikslas – ne veikti kaip trumpalaikis finansavimas, bet palengvinti prekių pardavimą. „ZTT Group“ tvirtino, kad sutikdamos su mokėjimu banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, sandorių šalys sutiko su mokėjimo sąlyga padengti tarpusavio skolą, kad pardavėjas sutiktų su kredito terminu iki įsakomojo vekselio termino pagal mokėjimą su banko garantija, o pirkėjas įsipareigotų tą pačią sumą pateikti bankui ne vėliau kaip iki termino pabaigos. |
| --- | --- |

(374)

Po galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ nesutiko su Komisija, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra trumpalaikio finansavimo forma ir kad jie veikia kaip banko garantija. Šios šalies teigimu, banko akcepto įsakomasis vekselis yra priemonė, kuria bankas prisiima įsipareigojimą sumokėti šaliai, o ne pradiniam skolininkui, kuris vis tiek privalo sumokėti bankui. Tokios priemonės tikslas – ne veikti kaip trumpalaikis finansavimas, bet palengvinti prekių pardavimą. „ZTT Group“ tvirtino, kad sutikdamos su mokėjimu banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, sandorių šalys sutiko su mokėjimo sąlyga padengti tarpusavio skolą, kad pardavėjas sutiktų su kredito terminu iki įsakomojo vekselio termino pagal mokėjimą su banko garantija, o pirkėjas įsipareigotų tą pačią sumą pateikti bankui ne vėliau kaip iki termino pabaigos.

| (375) | Komisija nesutiko, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra tik mokėjimo suėjus terminui banko garantija. Komisija pastebėjo, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju banko akcepto įsakomasis vekselis yra faktinė pirkimo–pardavimo sutartyse pripažinta mokėjimo priemonė, o davėjo mokėjimo įsipareigojimas tiekėjui panaikinamas atliekant mokėjimą banko akcepto įsakomuoju vekseliu. Davėjo mokėjimas tiekėjui atliekamas indosuojant banko akcepto įsakomąjį vekselį, o suėjus terminui davėjas įvykdo savo mokėjimo įsipareigojimą bankui. Todėl banko akcepto įsakomasis vekselis negali būti laikomas paprasčiausia papildoma būsimo mokėjimo garantija ir šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(375)

Komisija nesutiko, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra tik mokėjimo suėjus terminui banko garantija. Komisija pastebėjo, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju banko akcepto įsakomasis vekselis yra faktinė pirkimo–pardavimo sutartyse pripažinta mokėjimo priemonė, o davėjo mokėjimo įsipareigojimas tiekėjui panaikinamas atliekant mokėjimą banko akcepto įsakomuoju vekseliu. Davėjo mokėjimas tiekėjui atliekamas indosuojant banko akcepto įsakomąjį vekselį, o suėjus terminui davėjas įvykdo savo mokėjimo įsipareigojimą bankui. Todėl banko akcepto įsakomasis vekselis negali būti laikomas paprasčiausia papildoma būsimo mokėjimo garantija ir šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (376) | Todėl Komisija pakartojo savo išvadą, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra trumpalaikio finansavimo forma, pagal kurią eksportuojantys gamintojai gali šiais vekseliais finansuoti savo pirkimus. Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams suteikta nauda – sutaupytos finansavimo išlaidos dėl to, kad už finansavimą banko akcepto įsakomaisiais vekseliais nebuvo mokama. |
| --- | --- |

(376)

Todėl Komisija pakartojo savo išvadą, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra trumpalaikio finansavimo forma, pagal kurią eksportuojantys gamintojai gali šiais vekseliais finansuoti savo pirkimus. Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams suteikta nauda – sutaupytos finansavimo išlaidos dėl to, kad už finansavimą banko akcepto įsakomaisiais vekseliais nebuvo mokama.

(b)   Konkretumas

| (377) | Dėl konkrečių subsidijų, kaip minėta 116 konstatuojamojoje dalyje, pagal Sprendimą Nr. 40 finansų įstaigos kreditinę paramą teikia skatinamosioms pramonės šakoms. |
| --- | --- |

(377)

Dėl konkrečių subsidijų, kaip minėta 116 konstatuojamojoje dalyje, pagal Sprendimą Nr. 40 finansų įstaigos kreditinę paramą teikia skatinamosioms pramonės šakoms.

| (378) | Komisija laikėsi nuomonės, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra kita lengvatinės finansinės paramos, kurią finansų įstaigos teikia skatinamosioms pramonės šakoms, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių sektoriui, forma. Iš tiesų, kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, šviesolaidžių kabelių sektorius yra vienas iš skatinamųjų pramonės sektorių, todėl jis atitinka reikalavimus visai galimai finansinei paramai gauti. Banko akcepto įsakomieji vekseliai kaip finansavimo forma priklauso finansų įstaigų teikiamos lengvatinės finansinės paramos sistemai, skirtai skatinamosioms pramonės šakoms, kaip antai šviesolaidžių kabelių pramonei. |
| --- | --- |

(378)

Komisija laikėsi nuomonės, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra kita lengvatinės finansinės paramos, kurią finansų įstaigos teikia skatinamosioms pramonės šakoms, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių sektoriui, forma. Iš tiesų, kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, šviesolaidžių kabelių sektorius yra vienas iš skatinamųjų pramonės sektorių, todėl jis atitinka reikalavimus visai galimai finansinei paramai gauti. Banko akcepto įsakomieji vekseliai kaip finansavimo forma priklauso finansų įstaigų teikiamos lengvatinės finansinės paramos sistemai, skirtai skatinamosioms pramonės šakoms, kaip antai šviesolaidžių kabelių pramonei.

| (379) | Nepateikta jokių įrodymų, kad banko akcepto įsakomaisiais vekseliais tomis pačiomis lengvatinėmis sąlygomis galėtų naudotis bet kuris subjektas KLR (išskyrus skatinamųjų pramonės šakų). |
| --- | --- |

(379)

Nepateikta jokių įrodymų, kad banko akcepto įsakomaisiais vekseliais tomis pačiomis lengvatinėmis sąlygomis galėtų naudotis bet kuris subjektas KLR (išskyrus skatinamųjų pramonės šakų).

| (380) | Po galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ tvirtino, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai nėra konkretūs, nes jais plačiai naudojasi beveik visi KLR verslo subjektai, todėl jie nėra skirti tik šviesolaidžių kabelių sektoriui ar „ZTT Group“. |
| --- | --- |

(380)

Po galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ tvirtino, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai nėra konkretūs, nes jais plačiai naudojasi beveik visi KLR verslo subjektai, todėl jie nėra skirti tik šviesolaidžių kabelių sektoriui ar „ZTT Group“.

| (381) | Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė 116 konstatuojamąją dalį, kurioje ji pateikė įrodymų, kad pagal Sprendimą Nr. 40 finansų įstaigos turi teikti kreditinę paramą skatinamosioms pramonės šakoms. |
| --- | --- |

(381)

Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė 116 konstatuojamąją dalį, kurioje ji pateikė įrodymų, kad pagal Sprendimą Nr. 40 finansų įstaigos turi teikti kreditinę paramą skatinamosioms pramonės šakoms.

| (382) | Komisija subsidijavimo schemos konkretaus taikymo vertinimą grindė turimais vyriausybės dokumentais, pavyzdžiui, planais ir taisyklėmis, skirtais skatinamosioms pramonės šakoms. Kinijos vyriausybė aiškiai apibrėžė, kurios pramonės šakos yra skatinamosios, ir tam tikras lengvatinio finansavimo lengvatas taikė tik toms pramonės šakoms. Todėl net jei kai kurioms kitoms pramonės šakoms, kurios konkrečiai apibrėžtos kaip skatinamosios, taip pat taikytos tokios pačios arba panašios lengvatinės sąlygos kaip ir šviesolaidžių kabelių pramonei, dėl to lengvatinis finansavimas, visų pirma banko akcepto įsakomieji vekseliai, nepradedami taikyti visoms pramonės šakoms. |
| --- | --- |

(382)

Komisija subsidijavimo schemos konkretaus taikymo vertinimą grindė turimais vyriausybės dokumentais, pavyzdžiui, planais ir taisyklėmis, skirtais skatinamosioms pramonės šakoms. Kinijos vyriausybė aiškiai apibrėžė, kurios pramonės šakos yra skatinamosios, ir tam tikras lengvatinio finansavimo lengvatas taikė tik toms pramonės šakoms. Todėl net jei kai kurioms kitoms pramonės šakoms, kurios konkrečiai apibrėžtos kaip skatinamosios, taip pat taikytos tokios pačios arba panašios lengvatinės sąlygos kaip ir šviesolaidžių kabelių pramonei, dėl to lengvatinis finansavimas, visų pirma banko akcepto įsakomieji vekseliai, nepradedami taikyti visoms pramonės šakoms.

| (383) | Be to, net jei finansavimo forma iš esmės galėtų būti prieinama kitų pramonės šakų bendrovėms, dėl konkrečių sąlygų, kuriomis toks finansavimas siūlomas tam tikrų pramonės šakų bendrovėms, pavyzdžiui, dėl atlygio už finansavimą ir finansavimo dydžio sąlygų, jis gali būti konkrečiai taikomas. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė jokių įrodymų, kad lengvatinis skolinimas šviesolaidžių kabelių pramonės bendrovėms per banko akcepto įsakomuosius vekselius būtų skiriamas remiantis objektyviais kriterijais arba sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(383)

Be to, net jei finansavimo forma iš esmės galėtų būti prieinama kitų pramonės šakų bendrovėms, dėl konkrečių sąlygų, kuriomis toks finansavimas siūlomas tam tikrų pramonės šakų bendrovėms, pavyzdžiui, dėl atlygio už finansavimą ir finansavimo dydžio sąlygų, jis gali būti konkrečiai taikomas. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė jokių įrodymų, kad lengvatinis skolinimas šviesolaidžių kabelių pramonės bendrovėms per banko akcepto įsakomuosius vekselius būtų skiriamas remiantis objektyviais kriterijais arba sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

(c)   Naudos skaičiavimas

| (384) | Skaičiuodama kompensuotinos subsidijos sumą Komisija įvertino gavėjams tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. |
| --- | --- |

(384)

Skaičiuodama kompensuotinos subsidijos sumą Komisija įvertino gavėjams tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą.

| (385) | Kaip jau minėta 357 ir 370 konstatuojamosiose dalyse, banko akcepto įsakomieji vekseliai yra trumpalaikio finansavimo forma – jais padidinamas davėjo kapitalo efektyvumas sudarant palankesnes sąlygas davėjo apyvartiniam kapitalui ir patenkinant pinigų poreikius, nes jie daugiausia naudojami kaip komercinių sandorių mokėjimo priemonė vietoje pinigų. Komisija nustatė, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai naudojosi banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, kad patenkintų trumpalaikio finansavimo poreikius nemokant atlygio. |
| --- | --- |

(385)

Kaip jau minėta 357 ir 370 konstatuojamosiose dalyse, banko akcepto įsakomieji vekseliai yra trumpalaikio finansavimo forma – jais padidinamas davėjo kapitalo efektyvumas sudarant palankesnes sąlygas davėjo apyvartiniam kapitalui ir patenkinant pinigų poreikius, nes jie daugiausia naudojami kaip komercinių sandorių mokėjimo priemonė vietoje pinigų. Komisija nustatė, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai naudojosi banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, kad patenkintų trumpalaikio finansavimo poreikius nemokant atlygio.

| (386) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad banko akceptų davėjai turėtų mokėti atlygį už finansavimo laikotarpį. Komisija laikėsi nuomonės, kad finansavimo laikotarpis prasidėjo banko akcepto įsakomojo vekselio išleidimo dieną ir baigėsi banko akcepto įsakomojo vekselio termino pabaigos dieną. Kalbant apie iki tiriamojo laikotarpio išleistus banko akcepto įsakomuosius vekselius ir bankų akcepto įsakomuosius vekselius, kurių termino pabaigos diena yra pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, Komisija naudą apskaičiavo tik finansavimo laikotarpiu, kurį apima tiriamasis laikotarpis. |
| --- | --- |

(386)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad banko akceptų davėjai turėtų mokėti atlygį už finansavimo laikotarpį. Komisija laikėsi nuomonės, kad finansavimo laikotarpis prasidėjo banko akcepto įsakomojo vekselio išleidimo dieną ir baigėsi banko akcepto įsakomojo vekselio termino pabaigos dieną. Kalbant apie iki tiriamojo laikotarpio išleistus banko akcepto įsakomuosius vekselius ir bankų akcepto įsakomuosius vekselius, kurių termino pabaigos diena yra pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, Komisija naudą apskaičiavo tik finansavimo laikotarpiu, kurį apima tiriamasis laikotarpis.

| (387) | Remdamasi pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktu Komisija laikėsi nuomonės, kad taip gavėjams suteikta nauda yra sumos, kurią bendrovė faktiškai sumokėjo kaip atlygį už finansavimą banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, ir sumos, kurią ji turėtų sumokėti taikant trumpalaikio finansavimo palūkanų normą, skirtumas. |
| --- | --- |

(387)

Remdamasi pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktu Komisija laikėsi nuomonės, kad taip gavėjams suteikta nauda yra sumos, kurią bendrovė faktiškai sumokėjo kaip atlygį už finansavimą banko akcepto įsakomaisiais vekseliais, ir sumos, kurią ji turėtų sumokėti taikant trumpalaikio finansavimo palūkanų normą, skirtumas.

| (388) | Komisija nustatė naudą, gautą nesumokėjus trumpalaikio finansavimo išlaidų. Atsižvelgdama į tai, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra trumpalaikio finansavimo forma ir kad jų tikslas iš esmės yra toks pat kaip trumpalaikių apyvartinio kapitalo paskolų, Komisija laikėsi nuomonės, kad, kaip nustatyta ankstesniuose tyrimuose (91), banko akcepto įsakomųjų vekselių išlaidos turėtų atitikti finansavimo trumpalaikėmis paskolomis išlaidas. Todėl Komisija taikė tą pačią metodiką kaip ir finansavimui trumpalaikėmis paskolomis RMB, kaip aprašyta 3.5.3.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(388)

Komisija nustatė naudą, gautą nesumokėjus trumpalaikio finansavimo išlaidų. Atsižvelgdama į tai, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra trumpalaikio finansavimo forma ir kad jų tikslas iš esmės yra toks pat kaip trumpalaikių apyvartinio kapitalo paskolų, Komisija laikėsi nuomonės, kad, kaip nustatyta ankstesniuose tyrimuose (91), banko akcepto įsakomųjų vekselių išlaidos turėtų atitikti finansavimo trumpalaikėmis paskolomis išlaidas. Todėl Komisija taikė tą pačią metodiką kaip ir finansavimui trumpalaikėmis paskolomis RMB, kaip aprašyta 3.5.3.1 skirsnyje.

91

| (389) | Po galutinio faktų atskleidimo „FTT Group“ teigė, kad skaičiuodama naudą Komisija turėtų atsižvelgti į grupės sumokėtus mokesčius. |
| --- | --- |

(389)

Po galutinio faktų atskleidimo „FTT Group“ teigė, kad skaičiuodama naudą Komisija turėtų atsižvelgti į grupės sumokėtus mokesčius.

| (390) | Komisija jau 371 konstatuojamojoje dalyje pastebėjo, kad atrinktos bendrovės, kurios tiriamuoju laikotarpiu naudojo banko akcepto įsakomuosius vekselius, mokėjo tik komisinius už banko suteiktą akcepto paslaugą, kurie bendrai sudarė 0,05 % nominaliosios įsakomojo vekselio vertės. Iš tiesų šie komisiniai, sumokėti už banko akcepto įsakomojo vekselio įforminimą banke, skiriasi nuo banko teikiamo finansavimo, kurį gaudami bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai nepatiria jokių išlaidų. Šis mokestis mokamas banko administracinėms išlaidoms, susijusioms su banko akcepto įsakomųjų vekselių įforminimu, padengti. Komisija kompensuojama laikė tik banko akcepto įsakomųjų vekselių finansavimo dalį (t. y. dalį, atitinkančią trumpalaikį finansavimą); ji nenagrinėjo, ar akcepto komisiniai taip pat buvo susiję su kompensuotina subsidija. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(390)

Komisija jau 371 konstatuojamojoje dalyje pastebėjo, kad atrinktos bendrovės, kurios tiriamuoju laikotarpiu naudojo banko akcepto įsakomuosius vekselius, mokėjo tik komisinius už banko suteiktą akcepto paslaugą, kurie bendrai sudarė 0,05 % nominaliosios įsakomojo vekselio vertės. Iš tiesų šie komisiniai, sumokėti už banko akcepto įsakomojo vekselio įforminimą banke, skiriasi nuo banko teikiamo finansavimo, kurį gaudami bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai nepatiria jokių išlaidų. Šis mokestis mokamas banko administracinėms išlaidoms, susijusioms su banko akcepto įsakomųjų vekselių įforminimu, padengti. Komisija kompensuojama laikė tik banko akcepto įsakomųjų vekselių finansavimo dalį (t. y. dalį, atitinkančią trumpalaikį finansavimą); ji nenagrinėjo, ar akcepto komisiniai taip pat buvo susiję su kompensuotina subsidija. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (391) | „ZTT Group“ nesutiko su lyginamojo dydžio naudojimu trumpalaikėms paskoloms, nes ji mano, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra garantija, už kurią turėtų būti imamas komisinis atlyginimas. Šiuo atžvilgiu „ZTT Group“ nurodė Niujorko federalinį rezervą, kuris aiškiai nurodo, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra labiau garantija nei paskola. |
| --- | --- |

(391)

„ZTT Group“ nesutiko su lyginamojo dydžio naudojimu trumpalaikėms paskoloms, nes ji mano, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra garantija, už kurią turėtų būti imamas komisinis atlyginimas. Šiuo atžvilgiu „ZTT Group“ nurodė Niujorko federalinį rezervą, kuris aiškiai nurodo, kad banko akcepto įsakomieji vekseliai yra labiau garantija nei paskola.

| (392) | Komisija nesutiko su „ZTT Group“ pozicija. Remiantis viešai prieinamais duomenimis apie JAV banko akcepto įsakomuosius vekselius, praktiškai bankas paprastai perka banko akcepto įsakomąjį vekselį iš davėjo taikydamas diskonto normą, panašią į palūkanų normą, todėl akceptas yra priemonė bankui išduoti kreditą (92). Be to, kitose jurisdikcijose, pavyzdžiui, Kanadoje ir Malaizijoje, kai bankas priima įsakomąjį vekselį, jis išmoka lėšas atskaitęs taikomą diskonto normą (93). Iš tiesų, Kanados banko konsultacijoms skirtas dokumentas: Kanados bankininkų akceptų rinkos pradmenų dokumente nustatyta, kad „skolintojai įsakomuosius vekselius perka su nuolaida nuo nominalios sumos, o skolininkas diskontuotas pajamas gauna kaip paskolą. Diskonto norma, kuria skolintojai perka įsakomuosius vekselius, dažnai grindžiama CDOR (angl. Canadian Dealer Offered Rate) norma“. Pagal Malaizijos gairių dėl bankininkų akceptų (2004 m.) 14 straipsnio 4 dalį „BA davėjas privalo diskontuoti [bankininko akceptą] priimančiajam bankui, jei pirkimas dar nesumokėtas – tokiu atveju priimantysis bankas turi sumokėti diskontuotas pajamas prekių tiekėjui“. Todėl banko akcepto įsakomieji vekseliai visų pirma naudojami ne kaip garantija, o kaip finansavimo rūšis. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(392)

Komisija nesutiko su „ZTT Group“ pozicija. Remiantis viešai prieinamais duomenimis apie JAV banko akcepto įsakomuosius vekselius, praktiškai bankas paprastai perka banko akcepto įsakomąjį vekselį iš davėjo taikydamas diskonto normą, panašią į palūkanų normą, todėl akceptas yra priemonė bankui išduoti kreditą (92). Be to, kitose jurisdikcijose, pavyzdžiui, Kanadoje ir Malaizijoje, kai bankas priima įsakomąjį vekselį, jis išmoka lėšas atskaitęs taikomą diskonto normą (93). Iš tiesų, Kanados banko konsultacijoms skirtas dokumentas: Kanados bankininkų akceptų rinkos pradmenų dokumente nustatyta, kad „skolintojai įsakomuosius vekselius perka su nuolaida nuo nominalios sumos, o skolininkas diskontuotas pajamas gauna kaip paskolą. Diskonto norma, kuria skolintojai perka įsakomuosius vekselius, dažnai grindžiama CDOR (angl. Canadian Dealer Offered Rate) norma“. Pagal Malaizijos gairių dėl bankininkų akceptų (2004 m.) 14 straipsnio 4 dalį „BA davėjas privalo diskontuoti [bankininko akceptą] priimančiajam bankui, jei pirkimas dar nesumokėtas – tokiu atveju priimantysis bankas turi sumokėti diskontuotas pajamas prekių tiekėjui“. Todėl banko akcepto įsakomieji vekseliai visų pirma naudojami ne kaip garantija, o kaip finansavimo rūšis. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

92

93

skolintojai įsakomuosius vekselius perka su nuolaida nuo nominalios sumos, o skolininkas diskontuotas pajamas gauna kaip paskolą. Diskonto norma, kuria skolintojai perka įsakomuosius vekselius, dažnai grindžiama CDOR (angl. Canadian Dealer Offered Rate) norma“.

BA davėjas privalo diskontuoti [bankininko akceptą] priimančiajam bankui, jei pirkimas dar nesumokėtas – tokiu atveju priimantysis bankas turi sumokėti diskontuotas pajamas prekių tiekėjui

3.5.4.3.   Konvertuojamosios įmonių obligacijos

| (393) | Dviejų atrinktų grupių bendrovės tiriamuoju laikotarpiu išleido konvertuojamąsias įmonių obligacijas. Abiejų konvertuojamųjų obligacijų palūkanų normų struktūra yra progresinė su labai mažomis palūkanų normomis, svyruojančiomis nuo 0,2 % iki 2 %, t. y. daug mažesnėmis už PBOC paskolų lyginamąją palūkanų normą ir mažesnėmis už NIFC paskolų bazinę normą (94). |
| --- | --- |

(393)

Dviejų atrinktų grupių bendrovės tiriamuoju laikotarpiu išleido konvertuojamąsias įmonių obligacijas. Abiejų konvertuojamųjų obligacijų palūkanų normų struktūra yra progresinė su labai mažomis palūkanų normomis, svyruojančiomis nuo 0,2 % iki 2 %, t. y. daug mažesnėmis už PBOC paskolų lyginamąją palūkanų normą ir mažesnėmis už NIFC paskolų bazinę normą (94).

94

| (394) | Komisija nustatė, kad abi atrinktos bendrovės gavo naudos, nes joms buvo skirtas lengvatinis finansavimas konvertuojamosiomis obligacijomis.






  — | Teisinis pagrindas (95) |
| --- | --- | --- |

(394)

Komisija nustatė, kad abi atrinktos bendrovės gavo naudos, nes joms buvo skirtas lengvatinis finansavimas konvertuojamosiomis obligacijomis.

—

Teisinis pagrindas (95)

95

| — | Kinijos Liaudies Respublikos vertybinių popierių įstatymas (2014 m. redakcija) (toliau – Vertybinių popierių įstatymas) (96); |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos vertybinių popierių įstatymas (2014 m. redakcija) (toliau – Vertybinių popierių įstatymas) (96);

96

| — | Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinės priemonės (2008 m. redakcija) (97); |
| --- | --- |

—

Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinės priemonės (2008 m. redakcija) (97);

97

| — | Vertybinių popierių emisijos ir įtraukimo į biržos sąrašus rėmimo administracinės priemonės (2008 m. redakcija) (98); |
| --- | --- |

—

Vertybinių popierių emisijos ir įtraukimo į biržos sąrašus rėmimo administracinės priemonės (2008 m. redakcija) (98);

98

| — | Vertybinių popierių emisijos ir garantų administracinės priemonės (2018 m. redakcija); |
| --- | --- |

—

Vertybinių popierių emisijos ir garantų administracinės priemonės (2018 m. redakcija);

| — | 2011 m. sausio 18 d. Valstybės tarybos paskelbti Įmonių obligacijų administravimo nuostatai; |
| --- | --- |

—

2011 m. sausio 18 d. Valstybės tarybos paskelbti Įmonių obligacijų administravimo nuostatai;

| — | Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinės priemonės, Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos įsakymas Nr. 113, 2015 m. sausio 15 d.; |
| --- | --- |

—

Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinės priemonės, Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos įsakymas Nr. 113, 2015 m. sausio 15 d.;

| — | Kinijos Liaudies Respublikos nefinansinių įmonių skolos finansavimo priemonių administravimo tarpbankinėje obligacijų rinkoje priemonės, „People’s Bank of China“ įsakymas [2008] Nr. 12, 2008 m. balandžio 9 d.; |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos nefinansinių įmonių skolos finansavimo priemonių administravimo tarpbankinėje obligacijų rinkoje priemonės, „People’s Bank of China“ įsakymas [2008] Nr. 12, 2008 m. balandžio 9 d.;

| — | Konvertuojamųjų obligacijų reguliavimo sistema |
| --- | --- |

—

Konvertuojamųjų obligacijų reguliavimo sistema

| (395) | Įmonių obligacijų administravimo taisyklėmis ir Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinėmis priemonėmis nustatyta bendra teisinė sistema, taikoma įmonių obligacijoms. Tačiau yra tam tikrų teisės aktų, taikomų konvertuojamosioms įmonių obligacijoms, būtent Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinės priemonės, Vertybinių popierių emisijos ir garantų administracinės priemonės ir Vertybinių popierių emisijos ir įtraukimo į biržos sąrašus rėmimo administracinės priemonės. |
| --- | --- |

(395)

Įmonių obligacijų administravimo taisyklėmis ir Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinėmis priemonėmis nustatyta bendra teisinė sistema, taikoma įmonių obligacijoms. Tačiau yra tam tikrų teisės aktų, taikomų konvertuojamosioms įmonių obligacijoms, būtent Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinės priemonės, Vertybinių popierių emisijos ir garantų administracinės priemonės ir Vertybinių popierių emisijos ir įtraukimo į biržos sąrašus rėmimo administracinės priemonės.

| (396) | Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 14 straipsnyje „konvertuojamosios įmonių obligacijos“ apibrėžiamos kaip „įmonių obligacijos, kurias pagal įstatymą išleido bendrovė emitentė ir kurios tam tikrą laikotarpį ir nustatytomis sąlygomis gali būti konvertuojamos į akcijas“. |
| --- | --- |

(396)

Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 14 straipsnyje „konvertuojamosios įmonių obligacijos“ apibrėžiamos kaip „įmonių obligacijos, kurias pagal įstatymą išleido bendrovė emitentė ir kurios tam tikrą laikotarpį ir nustatytomis sąlygomis gali būti konvertuojamos į akcijas“.

įmonių obligacijos, kurias pagal įstatymą išleido bendrovė emitentė ir kurios tam tikrą laikotarpį ir nustatytomis sąlygomis gali būti konvertuojamos į akcijas

| (397) | Pagal Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija), kuris buvo taikomas atrinktų bendrovių konvertuojamųjų obligacijų išleidimo metu, 11straipsnį, Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 45 straipsnį ir Vertybinių popierių emisijos ir įtraukimo į biržos sąrašus rėmimo administracinių priemonių 2 straipsnį bendrovės, norinčios išleisti konvertuojamąsias įmonių obligacijas, turi prašyti vertybinių popierių rėmėjo, kuris veikia kaip garantas, paslaugų. Rėmėjas organizuoja obligacijų emisiją, rekomenduoja emitentą, pateikia paraiškos bylą Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijai (CSRC) patvirtinti, derasi dėl palūkanų normų, kuriomis obligacija bus pateikta investuotojams, ir yra atsakingas už investuotojų, kurie sutiktų su sutartomis obligacijų emisijos sąlygomis, įskaitant palūkanų normą, paiešką. |
| --- | --- |

(397)

Pagal Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija), kuris buvo taikomas atrinktų bendrovių konvertuojamųjų obligacijų išleidimo metu, 11straipsnį, Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 45 straipsnį ir Vertybinių popierių emisijos ir įtraukimo į biržos sąrašus rėmimo administracinių priemonių 2 straipsnį bendrovės, norinčios išleisti konvertuojamąsias įmonių obligacijas, turi prašyti vertybinių popierių rėmėjo, kuris veikia kaip garantas, paslaugų. Rėmėjas organizuoja obligacijų emisiją, rekomenduoja emitentą, pateikia paraiškos bylą Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijai (CSRC) patvirtinti, derasi dėl palūkanų normų, kuriomis obligacija bus pateikta investuotojams, ir yra atsakingas už investuotojų, kurie sutiktų su sutartomis obligacijų emisijos sąlygomis, įskaitant palūkanų normą, paiešką.

| (398) | Pagal reguliavimo sistemą Kinijoje negalima laisvai išleisti konvertuojamųjų obligacijų ir jomis prekiauti. Kiekvienos obligacijos emisiją turi patvirtinti CSRC. Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnyje nustatyta, kad „į biržos sąrašus įtrauktos bendrovės, išleidžiančios konvertuojamąsias įmonių obligacijas, <...> atitinka šiame įstatyme nustatytus viešo akcijų platinimo reikalavimus; ir turi gauti Valstybės tarybos vertybinių popierių priežiūros institucijų pritarimą.“
  Pagal Vertybinių popierių emisijos ir garantų administracinių priemonių 3 straipsnį, taikomą konvertuojamosioms obligacijoms, „CSRC prižiūri ir administruoja vertybinių popierių platinimą ir garantavimą pagal įstatymus“. Be to, remiantis Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 10 straipsniu, įmonių obligacijų emisijai taikomos metinės kvotos. |
| --- | --- |

(398)

Pagal reguliavimo sistemą Kinijoje negalima laisvai išleisti konvertuojamųjų obligacijų ir jomis prekiauti. Kiekvienos obligacijos emisiją turi patvirtinti CSRC. Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnyje nustatyta, kad „į biržos sąrašus įtrauktos bendrovės, išleidžiančios konvertuojamąsias įmonių obligacijas, <...> atitinka šiame įstatyme nustatytus viešo akcijų platinimo reikalavimus; ir turi gauti Valstybės tarybos vertybinių popierių priežiūros institucijų pritarimą.“
  Pagal Vertybinių popierių emisijos ir garantų administracinių priemonių 3 straipsnį, taikomą konvertuojamosioms obligacijoms, „CSRC prižiūri ir administruoja vertybinių popierių platinimą ir garantavimą pagal įstatymus“. Be to, remiantis Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 10 straipsniu, įmonių obligacijų emisijai taikomos metinės kvotos.

į biržos sąrašus įtrauktos bendrovės, išleidžiančios konvertuojamąsias įmonių obligacijas, <...> atitinka šiame įstatyme nustatytus viešo akcijų platinimo reikalavimus; ir turi gauti Valstybės tarybos vertybinių popierių priežiūros institucijų pritarimą.“

CSRC prižiūri ir administruoja vertybinių popierių platinimą ir garantavimą pagal įstatymus

| (399) | Pagal Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnį vieša obligacijų emisija turėtų tenkinti šiuos reikalavimus: „pajamų panaudojimo tikslas atitinka valstybės pramonės politiką“ ir „pajamos iš viešo įmonių obligacijų platinimo naudojamos tik patvirtintam (-iems) tikslui (-ams)“. Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 12 straipsnyje pakartojama, kad surinktų lėšų paskirtis turi atitikti valstybės pramonės politiką. Be to, Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 10 straipsnio 2 dalyje, kuri yra konvertuojamosioms obligacijoms taikoma lex specialis, nustatyta, kad „surinktų lėšų naudojimo tikslai atitinka valstybės pramonės politiką“. |
| --- | --- |

(399)

Pagal Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnį vieša obligacijų emisija turėtų tenkinti šiuos reikalavimus: „pajamų panaudojimo tikslas atitinka valstybės pramonės politiką“ ir „pajamos iš viešo įmonių obligacijų platinimo naudojamos tik patvirtintam (-iems) tikslui (-ams)“. Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 12 straipsnyje pakartojama, kad surinktų lėšų paskirtis turi atitikti valstybės pramonės politiką. Be to, Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 10 straipsnio 2 dalyje, kuri yra konvertuojamosioms obligacijoms taikoma lex specialis, nustatyta, kad „surinktų lėšų naudojimo tikslai atitinka valstybės pramonės politiką“.

pajamų panaudojimo tikslas atitinka valstybės pramonės politiką

pajamos iš viešo įmonių obligacijų platinimo naudojamos tik patvirtintam (-iems) tikslui (-ams)

lex specialis

surinktų lėšų naudojimo tikslai atitinka valstybės pramonės politiką

| (400) | Per nuotolinį duomenų sutikrinimą Kinijos vyriausybė paaiškino, kad šis sakinys reiškia, kad surinktos lėšos neturi būti skiriamos projektams, kurie Pramonės restruktūrizavimo žinyne priskiriami „ribojamosioms“ pramonės šakoms. Šį žinyną sudaro trys projektų kategorijos: „skatinamieji“, „ribojamieji“ ir „pašalinti“. Pagal „ribojamųjų“ kategoriją nauji projektai draudžiami, o vykdoma gamyba orientuota į inovacijas ir modernizavimą, tuo tarpu „pašalintų“ kategorijos vykdomiems projektams draudžiama ieškoti investicijų. Todėl galima daryti išvadą, kad „vadovaujantis valstybės pramonės politika“ gali reikšti tik tai, kad investicinis projektas priskiriamas „skatinamųjų“ kategorijai, kurios projektai turi teisę gauti kreditinę paramą iš finansų įstaigų. |
| --- | --- |

(400)

Per nuotolinį duomenų sutikrinimą Kinijos vyriausybė paaiškino, kad šis sakinys reiškia, kad surinktos lėšos neturi būti skiriamos projektams, kurie Pramonės restruktūrizavimo žinyne priskiriami „ribojamosioms“ pramonės šakoms. Šį žinyną sudaro trys projektų kategorijos: „skatinamieji“, „ribojamieji“ ir „pašalinti“. Pagal „ribojamųjų“ kategoriją nauji projektai draudžiami, o vykdoma gamyba orientuota į inovacijas ir modernizavimą, tuo tarpu „pašalintų“ kategorijos vykdomiems projektams draudžiama ieškoti investicijų. Todėl galima daryti išvadą, kad „vadovaujantis valstybės pramonės politika“ gali reikšti tik tai, kad investicinis projektas priskiriamas „skatinamųjų“ kategorijai, kurios projektai turi teisę gauti kreditinę paramą iš finansų įstaigų.

vadovaujantis valstybės pramonės politika

| (401) | Kaip paaiškinta 116 konstatuojamojoje dalyje, Sprendime Nr. 40 daroma nuoroda į Pramonės restruktūrizavimo žinyną ir patvirtinama, kad jei „investicijų projektas priklauso skatinamų projektų grupei, jis išnagrinėjamas, patvirtinamas ir įtraukiamas į registrą pagal atitinkamas nacionalines investicijų taisykles; visos finansų įstaigos teikia kreditinę paramą pagal kreditų teikimo principus.“
  Iš to matyti, kad konvertuojamųjų įmonių obligacijų emisija, kuri, kaip matyti, yra būtinai skirta skatinamajai pramonei, atitinka finansų įstaigų praktiką remti šias pramonės šakas. |
| --- | --- |

(401)

Kaip paaiškinta 116 konstatuojamojoje dalyje, Sprendime Nr. 40 daroma nuoroda į Pramonės restruktūrizavimo žinyną ir patvirtinama, kad jei „investicijų projektas priklauso skatinamų projektų grupei, jis išnagrinėjamas, patvirtinamas ir įtraukiamas į registrą pagal atitinkamas nacionalines investicijų taisykles; visos finansų įstaigos teikia kreditinę paramą pagal kreditų teikimo principus.“
  Iš to matyti, kad konvertuojamųjų įmonių obligacijų emisija, kuri, kaip matyti, yra būtinai skirta skatinamajai pramonei, atitinka finansų įstaigų praktiką remti šias pramonės šakas.

investicijų projektas priklauso skatinamų projektų grupei, jis išnagrinėjamas, patvirtinamas ir įtraukiamas į registrą pagal atitinkamas nacionalines investicijų taisykles; visos finansų įstaigos teikia kreditinę paramą pagal kreditų teikimo principus.“

| (402) | Įmonių obligacijų palūkanų normos taip pat griežtai reglamentuojamos. Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 16 straipsnyje nustatyta, kad „konvertuojamosios įmonės obligacijos palūkanų normą per derybas nustato bendrovė emitentė ir pagrindinis garantas, tačiau ji turi atitikti atitinkamas valstybės nuostatas“. Pagal Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnio 5 dalį „įmonių obligacijų atkarpos norma neturi viršyti Valstybės tarybos nustatytos atkarpos normos“. Be to, Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 18 straipsnyje, kuris paprastai taikomas visoms obligacijoms, išsamiai nustatyta, kad „siūloma įmonių obligacijų palūkanų norma neviršija 40 % vyraujančios palūkanų normos, kurią bankai moka fiziniams asmenims už tokio pat termino terminuotuosius taupomuosius indėlius“. |
| --- | --- |

(402)

Įmonių obligacijų palūkanų normos taip pat griežtai reglamentuojamos. Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 16 straipsnyje nustatyta, kad „konvertuojamosios įmonės obligacijos palūkanų normą per derybas nustato bendrovė emitentė ir pagrindinis garantas, tačiau ji turi atitikti atitinkamas valstybės nuostatas“. Pagal Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnio 5 dalį „įmonių obligacijų atkarpos norma neturi viršyti Valstybės tarybos nustatytos atkarpos normos“. Be to, Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 18 straipsnyje, kuris paprastai taikomas visoms obligacijoms, išsamiai nustatyta, kad „siūloma įmonių obligacijų palūkanų norma neviršija 40 % vyraujančios palūkanų normos, kurią bankai moka fiziniams asmenims už tokio pat termino terminuotuosius taupomuosius indėlius“.

konvertuojamosios įmonės obligacijos palūkanų normą per derybas nustato bendrovė emitentė ir pagrindinis garantas, tačiau ji turi atitikti atitinkamas valstybės nuostatas

įmonių obligacijų atkarpos norma neturi viršyti Valstybės tarybos nustatytos atkarpos normos

siūloma įmonių obligacijų palūkanų norma neviršija 40 % vyraujančios palūkanų normos, kurią bankai moka fiziniams asmenims už tokio pat termino terminuotuosius taupomuosius indėlius

| (403) | Pagal Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 17 straipsnį, „kad viešai išleistų konvertuojamąsias įmonės obligacijas, bendrovė paveda kvalifikuotai kredito reitingų agentūrai suteikti kredito reitingus ir tolesnius reitingus“. Be to, bendrai taikomų Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinių priemonių 18 straipsnyje nustatyta, kad tik tam tikros obligacijos, atitinkančios griežtus kokybės kriterijus, pavyzdžiui, AAA kredito reitingą, gali būti viešai leidžiamos viešiesiems investuotojams arba viešai leidžiamos tik profesionaliesiems investuotojams tik emitento nuožiūra. Šių standartų neatitinkančios įmonių obligacijos gali būti išleistos viešai tik kvalifikuotiesiems investuotojams. |
| --- | --- |

(403)

Pagal Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių 17 straipsnį, „kad viešai išleistų konvertuojamąsias įmonės obligacijas, bendrovė paveda kvalifikuotai kredito reitingų agentūrai suteikti kredito reitingus ir tolesnius reitingus“. Be to, bendrai taikomų Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinių priemonių 18 straipsnyje nustatyta, kad tik tam tikros obligacijos, atitinkančios griežtus kokybės kriterijus, pavyzdžiui, AAA kredito reitingą, gali būti viešai leidžiamos viešiesiems investuotojams arba viešai leidžiamos tik profesionaliesiems investuotojams tik emitento nuožiūra. Šių standartų neatitinkančios įmonių obligacijos gali būti išleistos viešai tik kvalifikuotiesiems investuotojams.

kad viešai išleistų konvertuojamąsias įmonės obligacijas, bendrovė paveda kvalifikuotai kredito reitingų agentūrai suteikti kredito reitingus ir tolesnius reitingus

(a)   Finansų įstaigos, veikiančios kaip valstybinės institucijos

| (404) | Remiantis „Bloomberg“„China bond market insight 2021“, dauguma investuotojų, įskaitant finansų įstaigas, yra instituciniai investuotojai. Tiksliau komerciniai bankai sudaro 57 % investuotojų, o politikos bankai sudaro 3 % (99). Be to, Komisija nustatė, kad 85 % vienos iš atrinktų bendrovių išleistų konvertuojamųjų obligacijų investuotojų yra instituciniai investuotojai, t. y. investuotojų kategorija, kuriai priklauso finansų įstaigos. |
| --- | --- |

(404)

Remiantis „Bloomberg“„China bond market insight 2021“, dauguma investuotojų, įskaitant finansų įstaigas, yra instituciniai investuotojai. Tiksliau komerciniai bankai sudaro 57 % investuotojų, o politikos bankai sudaro 3 % (99). Be to, Komisija nustatė, kad 85 % vienos iš atrinktų bendrovių išleistų konvertuojamųjų obligacijų investuotojų yra instituciniai investuotojai, t. y. investuotojų kategorija, kuriai priklauso finansų įstaigos.

99

| (405) | Be to, kaip skatinamoji pramonė pagal Pramonės restruktūrizavimo žinyną, šviesolaidžių kabelių pramonė pagal Sprendimą Nr. 40 turi teisę gauti finansų įstaigų kreditinę paramą. Tai, kad konvertuojamosioms obligacijoms, pvz., atrinktų bendrovių išleistoms konvertuojamosioms obligacijoms, taikoma žema palūkanų norma, aiškiai rodo, kad finansų įstaigos yra pagrindinės investuotojos į šias obligacijas. Jos privalo teikti šioms bendrovėms „kreditinę paramą“ ir priimdamos sprendimą dėl investicijų ir (arba) finansavimo atsižvelgia ne į atlygį už palūkanas, o į kitus aspektus, pavyzdžiui, į politikos tikslus. Iš tiesų rinkos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų jautresnis savo investicijų finansinei grąžai ir tikriausiai neinvestuotų į konvertuojamąsias obligacijas, kurių palūkanų norma yra labai maža. Be to, iš 3.5.3.3 skirsnyje pateiktų Komisijos išvadų dėl abiejų eksportuojančių gamintojų grupių finansinės padėties, atsižvelgiant į jų likvidumą ir mokumą, taip pat matyti, kad rinkos sąlygomis veikiantys investuotojai neinvestuotų į tokias finansines priemones kaip konvertuojamosios obligacijos, kurių finansinė grąža maža, o emitento likvidumo ir mokumo rizika yra didelė. Todėl, Komisijos nuomone, tokią investiciją atliktų tik investuotojai, turintys kitokių motyvų nei finansinė investicijų grąža, pvz., turintys laikytis teisinės prievolės teikti finansavimą skatinamųjų pramonės šakų įmonėms. |
| --- | --- |

(405)

Be to, kaip skatinamoji pramonė pagal Pramonės restruktūrizavimo žinyną, šviesolaidžių kabelių pramonė pagal Sprendimą Nr. 40 turi teisę gauti finansų įstaigų kreditinę paramą. Tai, kad konvertuojamosioms obligacijoms, pvz., atrinktų bendrovių išleistoms konvertuojamosioms obligacijoms, taikoma žema palūkanų norma, aiškiai rodo, kad finansų įstaigos yra pagrindinės investuotojos į šias obligacijas. Jos privalo teikti šioms bendrovėms „kreditinę paramą“ ir priimdamos sprendimą dėl investicijų ir (arba) finansavimo atsižvelgia ne į atlygį už palūkanas, o į kitus aspektus, pavyzdžiui, į politikos tikslus. Iš tiesų rinkos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų jautresnis savo investicijų finansinei grąžai ir tikriausiai neinvestuotų į konvertuojamąsias obligacijas, kurių palūkanų norma yra labai maža. Be to, iš 3.5.3.3 skirsnyje pateiktų Komisijos išvadų dėl abiejų eksportuojančių gamintojų grupių finansinės padėties, atsižvelgiant į jų likvidumą ir mokumą, taip pat matyti, kad rinkos sąlygomis veikiantys investuotojai neinvestuotų į tokias finansines priemones kaip konvertuojamosios obligacijos, kurių finansinė grąža maža, o emitento likvidumo ir mokumo rizika yra didelė. Todėl, Komisijos nuomone, tokią investiciją atliktų tik investuotojai, turintys kitokių motyvų nei finansinė investicijų grąža, pvz., turintys laikytis teisinės prievolės teikti finansavimą skatinamųjų pramonės šakų įmonėms.

kreditinę paramą

| (406) | Taigi, atsižvelgdama į 404 ir 405 konstatuojamosiose dalyse pateiktus faktus, Komisija manė, kad esama tam tikrų patvirtinančių įrodymų, pagal kuriuos didžiąją dalį investuotojų į atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas sudaro finansų įstaigos, teisiškai privalančios teikti kreditinę paramą šviesolaidžių kabelių gamintojams. |
| --- | --- |

(406)

Taigi, atsižvelgdama į 404 ir 405 konstatuojamosiose dalyse pateiktus faktus, Komisija manė, kad esama tam tikrų patvirtinančių įrodymų, pagal kuriuos didžiąją dalį investuotojų į atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas sudaro finansų įstaigos, teisiškai privalančios teikti kreditinę paramą šviesolaidžių kabelių gamintojams.

| (407) | Be to, kaip aprašyta 3.5.1 skirsnyje, finansų įstaigoms būdingas reikšmingas valstybės dalyvavimas ir Kinijos vyriausybė turi galimybę daryti joms nemenką įtaką. Bendroji teisinė sistema, kurios laikydamosi tos finansų įstaigos vykdo veiklą, taip pat taikoma konvertuojamosioms obligacijoms. |
| --- | --- |

(407)

Be to, kaip aprašyta 3.5.1 skirsnyje, finansų įstaigoms būdingas reikšmingas valstybės dalyvavimas ir Kinijos vyriausybė turi galimybę daryti joms nemenką įtaką. Bendroji teisinė sistema, kurios laikydamosi tos finansų įstaigos vykdo veiklą, taip pat taikoma konvertuojamosioms obligacijoms.

| (408) | 1 ir 2 skirsniuose Komisija padarė išvadą, kad valstybės valdomos finansų įstaigos yra valstybinės įstaigos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu, ir kad bet kuriuo atveju laikoma, kad Kinijos vyriausybė joms patikėjo arba nurodė vykdyti funkcijas, kurios paprastai pavedamos vyriausybei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. 3.5.1.2 skirsnyje Komisija padarė išvadą, kad vyriausybė paveda arba nurodo vykdyti funkcijas ir privačioms finansų įstaigoms. |
| --- | --- |

(408)

1 ir 2 skirsniuose Komisija padarė išvadą, kad valstybės valdomos finansų įstaigos yra valstybinės įstaigos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu, ir kad bet kuriuo atveju laikoma, kad Kinijos vyriausybė joms patikėjo arba nurodė vykdyti funkcijas, kurios paprastai pavedamos vyriausybei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. 3.5.1.2 skirsnyje Komisija padarė išvadą, kad vyriausybė paveda arba nurodo vykdyti funkcijas ir privačioms finansų įstaigoms.

| (409) | Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis konvertuojamųjų obligacijų emisijomis. Tad ji išnagrinėjo visą 395–403 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą teisinę aplinką ir konkrečius tyrimo metu nustatytus faktus. |
| --- | --- |

(409)

Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis konvertuojamųjų obligacijų emisijomis. Tad ji išnagrinėjo visą 395–403 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą teisinę aplinką ir konkrečius tyrimo metu nustatytus faktus.

| (410) | Komisija nustatė, kad abi atrinktų eksportuojančių gamintojų grupės išleido konvertuojamąsias obligacijas, kurių palūkanų normos yra labai mažos ir panašios, nepaisant bendrovių finansinės ir kredito rizikos padėties. |
| --- | --- |

(410)

Komisija nustatė, kad abi atrinktų eksportuojančių gamintojų grupės išleido konvertuojamąsias obligacijas, kurių palūkanų normos yra labai mažos ir panašios, nepaisant bendrovių finansinės ir kredito rizikos padėties.

| (411) | Faktiškai konvertuojamųjų obligacijų palūkanų normoms įtaką daro bendrovės kredito reitingas, kaip ir paskolų atveju. Tačiau Komisija 280 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad vietos kredito reitingų rinka yra iškreipta, o kredito reitingai – nepatikimi. Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, obligacijų rinkoje dominuoja penkios Kinijos vietos reitingų agentūros, apie 90 % obligacijų vietos reitingų agentūros suteikė AAA reitingą, o daugeliui emitentų suteiktas žemesnis S&P pasaulinis A ir BBB emitento reitingas. |
| --- | --- |

(411)

Faktiškai konvertuojamųjų obligacijų palūkanų normoms įtaką daro bendrovės kredito reitingas, kaip ir paskolų atveju. Tačiau Komisija 280 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad vietos kredito reitingų rinka yra iškreipta, o kredito reitingai – nepatikimi. Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, obligacijų rinkoje dominuoja penkios Kinijos vietos reitingų agentūros, apie 90 % obligacijų vietos reitingų agentūros suteikė AAA reitingą, o daugeliui emitentų suteiktas žemesnis S&P pasaulinis A ir BBB emitento reitingas.

| (412) | Tai įrodo ir faktas, kad kredito reitingų ataskaitos, susijusios su atrinktų bendrovių išleistomis obligacijomis, neatitiko jų faktinės finansinės padėties. |
| --- | --- |

(412)

Tai įrodo ir faktas, kad kredito reitingų ataskaitos, susijusios su atrinktų bendrovių išleistomis obligacijomis, neatitiko jų faktinės finansinės padėties.

| (413) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos finansų įstaigos, kurios yra pagrindinis investuotojas į atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas, laikėsi Sprendime Nr. 40 nustatytų politikos krypčių ir teikė lengvatinį finansavimą labai mažomis palūkanų normomis skatinamosios pramonės bendrovėms, todėl veikė kaip valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte, arba kaip institucijos, kurioms vyriausybė pavedė arba nurodė atlikti funkcijas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. |
| --- | --- |

(413)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos finansų įstaigos, kurios yra pagrindinis investuotojas į atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas, laikėsi Sprendime Nr. 40 nustatytų politikos krypčių ir teikė lengvatinį finansavimą labai mažomis palūkanų normomis skatinamosios pramonės bendrovėms, todėl veikė kaip valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte, arba kaip institucijos, kurioms vyriausybė pavedė arba nurodė atlikti funkcijas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.

| (414) | Sutikdamos investuoti į konvertuojamąsias obligacijas, kurių grąžos norma labai maža, nepriklausomai nuo emitento rizikos profilio, finansų įstaigos atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteikė naudos. |
| --- | --- |

(414)

Sutikdamos investuoti į konvertuojamąsias obligacijas, kurių grąžos norma labai maža, nepriklausomai nuo emitento rizikos profilio, finansų įstaigos atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteikė naudos.

| (415) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė nesutiko su Komisijos išvada, kad finansų įstaigos, kurios nupirko didžiąją dalį aptariamų konvertuojamųjų įmonių obligacijų, veikė kaip valstybinės institucijos. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad įmonių obligacijų ir konvertuojamųjų įmonių obligacijų pirkimas yra įprasta komercinė praktika, vykdoma visose pagrindinėse jurisdikcijose, įskaitant Sąjungą ir JAV. Kinijos vyriausybės teigimu, finansų įstaigų atliekama funkcija perkant obligacijas arba teikiant paskolas yra visiškai kitokia, todėl Komisija privalėjo konkrečiai įvertinti, ar finansų įstaigos galėtų būti laikomos valstybinėmis institucijomis joms atliekant obligacijų pirkimo funkciją, ir atskirai įvertinti kiekvieną finansų įstaigą. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija nenagrinėjo, ar be Kinijos bankų ir finansų įstaigų buvo kitų įmonių obligacijų ir konvertuojamųjų įmonių obligacijų pirkėjų ir ar buvo privačių pirkėjų. Be to, Kinijos vyriausybė teigė, kad Kinijos finansų priežiūros sistemos, taikomos įmonių obligacijoms ir konvertuojamosioms obligacijoms, tikslas – užtikrinti sistemos saugumą ir apsaugoti investuotojų teises bei interesus ir kad ši sistema pati savaime neįrodo valstybės kišimosi. |
| --- | --- |

(415)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė nesutiko su Komisijos išvada, kad finansų įstaigos, kurios nupirko didžiąją dalį aptariamų konvertuojamųjų įmonių obligacijų, veikė kaip valstybinės institucijos. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad įmonių obligacijų ir konvertuojamųjų įmonių obligacijų pirkimas yra įprasta komercinė praktika, vykdoma visose pagrindinėse jurisdikcijose, įskaitant Sąjungą ir JAV. Kinijos vyriausybės teigimu, finansų įstaigų atliekama funkcija perkant obligacijas arba teikiant paskolas yra visiškai kitokia, todėl Komisija privalėjo konkrečiai įvertinti, ar finansų įstaigos galėtų būti laikomos valstybinėmis institucijomis joms atliekant obligacijų pirkimo funkciją, ir atskirai įvertinti kiekvieną finansų įstaigą. Kinijos vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija nenagrinėjo, ar be Kinijos bankų ir finansų įstaigų buvo kitų įmonių obligacijų ir konvertuojamųjų įmonių obligacijų pirkėjų ir ar buvo privačių pirkėjų. Be to, Kinijos vyriausybė teigė, kad Kinijos finansų priežiūros sistemos, taikomos įmonių obligacijoms ir konvertuojamosioms obligacijoms, tikslas – užtikrinti sistemos saugumą ir apsaugoti investuotojų teises bei interesus ir kad ši sistema pati savaime neįrodo valstybės kišimosi.

| (416) | Komisija nesutiko su Kinijos vyriausybės teiginiu, kad ji konkrečiai neįvertino finansų įstaigų kaip valstybinių institucijų elgsenos, susijusios su obligacijų pirkimo funkcija. Be 3.5.1 skirsnyje Komisijos padarytų išvadų, remdamasi konkrečiomis konvertuojamųjų obligacijų emisijomis Komisija taip pat ieškojo konkrečių įrodymų, kad buvo vykdoma reikšminga kontrolė, ir atliko konkretų vertinimą 409–413 konstatuojamosiose dalyse. Nors Komisija sutiko su Kinijos vyriausybe, kad įmonių obligacijų ir konvertuojamųjų obligacijų pirkimas iš esmės gali būti įprasta komercinė praktika visose pagrindinėse jurisdikcijose, ji pažymėjo, kad Kinijos finansų įstaigų vykdomam įmonių obligacijų pirkimui būdingas valstybės kišimasis, kaip įrodyta 413 konstatuojamojoje dalyje. Komisija taip pat nesutiko su Kinijos vyriausybės tvirtinimu, kad ji nenagrinėjo, ar be Kinijos bankų ir finansų įstaigų yra kitų įmonių obligacijų ir konvertuojamųjų obligacijų pirkėjų. Iš tiesų, Komisija 404 ir 406 konstatuojamosiose dalyse pažymėjo, kad 85 % investuotojų į vienos iš atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas buvo instituciniai investuotojai, įskaitant finansų įstaigas, ir kad esama tam tikrų patvirtinančių įrodymų, pagal kuriuos didžiąją dalį investuotojų į atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas sudaro finansų įstaigos, teisiškai privalančios teikti kreditinę paramą šviesolaidžių kabelių gamintojams. Atsižvelgdama į didelę institucinių investuotojų, įskaitant finansų įstaigas, dalį, Komisija laikėsi nuomonės, kad jie nustatė aptariamų konvertuojamųjų įmonių obligacijų savybes, visų pirma mažą atkarpos normą, ir kad kiti investuotojai, pavyzdžiui, privatūs investuotojai, tik laikėsi tokių sąlygų. Galiausiai Komisija laikėsi nuomonės, kad Kinijos finansų priežiūros sistema, taikoma įmonių obligacijoms ir konvertuojamosioms obligacijoms, yra tik vienas iš elementų, kuris kartu su normine sistema, kuria reglamentuojamas finansų įstaigų teikiamas finansavimas, aprašyta 405 ir 407 konstatuojamosiose dalyse, taip pat su konkrečia finansų įstaigų elgsena parodė, kad esama Kinijos vyriausybės kišimosi. Todėl šie Kinijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(416)

Komisija nesutiko su Kinijos vyriausybės teiginiu, kad ji konkrečiai neįvertino finansų įstaigų kaip valstybinių institucijų elgsenos, susijusios su obligacijų pirkimo funkcija. Be 3.5.1 skirsnyje Komisijos padarytų išvadų, remdamasi konkrečiomis konvertuojamųjų obligacijų emisijomis Komisija taip pat ieškojo konkrečių įrodymų, kad buvo vykdoma reikšminga kontrolė, ir atliko konkretų vertinimą 409–413 konstatuojamosiose dalyse. Nors Komisija sutiko su Kinijos vyriausybe, kad įmonių obligacijų ir konvertuojamųjų obligacijų pirkimas iš esmės gali būti įprasta komercinė praktika visose pagrindinėse jurisdikcijose, ji pažymėjo, kad Kinijos finansų įstaigų vykdomam įmonių obligacijų pirkimui būdingas valstybės kišimasis, kaip įrodyta 413 konstatuojamojoje dalyje. Komisija taip pat nesutiko su Kinijos vyriausybės tvirtinimu, kad ji nenagrinėjo, ar be Kinijos bankų ir finansų įstaigų yra kitų įmonių obligacijų ir konvertuojamųjų obligacijų pirkėjų. Iš tiesų, Komisija 404 ir 406 konstatuojamosiose dalyse pažymėjo, kad 85 % investuotojų į vienos iš atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas buvo instituciniai investuotojai, įskaitant finansų įstaigas, ir kad esama tam tikrų patvirtinančių įrodymų, pagal kuriuos didžiąją dalį investuotojų į atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas sudaro finansų įstaigos, teisiškai privalančios teikti kreditinę paramą šviesolaidžių kabelių gamintojams. Atsižvelgdama į didelę institucinių investuotojų, įskaitant finansų įstaigas, dalį, Komisija laikėsi nuomonės, kad jie nustatė aptariamų konvertuojamųjų įmonių obligacijų savybes, visų pirma mažą atkarpos normą, ir kad kiti investuotojai, pavyzdžiui, privatūs investuotojai, tik laikėsi tokių sąlygų. Galiausiai Komisija laikėsi nuomonės, kad Kinijos finansų priežiūros sistema, taikoma įmonių obligacijoms ir konvertuojamosioms obligacijoms, yra tik vienas iš elementų, kuris kartu su normine sistema, kuria reglamentuojamas finansų įstaigų teikiamas finansavimas, aprašyta 405 ir 407 konstatuojamosiose dalyse, taip pat su konkrečia finansų įstaigų elgsena parodė, kad esama Kinijos vyriausybės kišimosi. Todėl šie Kinijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti.

(b)   Konkretumas

| (417) | Komisija manė, kad lengvatinis finansavimas konvertuojamųjų obligacijų forma yra konkretus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Iš tiesų, konvertuojamųjų obligacijų negalima išleisti be patvirtinimo, kurį suteikia CSRC, patikrinusi, ar laikomasi konvertuojamųjų obligacijų emisiją reglamentuojančių visų sąlygų. Kaip paaiškinta 399 konstatuojamojoje dalyje, pagal KLR vertybinių popierių įstatymą (2014 m. redakcija) ir Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracines priemones, konkrečiai taikomas konvertuojamosioms obligacijoms, konvertuojamųjų obligacijų emisija turi atitikti valstybės pramonės politiką. Komisija 400 konstatuojamojoje dalyje laikėsi nuomonės, kad „vadovaujantis valstybės pramonės politika“ reiškia, kad investicinis projektas patenka į Pramonės restruktūrizavimo žinyno skatinamųjų pramonės šakų, kurioms priklauso šviesolaidžių kabelių pramonė, kategoriją. |
| --- | --- |

(417)

Komisija manė, kad lengvatinis finansavimas konvertuojamųjų obligacijų forma yra konkretus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Iš tiesų, konvertuojamųjų obligacijų negalima išleisti be patvirtinimo, kurį suteikia CSRC, patikrinusi, ar laikomasi konvertuojamųjų obligacijų emisiją reglamentuojančių visų sąlygų. Kaip paaiškinta 399 konstatuojamojoje dalyje, pagal KLR vertybinių popierių įstatymą (2014 m. redakcija) ir Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracines priemones, konkrečiai taikomas konvertuojamosioms obligacijoms, konvertuojamųjų obligacijų emisija turi atitikti valstybės pramonės politiką. Komisija 400 konstatuojamojoje dalyje laikėsi nuomonės, kad „vadovaujantis valstybės pramonės politika“ reiškia, kad investicinis projektas patenka į Pramonės restruktūrizavimo žinyno skatinamųjų pramonės šakų, kurioms priklauso šviesolaidžių kabelių pramonė, kategoriją.

vadovaujantis valstybės pramonės politika

| (418) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė teigė, kad obligacijų rinkos yra reguliuojamos kiekvienoje šalyje, nes tai yra ekonominio stabilumo klausimas. Kriterijai, kuriuos bendrovė turi atitikti, kad galėtų išleisti obligacijas, yra finansinio pobūdžio ir nėra orientuoti į politiką. Kinijos vyriausybė nesutiko su pozicija, kad konvertuojamųjų obligacijų emisija turi atitikti valstybės pramonės politiką, ir pakartojo, kad šviesolaidžių kabelių pramonė nėra skatinamoji pramonė. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad Komisija neįrodė, jog obligacijų pardavimas yra aiškiai skirtas tik tam tikroms bendrovėms. |
| --- | --- |

(418)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė teigė, kad obligacijų rinkos yra reguliuojamos kiekvienoje šalyje, nes tai yra ekonominio stabilumo klausimas. Kriterijai, kuriuos bendrovė turi atitikti, kad galėtų išleisti obligacijas, yra finansinio pobūdžio ir nėra orientuoti į politiką. Kinijos vyriausybė nesutiko su pozicija, kad konvertuojamųjų obligacijų emisija turi atitikti valstybės pramonės politiką, ir pakartojo, kad šviesolaidžių kabelių pramonė nėra skatinamoji pramonė. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad Komisija neįrodė, jog obligacijų pardavimas yra aiškiai skirtas tik tam tikroms bendrovėms.

turi atitikti valstybės pramonės politiką

aiškiai skirtas

| (419) | Šiuo atžvilgiu, nors Komisija sutiko, kad obligacijų rinkos yra reguliuojamos kiekvienoje šalyje ir kad dauguma kriterijų, kuriuos bendrovė turi atitikti, kad galėtų išleisti obligacijas, yra finansinio pobūdžio, ji nesutiko su Kinijos vyriausybės tvirtinimu, kad konvertuojamųjų obligacijų emisija Kinijoje nėra orientuota į politiką. Pirma, Komisija pakartojo savo poziciją, kad šviesolaidžių kabelių sektorius yra skatinamoji pramonė. Antra, Komisija laikėsi nuomonės, kad KLR vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) ir Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių, konkrečiai taikomų konvertuojamosioms obligacijoms, formuluotė, pagal kurią konvertuojamųjų obligacijų emisija turi atitikti valstybės pramonės politiką, yra pakankamai aiški. Galiausiai, Komisija 414 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad sutikdamos investuoti į konvertuojamąsias obligacijas, kurių grąžos norma labai maža, nepriklausomai nuo emitento rizikos profilio, finansų įstaigos atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteikė naudos. Iš tiesų finansinis pranašumas, suteiktas per konvertuojamųjų įmonių obligacijų su tokia žema atkarpos norma pirkimą, pagal Kinijos vyriausybės nustatytą norminę sistemą yra „aiškiai skirtas“ tik skatinamosioms pramonės šakoms, pvz., šviesolaidžių kabelių pramonei. Todėl šie Kinijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(419)

Šiuo atžvilgiu, nors Komisija sutiko, kad obligacijų rinkos yra reguliuojamos kiekvienoje šalyje ir kad dauguma kriterijų, kuriuos bendrovė turi atitikti, kad galėtų išleisti obligacijas, yra finansinio pobūdžio, ji nesutiko su Kinijos vyriausybės tvirtinimu, kad konvertuojamųjų obligacijų emisija Kinijoje nėra orientuota į politiką. Pirma, Komisija pakartojo savo poziciją, kad šviesolaidžių kabelių sektorius yra skatinamoji pramonė. Antra, Komisija laikėsi nuomonės, kad KLR vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) ir Biržinių bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių, konkrečiai taikomų konvertuojamosioms obligacijoms, formuluotė, pagal kurią konvertuojamųjų obligacijų emisija turi atitikti valstybės pramonės politiką, yra pakankamai aiški. Galiausiai, Komisija 414 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad sutikdamos investuoti į konvertuojamąsias obligacijas, kurių grąžos norma labai maža, nepriklausomai nuo emitento rizikos profilio, finansų įstaigos atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteikė naudos. Iš tiesų finansinis pranašumas, suteiktas per konvertuojamųjų įmonių obligacijų su tokia žema atkarpos norma pirkimą, pagal Kinijos vyriausybės nustatytą norminę sistemą yra „aiškiai skirtas“ tik skatinamosioms pramonės šakoms, pvz., šviesolaidžių kabelių pramonei. Todėl šie Kinijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti.

aiškiai skirtas

(c)   Naudos skaičiavimas

| (420) | Konvertuojamosios obligacijos yra mišri skolos priemonė, kuriai būdingos obligacijos savybės, pvz., palūkanų mokėjimas, ir kuri taip pat suteikia galimybę investuotą sumą tam tikromis sąlygomis konvertuoti į akcijas. Komisija nustatė, kad į akcijas buvo konvertuota tik nedidelė abiejų atrinktų bendrovių konvertuojamųjų obligacijų dalis. Todėl tiriamuoju laikotarpiu abiejų atrinktų bendrovių konvertuojamosios obligacijos veikė tik kaip obligacija, suteikianti investuotojams grąžą palūkanų forma, panašiai kaip paskolų atveju. Kadangi 310 konstatuojamojoje dalyje aprašyta paskolų apskaičiavimo metodika yra pagrįsta obligacijomis, atsižvelgdama į šias konkrečias šio atvejo aplinkybes, Komisija nusprendė taikyti tą pačią metodiką (100). Tai reiškia, kad siekiant nustatyti rinka grįstą obligacijų palūkanų normą, PBOC paskelbtai paskolų lyginamajai palūkanų normai arba, po 2019 m. rugpjūčio 20 d., NIFC (101) paskelbtai paskolų bazinei normai taikomas santykinis skirtumas tarp vienodos trukmės JAV AA įmonių obligacijų ir JAV BB įmonių obligacijų. |
| --- | --- |

(420)

Konvertuojamosios obligacijos yra mišri skolos priemonė, kuriai būdingos obligacijos savybės, pvz., palūkanų mokėjimas, ir kuri taip pat suteikia galimybę investuotą sumą tam tikromis sąlygomis konvertuoti į akcijas. Komisija nustatė, kad į akcijas buvo konvertuota tik nedidelė abiejų atrinktų bendrovių konvertuojamųjų obligacijų dalis. Todėl tiriamuoju laikotarpiu abiejų atrinktų bendrovių konvertuojamosios obligacijos veikė tik kaip obligacija, suteikianti investuotojams grąžą palūkanų forma, panašiai kaip paskolų atveju. Kadangi 310 konstatuojamojoje dalyje aprašyta paskolų apskaičiavimo metodika yra pagrįsta obligacijomis, atsižvelgdama į šias konkrečias šio atvejo aplinkybes, Komisija nusprendė taikyti tą pačią metodiką (100). Tai reiškia, kad siekiant nustatyti rinka grįstą obligacijų palūkanų normą, PBOC paskelbtai paskolų lyginamajai palūkanų normai arba, po 2019 m. rugpjūčio 20 d., NIFC (101) paskelbtai paskolų bazinei normai taikomas santykinis skirtumas tarp vienodos trukmės JAV AA įmonių obligacijų ir JAV BB įmonių obligacijų.

100

101

| (421) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė, „ZTT Group“ ir „FTT Group“ nesutiko, kad obligacijoms ir konvertuojamosioms obligacijoms būtų taikomas tas pats lyginamasis dydis kaip ir paskoloms, nes obligacijos, visų pirma konvertuojamosios obligacijos, ir paskolos yra skirtingos finansinės priemonės ir kad obligacijų rinka veikia kitaip nei privačiojo skolinimo rinka. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neturi pagrindo PBOC lyginamąjį dydį naudoti kaip atskaitos tašką ir tada pridėti priemoką. Kinijos vyriausybės teigimu, Komisija turėtų tiesiogiai naudoti BB reitingą turinčių bendrovių išleistų obligacijų palūkanų normą, ir pateikė pavyzdžių, kad Europos šviesolaidžių kabelių ir plieno gamintojai, turintys BB reitingą, išleido panašaus termino obligacijas gerokai mažesnėmis normomis nei apskaičiuota lyginamoji norma tuo pačiu laikotarpiu. „ZTT Group“ teigė, kad pagrindinis obligacijų emisijos pranašumas, palyginti su bankų paskolų gavimu, yra tas, kad palūkanų norma (t. y. atkarpos norma), kurią bendrovės turi mokėti investuotojams į obligacijas, dažnai yra mažesnė už palūkanų normą, kurią jos turėtų mokėti už banko paskolą. „ZTT Group“ teigimu, konvertuojamųjų obligacijų emisija yra dar patrauklesnė, nes paprastai joms taikoma mažesnė atkarpos norma, kadangi jos suteikia investuotojams galimybę konvertuoti obligacijas į nuosavybės vertybinius popierius ir taip gauti investicijų grąžą kaip vertybinių popierių dividendus. „FTT Group“ taip pat nurodė, kad konvertuojamųjų obligacijų nauda yra ne pajamos iš palūkanų, o konvertavimo teisė. Ir „FTT Group“, ir „ZTT Group“ pasiūlė apskaičiuojant naudą iš obligacijų ir konvertuojamųjų obligacijų naudoti JAV BB reitingo įmonių obligacijų atkarpos normą. |
| --- | --- |

(421)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė, „ZTT Group“ ir „FTT Group“ nesutiko, kad obligacijoms ir konvertuojamosioms obligacijoms būtų taikomas tas pats lyginamasis dydis kaip ir paskoloms, nes obligacijos, visų pirma konvertuojamosios obligacijos, ir paskolos yra skirtingos finansinės priemonės ir kad obligacijų rinka veikia kitaip nei privačiojo skolinimo rinka. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija neturi pagrindo PBOC lyginamąjį dydį naudoti kaip atskaitos tašką ir tada pridėti priemoką. Kinijos vyriausybės teigimu, Komisija turėtų tiesiogiai naudoti BB reitingą turinčių bendrovių išleistų obligacijų palūkanų normą, ir pateikė pavyzdžių, kad Europos šviesolaidžių kabelių ir plieno gamintojai, turintys BB reitingą, išleido panašaus termino obligacijas gerokai mažesnėmis normomis nei apskaičiuota lyginamoji norma tuo pačiu laikotarpiu. „ZTT Group“ teigė, kad pagrindinis obligacijų emisijos pranašumas, palyginti su bankų paskolų gavimu, yra tas, kad palūkanų norma (t. y. atkarpos norma), kurią bendrovės turi mokėti investuotojams į obligacijas, dažnai yra mažesnė už palūkanų normą, kurią jos turėtų mokėti už banko paskolą. „ZTT Group“ teigimu, konvertuojamųjų obligacijų emisija yra dar patrauklesnė, nes paprastai joms taikoma mažesnė atkarpos norma, kadangi jos suteikia investuotojams galimybę konvertuoti obligacijas į nuosavybės vertybinius popierius ir taip gauti investicijų grąžą kaip vertybinių popierių dividendus. „FTT Group“ taip pat nurodė, kad konvertuojamųjų obligacijų nauda yra ne pajamos iš palūkanų, o konvertavimo teisė. Ir „FTT Group“, ir „ZTT Group“ pasiūlė apskaičiuojant naudą iš obligacijų ir konvertuojamųjų obligacijų naudoti JAV BB reitingo įmonių obligacijų atkarpos normą.

| (422) | 337 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kodėl, jos nuomone, paskolos ir įmonių obligacijos yra panašios finansinės skolos priemonės, kas pateisina to paties lyginamojo dydžio taikymą abiem priemonėms konkrečiomis šio atvejo aplinkybėmis. 325–333 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino, kodėl ji nusprendė, kad paskolų ir įmonių obligacijų lyginamasis dydis yra tinkamas, kodėl ji negali kaip lyginamojo dydžio naudoti JAV BB reitingo įmonių obligacijų atkarpos normos ir kodėl palyginimas su ES palūkanų normomis ir (arba) atkarpos normomis nėra aktualus. Komisija sutiko, kad konvertuojamosios įmonių obligacijos yra mišri skolos priemonė, kuri taip pat suteikia galimybę tam tikromis sąlygomis konvertuoti investuotą sumą į akcijas, ir kaip tokios iš esmės skiriasi nuo įmonių obligacijų. Komisija išnagrinėjo galimybę kiekybiškai įvertinti šį konvertuojamumo elementą ir JAV BB reitingo įmonių obligacijų naudojimą, kaip siūlė Kinijos vyriausybė, „FTT Group“ ir „ZTT Group“. Tačiau taikant šių šalių pasiūlytą lyginamąjį dydį nebūtų atsižvelgiama į tokį konvertuojamumą ir tai buvo lyginamasis dydis įmonių obligacijoms, atskirtoms nuo Kinijos rinkų, nes jis buvo susijęs su obligacijomis, išleistomis kita valiuta (t. y. JAV doleriais, o ne CNY) ir taikant iš esmės kitokią nerizikingą palūkanų normą. Nebuvo pateikta jokių kitų galimų lyginamųjų dydžių ir nebuvo jokios papildomos viešos informacijos, kuria remiantis būtų galima nustatyti tikslesnį lyginamąjį dydį konvertuojamosioms obligacijoms (pvz., JAV AA reitingo konvertuojamųjų obligacijų ir JAV BB reitingo konvertuojamųjų obligacijų priemokų indeksai) arba šių obligacijų konvertuojamumo aspektą. Pagal pačių bendrovių duomenis taip pat nebuvo galimybės tinkamai palyginti obligacijų ir konvertuojamųjų obligacijų atkarpos normos skirtumo, nes viena iš atrinktų bendrovių neturėjo neapmokėtų obligacijų, o kitos atrinktos bendrovės obligacijų terminas ir finansavimo paskirtis skyrėsi nuo jos konvertuojamųjų obligacijų. Be to, 420 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad tik nedidelė abiejų atrinktų bendrovių konvertuojamųjų obligacijų dalis buvo konvertuota į akcijas ir kad praktiškai eksportuojantys gamintojai naudojo šią finansavimo priemonę pakaitomis su kitomis finansavimo priemonėmis, t. y. paskolomis ir įmonių obligacijomis. Todėl, kadangi tiriamuoju laikotarpiu šios konvertuojamosios obligacijos veikė tik kaip obligacijos ir iš jų investuotojai gavo grąžą palūkanų forma, panašiai kaip paskolų atveju, ir kadangi PBOC arba NIFC paskelbto nerizikingos normos lyginamojo dydžio naudojimas buvo vertinamas kaip konservatyvus metodas, Komisija patvirtino savo sprendimą taikyti lyginamąjį dydį paskoloms, kaip nurodyta 420 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(422)

337 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kodėl, jos nuomone, paskolos ir įmonių obligacijos yra panašios finansinės skolos priemonės, kas pateisina to paties lyginamojo dydžio taikymą abiem priemonėms konkrečiomis šio atvejo aplinkybėmis. 325–333 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino, kodėl ji nusprendė, kad paskolų ir įmonių obligacijų lyginamasis dydis yra tinkamas, kodėl ji negali kaip lyginamojo dydžio naudoti JAV BB reitingo įmonių obligacijų atkarpos normos ir kodėl palyginimas su ES palūkanų normomis ir (arba) atkarpos normomis nėra aktualus. Komisija sutiko, kad konvertuojamosios įmonių obligacijos yra mišri skolos priemonė, kuri taip pat suteikia galimybę tam tikromis sąlygomis konvertuoti investuotą sumą į akcijas, ir kaip tokios iš esmės skiriasi nuo įmonių obligacijų. Komisija išnagrinėjo galimybę kiekybiškai įvertinti šį konvertuojamumo elementą ir JAV BB reitingo įmonių obligacijų naudojimą, kaip siūlė Kinijos vyriausybė, „FTT Group“ ir „ZTT Group“. Tačiau taikant šių šalių pasiūlytą lyginamąjį dydį nebūtų atsižvelgiama į tokį konvertuojamumą ir tai buvo lyginamasis dydis įmonių obligacijoms, atskirtoms nuo Kinijos rinkų, nes jis buvo susijęs su obligacijomis, išleistomis kita valiuta (t. y. JAV doleriais, o ne CNY) ir taikant iš esmės kitokią nerizikingą palūkanų normą. Nebuvo pateikta jokių kitų galimų lyginamųjų dydžių ir nebuvo jokios papildomos viešos informacijos, kuria remiantis būtų galima nustatyti tikslesnį lyginamąjį dydį konvertuojamosioms obligacijoms (pvz., JAV AA reitingo konvertuojamųjų obligacijų ir JAV BB reitingo konvertuojamųjų obligacijų priemokų indeksai) arba šių obligacijų konvertuojamumo aspektą. Pagal pačių bendrovių duomenis taip pat nebuvo galimybės tinkamai palyginti obligacijų ir konvertuojamųjų obligacijų atkarpos normos skirtumo, nes viena iš atrinktų bendrovių neturėjo neapmokėtų obligacijų, o kitos atrinktos bendrovės obligacijų terminas ir finansavimo paskirtis skyrėsi nuo jos konvertuojamųjų obligacijų. Be to, 420 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad tik nedidelė abiejų atrinktų bendrovių konvertuojamųjų obligacijų dalis buvo konvertuota į akcijas ir kad praktiškai eksportuojantys gamintojai naudojo šią finansavimo priemonę pakaitomis su kitomis finansavimo priemonėmis, t. y. paskolomis ir įmonių obligacijomis. Todėl, kadangi tiriamuoju laikotarpiu šios konvertuojamosios obligacijos veikė tik kaip obligacijos ir iš jų investuotojai gavo grąžą palūkanų forma, panašiai kaip paskolų atveju, ir kadangi PBOC arba NIFC paskelbto nerizikingos normos lyginamojo dydžio naudojimas buvo vertinamas kaip konservatyvus metodas, Komisija patvirtino savo sprendimą taikyti lyginamąjį dydį paskoloms, kaip nurodyta 420 konstatuojamojoje dalyje.

| (423) | Nauda yra palūkanų sumos, kurią bendrovė turėjo sumokėti taikydama 420 konstatuojamojoje dalyje nurodytą rinka grįstą palūkanų normą, ir faktinių bendrovės sumokėtų palūkanų skirtumas. |
| --- | --- |

(423)

Nauda yra palūkanų sumos, kurią bendrovė turėjo sumokėti taikydama 420 konstatuojamojoje dalyje nurodytą rinka grįstą palūkanų normą, ir faktinių bendrovės sumokėtų palūkanų skirtumas.

3.5.4.4   Įmonių obligacijos

| (424) | Viena atrinkta grupė naudojosi lengvatiniu finansavimu įmonių obligacijų forma. |
| --- | --- |

(424)

Viena atrinkta grupė naudojosi lengvatiniu finansavimu įmonių obligacijų forma.

(a)   Teisinis pagrindas

| — | Kinijos Liaudies Respublikos vertybinių popierių įstatymas (2014 m. redakcija) (toliau – Vertybinių popierių įstatymas) (102); |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos vertybinių popierių įstatymas (2014 m. redakcija) (toliau – Vertybinių popierių įstatymas) (102);

102

| — | Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinės priemonės, Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos įsakymas Nr. 113, 2015 m. sausio 15 d.; |
| --- | --- |

—

Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinės priemonės, Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos įsakymas Nr. 113, 2015 m. sausio 15 d.;

| — | 2011 m. sausio 18 d. Valstybės tarybos paskelbti Įmonių obligacijų administravimo nuostatai; |
| --- | --- |

—

2011 m. sausio 18 d. Valstybės tarybos paskelbti Įmonių obligacijų administravimo nuostatai;

| — | Kinijos Liaudies Respublikos nefinansinių įmonių skolos finansavimo priemonių administravimo tarpbankinėje obligacijų rinkoje priemonės, „People’s Bank of China“ įsakymas [2008] Nr. 12, 2008 m. balandžio 9 d. |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos nefinansinių įmonių skolos finansavimo priemonių administravimo tarpbankinėje obligacijų rinkoje priemonės, „People’s Bank of China“ įsakymas [2008] Nr. 12, 2008 m. balandžio 9 d.

(b)   Įmonių obligacijų reguliavimo sistema

| (425) | Pagal reglamentavimo sistemą Kinijoje negalima laisvai išleisti obligacijų arba jomis prekiauti. Kiekvienos obligacijos išleidimui turi pritarti įvairios vyriausybės institucijos, kaip antai PBOC, NDRC arba CSRC, priklausomai nuo obligacijos rūšies ir emitento tipo. Be to, remiantis Įmonių obligacijų administravimo taisyklėmis įmonių obligacijų išleidimui taikomos metinės kvotos. |
| --- | --- |

(425)

Pagal reglamentavimo sistemą Kinijoje negalima laisvai išleisti obligacijų arba jomis prekiauti. Kiekvienos obligacijos išleidimui turi pritarti įvairios vyriausybės institucijos, kaip antai PBOC, NDRC arba CSRC, priklausomai nuo obligacijos rūšies ir emitento tipo. Be to, remiantis Įmonių obligacijų administravimo taisyklėmis įmonių obligacijų išleidimui taikomos metinės kvotos.

| (426) | Pagal tiriamuoju laikotarpiu taikyto Vertybinių popierių įstatymo 16 straipsnį viešas įmonių obligacijų platinimas turėtų tenkinti šiuos reikalavimus: „pajamų panaudojimo tikslas atitinka valstybės pramonės politiką <...>“ ir „pajamos iš viešo įmonių obligacijų platinimo naudojamos tik patvirtintam (-iems) tikslui (-ams)“. Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 12 straipsnyje pakartojama, kad surinktų lėšų paskirtis turi atitikti valstybės pramonės politiką. Kaip paaiškinta 400 ir 401 konstatuojamosiose dalyse, įmonių obligacijų emisija tokiomis sąlygomis yra skirta skatinamajai pramonei, pvz., šviesolaidžių kabelių pramonei, ir atitinka finansų įstaigų praktiką remti šias pramonės šakas. |
| --- | --- |

(426)

Pagal tiriamuoju laikotarpiu taikyto Vertybinių popierių įstatymo 16 straipsnį viešas įmonių obligacijų platinimas turėtų tenkinti šiuos reikalavimus: „pajamų panaudojimo tikslas atitinka valstybės pramonės politiką <...>“ ir „pajamos iš viešo įmonių obligacijų platinimo naudojamos tik patvirtintam (-iems) tikslui (-ams)“. Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 12 straipsnyje pakartojama, kad surinktų lėšų paskirtis turi atitikti valstybės pramonės politiką. Kaip paaiškinta 400 ir 401 konstatuojamosiose dalyse, įmonių obligacijų emisija tokiomis sąlygomis yra skirta skatinamajai pramonei, pvz., šviesolaidžių kabelių pramonei, ir atitinka finansų įstaigų praktiką remti šias pramonės šakas.

pajamų panaudojimo tikslas atitinka valstybės pramonės politiką <...>

pajamos iš viešo įmonių obligacijų platinimo naudojamos tik patvirtintam (-iems) tikslui (-ams)

| (427) | Pagal Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnio 5 dalį „įmonių obligacijų atkarpos norma neturi viršyti Valstybės tarybos nustatytos atkarpos normos“. Be to, Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 18 straipsnyje išsamiai nustatyta, kad „siūloma įmonių obligacijų palūkanų norma neviršija 40 % vyraujančios palūkanų normos, kurią bankai moka fiziniams asmenims už tokio pat termino terminuotuosius taupomuosius indėlius“. |
| --- | --- |

(427)

Pagal Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnio 5 dalį „įmonių obligacijų atkarpos norma neturi viršyti Valstybės tarybos nustatytos atkarpos normos“. Be to, Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 18 straipsnyje išsamiai nustatyta, kad „siūloma įmonių obligacijų palūkanų norma neviršija 40 % vyraujančios palūkanų normos, kurią bankai moka fiziniams asmenims už tokio pat termino terminuotuosius taupomuosius indėlius“.

įmonių obligacijų atkarpos norma neturi viršyti Valstybės tarybos nustatytos atkarpos normos

siūloma įmonių obligacijų palūkanų norma neviršija 40 % vyraujančios palūkanų normos, kurią bankai moka fiziniams asmenims už tokio pat termino terminuotuosius taupomuosius indėlius

| (428) | Be to, Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinių priemonių 18 straipsnyje nustatyta, kad tik tam tikros obligacijos, atitinkančios griežtus kokybės kriterijus, pavyzdžiui, AAA kredito reitingą, gali būti viešai leidžiamos viešiesiems investuotojams arba viešai leidžiamos tik profesionaliesiems investuotojams tik emitento nuožiūra. Šių standartų neatitinkančios įmonių obligacijos gali būti išleistos viešai tik kvalifikuotiesiems investuotojams. Todėl dauguma įmonių obligacijų išleidžiamos profesionaliesiems investuotojams, kuriuos patvirtino CSRC ir kurie yra Kinijos instituciniai investuotojai. |
| --- | --- |

(428)

Be to, Įmonių obligacijų emisijos ir prekybos jomis administracinių priemonių 18 straipsnyje nustatyta, kad tik tam tikros obligacijos, atitinkančios griežtus kokybės kriterijus, pavyzdžiui, AAA kredito reitingą, gali būti viešai leidžiamos viešiesiems investuotojams arba viešai leidžiamos tik profesionaliesiems investuotojams tik emitento nuožiūra. Šių standartų neatitinkančios įmonių obligacijos gali būti išleistos viešai tik kvalifikuotiesiems investuotojams. Todėl dauguma įmonių obligacijų išleidžiamos profesionaliesiems investuotojams, kuriuos patvirtino CSRC ir kurie yra Kinijos instituciniai investuotojai.

(c)   Finansų įstaigos, veikiančios kaip valstybinės institucijos

| (429) | Kinijoje bendrovės, kurios nori išleisti įmonių obligacijas, turi pasinaudoti finansų įstaigos, veikiančios kaip garantas, paslaugomis. Garantai organizuoja obligacijų išleidimą ir derasi dėl palūkanų normos, kuria obligacija bus teikiama investuotojams. Komisija nustatė, kad vienos iš atrinktų grupių išleistos įmonės obligacijos garantas buvo viena iš finansų įstaigų, kurios taip pat teikė lengvatinį finansavimą, kaip paaiškinta 3.5.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(429)

Kinijoje bendrovės, kurios nori išleisti įmonių obligacijas, turi pasinaudoti finansų įstaigos, veikiančios kaip garantas, paslaugomis. Garantai organizuoja obligacijų išleidimą ir derasi dėl palūkanų normos, kuria obligacija bus teikiama investuotojams. Komisija nustatė, kad vienos iš atrinktų grupių išleistos įmonės obligacijos garantas buvo viena iš finansų įstaigų, kurios taip pat teikė lengvatinį finansavimą, kaip paaiškinta 3.5.1 skirsnyje.

| (430) | Be to, remiantis „Bloomberg“„China bond market insight 2021“, tarpbankinėje obligacijų rinkoje kotiruojamos obligacijos sudaro 88 % visos prekybos obligacijomis apimties. Remiantis tuo pačiu tyrimu dauguma investuotojų, įskaitant finansų įstaigas, yra instituciniai investuotojai. Tiksliau komerciniai bankai sudaro 57 % investuotojų, o politikos bankai sudaro 3 % (103). Todėl įmonių obligacijas perkantys investuotojai daugiausia yra Kinijos bankai, įskaitant valstybės bankus. |
| --- | --- |

(430)

Be to, remiantis „Bloomberg“„China bond market insight 2021“, tarpbankinėje obligacijų rinkoje kotiruojamos obligacijos sudaro 88 % visos prekybos obligacijomis apimties. Remiantis tuo pačiu tyrimu dauguma investuotojų, įskaitant finansų įstaigas, yra instituciniai investuotojai. Tiksliau komerciniai bankai sudaro 57 % investuotojų, o politikos bankai sudaro 3 % (103). Todėl įmonių obligacijas perkantys investuotojai daugiausia yra Kinijos bankai, įskaitant valstybės bankus.

103

| (431) | Kaip paaiškinta 405 ir 406 konstatuojamosiose dalyse, Komisija manė, kad esama tam tikrų patvirtinančių įrodymų, pagal kuriuos didžiąją dalį investuotojų į atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas sudaro finansų įstaigos, teisiškai privalančios teikti kreditinę paramą šviesolaidžių kabelių gamintojams. Tie patys argumentai ir išvada taip pat taikomi įmonių obligacijoms, nes emisijos sąlygos yra labai panašios, visų pirma sąlyga laikytis nacionalinių įstatymų, kitų teisės aktų ir politikos reikalavimų bei valstybės pramonės politikos. |
| --- | --- |

(431)

Kaip paaiškinta 405 ir 406 konstatuojamosiose dalyse, Komisija manė, kad esama tam tikrų patvirtinančių įrodymų, pagal kuriuos didžiąją dalį investuotojų į atrinktų bendrovių išleistas konvertuojamąsias obligacijas sudaro finansų įstaigos, teisiškai privalančios teikti kreditinę paramą šviesolaidžių kabelių gamintojams. Tie patys argumentai ir išvada taip pat taikomi įmonių obligacijoms, nes emisijos sąlygos yra labai panašios, visų pirma sąlyga laikytis nacionalinių įstatymų, kitų teisės aktų ir politikos reikalavimų bei valstybės pramonės politikos.

| (432) | Kaip aprašyta 426 konstatuojamojoje dalyje, Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnyje ir Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 12 straipsnyje reikalaujama, kad viešas įmonių obligacijų platinimas atitiktų valstybės pramonės politiką. Dėl to įmonių obligacijos gali būti išleistos tik tokiais tikslais, kurie atitinka Kinijos vyriausybės planavimo tikslus, susijusius su skatinamosiomis pramonės šakomis, kaip paaiškinta 393 ir 394 konstatuojamosiose dalyse. Instituciniai investuotojai, kurie, kaip nurodyta 397 ir 430 konstatuojamosiose dalyse, daugiausia yra komerciniai bankai ir politikos bankai, turi laikytis Sprendime Nr. 40 nustatytų politikos krypčių. |
| --- | --- |

(432)

Kaip aprašyta 426 konstatuojamojoje dalyje, Vertybinių popierių įstatymo (2014 m. redakcija) 16 straipsnyje ir Įmonių obligacijų administravimo taisyklių 12 straipsnyje reikalaujama, kad viešas įmonių obligacijų platinimas atitiktų valstybės pramonės politiką. Dėl to įmonių obligacijos gali būti išleistos tik tokiais tikslais, kurie atitinka Kinijos vyriausybės planavimo tikslus, susijusius su skatinamosiomis pramonės šakomis, kaip paaiškinta 393 ir 394 konstatuojamosiose dalyse. Instituciniai investuotojai, kurie, kaip nurodyta 397 ir 430 konstatuojamosiose dalyse, daugiausia yra komerciniai bankai ir politikos bankai, turi laikytis Sprendime Nr. 40 nustatytų politikos krypčių.

| (433) | Taigi, 116, 401 ir 413 konstatuojamosiose dalyse aprašytas mechanizmas taip pat taikomas įmonių obligacijoms, t. y. Sprendime Nr. 40 kartu su Pramonės restruktūrizavimo žinynu numatyta speciali skatinamųjų pramonės šakų, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių pramonės, tam tikrų projektų tvarka. Sprendime apibendrinta palanki tvarka, taikyta vienai iš atrinktų grupių, buvo investuoti į įmonių obligacijas, išleistas su palūkanų norma, kuri neatspindi rinka grįstų kriterijų. |
| --- | --- |

(433)

Taigi, 116, 401 ir 413 konstatuojamosiose dalyse aprašytas mechanizmas taip pat taikomas įmonių obligacijoms, t. y. Sprendime Nr. 40 kartu su Pramonės restruktūrizavimo žinynu numatyta speciali skatinamųjų pramonės šakų, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių pramonės, tam tikrų projektų tvarka. Sprendime apibendrinta palanki tvarka, taikyta vienai iš atrinktų grupių, buvo investuoti į įmonių obligacijas, išleistas su palūkanų norma, kuri neatspindi rinka grįstų kriterijų.

| (434) | Kaip aprašyta 3.5.1 skirsnyje, finansų įstaigoms būdingas reikšmingas valstybės dalyvavimas ir Kinijos vyriausybė turi galimybę daryti joms nemenką įtaką. Bendroji teisinė sistema, kurios laikydamosi tos finansų įstaigos vykdo veiklą, taip pat taikoma įmonių obligacijoms. |
| --- | --- |

(434)

Kaip aprašyta 3.5.1 skirsnyje, finansų įstaigoms būdingas reikšmingas valstybės dalyvavimas ir Kinijos vyriausybė turi galimybę daryti joms nemenką įtaką. Bendroji teisinė sistema, kurios laikydamosi tos finansų įstaigos vykdo veiklą, taip pat taikoma įmonių obligacijoms.

| (435) | 1 ir 2 skirsniuose Komisija padarė išvadą, kad valstybės valdomos finansų įstaigos yra valstybinės įstaigos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu, ir kad bet kuriuo atveju laikoma, kad Kinijos vyriausybė joms patikėjo arba nurodė vykdyti funkcijas, kurios paprastai pavedamos vyriausybei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. 3.5.1.2 skirsnyje Komisija padarė išvadą, kad vyriausybė paveda arba nurodo vykdyti funkcijas ir privačioms finansų įstaigoms. |
| --- | --- |

(435)

1 ir 2 skirsniuose Komisija padarė išvadą, kad valstybės valdomos finansų įstaigos yra valstybinės įstaigos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu, ir kad bet kuriuo atveju laikoma, kad Kinijos vyriausybė joms patikėjo arba nurodė vykdyti funkcijas, kurios paprastai pavedamos vyriausybei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. 3.5.1.2 skirsnyje Komisija padarė išvadą, kad vyriausybė paveda arba nurodo vykdyti funkcijas ir privačioms finansų įstaigoms.

| (436) | Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis įmonių obligacijų emisijomis. Tad ji išnagrinėjo visą 425–428 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą teisinę aplinką ir konkrečius tyrimo metu nustatytus faktus. |
| --- | --- |

(436)

Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis įmonių obligacijų emisijomis. Tad ji išnagrinėjo visą 425–428 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą teisinę aplinką ir konkrečius tyrimo metu nustatytus faktus.

| (437) | Komisija nustatė, kad įmonių obligacijos buvo išleistos taikant palūkanų normą, kuri buvo mažesnė už tą, kurios tikimasi bendrovių finansinės ir kredito rizikos sąlygomis. |
| --- | --- |

(437)

Komisija nustatė, kad įmonių obligacijos buvo išleistos taikant palūkanų normą, kuri buvo mažesnė už tą, kurios tikimasi bendrovių finansinės ir kredito rizikos sąlygomis.

| (438) | Faktiškai įmonių obligacijų palūkanų normoms įtaką daro bendrovės kredito reitingas, kaip ir paskolų atveju. Tačiau Komisija 280 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad vietos kredito reitingų rinka yra iškreipta, o kredito reitingai – nepatikimi. Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, obligacijų rinkoje dominuoja penkios Kinijos vietos reitingų agentūros, apie 90 % obligacijų vietos reitingų agentūros suteikė AAA reitingą, o daugeliui emitentų suteiktas žemesnis S&P pasaulinis A ir BBB emitento reitingas. |
| --- | --- |

(438)

Faktiškai įmonių obligacijų palūkanų normoms įtaką daro bendrovės kredito reitingas, kaip ir paskolų atveju. Tačiau Komisija 280 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad vietos kredito reitingų rinka yra iškreipta, o kredito reitingai – nepatikimi. Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, obligacijų rinkoje dominuoja penkios Kinijos vietos reitingų agentūros, apie 90 % obligacijų vietos reitingų agentūros suteikė AAA reitingą, o daugeliui emitentų suteiktas žemesnis S&P pasaulinis A ir BBB emitento reitingas.

| (439) | Tai įrodo ir faktas, kad kredito reitingų ataskaitos, susijusios su atrinktos bendrovės išleista įmonės obligacija, neatitiko jos faktinės finansinės padėties. |
| --- | --- |

(439)

Tai įrodo ir faktas, kad kredito reitingų ataskaitos, susijusios su atrinktos bendrovės išleista įmonės obligacija, neatitiko jos faktinės finansinės padėties.

| (440) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos finansų įstaigos, kurios veikė kaip atrinktos bendrovės įmonės obligacijos emisijos garantas ir kurios yra pagrindinės investuotojos į įmonės obligaciją, laikėsi Sprendime Nr. 40 nustatytų politikos krypčių ir teikė lengvatinį finansavimą skatinamosios pramonės bendrovėms, todėl veikė kaip valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte, arba kaip institucijos, kurioms vyriausybė pavedė arba nurodė atlikti funkcijas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. |
| --- | --- |

(440)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos finansų įstaigos, kurios veikė kaip atrinktos bendrovės įmonės obligacijos emisijos garantas ir kurios yra pagrindinės investuotojos į įmonės obligaciją, laikėsi Sprendime Nr. 40 nustatytų politikos krypčių ir teikė lengvatinį finansavimą skatinamosios pramonės bendrovėms, todėl veikė kaip valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte, arba kaip institucijos, kurioms vyriausybė pavedė arba nurodė atlikti funkcijas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.

| (441) | Organizuodamos įmonių obligacijų, kurių palūkanų norma yra mažesnė už rinkos normą, atitinkančią faktinį emitento rizikos profilį, emisiją ir sutikdamos investuoti į tokias įmonių obligacijas, finansų įstaigos atrinktam eksportuojančiam gamintojui suteikė naudos. |
| --- | --- |

(441)

Organizuodamos įmonių obligacijų, kurių palūkanų norma yra mažesnė už rinkos normą, atitinkančią faktinį emitento rizikos profilį, emisiją ir sutikdamos investuoti į tokias įmonių obligacijas, finansų įstaigos atrinktam eksportuojančiam gamintojui suteikė naudos.

(d)   Konkretumas

| (442) | Kaip aprašyta 417 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nusprendė, kad lengvatinis finansavimas obligacijų forma yra konkretus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes obligacijų negalima išleisti negavus vyriausybės institucijų patvirtinimo, o KLR vertybinių popierių įstatyme (2014 m. redakcija) nustatyta, kad obligacijų emisija turi atitikti valstybės pramonės politiką. Kaip jau minėta 131 konstatuojamojoje dalyje, šviesolaidžių kabelių pramonė Pramonės restruktūrizavimo žinyne laikoma skatinamąja pramone. |
| --- | --- |

(442)

Kaip aprašyta 417 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nusprendė, kad lengvatinis finansavimas obligacijų forma yra konkretus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes obligacijų negalima išleisti negavus vyriausybės institucijų patvirtinimo, o KLR vertybinių popierių įstatyme (2014 m. redakcija) nustatyta, kad obligacijų emisija turi atitikti valstybės pramonės politiką. Kaip jau minėta 131 konstatuojamojoje dalyje, šviesolaidžių kabelių pramonė Pramonės restruktūrizavimo žinyne laikoma skatinamąja pramone.

(e)   Naudos skaičiavimas

| (443) | Kadangi obligacijos iš esmės yra dar vienos rūšies skolos priemonė, panaši į paskolas, ir kadangi paskolų skaičiavimo metodika jau grindžiama obligacijų krepšeliu, Komisija nusprendė taikyti paskolų skaičiavimo metodiką, aprašytą 3.5.3.3 skirsnyje. Tai reiškia, kad siekiant nustatyti rinka grindžiamas obligacijų palūkanų normas ir vėliau jas palyginti su faktine bendrovės mokama palūkanų norma ir taip nustatyti naudą, PBOC paskolų lyginamajai palūkanų normai arba, po 2019 m. rugpjūčio 20 d., NIFC paskelbtai paskolos bazinei normai taikomas santykinis skirtumas tarp vienodos trukmės JAV AA įmonių obligacijų ir JAV BB įmonių obligacijų. |
| --- | --- |

(443)

Kadangi obligacijos iš esmės yra dar vienos rūšies skolos priemonė, panaši į paskolas, ir kadangi paskolų skaičiavimo metodika jau grindžiama obligacijų krepšeliu, Komisija nusprendė taikyti paskolų skaičiavimo metodiką, aprašytą 3.5.3.3 skirsnyje. Tai reiškia, kad siekiant nustatyti rinka grindžiamas obligacijų palūkanų normas ir vėliau jas palyginti su faktine bendrovės mokama palūkanų norma ir taip nustatyti naudą, PBOC paskolų lyginamajai palūkanų normai arba, po 2019 m. rugpjūčio 20 d., NIFC paskelbtai paskolos bazinei normai taikomas santykinis skirtumas tarp vienodos trukmės JAV AA įmonių obligacijų ir JAV BB įmonių obligacijų.

3.5.4.5.   Išvada dėl lengvatinio finansavimo. Kitų rūšių finansavimas

| (444) | Komisija nustatė, kad abi atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės naudojosi lengvatiniu finansavimu kredito linijų, banko akcepto įsakomųjų vekselių ir konvertuojamųjų obligacijų forma. Atsižvelgdama į tai, kad buvo skiriamas finansinis įnašas ir eksportuojantiems gamintojams teikiama konkreti nauda, Komisija manė, kad šių rūšių lengvatinis finansavimas turėtų būti laikomas kompensuotina subsidija. |
| --- | --- |

(444)

Komisija nustatė, kad abi atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės naudojosi lengvatiniu finansavimu kredito linijų, banko akcepto įsakomųjų vekselių ir konvertuojamųjų obligacijų forma. Atsižvelgdama į tai, kad buvo skiriamas finansinis įnašas ir eksportuojantiems gamintojams teikiama konkreti nauda, Komisija manė, kad šių rūšių lengvatinis finansavimas turėtų būti laikomas kompensuotina subsidija.

| (445) | Atrinktoms bendrovių grupėms per tiriamąjį laikotarpį taikant pirmiau aprašytą lengvatinį finansavimą nustatyta subsidijų norma:

  Lengvatinis finansavimas. Kitų rūšių finansavimas







  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos norma |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(445)

Atrinktoms bendrovių grupėms per tiriamąjį laikotarpį taikant pirmiau aprašytą lengvatinį finansavimą nustatyta subsidijų norma:

Lengvatinis finansavimas. Kitų rūšių finansavimas

Lengvatinis finansavimas. Kitų rūšių finansavimas

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos norma

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

3,51  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

2,62  %

3.6.   Lengvatinis draudimas. Eksporto kredito draudimas

Lengvatinis draudimas. Eksporto kredito draudimas

| (446) | Skundo pateikėjas teigė, kad „Sinosure“, be kitų paslaugų, lengvatinėmis sąlygomis skatinamosioms pramonės šakoms teikia trumpalaikį, vidutinės trukmės ir ilgalaikį eksporto kredito draudimą, investicinį draudimą ir obligacijų garantijas. Savo bendroje svetainėje „Sinosure“ teigia, kad ji skatina Kinijos prekių eksportą, ypač aukštųjų technologijų produktų eksportą. Remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) atliktu tyrimu, Kinijos aukštųjų technologijų pramonė, kuriai priklauso ir šviesolaidžių kabelių pramonė, gavo 21 % viso „Sinosure“ teikiamo eksporto kredito draudimo (104). Be to, „Sinosure“ ėmėsi aktyvaus vaidmens įgyvendindama iniciatyvą „Pagaminta Kinijoje 2025“, pagal kurią įmonėms rekomenduojama naudotis nacionaliniais kreditų ištekliais, diegiamos mokslinės ir technologinės inovacijos bei modernizuojamos technologijos ir padedama užsienyje investuojančioms įmonėms tapti konkurencingesnėms pasaulinėje rinkoje (105). |
| --- | --- |

(446)

Skundo pateikėjas teigė, kad „Sinosure“, be kitų paslaugų, lengvatinėmis sąlygomis skatinamosioms pramonės šakoms teikia trumpalaikį, vidutinės trukmės ir ilgalaikį eksporto kredito draudimą, investicinį draudimą ir obligacijų garantijas. Savo bendroje svetainėje „Sinosure“ teigia, kad ji skatina Kinijos prekių eksportą, ypač aukštųjų technologijų produktų eksportą. Remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) atliktu tyrimu, Kinijos aukštųjų technologijų pramonė, kuriai priklauso ir šviesolaidžių kabelių pramonė, gavo 21 % viso „Sinosure“ teikiamo eksporto kredito draudimo (104). Be to, „Sinosure“ ėmėsi aktyvaus vaidmens įgyvendindama iniciatyvą „Pagaminta Kinijoje 2025“, pagal kurią įmonėms rekomenduojama naudotis nacionaliniais kreditų ištekliais, diegiamos mokslinės ir technologinės inovacijos bei modernizuojamos technologijos ir padedama užsienyje investuojančioms įmonėms tapti konkurencingesnėms pasaulinėje rinkoje (105).

104

105

(a)   Teisinis pagrindas

| (a) | MOFCOM ir „Sinosure“ bendrai paskelbtas Pranešimas dėl prekybos skatinimo mokslo ir technologijų priemonėmis naudojant eksporto kredito draudimą strategijos įgyvendinimo (Shang Ji Fa [2004] Nr. 368); |
| --- | --- |

(a)

MOFCOM ir „Sinosure“ bendrai paskelbtas Pranešimas dėl prekybos skatinimo mokslo ir technologijų priemonėmis naudojant eksporto kredito draudimą strategijos įgyvendinimo (Shang Ji Fa [2004] Nr. 368);

Shang Ji Fa

| (b) | 840-asis planas, įtrauktas į 2009 m. gegužės 27 d. Valstybės tarybos pranešimą; |
| --- | --- |

(b)

840-asis planas, įtrauktas į 2009 m. gegužės 27 d. Valstybės tarybos pranešimą;

| (c) | Valstybės tarybos pranešimas apie vystymo ir plėtros valstybės tarnybos strateginį sprendimą dėl spartesnio besivystančių pramonės šakų vystymo (GuoFa [2010] Nr. 32, 2010 m. spalio 18 d.) ir jo įgyvendinimo gairės (GuoFa [2011] Nr. 310, 2011 m. spalio 21 d.); |
| --- | --- |

(c)

Valstybės tarybos pranešimas apie vystymo ir plėtros valstybės tarnybos strateginį sprendimą dėl spartesnio besivystančių pramonės šakų vystymo (GuoFa [2010] Nr. 32, 2010 m. spalio 18 d.) ir jo įgyvendinimo gairės (GuoFa [2011] Nr. 310, 2011 m. spalio 21 d.);

GuoFa

GuoFa

| (d) | Pranešimas dėl 2006 m. redakcijos Kinijos Nacionalinio mokslo ir technologijų departamento aukštųjų technologijų produktų eksporto katalogo Nr. 16 paskelbimo (2006 m.). |
| --- | --- |

(d)

Pranešimas dėl 2006 m. redakcijos Kinijos Nacionalinio mokslo ir technologijų departamento aukštųjų technologijų produktų eksporto katalogo Nr. 16 paskelbimo (2006 m.).

(b)   Tyrimo metu nustatyti faktai

| (447) | Abi atrinktos bendrovių grupės per tiriamąjį laikotarpį turėjo galiojančias eksporto draudimo sutartis su „Sinosure“. |
| --- | --- |

(447)

Abi atrinktos bendrovių grupės per tiriamąjį laikotarpį turėjo galiojančias eksporto draudimo sutartis su „Sinosure“.

| (448) | Kaip minėta 158 konstatuojamojoje dalyje, „Sinosure“ nepateikė prašomų įmonės valdymo patvirtinamųjų dokumentų, kaip antai įstatų. „Sinosure“ taip pat nepateikė konkretesnės informacijos apie šviesolaidžių kabelių pramonei teikiamą eksporto kredito draudimą ir įmokų dydį arba išsamių duomenų apie eksporto kredito draudimo veiklos pelningumą. |
| --- | --- |

(448)

Kaip minėta 158 konstatuojamojoje dalyje, „Sinosure“ nepateikė prašomų įmonės valdymo patvirtinamųjų dokumentų, kaip antai įstatų. „Sinosure“ taip pat nepateikė konkretesnės informacijos apie šviesolaidžių kabelių pramonei teikiamą eksporto kredito draudimą ir įmokų dydį arba išsamių duomenų apie eksporto kredito draudimo veiklos pelningumą.

| (449) | Todėl Komisija turėjo papildyti pateiktą informaciją turimais faktais. |
| --- | --- |

(449)

Todėl Komisija turėjo papildyti pateiktą informaciją turimais faktais.

| (450) | Remiantis per ankstesnius antisubsidijų tyrimus (106) pateikta informacija ir „Sinosure“ svetaine (107), „Sinosure“ yra valstybės valdoma į politiką orientuota draudimo bendrovė, kurią valstybė įsteigė ir remia siekdama paremti KLR užsienio ekonomikos ir prekybos plėtrą ir bendradarbiavimą. 100 % bendrovės akcijų priklauso valstybei. Ji turi direktorių valdybą ir stebėtojų tarybą. Vyriausybė įgaliota paskirti ir atleisti bendrovės vyresniąją vadovybę. Remdamasi šia informacija Komisija padarė išvadą, kad esama oficialių požymių, jog vyriausybė kontroliuoja „Sinosure“. |
| --- | --- |

(450)

Remiantis per ankstesnius antisubsidijų tyrimus (106) pateikta informacija ir „Sinosure“ svetaine (107), „Sinosure“ yra valstybės valdoma į politiką orientuota draudimo bendrovė, kurią valstybė įsteigė ir remia siekdama paremti KLR užsienio ekonomikos ir prekybos plėtrą ir bendradarbiavimą. 100 % bendrovės akcijų priklauso valstybei. Ji turi direktorių valdybą ir stebėtojų tarybą. Vyriausybė įgaliota paskirti ir atleisti bendrovės vyresniąją vadovybę. Remdamasi šia informacija Komisija padarė išvadą, kad esama oficialių požymių, jog vyriausybė kontroliuoja „Sinosure“.

106

107

| (451) | Komisija toliau rinko informaciją apie tai, ar Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą „Sinosure“ veiklos, susijusios su šviesolaidžių kabelių pramone, kontrolę. |
| --- | --- |

(451)

Komisija toliau rinko informaciją apie tai, ar Kinijos vyriausybė vykdė reikšmingą „Sinosure“ veiklos, susijusios su šviesolaidžių kabelių pramone, kontrolę.

| (452) | Pagal Pranešimą dėl 2006 m. redakcijos Kinijos aukštųjų technologijų produktų eksporto katalogo Nr. 16 paskelbimo, „į 2006 m. redakcijos eksporto katalogą įtrauktiems produktams gali būti taikoma lengvatinė politika, kurią valstybė taiko aukštųjų technologijų produktų eksportui“. Aukštųjų technologijų produktų eksporto kataloge konkrečiai išvardyti šviesolaidžiai, šviesolaidinio ryšio perdavimo įranga ir šviesolaidžių kabeliai (108). |
| --- | --- |

(452)

Pagal Pranešimą dėl 2006 m. redakcijos Kinijos aukštųjų technologijų produktų eksporto katalogo Nr. 16 paskelbimo, „į 2006 m. redakcijos eksporto katalogą įtrauktiems produktams gali būti taikoma lengvatinė politika, kurią valstybė taiko aukštųjų technologijų produktų eksportui“. Aukštųjų technologijų produktų eksporto kataloge konkrečiai išvardyti šviesolaidžiai, šviesolaidinio ryšio perdavimo įranga ir šviesolaidžių kabeliai (108).

į 2006 m. redakcijos eksporto katalogą įtrauktiems produktams gali būti taikoma lengvatinė politika, kurią valstybė taiko aukštųjų technologijų produktų eksportui

108

| (453) | Be to, remiantis Pranešimu dėl prekybos skatinimo mokslo ir technologijų priemonėmis naudojant eksporto kredito draudimą strategijos įgyvendinimo (109), „Sinosure“ turėtų didinti paramą pagrindinėms pramonės šakoms ir produktams stiprindama bendrą aukštųjų ir naujų technologijų produktų, įskaitant informacijos ir ryšių produktus, eksporto paramą. Ji turėtų laikyti Kinijos aukštųjų technologijų produktų eksporto kataloge nurodytas aukštųjų ir naujų technologijų pramonės šakas savo veiklos prioritetu ir teikti visokeriopą paramą, susijusią su garantijų procedūromis, patvirtinimais su apribojimais, prašymų tvarkymo greičiu ir taikomų normų lankstumu. Kalbant apie normų lankstumą, produktams ji turėtų taikyti didžiausią įmokų normos nuolaidą pagal kredito draudimo bendrovės suteiktą kintančią skalę. Kaip minėta 86 ir 118 konstatuojamosiose dalyse, šviesolaidžių kabelių pramonė priskirta platesnei informacijos pramonės kategorijai. Be to, „Sinosure“ 2019 m. metinėje ataskaitoje teigiama, kad „Sinosure“„rėmė nuolatinę pagrindinių pramonės šakų plėtrą“ ir „paspartino strateginių besiformuojančių pramonės šakų augimą“ (110). |
| --- | --- |

(453)

Be to, remiantis Pranešimu dėl prekybos skatinimo mokslo ir technologijų priemonėmis naudojant eksporto kredito draudimą strategijos įgyvendinimo (109), „Sinosure“ turėtų didinti paramą pagrindinėms pramonės šakoms ir produktams stiprindama bendrą aukštųjų ir naujų technologijų produktų, įskaitant informacijos ir ryšių produktus, eksporto paramą. Ji turėtų laikyti Kinijos aukštųjų technologijų produktų eksporto kataloge nurodytas aukštųjų ir naujų technologijų pramonės šakas savo veiklos prioritetu ir teikti visokeriopą paramą, susijusią su garantijų procedūromis, patvirtinimais su apribojimais, prašymų tvarkymo greičiu ir taikomų normų lankstumu. Kalbant apie normų lankstumą, produktams ji turėtų taikyti didžiausią įmokų normos nuolaidą pagal kredito draudimo bendrovės suteiktą kintančią skalę. Kaip minėta 86 ir 118 konstatuojamosiose dalyse, šviesolaidžių kabelių pramonė priskirta platesnei informacijos pramonės kategorijai. Be to, „Sinosure“ 2019 m. metinėje ataskaitoje teigiama, kad „Sinosure“„rėmė nuolatinę pagrindinių pramonės šakų plėtrą“ ir „paspartino strateginių besiformuojančių pramonės šakų augimą“ (110).

109

rėmė nuolatinę pagrindinių pramonės šakų plėtrą

paspartino strateginių besiformuojančių pramonės šakų augimą

110

| (454) | Tuo pagrindu Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė sukūrė norminę sistemą, kurios turėjo laikytis Kinijos vyriausybės paskirti ir jai atskaitingi vadovai ir stebėtojai. Taigi Kinijos vyriausybė vadovavosi normine sistema, kad vykdytų reikšmingą „Sinosure“ veiklos kontrolę. |
| --- | --- |

(454)

Tuo pagrindu Komisija padarė išvadą, kad Kinijos vyriausybė sukūrė norminę sistemą, kurios turėjo laikytis Kinijos vyriausybės paskirti ir jai atskaitingi vadovai ir stebėtojai. Taigi Kinijos vyriausybė vadovavosi normine sistema, kad vykdytų reikšmingą „Sinosure“ veiklos kontrolę.

| (455) | Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis draudimo sutartimis. Per nuolatinį duomenų sutikrinimą Kinijos vyriausybė laikėsi nuomonės, kad faktiškai „Sinosure“ įmokos atitinka rinkos sąlygas ir yra grindžiamos rizikos vertinimo principais. Tačiau ji nepateikė konkrečių pavyzdžių, susijusių su šviesolaidžių kabelių pramone arba atrinktomis bendrovėmis. |
| --- | --- |

(455)

Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis draudimo sutartimis. Per nuolatinį duomenų sutikrinimą Kinijos vyriausybė laikėsi nuomonės, kad faktiškai „Sinosure“ įmokos atitinka rinkos sąlygas ir yra grindžiamos rizikos vertinimo principais. Tačiau ji nepateikė konkrečių pavyzdžių, susijusių su šviesolaidžių kabelių pramone arba atrinktomis bendrovėmis.

| (456) | Taigi, neturėdama konkrečių įrodymų, Komisija ištyrė konkrečią „Sinosure“ elgseną, susijusią su atrinktoms bendrovėms suteiktu draudimu. Ta elgsena prieštaravo jos oficialiai pozicijai, nes ji veikė nesiremdama rinkos principais. |
| --- | --- |

(456)

Taigi, neturėdama konkrečių įrodymų, Komisija ištyrė konkrečią „Sinosure“ elgseną, susijusią su atrinktoms bendrovėms suteiktu draudimu. Ta elgsena prieštaravo jos oficialiai pozicijai, nes ji veikė nesiremdama rinkos principais.

| (457) | Palyginusi visą išmokėtą reikalavimų sumą su bendra apdraustąja suma, remdamasi 2019 m. „Sinosure“ metinėje ataskaitoje (111) pateiktais duomenimis, Komisija padarė išvadą, kad siekdama padengti reikalavimų sąnaudas (net neįskaičiuojant pridėtinių išlaidų) „Sinosure“ turėtų taikyti vidutiniškai 0,22 % įmoką nuo apdraustosios sumos. Tačiau atrinktų bendrovių mokamos įmokos faktiškai buvo daug mažesnės nei mažiausias mokestis, kurio reikia veiklos sąnaudoms padengti. |
| --- | --- |

(457)

Palyginusi visą išmokėtą reikalavimų sumą su bendra apdraustąja suma, remdamasi 2019 m. „Sinosure“ metinėje ataskaitoje (111) pateiktais duomenimis, Komisija padarė išvadą, kad siekdama padengti reikalavimų sąnaudas (net neįskaičiuojant pridėtinių išlaidų) „Sinosure“ turėtų taikyti vidutiniškai 0,22 % įmoką nuo apdraustosios sumos. Tačiau atrinktų bendrovių mokamos įmokos faktiškai buvo daug mažesnės nei mažiausias mokestis, kurio reikia veiklos sąnaudoms padengti.

111

| (458) | Taigi Komisija padarė išvadą, kad minėtą teisinę sistemą „Sinosure“ įgyvendina vykdydama valdžios funkcijas, susijusias su šviesolaidžių kabelių sektoriumi. „Sinosure“ vykdė valstybinės institucijos funkcijas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu, bei pagal atitinkamą PPO teismo praktiką. Be to, atrinkti eksportuojantys gamintojai gavo naudos, nes draudimas buvo suteiktas taikant mažesnes normas nei mažiausias mokestis, kurio reikia, kad „Sinosure“ padengtų savo veiklos sąnaudas. |
| --- | --- |

(458)

Taigi Komisija padarė išvadą, kad minėtą teisinę sistemą „Sinosure“ įgyvendina vykdydama valdžios funkcijas, susijusias su šviesolaidžių kabelių sektoriumi. „Sinosure“ vykdė valstybinės institucijos funkcijas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu, bei pagal atitinkamą PPO teismo praktiką. Be to, atrinkti eksportuojantys gamintojai gavo naudos, nes draudimas buvo suteiktas taikant mažesnes normas nei mažiausias mokestis, kurio reikia, kad „Sinosure“ padengtų savo veiklos sąnaudas.

| (459) | Komisija taip pat nustatė, kad pagal eksporto draudimo programą teikiamos subsidijos yra konkrečios, nes nevykdant eksporto jų gauti neįmanoma, tad jos priklauso nuo eksporto, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(459)

Komisija taip pat nustatė, kad pagal eksporto draudimo programą teikiamos subsidijos yra konkrečios, nes nevykdant eksporto jų gauti neįmanoma, tad jos priklauso nuo eksporto, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte.

(c)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (460) | Kadangi tiriamuoju laikotarpiu „Sinosure“ užėmė dominuojančią padėtį rinkoje, Komisija negalėjo nustatyti rinka grįstos vidaus draudimo įmokos. Taigi, atsižvelgdama į ankstesnius antisubsidijų tyrimus, Komisija panaudojo tinkamiausią išorės lyginamąjį dydį, apie kurį turėjo informacijos, t. y. Jungtinių Amerikos Valstijų „Export-Import Bank“ ne finansų įstaigoms taikomas įmokų normas eksportuojant į EBPO šalis. |
| --- | --- |

(460)

Kadangi tiriamuoju laikotarpiu „Sinosure“ užėmė dominuojančią padėtį rinkoje, Komisija negalėjo nustatyti rinka grįstos vidaus draudimo įmokos. Taigi, atsižvelgdama į ankstesnius antisubsidijų tyrimus, Komisija panaudojo tinkamiausią išorės lyginamąjį dydį, apie kurį turėjo informacijos, t. y. Jungtinių Amerikos Valstijų „Export-Import Bank“ ne finansų įstaigoms taikomas įmokų normas eksportuojant į EBPO šalis.

| (461) | Komisija laikėsi nuomonės, kad gavėjams suteikta nauda yra skirtumas tarp sumos, kurią bendrovė faktiškai sumokėjo kaip draudimo įmoką, ir sumos, kurią ji būtų turėjusi sumokėti, jei būtų taikyta 460 konstatuojamojoje dalyje minėta išorės lyginamoji įmokos normą. |
| --- | --- |

(461)

Komisija laikėsi nuomonės, kad gavėjams suteikta nauda yra skirtumas tarp sumos, kurią bendrovė faktiškai sumokėjo kaip draudimo įmoką, ir sumos, kurią ji būtų turėjusi sumokėti, jei būtų taikyta 460 konstatuojamojoje dalyje minėta išorės lyginamoji įmokos normą.

| (462) | „FTT Group“ ir „ZTT Group“ pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

  Lengvatinis finansavimas ir draudimas. Eksporto kredito draudimas







  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos norma |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(462)

„FTT Group“ ir „ZTT Group“ pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

Lengvatinis finansavimas ir draudimas. Eksporto kredito draudimas

Lengvatinis finansavimas ir draudimas. Eksporto kredito draudimas

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos norma

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,08  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,54  %

3.7.   Negautos pajamos pagal atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programas

Negautos pajamos pagal atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programas

3.7.1.   Atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programos

Atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programos

3.7.1.1.   ĮPM lengvatos aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms

| (463) | Remiantis Kinijos Liaudies Respublikos įmonių pelno mokesčio įstatymu (toliau – ĮPM įstatymas) (112), aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms valstybė turi skirti esminę paramą, vietoj standartinio 25 % mokesčio tarifo taikomas sumažintas 15 % įmonių pelno mokesčio tarifas. |
| --- | --- |

(463)

Remiantis Kinijos Liaudies Respublikos įmonių pelno mokesčio įstatymu (toliau – ĮPM įstatymas) (112), aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms valstybė turi skirti esminę paramą, vietoj standartinio 25 % mokesčio tarifo taikomas sumažintas 15 % įmonių pelno mokesčio tarifas.

112

(a)   Teisinis pagrindas

| (464) | Šios programos teisinis pagrindas – ĮPM įstatymo 28 straipsnis ir KLR įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių (113) 93 straipsnis, taip pat:






  — | Mokslo ir technologijų ministerijos, Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos aplinkraštis dėl aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administracinių priemonių peržiūros ir paskelbimo, G.K.F.H. [2016] Nr. 32; |
| --- | --- | --- |

(464)

Šios programos teisinis pagrindas – ĮPM įstatymo 28 straipsnis ir KLR įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių (113) 93 straipsnis, taip pat:

113

—

Mokslo ir technologijų ministerijos, Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos aplinkraštis dėl aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administracinių priemonių peržiūros ir paskelbimo, G.K.F.H. [2016] Nr. 32;

| — | Mokslo ir technologijų ministerijos, Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos aplinkraštis dėl aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administracinių priemonių peržiūros ir paskelbimo, Guo Ke Fa Huo [2016] Nr. 195; |
| --- | --- |

—

Mokslo ir technologijų ministerijos, Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos aplinkraštis dėl aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administracinių priemonių peržiūros ir paskelbimo, Guo Ke Fa Huo [2016] Nr. 195;

Guo Ke Fa Huo

| — | Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas [2017] Nr. 24 apie lengvatinės pelno mokesčio politikos taikymą aukštųjų technologijų įmonėms; |
| --- | --- |

—

Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas [2017] Nr. 24 apie lengvatinės pelno mokesčio politikos taikymą aukštųjų technologijų įmonėms;

| — | 2016 m. valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių katalogas (114) ir |
| --- | --- |

—

2016 m. valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių katalogas (114) ir

114

| — | Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas [2019] Nr. 68. |
| --- | --- |

—

Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas [2019] Nr. 68.

| (465) | ĮPM įstatymo IV skyriuje pateiktos nuostatos dėl lengvatinio apmokestinimo tvarkos. ĮPM įstatymo 25 straipsnyje, kuris yra IV skyriaus apibendrinamasis straipsnis, nustatyta, kad „valstybė suteikia pelno mokesčio lengvatas įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė“. ĮPM Įstatymo 28 straipsnyje nustatyta, kad „įmonių pelno mokesčio norma aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms reikia specialios valstybės paramos, sumažinama iki 15 %“. |
| --- | --- |

(465)

ĮPM įstatymo IV skyriuje pateiktos nuostatos dėl lengvatinio apmokestinimo tvarkos. ĮPM įstatymo 25 straipsnyje, kuris yra IV skyriaus apibendrinamasis straipsnis, nustatyta, kad „valstybė suteikia pelno mokesčio lengvatas įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė“. ĮPM Įstatymo 28 straipsnyje nustatyta, kad „įmonių pelno mokesčio norma aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms reikia specialios valstybės paramos, sumažinama iki 15 %“.

valstybė suteikia pelno mokesčio lengvatas įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė

įmonių pelno mokesčio norma aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms reikia specialios valstybės paramos, sumažinama iki 15 %

| (466) | Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 93 straipsnyje patikslinama, kad:


  „Įmonių pelno mokesčio įstatymo 28 straipsnio 2 dalyje nurodytos „valstybės remtinos svarbios aukštųjų ir naujų technologijų įmonės“ reiškia įmones, kurioms priklauso pagrindinės intelektinės nuosavybės teisės ir kurios atitinka šias sąlygas:







  1. | patenka į pagrindinių valstybės remiamų aukštųjų ir naujų technologijų sričių aprėptį; |
| --- | --- | --- |

(466)

Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 93 straipsnyje patikslinama, kad:

„Įmonių pelno mokesčio įstatymo 28 straipsnio 2 dalyje nurodytos „valstybės remtinos svarbios aukštųjų ir naujų technologijų įmonės“ reiškia įmones, kurioms priklauso pagrindinės intelektinės nuosavybės teisės ir kurios atitinka šias sąlygas:

„Įmonių pelno mokesčio įstatymo 28 straipsnio 2 dalyje nurodytos „valstybės remtinos svarbios aukštųjų ir naujų technologijų įmonės“ reiškia įmones, kurioms priklauso pagrindinės intelektinės nuosavybės teisės ir kurios atitinka šias sąlygas:

1.

patenka į pagrindinių valstybės remiamų aukštųjų ir naujų technologijų sričių aprėptį;

patenka į pagrindinių valstybės remiamų aukštųjų ir naujų technologijų sričių aprėptį;

| 2. | mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų dalis pardavimo pajamose yra ne mažesnė už nustatytą dalį; |
| --- | --- |

2.

mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų dalis pardavimo pajamose yra ne mažesnė už nustatytą dalį;

mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų dalis pardavimo pajamose yra ne mažesnė už nustatytą dalį;

| 3. | aukštųjų technologijų, produktų ir paslaugų pajamos sudaro ne mažesnę už nustatytą bendrų įmonės pajamų dalį; |
| --- | --- |

3.

aukštųjų technologijų, produktų ir paslaugų pajamos sudaro ne mažesnę už nustatytą bendrų įmonės pajamų dalį;

aukštųjų technologijų, produktų ir paslaugų pajamos sudaro ne mažesnę už nustatytą bendrų įmonės pajamų dalį;

| 4. | techniniai darbuotojai sudaro ne mažesnę už nustatytą visų įmonės darbuotojų dalį; |
| --- | --- |

4.

techniniai darbuotojai sudaro ne mažesnę už nustatytą visų įmonės darbuotojų dalį;

techniniai darbuotojai sudaro ne mažesnę už nustatytą visų įmonės darbuotojų dalį;

| 5. | kitos sąlygos, nustatytos Aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administravimo priemonėse. |
| --- | --- |

5.

kitos sąlygos, nustatytos Aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administravimo priemonėse.

kitos sąlygos, nustatytos Aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administravimo priemonėse.

Aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administravimo priemones ir pagrindinių valstybės remiamų aukštųjų ir naujų technologijų sričių aprėptį kartu rengia Valstybės tarybos technologijų, finansų ir apmokestinimo departamentai, jos įsigalioja patvirtinus Valstybės tarybai“.

| (467) | Pirmiau minėtose nuostatose aiškiai nurodyta, kad sumažintas įmonių pelno mokesčio tarifas taikomas tik „valstybės remtinoms svarbioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms“, kurioms priklauso pagrindinės intelektinės nuosavybės teisės ir kurios atitinka tam tikras sąlygas, pavyzdžiui, „patenka į pagrindinių valstybės remiamų aukštųjų ir naujų technologijų sričių aprėptį“. |
| --- | --- |

(467)

Pirmiau minėtose nuostatose aiškiai nurodyta, kad sumažintas įmonių pelno mokesčio tarifas taikomas tik „valstybės remtinoms svarbioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms“, kurioms priklauso pagrindinės intelektinės nuosavybės teisės ir kurios atitinka tam tikras sąlygas, pavyzdžiui, „patenka į pagrindinių valstybės remiamų aukštųjų ir naujų technologijų sričių aprėptį“.

valstybės remtinoms svarbioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms

patenka į pagrindinių valstybės remiamų aukštųjų ir naujų technologijų sričių aprėptį

| (468) | Pagal Aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administracinių priemonių (G.K.F.H. [2016] Nr. 32) 11 straipsnį, įmonė, kad būtų pripažinta aukštųjų technologijų įmone, turi tuo pačiu metu atitikti tam tikras sąlygas, tarp kurių: „ji įgijo intelektinės nuosavybės teises, o tai yra ypač svarbu techniškai remiant jos pagrindinius produktus (paslaugas) per nepriklausomus mokslinius tyrimus, perdavimą, dotacijas, susijungimus ir įsigijimus ir t. t.“ ir „technologija, kuri yra ypač svarbi techniškai remiant jos pagrindinius produktus (paslaugas), patenka į iš anksto nustatytą „valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių“ kategoriją“. |
| --- | --- |

(468)

Pagal Aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administracinių priemonių (G.K.F.H. [2016] Nr. 32) 11 straipsnį, įmonė, kad būtų pripažinta aukštųjų technologijų įmone, turi tuo pačiu metu atitikti tam tikras sąlygas, tarp kurių: „ji įgijo intelektinės nuosavybės teises, o tai yra ypač svarbu techniškai remiant jos pagrindinius produktus (paslaugas) per nepriklausomus mokslinius tyrimus, perdavimą, dotacijas, susijungimus ir įsigijimus ir t. t.“ ir „technologija, kuri yra ypač svarbi techniškai remiant jos pagrindinius produktus (paslaugas), patenka į iš anksto nustatytą „valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių“ kategoriją“.

ji įgijo intelektinės nuosavybės teises, o tai yra ypač svarbu techniškai remiant jos pagrindinius produktus (paslaugas) per nepriklausomus mokslinius tyrimus, perdavimą, dotacijas, susijungimus ir įsigijimus ir t. t.

technologija, kuri yra ypač svarbi techniškai remiant jos pagrindinius produktus (paslaugas), patenka į iš anksto nustatytą „valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių“ kategoriją

| (469) | Pagrindinės valstybės remiamos aukštųjų technologijų sritys išvardytos 2016 m. valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių kataloge. Šio katalogo I skyriaus „Elektroninė informacija“ 4 punkte „Ryšių technologija“ aiškiai minimas „šviesolaidinis perdavimo tinklas“ ir „šviesolaidinių perdavimo sistemų technologija“, kurie apima šviesolaidžių kabelius, kaip valstybės remiamas aukštųjų technologijų sritis. |
| --- | --- |

(469)

Pagrindinės valstybės remiamos aukštųjų technologijų sritys išvardytos 2016 m. valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių kataloge. Šio katalogo I skyriaus „Elektroninė informacija“ 4 punkte „Ryšių technologija“ aiškiai minimas „šviesolaidinis perdavimo tinklas“ ir „šviesolaidinių perdavimo sistemų technologija“, kurie apima šviesolaidžių kabelius, kaip valstybės remiamas aukštųjų technologijų sritis.

šviesolaidinis perdavimo tinklas

šviesolaidinių perdavimo sistemų technologija

| (470) | Pagal šią priemonę naudą gaunančios bendrovės turi pateikti pelno mokesčio deklaracijas ir atitinkamus priedus. Faktinis naudos dydis įtrauktas į mokesčių deklaraciją. |
| --- | --- |

(470)

Pagal šią priemonę naudą gaunančios bendrovės turi pateikti pelno mokesčio deklaracijas ir atitinkamus priedus. Faktinis naudos dydis įtrauktas į mokesčių deklaraciją.

(b)   Tyrimo metu nustatyti faktai

| (471) | Komisija nustatė, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių bendrovės tiriamuoju laikotarpiu atitiko aukštųjų technologijų bendrovių kriterijus, todėl joms buvo taikomos sumažintos 15 % arba 12,5 % ĮPM normos. |
| --- | --- |

(471)

Komisija nustatė, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių bendrovės tiriamuoju laikotarpiu atitiko aukštųjų technologijų bendrovių kriterijus, todėl joms buvo taikomos sumažintos 15 % arba 12,5 % ĮPM normos.

| (472) | Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį ši mokesčio atskaita yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – Kinijos vyriausybė negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai. |
| --- | --- |

(472)

Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį ši mokesčio atskaita yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – Kinijos vyriausybė negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai.

| (473) | Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši schema taikoma tik įmonėms, vykdančioms veiklą tam tikrose valstybės nustatytose prioritetinėse aukštųjų technologijų srityse, kaip paaiškinta 466–468 konstatuojamosiose dalyse. Kaip nurodyta 469 konstatuojamojoje dalyje, šviesolaidžių kabelių pramonė yra aukštas technologijų prioritetas. |
| --- | --- |

(473)

Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši schema taikoma tik įmonėms, vykdančioms veiklą tam tikrose valstybės nustatytose prioritetinėse aukštųjų technologijų srityse, kaip paaiškinta 466–468 konstatuojamosiose dalyse. Kaip nurodyta 469 konstatuojamojoje dalyje, šviesolaidžių kabelių pramonė yra aukštas technologijų prioritetas.

| (474) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisijos kompensuotinomis laikomos atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programos nėra kompensuotinos subsidijos. Kinijos vyriausybės teigimu, tariamas atleidimas nuo mokesčių ir mokesčių mažinimas yra rezultatas sistemos, pagal kurią nustatomi objektyvūs teisės naudotis finansine parama kriterijai ar sąlygos ir pagal kurią teisė naudotis suteikiama automatiškai, o programose nustatytų kriterijų ir sąlygų griežtai laikomasi tam tikroms įmonėms nesudarant palankesnių sąlygų nei kitoms, be to, ji yra ekonominio ir horizontalaus pobūdžio. Todėl Kinijos vyriausybė tvirtino, kad jos nėra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte. |
| --- | --- |

(474)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad Komisijos kompensuotinomis laikomos atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programos nėra kompensuotinos subsidijos. Kinijos vyriausybės teigimu, tariamas atleidimas nuo mokesčių ir mokesčių mažinimas yra rezultatas sistemos, pagal kurią nustatomi objektyvūs teisės naudotis finansine parama kriterijai ar sąlygos ir pagal kurią teisė naudotis suteikiama automatiškai, o programose nustatytų kriterijų ir sąlygų griežtai laikomasi tam tikroms įmonėms nesudarant palankesnių sąlygų nei kitoms, be to, ji yra ekonominio ir horizontalaus pobūdžio. Todėl Kinijos vyriausybė tvirtino, kad jos nėra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte.

pagal kurią nustatomi objektyvūs teisės naudotis finansine parama kriterijai ar sąlygos

| (475) | Komisija nesutiko su šiuo tvirtinimu, nes, jos nuomone, 3.7.1.1–3.7.1.3 skirsniuose aprašytos mokesčių schemos yra konkrečios pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą, kuriame nustatyta, kad „tuo atveju, jei subsidiją suteikusi institucija arba teisės aktai, pagal kuriuos veikia subsidiją suteikusi institucija, aiškiai nurodo, kad subsidiją gali gauti tik tam tikros įmonės, tokia subsidija yra laikoma konkrečia“. Iš tiesų aptariamų subsidijavimo schemų teisinis pagrindas yra ĮPM įstatymo IV skyrius „Mokesčių lengvatos“. Pagal pavadinimą ir turinį šiame skyriuje aiškiai numatytas specialus lengvatinis režimas, kuriuo „aiškiai ribojama galimybė subsidiją gauti tik tam tikroms įmonėms“. Todėl pagal šias mokesčių schemas teikiamos subsidijos yra konkrečios pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(475)

Komisija nesutiko su šiuo tvirtinimu, nes, jos nuomone, 3.7.1.1–3.7.1.3 skirsniuose aprašytos mokesčių schemos yra konkrečios pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą, kuriame nustatyta, kad „tuo atveju, jei subsidiją suteikusi institucija arba teisės aktai, pagal kuriuos veikia subsidiją suteikusi institucija, aiškiai nurodo, kad subsidiją gali gauti tik tam tikros įmonės, tokia subsidija yra laikoma konkrečia“. Iš tiesų aptariamų subsidijavimo schemų teisinis pagrindas yra ĮPM įstatymo IV skyrius „Mokesčių lengvatos“. Pagal pavadinimą ir turinį šiame skyriuje aiškiai numatytas specialus lengvatinis režimas, kuriuo „aiškiai ribojama galimybė subsidiją gauti tik tam tikroms įmonėms“. Todėl pagal šias mokesčių schemas teikiamos subsidijos yra konkrečios pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

tuo atveju, jei subsidiją suteikusi institucija arba teisės aktai, pagal kuriuos veikia subsidiją suteikusi institucija, aiškiai nurodo, kad subsidiją gali gauti tik tam tikros įmonės, tokia subsidija yra laikoma konkrečia

aiškiai ribojama galimybė subsidiją gauti tik tam tikroms įmonėms

(c)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (476) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuota iš visų pagal įprastinį mokesčių tarifą mokėtinų mokesčių sumos atėmus visą pagal sumažintą mokesčių tarifą mokėtinų mokesčių sumą. |
| --- | --- |

(476)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuota iš visų pagal įprastinį mokesčių tarifą mokėtinų mokesčių sumos atėmus visą pagal sumažintą mokesčių tarifą mokėtinų mokesčių sumą.

| (477) | Šiai konkrečiai schemai nustatyta subsidijos norma buvo 0,10 % „FTT Group“ ir 0,48 % – „ZTT Group“. |
| --- | --- |

(477)

Šiai konkrečiai schemai nustatyta subsidijos norma buvo 0,10 % „FTT Group“ ir 0,48 % – „ZTT Group“.

3.7.1.2.   ĮPM atskaita mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidoms

| (478) | Pagal mokesčių atskaitą moksliniams tyrimams ir plėtrai bendrovėms taikoma mokesčių lengvata už jų MTP veiklą tam tikrose valstybės nustatytose aukštųjų technologijų prioritetinėse srityse ir kai MTP veiklos išlaidos viršija tam tikras ribas. |
| --- | --- |

(478)

Pagal mokesčių atskaitą moksliniams tyrimams ir plėtrai bendrovėms taikoma mokesčių lengvata už jų MTP veiklą tam tikrose valstybės nustatytose aukštųjų technologijų prioritetinėse srityse ir kai MTP veiklos išlaidos viršija tam tikras ribas.

| (479) | Tiksliau patirtoms MTP išlaidoms naujoms technologijoms, produktams ir metodikai kurti, kurios nesudaro nematerialiojo turto ir kurios įskaičiuojamos į šio termino pelną ir nuostolius, taikoma papildoma 75 % atskaita po atskaitymo atsižvelgiant į tikrąją padėtį. Kai minėtos MTP išlaidos sudaro nematerialųjį turtą, joms taikoma amortizacija, pagrįsta 175 % nematerialiojo turto išlaidų. Nuo 2021 m. sausio mėn. papildoma atskaita prieš mokesčius už MTP išlaidas padidinta iki 100 % (115). |
| --- | --- |

(479)

Tiksliau patirtoms MTP išlaidoms naujoms technologijoms, produktams ir metodikai kurti, kurios nesudaro nematerialiojo turto ir kurios įskaičiuojamos į šio termino pelną ir nuostolius, taikoma papildoma 75 % atskaita po atskaitymo atsižvelgiant į tikrąją padėtį. Kai minėtos MTP išlaidos sudaro nematerialųjį turtą, joms taikoma amortizacija, pagrįsta 175 % nematerialiojo turto išlaidų. Nuo 2021 m. sausio mėn. papildoma atskaita prieš mokesčius už MTP išlaidas padidinta iki 100 % (115).

115

(a)   Teisinis pagrindas

| (480) | Programos teisinis pagrindas – ĮPM įstatymo 30 straipsnio 1 dalis kartu su KLR įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklėmis, taip pat šie pranešimai:






  — | Finansų ministerijos, Valstybinės mokesčių administracijos ir Mokslo ir technologijų ministerijos pranešimas dėl MTP išlaidų atskaitos prieš mokesčius politikos tobulinimo (Cai Shui [2015] Nr. 119); |
| --- | --- | --- |

(480)

Programos teisinis pagrindas – ĮPM įstatymo 30 straipsnio 1 dalis kartu su KLR įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklėmis, taip pat šie pranešimai:

—

Finansų ministerijos, Valstybinės mokesčių administracijos ir Mokslo ir technologijų ministerijos pranešimas dėl MTP išlaidų atskaitos prieš mokesčius politikos tobulinimo (Cai Shui [2015] Nr. 119);

Cai Shui

| — | Aplinkraštis dėl mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų išskirtinės atskaitos prieš mokesčius dalies didinimo (Cai Shui [2018] Nr. 99); |
| --- | --- |

—

Aplinkraštis dėl mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų išskirtinės atskaitos prieš mokesčius dalies didinimo (Cai Shui [2018] Nr. 99);

Cai Shui

| — | 2015 m. Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas Nr. 97 dėl klausimų, susijusių su įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų papildomos atskaitos prieš mokesčius politikos; |
| --- | --- |

—

2015 m. Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas Nr. 97 dėl klausimų, susijusių su įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų papildomos atskaitos prieš mokesčius politikos;

| — | 2017 m. Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas Nr. 40 dėl klausimų, susijusių su mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų papildomos atskaitos prieš mokesčius reikalavimus atitinkančia apskaičiavimo apimtimi, ir |
| --- | --- |

—

2017 m. Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas Nr. 40 dėl klausimų, susijusių su mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų papildomos atskaitos prieš mokesčius reikalavimus atitinkančia apskaičiavimo apimtimi, ir

| — | 2016 m. valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių katalogas. |
| --- | --- |

—

2016 m. valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių katalogas.

| (481) | Per ankstesnius tyrimus (116) Komisija nustatė, kad „naujos technologijos, produktai ir amatai“, kuriems gali būti taikoma mokesčių atskaita, priklauso tam tikroms valstybės remiamoms aukštųjų technologijų sritims. Kaip minėta 469 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinės valstybės remiamos aukštųjų technologijų sritys išvardytos 2016 m. valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių kataloge. |
| --- | --- |

(481)

Per ankstesnius tyrimus (116) Komisija nustatė, kad „naujos technologijos, produktai ir amatai“, kuriems gali būti taikoma mokesčių atskaita, priklauso tam tikroms valstybės remiamoms aukštųjų technologijų sritims. Kaip minėta 469 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinės valstybės remiamos aukštųjų technologijų sritys išvardytos 2016 m. valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių kataloge.

116

naujos technologijos, produktai ir amatai

| (482) | Kaip nustatyta 468 konstatuojamojoje dalyje, ĮPM įstatymo IV skyriuje, visų pirma 25 straipsnyje, pateikiamos nuostatos dėl lengvatinio apmokestinimo tvarkos. ĮPM įstatymo 30 straipsnio 1 dalyje, kuri taip pat yra šio skyriaus dalis, nustatyta, kad „mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidos, kurias įmonės patiria kurdamos naujas technologijas, produktus ir metodiką“, gali būti papildomai atskaitomos apskaičiuojant apmokestinamąsias pajamas. Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 95 straipsnyje paaiškinama, ką reiškia „MTP išlaidos, patirtos siekiant kurti naujas technologijas, produktus ir amatus“, nustatytos ĮPM įstatymo 30 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(482)

Kaip nustatyta 468 konstatuojamojoje dalyje, ĮPM įstatymo IV skyriuje, visų pirma 25 straipsnyje, pateikiamos nuostatos dėl lengvatinio apmokestinimo tvarkos. ĮPM įstatymo 30 straipsnio 1 dalyje, kuri taip pat yra šio skyriaus dalis, nustatyta, kad „mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidos, kurias įmonės patiria kurdamos naujas technologijas, produktus ir metodiką“, gali būti papildomai atskaitomos apskaičiuojant apmokestinamąsias pajamas. Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 95 straipsnyje paaiškinama, ką reiškia „MTP išlaidos, patirtos siekiant kurti naujas technologijas, produktus ir amatus“, nustatytos ĮPM įstatymo 30 straipsnio 1 dalyje.

mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidos, kurias įmonės patiria kurdamos naujas technologijas, produktus ir metodiką

MTP išlaidos, patirtos siekiant kurti naujas technologijas, produktus ir amatus

| (483) | Pagal Aplinkraštį dėl mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų išskirtinės atskaitos prieš mokesčius dalies didinimo (Cai Shui [2018] Nr. 99), „kiek tai susiję su mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) išlaidomis, kurias įmonė faktiškai patyrė dėl savo MTP veiklos, papildomai 75 % faktinės išlaidų sumos atskaitoma prieš mokesčius, be kitų faktinių atskaitymų, per laikotarpį nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., jei minėtos išlaidos nėra konvertuojamos į nematerialųjį turtą ir subalansuojamos pagal įmonės einamąjį pelną ir nuostolius; tačiau, jei minėtos išlaidos buvo konvertuotos į nematerialųjį turtą, tokios išlaidos gali būti amortizuojamos taikant 175 % nematerialiojo turto sąnaudų prieš mokesčius normą minėtu laikotarpiu.“ |
| --- | --- |

(483)

Pagal Aplinkraštį dėl mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų išskirtinės atskaitos prieš mokesčius dalies didinimo (Cai Shui [2018] Nr. 99), „kiek tai susiję su mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) išlaidomis, kurias įmonė faktiškai patyrė dėl savo MTP veiklos, papildomai 75 % faktinės išlaidų sumos atskaitoma prieš mokesčius, be kitų faktinių atskaitymų, per laikotarpį nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., jei minėtos išlaidos nėra konvertuojamos į nematerialųjį turtą ir subalansuojamos pagal įmonės einamąjį pelną ir nuostolius; tačiau, jei minėtos išlaidos buvo konvertuotos į nematerialųjį turtą, tokios išlaidos gali būti amortizuojamos taikant 175 % nematerialiojo turto sąnaudų prieš mokesčius normą minėtu laikotarpiu.“

Cai Shui

kiek tai susiję su mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) išlaidomis, kurias įmonė faktiškai patyrė dėl savo MTP veiklos, papildomai 75 % faktinės išlaidų sumos atskaitoma prieš mokesčius, be kitų faktinių atskaitymų, per laikotarpį nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., jei minėtos išlaidos nėra konvertuojamos į nematerialųjį turtą ir subalansuojamos pagal įmonės einamąjį pelną ir nuostolius; tačiau, jei minėtos išlaidos buvo konvertuotos į nematerialųjį turtą, tokios išlaidos gali būti amortizuojamos taikant 175 % nematerialiojo turto sąnaudų prieš mokesčius normą minėtu laikotarpiu.

(b)   Tyrimo metu nustatyti faktai

| (484) | Komisija nustatė, kad atrinktoms grupėms priklausančios bendrovės pasinaudojo „mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų, patirtų dėl naujų technologijų, produktų ir metodikos mokslinių tyrimų ir plėtros, papildoma atskaita“. |
| --- | --- |

(484)

Komisija nustatė, kad atrinktoms grupėms priklausančios bendrovės pasinaudojo „mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų, patirtų dėl naujų technologijų, produktų ir metodikos mokslinių tyrimų ir plėtros, papildoma atskaita“.

mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų, patirtų dėl naujų technologijų, produktų ir metodikos mokslinių tyrimų ir plėtros, papildoma atskaita

| (485) | Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį ši mokesčio atskaita yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – Kinijos vyriausybė negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai. |
| --- | --- |

(485)

Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį ši mokesčio atskaita yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – Kinijos vyriausybė negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai.

| (486) | Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši priemonė taikoma tik įmonėms, patiriančioms tam tikrų MTP išlaidų tam tikrose valstybės nustatytose aukštųjų technologijų srityse, kaip antai šviesolaidžių kabelių sektoriuje. |
| --- | --- |

(486)

Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši priemonė taikoma tik įmonėms, patiriančioms tam tikrų MTP išlaidų tam tikrose valstybės nustatytose aukštųjų technologijų srityse, kaip antai šviesolaidžių kabelių sektoriuje.

(c)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (487) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuota iš visų pagal įprastinį mokesčių tarifą mokėtinų mokesčių sumos atėmus sumas, mokėtinas po papildomos 75 % faktinių MTP išlaidų atskaitos. |
| --- | --- |

(487)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuota iš visų pagal įprastinį mokesčių tarifą mokėtinų mokesčių sumos atėmus sumas, mokėtinas po papildomos 75 % faktinių MTP išlaidų atskaitos.

| (488) | Šiai konkrečiai schemai nustatyta subsidijos norma buvo 1,28 % „FTT Group“ ir 0,13 % – „ZTT Group“. |
| --- | --- |

(488)

Šiai konkrečiai schemai nustatyta subsidijos norma buvo 1,28 % „FTT Group“ ir 0,13 % – „ZTT Group“.

3.7.1.3.   Atleidimas nuo dividendų tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių

| (489) | ĮPM įstatyme numatytos pelno mokesčio lengvatos įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė, be to, pagal jį reikalavimus atitinkančios įmonės rezidentės atleidžiamos nuo pelno iš investicijų į nuosavą kapitalą, pavyzdžiui, dividendų ir premijų, mokesčių. |
| --- | --- |

(489)

ĮPM įstatyme numatytos pelno mokesčio lengvatos įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė, be to, pagal jį reikalavimus atitinkančios įmonės rezidentės atleidžiamos nuo pelno iš investicijų į nuosavą kapitalą, pavyzdžiui, dividendų ir premijų, mokesčių.

(a)   Teisinis pagrindas

| (490) | Programos teisinis pagrindas – ĮPM įstatymo 26 straipsnio 2 dalis kartu su KLR įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklėmis. |
| --- | --- |

(490)

Programos teisinis pagrindas – ĮPM įstatymo 26 straipsnio 2 dalis kartu su KLR įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklėmis.

| (491) | ĮPM įstatymo 25 straipsnyje, kuris yra IV skyriaus „Lengvatinė mokesčių politika“ apibendrinamasis straipsnis, nustatyta, kad „valstybė suteikia pelno mokesčio lengvatas įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė“. Be to, 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad atleidimas nuo mokesčių taikomas pelnui iš investicijų į nuosavą kapitalą tarp „reikalavimus atitinkančių įmonių rezidenčių“, todėl atrodo, kad jis taikomas tik tam tikroms įmonėms rezidentėms. |
| --- | --- |

(491)

ĮPM įstatymo 25 straipsnyje, kuris yra IV skyriaus „Lengvatinė mokesčių politika“ apibendrinamasis straipsnis, nustatyta, kad „valstybė suteikia pelno mokesčio lengvatas įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė“. Be to, 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad atleidimas nuo mokesčių taikomas pelnui iš investicijų į nuosavą kapitalą tarp „reikalavimus atitinkančių įmonių rezidenčių“, todėl atrodo, kad jis taikomas tik tam tikroms įmonėms rezidentėms.

valstybė suteikia pelno mokesčio lengvatas įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė

reikalavimus atitinkančių įmonių rezidenčių

(b)   Tyrimo metu nustatyti faktai

| (492) | Komisija nustatė, kad kai kurios atrinktų grupių bendrovės buvo atleistos nuo kvalifikuotų įmonių rezidenčių dividendų pajamoms taikomo pelno mokesčio. |
| --- | --- |

(492)

Komisija nustatė, kad kai kurios atrinktų grupių bendrovės buvo atleistos nuo kvalifikuotų įmonių rezidenčių dividendų pajamoms taikomo pelno mokesčio.

| (493) | Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį ši schema yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – Kinijos vyriausybė negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai. |
| --- | --- |

(493)

Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį ši schema yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – Kinijos vyriausybė negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai.

| (494) | Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad šis atleidimas taikomas tik kvalifikuotoms įmonėms rezidentėms, kurioms didžiąją dalį paramos skiria ir kurių plėtrą skatina valstybė. |
| --- | --- |

(494)

Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad šis atleidimas taikomas tik kvalifikuotoms įmonėms rezidentėms, kurioms didžiąją dalį paramos skiria ir kurių plėtrą skatina valstybė.

| (495) | Po galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ tvirtino, kad atleidimu nuo dividendų siekiama panaikinti dvigubą tų pačių pajamų apmokestinimą tiek patronuojančiosiose, tiek patronuojamosiose bendrovėse, o tai yra tarptautiniu mastu pripažinta mokesčių praktika. |
| --- | --- |

(495)

Po galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ tvirtino, kad atleidimu nuo dividendų siekiama panaikinti dvigubą tų pačių pajamų apmokestinimą tiek patronuojančiosiose, tiek patronuojamosiose bendrovėse, o tai yra tarptautiniu mastu pripažinta mokesčių praktika.

| (496) | Šiuo atžvilgiu, nors Komisija sutiko, kad dvigubo apmokestinimo panaikinimas yra tarptautiniu mastu pripažinta mokesčių praktika, ĮPM įstatymo 26 straipsnio 2 dalis priklauso IV skyriui „Mokesčių lengvatos“, kuriame numatytos tam tikros lengvatinio apmokestinimo tvarkos, kurios yra bendrųjų apmokestinimo taisyklių išimtis. Be to, kaip paaiškinta 491 konstatuojamojoje dalyje, ĮPM įstatymo 25 straipsnyje, kuris yra IV skyriaus „Lengvatinė mokesčių politika“ apibendrinamasis straipsnis, nustatyta, kad „valstybė suteikia pelno mokesčio lengvatas įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė“. 26 straipsnio 2 dalyje taip pat nurodyta, kad atleidimas nuo mokesčių taikomas pelnui iš investicijų į nuosavą kapitalą tarp „reikalavimus atitinkančių įmonių rezidenčių“, todėl atrodo, kad jis taikomas tik tam tikroms įmonėms rezidentėms. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tokia lengvatinė mokesčių politika taikoma tik tam tikroms pramonės šakoms, kurias konkrečiai remia ir skatina valstybė, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių pramonei, todėl ji yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Todėl Komisija patvirtino 493 ir 494 konstatuojamosiose dalyse aprašytą išvadą, kad ši schema yra kompensuotina subsidija. |
| --- | --- |

(496)

Šiuo atžvilgiu, nors Komisija sutiko, kad dvigubo apmokestinimo panaikinimas yra tarptautiniu mastu pripažinta mokesčių praktika, ĮPM įstatymo 26 straipsnio 2 dalis priklauso IV skyriui „Mokesčių lengvatos“, kuriame numatytos tam tikros lengvatinio apmokestinimo tvarkos, kurios yra bendrųjų apmokestinimo taisyklių išimtis. Be to, kaip paaiškinta 491 konstatuojamojoje dalyje, ĮPM įstatymo 25 straipsnyje, kuris yra IV skyriaus „Lengvatinė mokesčių politika“ apibendrinamasis straipsnis, nustatyta, kad „valstybė suteikia pelno mokesčio lengvatas įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė“. 26 straipsnio 2 dalyje taip pat nurodyta, kad atleidimas nuo mokesčių taikomas pelnui iš investicijų į nuosavą kapitalą tarp „reikalavimus atitinkančių įmonių rezidenčių“, todėl atrodo, kad jis taikomas tik tam tikroms įmonėms rezidentėms. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tokia lengvatinė mokesčių politika taikoma tik tam tikroms pramonės šakoms, kurias konkrečiai remia ir skatina valstybė, pavyzdžiui, šviesolaidžių kabelių pramonei, todėl ji yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Todėl Komisija patvirtino 493 ir 494 konstatuojamosiose dalyse aprašytą išvadą, kad ši schema yra kompensuotina subsidija.

valstybė suteikia pelno mokesčio lengvatas įmonėms, susijusioms su pramonės šakomis ar projektais, kurių plėtrą konkrečiai remia ir skatina valstybė

reikalavimus atitinkančių įmonių rezidenčių

(c)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (497) | Komisija subsidijos sumą apskaičiavo taikydama įprastinį mokesčio tarifą dividendų pajamoms, kurios buvo atskaitytos iš apmokestinamųjų pajamų. |
| --- | --- |

(497)

Komisija subsidijos sumą apskaičiavo taikydama įprastinį mokesčio tarifą dividendų pajamoms, kurios buvo atskaitytos iš apmokestinamųjų pajamų.

| (498) | Po galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ tvirtino, kad Komisija pajamų mokesčio deklaracijoje turėtų atskirti dvi skirtingas apmokestinimo tvarkas, t. y. pajamas iš dividendų ir investicijų mokesčių koregavimo sumą, kuri nėra pajamos iš dividendų, kurioms taikomos ĮPM įstatymo 26 straipsnio 2 dalies nuostatos. Komisija sutiko su šiuo tvirtinimu ir atitinkamai pataisė naudos skaičiavimą. |
| --- | --- |

(498)

Po galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ tvirtino, kad Komisija pajamų mokesčio deklaracijoje turėtų atskirti dvi skirtingas apmokestinimo tvarkas, t. y. pajamas iš dividendų ir investicijų mokesčių koregavimo sumą, kuri nėra pajamos iš dividendų, kurioms taikomos ĮPM įstatymo 26 straipsnio 2 dalies nuostatos. Komisija sutiko su šiuo tvirtinimu ir atitinkamai pataisė naudos skaičiavimą.

| (499) | Šiai konkrečiai schemai nustatyta subsidijos norma buvo 1,05 % „FTT Group“ ir 0,21 % – „ZTT Group“. |
| --- | --- |

(499)

Šiai konkrečiai schemai nustatyta subsidijos norma buvo 1,05 % „FTT Group“ ir 0,21 % – „ZTT Group“.

3.7.1.4.   Pagreitintas įrangos, kurią naudoja aukštųjų technologijų įmonės, nusidėvėjimas

| (500) | ĮPM įstatymo 32 straipsnyje nustatyta: „kai įmonės ilgalaikio turto pagreitintas nusidėvėjimas yra tikrai būtinas dėl technologijų pažangos ar kitų priežasčių, gali būti sumažintas nusidėvėjimo metų skaičius arba gali būti priimtas pagreitinto nusidėvėjimo metodas“. |
| --- | --- |

(500)

ĮPM įstatymo 32 straipsnyje nustatyta: „kai įmonės ilgalaikio turto pagreitintas nusidėvėjimas yra tikrai būtinas dėl technologijų pažangos ar kitų priežasčių, gali būti sumažintas nusidėvėjimo metų skaičius arba gali būti priimtas pagreitinto nusidėvėjimo metodas“.

kai įmonės ilgalaikio turto pagreitintas nusidėvėjimas yra tikrai būtinas dėl technologijų pažangos ar kitų priežasčių, gali būti sumažintas nusidėvėjimo metų skaičius arba gali būti priimtas pagreitinto nusidėvėjimo metodas

(a)   Teisinis pagrindas

| (501) | Programos teisinis pagrindas – ĮPM įstatymo 32 straipsnis kartu su KLR įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklėmis, taip pat šie pranešimai:






  — | Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas apie įrangos ir priemonių išskaitymo politiką įmonių pelno mokesčio tikslais (Cai Shui [2018] Nr. 54); |
| --- | --- | --- |

(501)

Programos teisinis pagrindas – ĮPM įstatymo 32 straipsnis kartu su KLR įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklėmis, taip pat šie pranešimai:

—

Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas apie įrangos ir priemonių išskaitymo politiką įmonių pelno mokesčio tikslais (Cai Shui [2018] Nr. 54);

| — | Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas apie įmonių pelno mokesčio politikos, taikomos ilgalaikio turto pagreitintam nusidėvėjimui, sureguliavimą (Cai Shui [2014] Nr. 75) ir |
| --- | --- |

—

Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas apie įmonių pelno mokesčio politikos, taikomos ilgalaikio turto pagreitintam nusidėvėjimui, sureguliavimą (Cai Shui [2014] Nr. 75) ir

Cai Shui

| — | Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas apie įmonių pelno mokesčio politikos, taikomos ilgalaikio turto pagreitintam nusidėvėjimui, tolesnį reguliavimą (Cai Shui [2015] Nr. 106). |
| --- | --- |

—

Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas apie įmonių pelno mokesčio politikos, taikomos ilgalaikio turto pagreitintam nusidėvėjimui, tolesnį reguliavimą (Cai Shui [2015] Nr. 106).

Cai Shui

(b)   Tyrimo metu nustatyti faktai

| (502) | Remiantis Pranešimu apie įrangos ir priemonių išskaitymo politiką įmonių pelno mokesčio tikslais (Cai Shui [2018] Nr. 54), „jeigu per laikotarpį nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įmonės naujai įsigytos įrangos ar priemonių vieneto vertė neviršija penkių milijonų RMB, įmonei leidžiama įtraukti šią vertę į einamojo laikotarpio sąnaudas ir išlaidas kaip vienkartinę sumą, atskaitytiną apskaičiuojant įmonės apmokestinamąsias pajamas, ir jai nebereikia kasmet skaičiuoti nusidėvėjimo“. Šis teisės aktas nėra skirtas konkrečiai pramonės šakai. |
| --- | --- |

(502)

Remiantis Pranešimu apie įrangos ir priemonių išskaitymo politiką įmonių pelno mokesčio tikslais (Cai Shui [2018] Nr. 54), „jeigu per laikotarpį nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įmonės naujai įsigytos įrangos ar priemonių vieneto vertė neviršija penkių milijonų RMB, įmonei leidžiama įtraukti šią vertę į einamojo laikotarpio sąnaudas ir išlaidas kaip vienkartinę sumą, atskaitytiną apskaičiuojant įmonės apmokestinamąsias pajamas, ir jai nebereikia kasmet skaičiuoti nusidėvėjimo“. Šis teisės aktas nėra skirtas konkrečiai pramonės šakai.

Cai Shui

jeigu per laikotarpį nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įmonės naujai įsigytos įrangos ar priemonių vieneto vertė neviršija penkių milijonų RMB, įmonei leidžiama įtraukti šią vertę į einamojo laikotarpio sąnaudas ir išlaidas kaip vienkartinę sumą, atskaitytiną apskaičiuojant įmonės apmokestinamąsias pajamas, ir jai nebereikia kasmet skaičiuoti nusidėvėjimo

| (503) | Turtui, kurio vieneto vertė viršija 5 mln. RMB, toliau taikomas Pranešimas apie įmonių pelno mokesčio politikos, taikomos ilgalaikio turto pagreitintam nusidėvėjimui, sureguliavimą (Cai Shui [2014] Nr. 75) ir Pranešimas apie įmonių pelno mokesčio politikos, taikomos ilgalaikio turto pagreitintam nusidėvėjimui, tolesnį reguliavimą (Cai Shui [2015] Nr. 106). Remiantis tais pranešimais, ilgalaikiam turtui, kurį įsigyja 10 pagrindinių pramonės šakų bendrovės, gali būti taikomas pagreitinto nusidėvėjimo metodas. |
| --- | --- |

(503)

Turtui, kurio vieneto vertė viršija 5 mln. RMB, toliau taikomas Pranešimas apie įmonių pelno mokesčio politikos, taikomos ilgalaikio turto pagreitintam nusidėvėjimui, sureguliavimą (Cai Shui [2014] Nr. 75) ir Pranešimas apie įmonių pelno mokesčio politikos, taikomos ilgalaikio turto pagreitintam nusidėvėjimui, tolesnį reguliavimą (Cai Shui [2015] Nr. 106). Remiantis tais pranešimais, ilgalaikiam turtui, kurį įsigyja 10 pagrindinių pramonės šakų bendrovės, gali būti taikomas pagreitinto nusidėvėjimo metodas.

Cai Shui

Cai Shui

| (504) | Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu atrinktos bendrovės netaikė turto, kurio vieneto vertė viršija 5 mln. RMB, pagreitinto nusidėvėjimo metodo. Todėl, kadangi šiam turtui netaikomas Pranešimas Cai Shui [2014] Nr. 75 ir Pranešimas Cai Shui [2015] Nr. 106, Komisija nustatė, kad eksportuojantys gamintojai nesinaudojo kompensuotinomis subsidijomis. |
| --- | --- |

(504)

Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu atrinktos bendrovės netaikė turto, kurio vieneto vertė viršija 5 mln. RMB, pagreitinto nusidėvėjimo metodo. Todėl, kadangi šiam turtui netaikomas Pranešimas Cai Shui [2014] Nr. 75 ir Pranešimas Cai Shui [2015] Nr. 106, Komisija nustatė, kad eksportuojantys gamintojai nesinaudojo kompensuotinomis subsidijomis.

Cai Shui

Cai Shui

| (505) | Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai galėjo pasinaudoti namų ir pastatų, kuriems netaikoma 5 mln. RMB riba, pagreitintu nusidėvėjimu pagal Pranešimo apie įrangos ir priemonių išskaitymo politiką įmonių pelno mokesčio tikslais (Cai Shui [2018] Nr. 54) 2 straipsnį. Šiuo atžvilgiu Komisija patvirtino, kad atrinktos bendrovės tiriamuoju laikotarpiu nepasinaudojo pagreitintu namų ir pastatų nusidėvėjimu. |
| --- | --- |

(505)

Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai galėjo pasinaudoti namų ir pastatų, kuriems netaikoma 5 mln. RMB riba, pagreitintu nusidėvėjimu pagal Pranešimo apie įrangos ir priemonių išskaitymo politiką įmonių pelno mokesčio tikslais (Cai Shui [2018] Nr. 54) 2 straipsnį. Šiuo atžvilgiu Komisija patvirtino, kad atrinktos bendrovės tiriamuoju laikotarpiu nepasinaudojo pagreitintu namų ir pastatų nusidėvėjimu.

Cai Shui

(c)   Išvada

| (506) | Komisija manė, kad eksportuojantys gamintojai per TL pagal šią programą nesinaudojo kompensuotinomis subsidijomis. |
| --- | --- |

(506)

Komisija manė, kad eksportuojantys gamintojai per TL pagal šią programą nesinaudojo kompensuotinomis subsidijomis.

3.7.1.5.   Atleidimas nuo žemės naudojimo mokesčio

| (507) | Paprastai organizacija arba asmuo, naudojantys žemę miestuose, apskričių ir administraciniuose miesto rajonuose ir pramonės bei kasybos rajonuose, moka miesto žemės naudojimo mokestį. Žemės naudojimo mokestį renka vietos, kurioje žemė naudojama, mokesčių administratorius. Tačiau tam tikrų kategorijų žemei, kaip antai iš jūros atkovotai žemei, žemei, skirtai naudoti valdžios institucijoms, liaudies organizacijoms ir kariniams padaliniams jų tikslais, žemei, skirtai naudoti institucijoms, kurios yra finansuojamos Finansų ministerijos skiriamais valstybės įnašais, religinių šventyklų žemei, viešiesiems parkams, viešosioms istorinėms ir vaizdingoms vietovėms, keliams, viešiesiems skverams, pievoms ir kitai miesto viešajai žemei, žemės naudojimo mokestis netaikomas. |
| --- | --- |

(507)

Paprastai organizacija arba asmuo, naudojantys žemę miestuose, apskričių ir administraciniuose miesto rajonuose ir pramonės bei kasybos rajonuose, moka miesto žemės naudojimo mokestį. Žemės naudojimo mokestį renka vietos, kurioje žemė naudojama, mokesčių administratorius. Tačiau tam tikrų kategorijų žemei, kaip antai iš jūros atkovotai žemei, žemei, skirtai naudoti valdžios institucijoms, liaudies organizacijoms ir kariniams padaliniams jų tikslais, žemei, skirtai naudoti institucijoms, kurios yra finansuojamos Finansų ministerijos skiriamais valstybės įnašais, religinių šventyklų žemei, viešiesiems parkams, viešosioms istorinėms ir vaizdingoms vietovėms, keliams, viešiesiems skverams, pievoms ir kitai miesto viešajai žemei, žemės naudojimo mokestis netaikomas.

(a)   Teisinis pagrindas

| (508) | Šios programos teisinis pagrindas:






  — | Kinijos Liaudies Respublikos nekilnojamojo turto mokesčio laikinosios taisyklės (Guo Fa [1986] Nr. 90, su pakeitimais, padarytais 2011 m.); |
| --- | --- | --- |

(508)

Šios programos teisinis pagrindas:

—

Kinijos Liaudies Respublikos nekilnojamojo turto mokesčio laikinosios taisyklės (Guo Fa [1986] Nr. 90, su pakeitimais, padarytais 2011 m.);

Guo Fa

| — | Kinijos Liaudies Respublikos laikinosios taisyklės dėl miestų žemės naudojimo mokesčio (2019 m. redakcija) (Kinijos Liaudies Respublikos Valstybės tarybos įsakymas Nr. 709) ir |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos laikinosios taisyklės dėl miestų žemės naudojimo mokesčio (2019 m. redakcija) (Kinijos Liaudies Respublikos Valstybės tarybos įsakymas Nr. 709) ir

| — | Kelios nuomonės dėl didelės paramos tvariai ir sveikai privačiojo sektoriaus plėtrai (EFa [2018] Nr. 33). |
| --- | --- |

—

Kelios nuomonės dėl didelės paramos tvariai ir sveikai privačiojo sektoriaus plėtrai (EFa [2018] Nr. 33).

EFa

(b)   Tyrimo metu nustatyti faktai

| (509) | Vienos atrinktos grupės viena bendrovė pagal specialią politiką, 2019 ir 2020 m. taikytą aukštųjų technologijų įmonėms pagal „Kelių nuomonių dėl didelės paramos tvariai ir sveikai privačiojo sektoriaus plėtrai“ (EFa [2018] Nr. 33) 2 straipsnio 1 dalį, pasinaudojo 60 % sumažintu žemės naudojimo mokesčiu. |
| --- | --- |

(509)

Vienos atrinktos grupės viena bendrovė pagal specialią politiką, 2019 ir 2020 m. taikytą aukštųjų technologijų įmonėms pagal „Kelių nuomonių dėl didelės paramos tvariai ir sveikai privačiojo sektoriaus plėtrai“ (EFa [2018] Nr. 33) 2 straipsnio 1 dalį, pasinaudojo 60 % sumažintu žemės naudojimo mokesčiu.

| (510) | Aptariama bendrovė nebuvo priskirta nė vienai iš Kinijos Liaudies Respublikos laikinųjų taisyklių dėl miestų žemės naudojimo mokesčio (2019 m. redakcija) 6 straipsnyje nustatytų kategorijų, kurioms taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(510)

Aptariama bendrovė nebuvo priskirta nė vienai iš Kinijos Liaudies Respublikos laikinųjų taisyklių dėl miestų žemės naudojimo mokesčio (2019 m. redakcija) 6 straipsnyje nustatytų kategorijų, kurioms taikoma išimtis.

| (511) | Be to, 2020 m. pirmąjį ketvirtį ta pati bendrovė buvo visiškai atleista nuo žemės naudojimo mokesčio remiantis „Hubėjaus provincijos liaudies vyriausybės generalinio biuro pranešimu dėl atitinkamos politikos ir priemonių, skirtų padėti įveikti COVID-19 padėtį, spausdinimo ir platinimo ir paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms joms įveikiant sunkumus“, (EZhengBanFa (2020) Nr. 5), ir „Hubėjaus provincijos liaudies vyriausybės pranešimu dėl atitinkamos politikos ir priemonių, skirtų pagreitinti ekonominę ir visuomeninę plėtrą Hubėjaus provincijoje, spausdinimo ir platinimo“, (EZhengBanFa (2020) Nr. 6). |
| --- | --- |

(511)

Be to, 2020 m. pirmąjį ketvirtį ta pati bendrovė buvo visiškai atleista nuo žemės naudojimo mokesčio remiantis „Hubėjaus provincijos liaudies vyriausybės generalinio biuro pranešimu dėl atitinkamos politikos ir priemonių, skirtų padėti įveikti COVID-19 padėtį, spausdinimo ir platinimo ir paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms joms įveikiant sunkumus“, (EZhengBanFa (2020) Nr. 5), ir „Hubėjaus provincijos liaudies vyriausybės pranešimu dėl atitinkamos politikos ir priemonių, skirtų pagreitinti ekonominę ir visuomeninę plėtrą Hubėjaus provincijoje, spausdinimo ir platinimo“, (EZhengBanFa (2020) Nr. 6).

EZhengBanFa

EZhengBanFa

(c)   Išvada

| (512) | Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i arba ii papunktį ir 2 dalį pirmiau aprašytas žemės naudojimo mokesčio sumažinimas aukštųjų technologijų bendrovėms yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – tiesiogiai pervedamos lėšos (grąžinamas sumokėtas mokestis) arba Kinijos vyriausybė negauna pajamų (nesumokėtas mokestis), o susijusiai bendrovei suteikiama nauda. Subsidija yra konkreti, nes ji yra skirta tik aukštųjų technologijų bendrovėms. |
| --- | --- |

(512)

Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i arba ii papunktį ir 2 dalį pirmiau aprašytas žemės naudojimo mokesčio sumažinimas aukštųjų technologijų bendrovėms yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – tiesiogiai pervedamos lėšos (grąžinamas sumokėtas mokestis) arba Kinijos vyriausybė negauna pajamų (nesumokėtas mokestis), o susijusiai bendrovei suteikiama nauda. Subsidija yra konkreti, nes ji yra skirta tik aukštųjų technologijų bendrovėms.

| (513) | Gavėjams suteikta nauda lygi grąžintų / sutaupytų mokesčių sumai. Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes bendrovė gavo mokesčio lengvatą, nors neatitiko jokių objektyvių kriterijų, išvardytų 507 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(513)

Gavėjams suteikta nauda lygi grąžintų / sutaupytų mokesčių sumai. Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes bendrovė gavo mokesčio lengvatą, nors neatitiko jokių objektyvių kriterijų, išvardytų 507 konstatuojamojoje dalyje.

| (514) | Dėl atleidimo nuo žemės naudojimo mokesčio 2020 m. pirmąjį ketvirtį Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonė nėra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes, atsižvelgiant į COVID pandemiją, šis atleidimas nuo mokesčio buvo taikomas ne tik konkrečiai įmonei, pramonės šakai ar įmonių ar pramonės šakų grupei, bet visoms pramonės šakoms. |
| --- | --- |

(514)

Dėl atleidimo nuo žemės naudojimo mokesčio 2020 m. pirmąjį ketvirtį Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonė nėra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes, atsižvelgiant į COVID pandemiją, šis atleidimas nuo mokesčio buvo taikomas ne tik konkrečiai įmonei, pramonės šakai ar įmonių ar pramonės šakų grupei, bet visoms pramonės šakoms.

(d)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (515) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Ši nauda laikyta per tiriamąjį laikotarpį grąžinta suma. Pagal šią konkrečią schemą nustatyta „FTT Group“ skirtų subsidijų suma buvo nežymi. |
| --- | --- |

(515)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Ši nauda laikyta per tiriamąjį laikotarpį grąžinta suma. Pagal šią konkrečią schemą nustatyta „FTT Group“ skirtų subsidijų suma buvo nežymi.

3.7.1.6.   Iš viso visų kitų atleidimo nuo mokesčių schemų ir mokesčių mažinimo programų

| (516) | Bendra atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal visas mokesčių schemas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

  Atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programos







  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos norma |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(516)

Bendra atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal visas mokesčių schemas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

Atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programos

Atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programos

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos norma

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

2,43  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,82  %

3.7.2.   Elektros energijos tiekimas lengvatiniu tarifu

Elektros energijos tiekimas lengvatiniu tarifu

(a)   Teisinis pagrindas

| — | 2018 m. liepos 16 d. paskelbtas Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos ir Nacionalinės energijos administracijos aplinkraštis dėl aktyvaus į rinką orientuotų energijos sandorių skatinimo ir tolesnio prekybos mechanizmo tobulinimo, Fa Gua Yun Xing [2018] Nr. 1027; |
| --- | --- |

—

2018 m. liepos 16 d. paskelbtas Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos ir Nacionalinės energijos administracijos aplinkraštis dėl aktyvaus į rinką orientuotų energijos sandorių skatinimo ir tolesnio prekybos mechanizmo tobulinimo, Fa Gua Yun Xing [2018] Nr. 1027;

Fa Gua Yun Xing

| — | Kelios Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto ir Valstybės tarybos nuomonės dėl tolesnio elektros energijos sistemos reformos tobulinimo (Zhong Fa [2015] Nr. 9); |
| --- | --- |

—

Kelios Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto ir Valstybės tarybos nuomonės dėl tolesnio elektros energijos sistemos reformos tobulinimo (Zhong Fa [2015] Nr. 9);

Zhong Fa

| — | Pranešimas dėl visiškai liberalizuoto elektros energijos gamybos ir vartojimo plano komerciniams vartotojams (Nacionalinė plėtros ir reformų komisija [2019] Nr. 1105); |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl visiškai liberalizuoto elektros energijos gamybos ir vartojimo plano komerciniams vartotojams (Nacionalinė plėtros ir reformų komisija [2019] Nr. 1105);

| — | 2019 m. lapkričio 29 d. prekybos elektros energija vidutinės trukmės ir ilgalaikių sandorių įgyvendinimo (laikinosios) taisyklės Hubėjaus provincijoje; |
| --- | --- |

—

2019 m. lapkričio 29 d. prekybos elektros energija vidutinės trukmės ir ilgalaikių sandorių įgyvendinimo (laikinosios) taisyklės Hubėjaus provincijoje;

| — | Prekybos elektros energija vidutinės trukmės ir ilgalaikių sandorių taisyklės Džiangsu provincijoje; |
| --- | --- |

—

Prekybos elektros energija vidutinės trukmės ir ilgalaikių sandorių taisyklės Džiangsu provincijoje;

| — | Džiangsu provincijos kainų biuro pranešimas dėl pagrįsto elektros energijos kainų struktūros koregavimo, Su Jia Gong [2017] Nr. 124, ir |
| --- | --- |

—

Džiangsu provincijos kainų biuro pranešimas dėl pagrįsto elektros energijos kainų struktūros koregavimo, Su Jia Gong [2017] Nr. 124, ir

Su Jia Gong

| — | Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos aplinkraštis dėl įmonių elektros energijos sąnaudų mažinimo siekiant remti darbo ir gamybos plėtros atkūrimą ir reformų kainą [2020] Nr. 258. |
| --- | --- |

—

Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos aplinkraštis dėl įmonių elektros energijos sąnaudų mažinimo siekiant remti darbo ir gamybos plėtros atkūrimą ir reformų kainą [2020] Nr. 258.

(b)   Tyrimo metu nustatyti faktai

| (517) | Visos atrinktos bendrovės pirko elektros energiją. |
| --- | --- |

(517)

Visos atrinktos bendrovės pirko elektros energiją.

| (518) | Atrinktų grupių kai kurių bendrovių elektros energijos pirkimo kainos atitiko provincijų lygmeniu nustatytas oficialias stambiems pramoniniams vartotojams nustatytas kainas. Kaip nustatyta ankstesniuose tyrimuose (117), elektros energijos tiekimas oficialiai nustatytomis kainomis nesuteikia konkretaus pranašumo. |
| --- | --- |

(518)

Atrinktų grupių kai kurių bendrovių elektros energijos pirkimo kainos atitiko provincijų lygmeniu nustatytas oficialias stambiems pramoniniams vartotojams nustatytas kainas. Kaip nustatyta ankstesniuose tyrimuose (117), elektros energijos tiekimas oficialiai nustatytomis kainomis nesuteikia konkretaus pranašumo.

117

| (519) | Tačiau Komisija nustatė, kad tirtos dviejų atrinktų grupių bendrovės gavo naudos dėl jų elektros energijos sąnaudų dalies kompensavimo / koregavimo. |
| --- | --- |

(519)

Tačiau Komisija nustatė, kad tirtos dviejų atrinktų grupių bendrovės gavo naudos dėl jų elektros energijos sąnaudų dalies kompensavimo / koregavimo.

| (520) | Komisija nustatė, kad vienos atrinktos grupės bendrovės pasinaudojo specialiomis elektros energijos sąnaudų kompensacijomis / koregavimu, nes šioms bendrovėms buvo leista dalyvauti „į rinką orientuotų elektros energijos sandorių“ bandomojoje programoje. Šios bendrovės nebuvo sudariusios sutarties su elektros energijos gamintoju dėl tiesioginio elektros energijos tiekimo. Kompensacijos / koregavimai buvo suteikti, nes susijusios bendrovės elektrinėms iš anksto pranešė apie savo elektros energijos poreikį. |
| --- | --- |

(520)

Komisija nustatė, kad vienos atrinktos grupės bendrovės pasinaudojo specialiomis elektros energijos sąnaudų kompensacijomis / koregavimu, nes šioms bendrovėms buvo leista dalyvauti „į rinką orientuotų elektros energijos sandorių“ bandomojoje programoje. Šios bendrovės nebuvo sudariusios sutarties su elektros energijos gamintoju dėl tiesioginio elektros energijos tiekimo. Kompensacijos / koregavimai buvo suteikti, nes susijusios bendrovės elektrinėms iš anksto pranešė apie savo elektros energijos poreikį.

| (521) | Komisija taip pat nustatė, kad, kaip ir ankstesniuose tyrimuose (118), tam tikroms tiriamoms bendrovėms leidžiama tiesiogiai pirkti elektros energiją iš elektros energijos gamintojų, pasirašant tiesioginio pirkimo sutartis. Tokiose sutartyse numatytas tam tikras elektros energijos kiekis už tam tikrą kainą, kuri yra mažesnė už oficialias kainas, nustatytas provincijos lygmeniu stambiems pramoniniams vartotojams. |
| --- | --- |

(521)

Komisija taip pat nustatė, kad, kaip ir ankstesniuose tyrimuose (118), tam tikroms tiriamoms bendrovėms leidžiama tiesiogiai pirkti elektros energiją iš elektros energijos gamintojų, pasirašant tiesioginio pirkimo sutartis. Tokiose sutartyse numatytas tam tikras elektros energijos kiekis už tam tikrą kainą, kuri yra mažesnė už oficialias kainas, nustatytas provincijos lygmeniu stambiems pramoniniams vartotojams.

118

| (522) | Šiuo metu ne visi stambūs pramoniniai vartotojai turi galimybę sudaryti tiesiogines elektros energijos tiekimo sutartis arba pasinaudoti elektros energijos sąnaudų kompensacija / koregavimu dalyvaujant „į rinką orientuotuose elektros energijos sandoriuose“. Nacionaliniu lygmeniu Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto ir Valstybės tarybos nuomonėse dėl tolesnio elektros energijos sistemos reformos tobulinimo nurodoma, kad, pavyzdžiui, „įmonės, kurios neatitinka nacionalinės pramonės politikos ir kurių produktai ir procesai yra pašalinti, neturėtų dalyvauti tiesioginiuose sandoriuose“ (119). Tose pačiose nuomonėse taip pat nurodyta, kad „nustačius dalyvavimo standartus taip pat turėtume atnaujinti standartus atitinkančių vietos elektros energijos gamybos įmonių ir elektros mažmenininkų katalogus, kuriuos kasmet skelbia vyriausybės, ir įgyvendinti dinamišką vartotojų katalogo reglamentavimą. Į katalogą įtrauktos elektros energijos gamybos įmonės, elektros mažmenininkai ir vartotojai gali savanoriškai užsiregistruoti prekybos institucijose, kad taptų rinkos dalyviais.“
  Todėl norėdama dalyvauti tiesioginės prekybos sistemoje bendrovė turėtų atitikti tam tikrus standartus ir būti įtraukta į „vartotojų katalogą“. |
| --- | --- |

(522)

Šiuo metu ne visi stambūs pramoniniai vartotojai turi galimybę sudaryti tiesiogines elektros energijos tiekimo sutartis arba pasinaudoti elektros energijos sąnaudų kompensacija / koregavimu dalyvaujant „į rinką orientuotuose elektros energijos sandoriuose“. Nacionaliniu lygmeniu Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto ir Valstybės tarybos nuomonėse dėl tolesnio elektros energijos sistemos reformos tobulinimo nurodoma, kad, pavyzdžiui, „įmonės, kurios neatitinka nacionalinės pramonės politikos ir kurių produktai ir procesai yra pašalinti, neturėtų dalyvauti tiesioginiuose sandoriuose“ (119). Tose pačiose nuomonėse taip pat nurodyta, kad „nustačius dalyvavimo standartus taip pat turėtume atnaujinti standartus atitinkančių vietos elektros energijos gamybos įmonių ir elektros mažmenininkų katalogus, kuriuos kasmet skelbia vyriausybės, ir įgyvendinti dinamišką vartotojų katalogo reglamentavimą. Į katalogą įtrauktos elektros energijos gamybos įmonės, elektros mažmenininkai ir vartotojai gali savanoriškai užsiregistruoti prekybos institucijose, kad taptų rinkos dalyviais.“
  Todėl norėdama dalyvauti tiesioginės prekybos sistemoje bendrovė turėtų atitikti tam tikrus standartus ir būti įtraukta į „vartotojų katalogą“.

į rinką orientuotuose elektros energijos sandoriuose

įmonės, kurios neatitinka nacionalinės pramonės politikos ir kurių produktai ir procesai yra pašalinti, neturėtų dalyvauti tiesioginiuose sandoriuose

119

nustačius dalyvavimo standartus taip pat turėtume atnaujinti standartus atitinkančių vietos elektros energijos gamybos įmonių ir elektros mažmenininkų katalogus, kuriuos kasmet skelbia vyriausybės, ir įgyvendinti dinamišką vartotojų katalogo reglamentavimą. Į katalogą įtrauktos elektros energijos gamybos įmonės, elektros mažmenininkai ir vartotojai gali savanoriškai užsiregistruoti prekybos institucijose, kad taptų rinkos dalyviais.“

vartotojų katalogą

| (523) | Tiesioginę prekybą elektros energija faktiškai vykdo provincijos. Bendrovės turi kreiptis į provincijos valdžios institucijas, kad šios patvirtintų jų dalyvavimą bandomojoje tiesioginio elektros energijos pardavimo schemoje, ir turi atitikti tam tikrus kriterijus. Kai kurių bendrovių atveju faktiškai nėra jokio rinka grįsto derybų arba konkursų proceso, nes pagal tiesiogines sutartis perkami kiekiai nėra grindžiami tikrąja pasiūla ir paklausa. Iš tikrųjų, energijos gamintojai ir vartotojai negali laisvai parduoti arba pirkti visos savo elektros energijos tiesiogiai. Jų veiksmai ribojami nustatant kiekybines kvotas, kurias jiems paskirsto vietos valdžios institucija. Be to, nors dėl kainų turėtų tiesiogiai derėtis elektros energijos gamintojai ir elektros energijos vartotojai arba dėl jos turėtų būti deramasi per tarpines paslaugų bendroves, sąskaitas faktūras bendrovėms iš tiesų išrašo valstybinė elektros energijos tinklų bendrovė. Galiausiai visas pasirašytas tiesiogines sutartis reikia pateikti vietos valdžios institucijos registrui. |
| --- | --- |

(523)

Tiesioginę prekybą elektros energija faktiškai vykdo provincijos. Bendrovės turi kreiptis į provincijos valdžios institucijas, kad šios patvirtintų jų dalyvavimą bandomojoje tiesioginio elektros energijos pardavimo schemoje, ir turi atitikti tam tikrus kriterijus. Kai kurių bendrovių atveju faktiškai nėra jokio rinka grįsto derybų arba konkursų proceso, nes pagal tiesiogines sutartis perkami kiekiai nėra grindžiami tikrąja pasiūla ir paklausa. Iš tikrųjų, energijos gamintojai ir vartotojai negali laisvai parduoti arba pirkti visos savo elektros energijos tiesiogiai. Jų veiksmai ribojami nustatant kiekybines kvotas, kurias jiems paskirsto vietos valdžios institucija. Be to, nors dėl kainų turėtų tiesiogiai derėtis elektros energijos gamintojai ir elektros energijos vartotojai arba dėl jos turėtų būti deramasi per tarpines paslaugų bendroves, sąskaitas faktūras bendrovėms iš tiesų išrašo valstybinė elektros energijos tinklų bendrovė. Galiausiai visas pasirašytas tiesiogines sutartis reikia pateikti vietos valdžios institucijos registrui.

| (524) | 2018 m. Kinijos vyriausybė paskelbė Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos ir Nacionalinės energijos administracijos aplinkraštį dėl aktyvaus į rinką orientuotų energijos sandorių skatinimo ir tolesnio prekybos mechanizmo tobulinimo (Fa Gua Yun Xing [2018] Nr. 1027). Nors aplinkraščiu siekiama didinti tiesioginių sandorių elektros energijos rinkoje skaičių, jame konkrečiai minimos tam tikros pramonės šakos, įskaitant aukštųjų technologijų pramonės šakas, kaip antai šviesolaidžių kabelių pramonė, kaip remiamos ir elektros energijos rinkos liberalizavimu besinaudojančios pramonės šakos. Visų pirma, III skirsnio „Rinkos atvėrimas reikalavimus atitinkantiems vartotojams“ 2 punkte nurodoma „parama besiformuojančioms pramonės šakoms, kuriančioms didelę pridėtinę vertę, pavyzdžiui, aukštųjų technologijų, interneto, didelių duomenų kiekių ir aukštos kokybės gamybos pramonės šakoms, taip pat įmonėms, turinčioms išskirtinių pranašumų ir savybių bei kuriančioms aukštųjų technologijų turinį, kad galėtų dalyvauti sandoriuose be įtampos lygio ir energijos vartojimo apribojimų“. |
| --- | --- |

(524)

2018 m. Kinijos vyriausybė paskelbė Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos ir Nacionalinės energijos administracijos aplinkraštį dėl aktyvaus į rinką orientuotų energijos sandorių skatinimo ir tolesnio prekybos mechanizmo tobulinimo (Fa Gua Yun Xing [2018] Nr. 1027). Nors aplinkraščiu siekiama didinti tiesioginių sandorių elektros energijos rinkoje skaičių, jame konkrečiai minimos tam tikros pramonės šakos, įskaitant aukštųjų technologijų pramonės šakas, kaip antai šviesolaidžių kabelių pramonė, kaip remiamos ir elektros energijos rinkos liberalizavimu besinaudojančios pramonės šakos. Visų pirma, III skirsnio „Rinkos atvėrimas reikalavimus atitinkantiems vartotojams“ 2 punkte nurodoma „parama besiformuojančioms pramonės šakoms, kuriančioms didelę pridėtinę vertę, pavyzdžiui, aukštųjų technologijų, interneto, didelių duomenų kiekių ir aukštos kokybės gamybos pramonės šakoms, taip pat įmonėms, turinčioms išskirtinių pranašumų ir savybių bei kuriančioms aukštųjų technologijų turinį, kad galėtų dalyvauti sandoriuose be įtampos lygio ir energijos vartojimo apribojimų“.

Fa Gua Yun Xing

parama besiformuojančioms pramonės šakoms, kuriančioms didelę pridėtinę vertę, pavyzdžiui, aukštųjų technologijų, interneto, didelių duomenų kiekių ir aukštos kokybės gamybos pramonės šakoms, taip pat įmonėms, turinčioms išskirtinių pranašumų ir savybių bei kuriančioms aukštųjų technologijų turinį, kad galėtų dalyvauti sandoriuose be įtampos lygio ir energijos vartojimo apribojimų

| (525) | Be to, Pranešime dėl visiškai liberalizuoto elektros energijos gamybos ir vartojimo plano komerciniams naudotojams [2019] Nr. 1105, kuriuo siekiama dar labiau liberalizuoti elektros energijos rinką, nustatyta, kad „komerciniai elektros energijos vartotojai, kurie nesilaiko nacionalinės pramonės politikos, laikinai nedalyvauja į rinką orientuotuose sandoriuose, o elektros energijos vartotojai, kurių produktai ir procesai priklauso „Pramoninės struktūros koregavimo žinyno“ pašalintų ir ribojamųjų pramonės šakų kategorijoms, griežtai įgyvendina galiojančią elektros energijos diferencijuotų kainų politiką“. |
| --- | --- |

(525)

Be to, Pranešime dėl visiškai liberalizuoto elektros energijos gamybos ir vartojimo plano komerciniams naudotojams [2019] Nr. 1105, kuriuo siekiama dar labiau liberalizuoti elektros energijos rinką, nustatyta, kad „komerciniai elektros energijos vartotojai, kurie nesilaiko nacionalinės pramonės politikos, laikinai nedalyvauja į rinką orientuotuose sandoriuose, o elektros energijos vartotojai, kurių produktai ir procesai priklauso „Pramoninės struktūros koregavimo žinyno“ pašalintų ir ribojamųjų pramonės šakų kategorijoms, griežtai įgyvendina galiojančią elektros energijos diferencijuotų kainų politiką“.

komerciniai elektros energijos vartotojai, kurie nesilaiko nacionalinės pramonės politikos, laikinai nedalyvauja į rinką orientuotuose sandoriuose, o elektros energijos vartotojai, kurių produktai ir procesai priklauso „Pramoninės struktūros koregavimo žinyno“ pašalintų ir ribojamųjų pramonės šakų kategorijoms, griežtai įgyvendina galiojančią elektros energijos diferencijuotų kainų politiką

| (526) | Todėl teisės aktuose numatyta pasirinktinai taikyti „į rinką orientuotus elektros energijos sandorius“ elektros energijos rinkoje tik tam tikrose pramonės šakose, pavyzdžiui, pramonės šakose, kurios laikosi nacionalinės pramonės politikos, ypatingą dėmesį skiriant aukštųjų technologijų pramonei. Todėl šios pramonės šakos moka mažesnes elektros energijos kainas. |
| --- | --- |

(526)

Todėl teisės aktuose numatyta pasirinktinai taikyti „į rinką orientuotus elektros energijos sandorius“ elektros energijos rinkoje tik tam tikrose pramonės šakose, pavyzdžiui, pramonės šakose, kurios laikosi nacionalinės pramonės politikos, ypatingą dėmesį skiriant aukštųjų technologijų pramonei. Todėl šios pramonės šakos moka mažesnes elektros energijos kainas.

| (527) | Komisija taip pat nustatė, kad kai kurios tirtos bendrovės 2020 m. kovo – birželio mėn. laikotarpiu naudojosi elektros sąnaudų kompensavimu / koregavimu pagal nacionalinę politiką (120), kuria siekiama sumažinti dėl COVID-19 pandemijos bendrovėms tenkančią naštą. Komisija laikėsi nuomonės, kad ši priemonė nėra konkreti. |
| --- | --- |

(527)

Komisija taip pat nustatė, kad kai kurios tirtos bendrovės 2020 m. kovo – birželio mėn. laikotarpiu naudojosi elektros sąnaudų kompensavimu / koregavimu pagal nacionalinę politiką (120), kuria siekiama sumažinti dėl COVID-19 pandemijos bendrovėms tenkančią naštą. Komisija laikėsi nuomonės, kad ši priemonė nėra konkreti.

120

(c)   Išvada

| (528) | Komisija manė, kad sumažintas elektros energijos tarifas ir kompensavimas / koregavimas dėl dalyvavimo „į rinką orientuotuose elektros energijos sandoriuose“ tiesioginio elektros energijos tiekimo sutarčių forma arba ne, kuria naudojosi aptariamos atrinktos bendrovės, yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 dalyje, nes teikiamas finansinis įnašas – Kinijos vyriausybė (t. y. tinklo operatorius) negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Nauda gavėjams yra lygi sutaupytoms elektros energijos sąnaudoms dėl sumažintų elektros energijos kainų, dėl kurių susitarta pagal tiesioginio elektros energijos tiekimo sutartis, arba dėl dalyvavimo bandomojoje programoje, susijusioje su „į rinką orientuotais elektros energijos sandoriais“, gaunamų kompensacijų / koregavimų, nes elektros energija buvo tiekiama mažesne kaina nei įprasta tinklo kaina, kurią moka kiti stambūs pramoniniai naudotojai, kuriems valstybė neleidžia dalyvauti „į rinką orientuotuose sandoriuose“ elektros energijos tiekimo srityje. |
| --- | --- |

(528)

Komisija manė, kad sumažintas elektros energijos tarifas ir kompensavimas / koregavimas dėl dalyvavimo „į rinką orientuotuose elektros energijos sandoriuose“ tiesioginio elektros energijos tiekimo sutarčių forma arba ne, kuria naudojosi aptariamos atrinktos bendrovės, yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 dalyje, nes teikiamas finansinis įnašas – Kinijos vyriausybė (t. y. tinklo operatorius) negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Nauda gavėjams yra lygi sutaupytoms elektros energijos sąnaudoms dėl sumažintų elektros energijos kainų, dėl kurių susitarta pagal tiesioginio elektros energijos tiekimo sutartis, arba dėl dalyvavimo bandomojoje programoje, susijusioje su „į rinką orientuotais elektros energijos sandoriais“, gaunamų kompensacijų / koregavimų, nes elektros energija buvo tiekiama mažesne kaina nei įprasta tinklo kaina, kurią moka kiti stambūs pramoniniai naudotojai, kuriems valstybė neleidžia dalyvauti „į rinką orientuotuose sandoriuose“ elektros energijos tiekimo srityje.

į rinką orientuotais elektros energijos sandoriais

į rinką orientuotuose sandoriuose

| (529) | Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši schema taikoma tik įmonėms, kurios atitinka tam tikrus valstybės nustatytus pramonės politikos tikslus ir kurių produktai ar procesai nėra pašalinti kaip neatitinkantys reikalavimų. |
| --- | --- |

(529)

Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši schema taikoma tik įmonėms, kurios atitinka tam tikrus valstybės nustatytus pramonės politikos tikslus ir kurių produktai ar procesai nėra pašalinti kaip neatitinkantys reikalavimų.

| (530) | Taigi Komisija padarė išvadą, kad tiriamuoju laikotarpiu buvo taikoma subsidijų schema ir kad ji buvo konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje. |
| --- | --- |

(530)

Taigi Komisija padarė išvadą, kad tiriamuoju laikotarpiu buvo taikoma subsidijų schema ir kad ji buvo konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje.

(d)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (531) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Ši nauda buvo apskaičiuota kaip visos elektros energijos kainos, mokėtinos pagal oficialią elektros energijos kainą, ir visos elektros energijos kainos, kurią pagal sumažintą tarifą ir (arba) atėmus įvairių rūšių kompensacijas / koregavimus sumokėjo atrinktos bendrovių grupės, skirtumas. |
| --- | --- |

(531)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Ši nauda buvo apskaičiuota kaip visos elektros energijos kainos, mokėtinos pagal oficialią elektros energijos kainą, ir visos elektros energijos kainos, kurią pagal sumažintą tarifą ir (arba) atėmus įvairių rūšių kompensacijas / koregavimus sumokėjo atrinktos bendrovių grupės, skirtumas.

| (532) | Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

  Elektros energijos tiekimas lengvatiniu tarifu







  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos norma |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(532)

Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

Elektros energijos tiekimas lengvatiniu tarifu

Elektros energijos tiekimas lengvatiniu tarifu

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos norma

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,18  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,06  %

3.8.   Prekių tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

Prekių tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

3.8.1.   Žemės skyrimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

Žemės skyrimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

| (533) | Visa žemė KLR priklauso valstybei arba yra kolektyvinė, priklausanti kaimams arba miesteliams; tik po to žemės teisinė arba atitinkama nuosavybės teisė gali būti patentuota arba suteikiama korporacijoms arba individualiems savininkams. Žemės sklypai miesto vietovėse priklauso valstybei, o kaimo vietovėse priklauso tiems kaimams ar miesteliams. |
| --- | --- |

(533)

Visa žemė KLR priklauso valstybei arba yra kolektyvinė, priklausanti kaimams arba miesteliams; tik po to žemės teisinė arba atitinkama nuosavybės teisė gali būti patentuota arba suteikiama korporacijoms arba individualiems savininkams. Žemės sklypai miesto vietovėse priklauso valstybei, o kaimo vietovėse priklauso tiems kaimams ar miesteliams.

| (534) | Pagal KLR konstitucinę teisę ir žemės įstatymą bendrovės ir asmenys gali įsigyti žemės naudojimo teises. Pramoninės paskirties žemė paprastai nuomojama 50 metų, pratęsiant dar 50 metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

(534)

Pagal KLR konstitucinę teisę ir žemės įstatymą bendrovės ir asmenys gali įsigyti žemės naudojimo teises. Pramoninės paskirties žemė paprastai nuomojama 50 metų, pratęsiant dar 50 metų laikotarpiui.

| (535) | Kinijos vyriausybės teigimu, Kinijos Liaudies Respublikos nuosavybės įstatymo 137 straipsnyje nurodyta, kad „pramonės, verslo, pramogų ar komercinių gyvenamųjų pastatų ir pan. tikslais naudojama žemė, arba du arba daugiau numatytus naudotojus turinti žemė perduodama per aukcioną, konkursą ar teikiant kitus viešus pasiūlymus“. Be to, Kinijos vyriausybė nurodė Kinijos Liaudies Respublikos laikinųjų taisyklių dėl teisės naudotis valstybės žeme miesto teritorijose suteikimo ir perdavimo 3 straipsnį. Šiame straipsnyje nustatyta, kad „bet kuri bendrovė, įmonė, kita organizacija ar asmuo, esantis Kinijos Liaudies Respublikoje arba už jos ribų, gali, jeigu įstatyme nenumatyta kitaip, įgyti teisę naudotis žeme ir dalyvauti žemės vystymo, naudojimo ir valdymo veikloje pagal šių taisyklių nuostatas“. |
| --- | --- |

(535)

Kinijos vyriausybės teigimu, Kinijos Liaudies Respublikos nuosavybės įstatymo 137 straipsnyje nurodyta, kad „pramonės, verslo, pramogų ar komercinių gyvenamųjų pastatų ir pan. tikslais naudojama žemė, arba du arba daugiau numatytus naudotojus turinti žemė perduodama per aukcioną, konkursą ar teikiant kitus viešus pasiūlymus“. Be to, Kinijos vyriausybė nurodė Kinijos Liaudies Respublikos laikinųjų taisyklių dėl teisės naudotis valstybės žeme miesto teritorijose suteikimo ir perdavimo 3 straipsnį. Šiame straipsnyje nustatyta, kad „bet kuri bendrovė, įmonė, kita organizacija ar asmuo, esantis Kinijos Liaudies Respublikoje arba už jos ribų, gali, jeigu įstatyme nenumatyta kitaip, įgyti teisę naudotis žeme ir dalyvauti žemės vystymo, naudojimo ir valdymo veikloje pagal šių taisyklių nuostatas“.

pramonės, verslo, pramogų ar komercinių gyvenamųjų pastatų ir pan. tikslais naudojama žemė, arba du arba daugiau numatytus naudotojus turinti žemė perduodama per aukcioną, konkursą ar teikiant kitus viešus pasiūlymus

bet kuri bendrovė, įmonė, kita organizacija ar asmuo, esantis Kinijos Liaudies Respublikoje arba už jos ribų, gali, jeigu įstatyme nenumatyta kitaip, įgyti teisę naudotis žeme ir dalyvauti žemės vystymo, naudojimo ir valdymo veikloje pagal šių taisyklių nuostatas

(a)   Teisinis pagrindas

| (536) | Žemės naudojimo teisės Kinijoje reglamentuojamos Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymu. Be to, dalį teisinio pagrindo taip pat sudaro šie dokumentai:






  — | Kinijos Liaudies Respublikos nuosavybės įstatymas (Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 62); |
| --- | --- | --- |

(536)

Žemės naudojimo teisės Kinijoje reglamentuojamos Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymu. Be to, dalį teisinio pagrindo taip pat sudaro šie dokumentai:

—

Kinijos Liaudies Respublikos nuosavybės įstatymas (Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 62);

| — | Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymas (Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 28); |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymas (Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 28);

| — | Kinijos Liaudies Respublikos miestų nekilnojamojo turto administravimo įstatymas (Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 18); |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos miestų nekilnojamojo turto administravimo įstatymas (Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 18);

| — | Kinijos Liaudies Respublikos laikinosios taisyklės dėl teisės naudotis valstybės žeme miesto teritorijose suteikimo ir perdavimo (Kinijos Liaudies Respublikos valstybės tarybos dekretas Nr. 55); |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos laikinosios taisyklės dėl teisės naudotis valstybės žeme miesto teritorijose suteikimo ir perdavimo (Kinijos Liaudies Respublikos valstybės tarybos dekretas Nr. 55);

| — | Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymo įgyvendinimo taisyklės (Kinijos Liaudies Respublikos Valstybės tarybos įsakymas [2014] Nr. 653); |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymo įgyvendinimo taisyklės (Kinijos Liaudies Respublikos Valstybės tarybos įsakymas [2014] Nr. 653);

| — | Valstybei priklausančių statybų paskirties žemės naudojimo teisių suteikimo per konkursą, aukcionus ir kotiravimą nuostatos (CSRC pranešimas Nr. 39) ir |
| --- | --- |

—

Valstybei priklausančių statybų paskirties žemės naudojimo teisių suteikimo per konkursą, aukcionus ir kotiravimą nuostatos (CSRC pranešimas Nr. 39) ir

| — | Valstybės tarybos pranešimas dėl aktualių klausimų, susijusių su žemės kontrolės stiprinimu (Guo Fa (2006) Nr. 31). |
| --- | --- |

—

Valstybės tarybos pranešimas dėl aktualių klausimų, susijusių su žemės kontrolės stiprinimu (Guo Fa (2006) Nr. 31).

Guo Fa

(b)   Tyrimo metu nustatyti faktai

| (537) | Remiantis Valstybei priklausančių statybų paskirties žemės naudojimo teisių suteikimo per konkursą, aukcionus ir kotiravimą nuostatų 10 straipsniu, vietos valdžios institucijos žemės kainas nustato pagal miesto žemės vertinimo sistemą, kuri atnaujinama tik kas trejus metus, ir vyriausybės pramonės politiką. |
| --- | --- |

(537)

Remiantis Valstybei priklausančių statybų paskirties žemės naudojimo teisių suteikimo per konkursą, aukcionus ir kotiravimą nuostatų 10 straipsniu, vietos valdžios institucijos žemės kainas nustato pagal miesto žemės vertinimo sistemą, kuri atnaujinama tik kas trejus metus, ir vyriausybės pramonės politiką.

| (538) | Ankstesniuose tyrimuose Komisija nustatė, kad KLR už žemės naudojimo teises mokėtos kainos nėra tipiškos rinkos kainos, nustatytos pagal pasiūlą ir paklausą laisvojoje rinkoje, nes nustatyta, kad aukcionų sistema nebuvo aiški, skaidri ir iš esmės neveikė, o kainas pasirinktinai nustatė valdžios institucijos. (121) Kaip minėta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, valdžios institucijos kainas nustato remdamosi Miesto teritorijų žemės vertinimo sistema, pagal kurią nustatydamos pramoninės paskirties žemės kainą jos be kitų kriterijų turi remtis pramonės politika. |
| --- | --- |

(538)

Ankstesniuose tyrimuose Komisija nustatė, kad KLR už žemės naudojimo teises mokėtos kainos nėra tipiškos rinkos kainos, nustatytos pagal pasiūlą ir paklausą laisvojoje rinkoje, nes nustatyta, kad aukcionų sistema nebuvo aiški, skaidri ir iš esmės neveikė, o kainas pasirinktinai nustatė valdžios institucijos. (121) Kaip minėta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, valdžios institucijos kainas nustato remdamosi Miesto teritorijų žemės vertinimo sistema, pagal kurią nustatydamos pramoninės paskirties žemės kainą jos be kitų kriterijų turi remtis pramonės politika.

121

| (539) | Šiame tyrime nenustatyta jokių pastebimų pokyčių šioje srityje. Pavyzdžiui, Komisija nustatė, kad daugumai atrinktų bendrovių žemės naudojimo teises suteikė vietos valdžios institucijos ir jos nebuvo įgytos konkurso būdu. |
| --- | --- |

(539)

Šiame tyrime nenustatyta jokių pastebimų pokyčių šioje srityje. Pavyzdžiui, Komisija nustatė, kad daugumai atrinktų bendrovių žemės naudojimo teises suteikė vietos valdžios institucijos ir jos nebuvo įgytos konkurso būdu.

| (540) | Minėti įrodymai prieštarauja Kinijos vyriausybės tvirtinimams, kad KLR žemės naudojimo teisių kainos atitinka rinkos kainas, nustatomas pagal pasiūlą ir paklausą laisvojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(540)

Minėti įrodymai prieštarauja Kinijos vyriausybės tvirtinimams, kad KLR žemės naudojimo teisių kainos atitinka rinkos kainas, nustatomas pagal pasiūlą ir paklausą laisvojoje rinkoje.

(c)   Išvada

| (541) | Iš šio tyrimo išvadų matyti, kad su žemės naudojimo teisių įsigijimu susijusi padėtis KLR yra neskaidri, o kainas pasirinktinai nustato valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(541)

Iš šio tyrimo išvadų matyti, kad su žemės naudojimo teisių įsigijimu susijusi padėtis KLR yra neskaidri, o kainas pasirinktinai nustato valdžios institucijos.

| (542) | Todėl Kinijos vyriausybės suteikiamos žemės naudojimo teisės turėtų būti laikomos subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes vyriausybė suteikia prekių ir bendrovėms gavėjoms tokiu būdu suteikiama nauda. Kaip paaiškinta 537–540 konstatuojamosiose dalyse, KLR nėra veikiančios žemės rinkos, o iš to, kad naudojamas išorinis lyginamasis dydis (žr. 549–551 konstatuojamąsias dalis), matyti, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai už žemės naudojimo teises sumokėjo gerokai mažiau, palyginti su įprastine rinkos kaina. |
| --- | --- |

(542)

Todėl Kinijos vyriausybės suteikiamos žemės naudojimo teisės turėtų būti laikomos subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes vyriausybė suteikia prekių ir bendrovėms gavėjoms tokiu būdu suteikiama nauda. Kaip paaiškinta 537–540 konstatuojamosiose dalyse, KLR nėra veikiančios žemės rinkos, o iš to, kad naudojamas išorinis lyginamasis dydis (žr. 549–551 konstatuojamąsias dalis), matyti, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai už žemės naudojimo teises sumokėjo gerokai mažiau, palyginti su įprastine rinkos kaina.

| (543) | Atsižvelgdama į tam tikroms pramonės šakoms priklausančioms bendrovėms suteiktą lengvatinę prieigą prie pramoninės paskirties žemės, Komisija pažymėjo, kad vietos valdžios institucijų nustatyta kaina turi atspindėti valstybės pramonės politiką, kaip minėta 538 konstatuojamojoje dalyje. Pagal šią pramonės politiką šviesolaidžių kabelių pramonė įvardyta kaip skatinamoji pramonė (122). Be to, pagal Valstybės tarybos sprendimą Nr. 40 valdžios institucijos, skirdamos žemę, atsižvelgia į Pramonės restruktūrizavimo žinyną ir pramonės politiką. Sprendimo Nr. 40 XVIII straipsnyje aiškiai nustatyta, kad ribojamiesiems pramonės sektoriams žemės naudojimo teisės nebus suteikiamos. Tai rodo, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir c punktus ši subsidija yra konkreti, nes žemę lengvatinėmis sąlygomis gali naudoti tik tam tikrų pramonės šakų (šiuo atveju – šviesolaidžių kabelių pramonės) bendrovės, o vyriausybės taikoma tvarka šioje srityje yra neaiški ir neskaidri. |
| --- | --- |

(543)

Atsižvelgdama į tam tikroms pramonės šakoms priklausančioms bendrovėms suteiktą lengvatinę prieigą prie pramoninės paskirties žemės, Komisija pažymėjo, kad vietos valdžios institucijų nustatyta kaina turi atspindėti valstybės pramonės politiką, kaip minėta 538 konstatuojamojoje dalyje. Pagal šią pramonės politiką šviesolaidžių kabelių pramonė įvardyta kaip skatinamoji pramonė (122). Be to, pagal Valstybės tarybos sprendimą Nr. 40 valdžios institucijos, skirdamos žemę, atsižvelgia į Pramonės restruktūrizavimo žinyną ir pramonės politiką. Sprendimo Nr. 40 XVIII straipsnyje aiškiai nustatyta, kad ribojamiesiems pramonės sektoriams žemės naudojimo teisės nebus suteikiamos. Tai rodo, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir c punktus ši subsidija yra konkreti, nes žemę lengvatinėmis sąlygomis gali naudoti tik tam tikrų pramonės šakų (šiuo atveju – šviesolaidžių kabelių pramonės) bendrovės, o vyriausybės taikoma tvarka šioje srityje yra neaiški ir neskaidri.

122

| (544) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad suteikiant žemės naudojimo teises atrinktoms bendrovėms nebuvo suteikta jokios naudos, nes KLR veikia atviroji žemės rinka. Šiuo atžvilgiu Kinijos vyriausybė nurodė KLR civilinio kodekso 347 straipsnį, pagal kurį, „jei žemė naudojama pramonės, prekybos, turizmo ar pramogų tikslais, kaip prekių buvimo vieta, arba kitais pelno gavimo tikslais, arba yra du ar daugiau asmenų, norinčių naudoti tą patį žemės sklypą, teisė naudoti žemę statyboms suteikiama konkurso, aukciono ar kito atviro pasiūlymų teikimo būdu. Žemės kaina nustatoma atsižvelgiant į konkurenciją rinkoje“. |
| --- | --- |

(544)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė tvirtino, kad suteikiant žemės naudojimo teises atrinktoms bendrovėms nebuvo suteikta jokios naudos, nes KLR veikia atviroji žemės rinka. Šiuo atžvilgiu Kinijos vyriausybė nurodė KLR civilinio kodekso 347 straipsnį, pagal kurį, „jei žemė naudojama pramonės, prekybos, turizmo ar pramogų tikslais, kaip prekių buvimo vieta, arba kitais pelno gavimo tikslais, arba yra du ar daugiau asmenų, norinčių naudoti tą patį žemės sklypą, teisė naudoti žemę statyboms suteikiama konkurso, aukciono ar kito atviro pasiūlymų teikimo būdu. Žemės kaina nustatoma atsižvelgiant į konkurenciją rinkoje“.

jei žemė naudojama pramonės, prekybos, turizmo ar pramogų tikslais, kaip prekių buvimo vieta, arba kitais pelno gavimo tikslais, arba yra du ar daugiau asmenų, norinčių naudoti tą patį žemės sklypą, teisė naudoti žemę statyboms suteikiama konkurso, aukciono ar kito atviro pasiūlymų teikimo būdu. Žemės kaina nustatoma atsižvelgiant į konkurenciją rinkoje“.

| (545) | Komisija nustatė, kad nors yra teisinių nuostatų, kuriomis siekiama skaidriai paskirstyti žemės naudojimo teises rinkos kainomis, pavyzdžiui, nustatant konkurso procedūras, šių nuostatų nuolat nesilaikoma ir kai kurie pirkėjai žemę gauna nemokamai arba įsigyja mažesne nei rinkos kaina (123). Be to, valdžios institucijos, skirdamos žemę, dažnai siekia konkrečių politinių tikslų, įskaitant ekonominių planų įgyvendinimą (124). |
| --- | --- |

(545)

Komisija nustatė, kad nors yra teisinių nuostatų, kuriomis siekiama skaidriai paskirstyti žemės naudojimo teises rinkos kainomis, pavyzdžiui, nustatant konkurso procedūras, šių nuostatų nuolat nesilaikoma ir kai kurie pirkėjai žemę gauna nemokamai arba įsigyja mažesne nei rinkos kaina (123). Be to, valdžios institucijos, skirdamos žemę, dažnai siekia konkrečių politinių tikslų, įskaitant ekonominių planų įgyvendinimą (124).

123

124

| (546) | Be to, Kinijos vyriausybė nesutiko su Komisija, kad priemonės yra konkrečios, nes KLR neturi konkrečios žemės politikos jokiai pramonei. Ji taip pat teigė, kad Sprendimu Nr. 40 nereikalaujama, kad valdžios institucijos užtikrintų, kad žemė būtų skiriama skatinamosioms pramonės šakoms. |
| --- | --- |

(546)

Be to, Kinijos vyriausybė nesutiko su Komisija, kad priemonės yra konkrečios, nes KLR neturi konkrečios žemės politikos jokiai pramonei. Ji taip pat teigė, kad Sprendimu Nr. 40 nereikalaujama, kad valdžios institucijos užtikrintų, kad žemė būtų skiriama skatinamosioms pramonės šakoms.

| (547) | Šiuo atžvilgiu Valstybės tarybos sprendimo Nr. 40 XII straipsnyje nurodyta, kad Pramonės restruktūrizavimo žinynas yra svarbus rekomendacinis dokumentas dėl investicijų, vyriausybės vykdomo investicinių projektų valdymo ir mokesčių, kreditų, žemės (pabraukta papildomai) ir importo bei eksporto politikos rengimo ir įgyvendinimo. Be to, Sprendimo Nr. 40 įžangoje teigiama, kad „visi susiję departamentai spartina atitinkamos mokesčių, kreditų, žemės (pabraukta papildomai), importo ir eksporto ir pan. politikos rengimą ir keitimą ir stiprina koordinavimą su pramonės politika, kad būtų toliau tobulinama pramonės restruktūrizavimo skatinimo politikos sistema“. Todėl akivaizdu, kad valdžios institucijos, skirdamos žemę bendrovėms, turi atsižvelgti į Pramonės restruktūrizavimo žinyną ir pramonės politiką. Sprendimo Nr. 40 XVIII straipsnyje dėl pramonės šakų, priklausančių ribojamųjų kategorijai, nustatyta, kad „investicijas valdantys departamentai nenagrinėja, netvirtina ir neregistruoja, jokia finansų įstaiga negali suteikti jokių paskolų, jokie kiti departamentai, atsakingi už žemės valdymą, miestų planavimą ir statybą, aplinkos apsaugą, kokybės tikrinimą, gaisrų gesinimą, muitus, pramonę ir prekybą ir pan. negali vykdyti atitinkamų procedūrų“ (pabraukta papildomai). Todėl departamentams, kurie yra atsakingi už žemės valdymą, draudžiama skirti žemę ribojamųjų kategorijos pramonės šakoms. Minėtos Sprendimo Nr. 40 nuostatos, skaitomos atsižvelgiant į Pramonės restruktūrizavimo žinyno dvasią, rodo aiškų ryšį tarp pramonės politikos, taikomos skatinamosioms pramonės šakoms, ir politikos, taikomos žemės skyrimui. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(547)

Šiuo atžvilgiu Valstybės tarybos sprendimo Nr. 40 XII straipsnyje nurodyta, kad Pramonės restruktūrizavimo žinynas yra svarbus rekomendacinis dokumentas dėl investicijų, vyriausybės vykdomo investicinių projektų valdymo ir mokesčių, kreditų, žemės (pabraukta papildomai) ir importo bei eksporto politikos rengimo ir įgyvendinimo. Be to, Sprendimo Nr. 40 įžangoje teigiama, kad „visi susiję departamentai spartina atitinkamos mokesčių, kreditų, žemės (pabraukta papildomai), importo ir eksporto ir pan. politikos rengimą ir keitimą ir stiprina koordinavimą su pramonės politika, kad būtų toliau tobulinama pramonės restruktūrizavimo skatinimo politikos sistema“. Todėl akivaizdu, kad valdžios institucijos, skirdamos žemę bendrovėms, turi atsižvelgti į Pramonės restruktūrizavimo žinyną ir pramonės politiką. Sprendimo Nr. 40 XVIII straipsnyje dėl pramonės šakų, priklausančių ribojamųjų kategorijai, nustatyta, kad „investicijas valdantys departamentai nenagrinėja, netvirtina ir neregistruoja, jokia finansų įstaiga negali suteikti jokių paskolų, jokie kiti departamentai, atsakingi už žemės valdymą, miestų planavimą ir statybą, aplinkos apsaugą, kokybės tikrinimą, gaisrų gesinimą, muitus, pramonę ir prekybą ir pan. negali vykdyti atitinkamų procedūrų“ (pabraukta papildomai). Todėl departamentams, kurie yra atsakingi už žemės valdymą, draudžiama skirti žemę ribojamųjų kategorijos pramonės šakoms. Minėtos Sprendimo Nr. 40 nuostatos, skaitomos atsižvelgiant į Pramonės restruktūrizavimo žinyno dvasią, rodo aiškų ryšį tarp pramonės politikos, taikomos skatinamosioms pramonės šakoms, ir politikos, taikomos žemės skyrimui. Todėl Kinijos vyriausybės tvirtinimas buvo atmestas.

pabraukta papildomai

visi susiję departamentai spartina atitinkamos mokesčių, kreditų, žemės (pabraukta papildomai), importo ir eksporto ir pan. politikos rengimą ir keitimą ir stiprina koordinavimą su pramonės politika, kad būtų toliau tobulinama pramonės restruktūrizavimo skatinimo politikos sistema

investicijas valdantys departamentai nenagrinėja, netvirtina ir neregistruoja, jokia finansų įstaiga negali suteikti jokių paskolų, jokie kiti departamentai, atsakingi už žemės valdymą, miestų planavimą ir statybą, aplinkos apsaugą, kokybės tikrinimą, gaisrų gesinimą, muitus, pramonę ir prekybą ir pan. negali vykdyti atitinkamų procedūrų

| (548) | Taigi, Komisija šią subsidiją laikė kompensuotina. |
| --- | --- |

(548)

Taigi, Komisija šią subsidiją laikė kompensuotina.

(d)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (549) | Kaip ir ankstesniuose tyrimuose (125), taip pat remiantis pagrindinio reglamento 6 straipsnio d dalies ii punktu, kaip išorinis lyginamasis dydis naudotos Taivano, Penghu, Dzinmeno ir Madzu atskirosios muitų teritorijos (Kinijos Taipėjaus) žemės kainos (126). Gavėjams suteikta nauda skaičiuojama atsižvelgiant į kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo už žemės naudojimo teises faktiškai sumokėtos sumos (t. y. faktinės sumokėtos kainos, kuri nurodyta sutartyje, ir, jei taikoma, sutartyje nurodytos kainos atskaičius vietos valdžios institucijų grąžintas sumas ir (arba) dotacijas) ir sumos, kurią paprastai reikėtų mokėti remiantis Kinijos Taipėjaus lyginamuoju dydžiu, skirtumą. |
| --- | --- |

(549)

Kaip ir ankstesniuose tyrimuose (125), taip pat remiantis pagrindinio reglamento 6 straipsnio d dalies ii punktu, kaip išorinis lyginamasis dydis naudotos Taivano, Penghu, Dzinmeno ir Madzu atskirosios muitų teritorijos (Kinijos Taipėjaus) žemės kainos (126). Gavėjams suteikta nauda skaičiuojama atsižvelgiant į kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo už žemės naudojimo teises faktiškai sumokėtos sumos (t. y. faktinės sumokėtos kainos, kuri nurodyta sutartyje, ir, jei taikoma, sutartyje nurodytos kainos atskaičius vietos valdžios institucijų grąžintas sumas ir (arba) dotacijas) ir sumos, kurią paprastai reikėtų mokėti remiantis Kinijos Taipėjaus lyginamuoju dydžiu, skirtumą.

125

126

| (550) | Komisijos nuomone, Kinijos Taipėjus yra tinkamas išorinis lyginamasis dydis dėl šių priežasčių:






  — | Kinijos Taipėjaus ir daugumos KLR provincijų ir miestų, kuriuose įsikūrę atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, panašus ekonominio išsivystymo lygis, BVP ir ekonominė struktūra, |
| --- | --- | --- |

(550)

Komisijos nuomone, Kinijos Taipėjus yra tinkamas išorinis lyginamasis dydis dėl šių priežasčių:

—

Kinijos Taipėjaus ir daugumos KLR provincijų ir miestų, kuriuose įsikūrę atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, panašus ekonominio išsivystymo lygis, BVP ir ekonominė struktūra,

| — | nedidelis fizinis atstumas tarp KLR ir Taipėjaus, |
| --- | --- |

—

nedidelis fizinis atstumas tarp KLR ir Taipėjaus,

| — | aukštas Kinijos Taipėjaus ir daugelio KLR provincijų pramonės infrastruktūros lygis, |
| --- | --- |

—

aukštas Kinijos Taipėjaus ir daugelio KLR provincijų pramonės infrastruktūros lygis,

| — | stiprūs Kinijos Taipėjaus ir KLR ekonominiai ryšiai ir tarpvalstybinė prekyba, |
| --- | --- |

—

stiprūs Kinijos Taipėjaus ir KLR ekonominiai ryšiai ir tarpvalstybinė prekyba,

| — | didelis gyventojų tankis daugelyje KLR provincijų ir Kinijos Taipėjuje, |
| --- | --- |

—

didelis gyventojų tankis daugelyje KLR provincijų ir Kinijos Taipėjuje,

| — | žemės tipas ir sandoriai susijusiam Kinijos Taipėjaus lyginamajam dydžiui apskaičiuoti panašūs į KLR ir |
| --- | --- |

—

žemės tipas ir sandoriai susijusiam Kinijos Taipėjaus lyginamajam dydžiui apskaičiuoti panašūs į KLR ir

| — | bendros demografinės, lingvistinės ir kultūrinės Kinijos Taipėjaus ir KLR savybės. |
| --- | --- |

—

bendros demografinės, lingvistinės ir kultūrinės Kinijos Taipėjaus ir KLR savybės.

| (551) | Remdamasi ankstesniuose tyrimuose (127) taikyta metodika ir neturėdama šiuo klausimu tinkamesnės informacijos Komisija naudojo vidutinę vieno kvadratinio metro žemės kainą, nustatytą šešiuose Kinijos Taipėjaus rajonuose, kuriuose yra įsikūrę dauguma Taivano pramonės parkų (t. y. Taipėjuje, Taičunge, Tainane, Gaosionge, Taojuane, Sindžu), pakoreguotą atsižvelgiant į infliaciją ir BVP pokyčius nuo atitinkamų žemės naudojimo teisių sutarčių sudarymo dienos. Kadangi visi atrinkti eksportuojantys gamintojai yra įsikūrę KLR pramoninėse zonose, Komisija nusprendė, kad būtų tikslinga nustatyti sandorių, kurie taip pat buvo vykdomi pramoninėje zonoje, lyginamąjį dydį. Informacija apie pramoninės paskirties žemės kainas nuo 2013 m. gauta iš Taivano ekonomikos reikalų ministerijos Pramonės departamento interneto svetainės (128). Ankstesnių metų kainos pataisytos remiantis TVF paskelbtomis Taivano infliacijos normomis ir Taivano BVP vienam gyventojui einamosiomis kainomis JAV doleriais raida. |
| --- | --- |

(551)

Remdamasi ankstesniuose tyrimuose (127) taikyta metodika ir neturėdama šiuo klausimu tinkamesnės informacijos Komisija naudojo vidutinę vieno kvadratinio metro žemės kainą, nustatytą šešiuose Kinijos Taipėjaus rajonuose, kuriuose yra įsikūrę dauguma Taivano pramonės parkų (t. y. Taipėjuje, Taičunge, Tainane, Gaosionge, Taojuane, Sindžu), pakoreguotą atsižvelgiant į infliaciją ir BVP pokyčius nuo atitinkamų žemės naudojimo teisių sutarčių sudarymo dienos. Kadangi visi atrinkti eksportuojantys gamintojai yra įsikūrę KLR pramoninėse zonose, Komisija nusprendė, kad būtų tikslinga nustatyti sandorių, kurie taip pat buvo vykdomi pramoninėje zonoje, lyginamąjį dydį. Informacija apie pramoninės paskirties žemės kainas nuo 2013 m. gauta iš Taivano ekonomikos reikalų ministerijos Pramonės departamento interneto svetainės (128). Ankstesnių metų kainos pataisytos remiantis TVF paskelbtomis Taivano infliacijos normomis ir Taivano BVP vienam gyventojui einamosiomis kainomis JAV doleriais raida.

127

128

| (552) | Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė nesutiko, kad naudojamas su nežemynine Kinija susijęs lyginamasis dydis, nes dėl jo naudos skaičiavimas neatitiko pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punkto ir SKP sutarties 14 straipsnio d punkto. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad neiškraipytų lyginamųjų dydžių yra žemyninėje Kinijoje, nes žemės naudojimo teisės pagal Žemės administravimo įstatymą perduodamos viešojo konkurso, kotiravimo arba aukciono būdu, ir kadangi privačios bendrovės, kurioms priklauso žemės naudojimo teisės, gali jas nuomoti arba parduoti nesusijusiems pirkėjams, Komisija kaip lyginamąjį dydį turėjo naudoti kainas žemyninėje Kinijoje. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad tai, jog kainos nustatomos konkurencingo konkurso ir derybų būdu, užtikrina, kad jos nėra iškraipytos ir atspindi tinkamą rinkos kainą. |
| --- | --- |

(552)

Po galutinio faktų atskleidimo Kinijos vyriausybė nesutiko, kad naudojamas su nežemynine Kinija susijęs lyginamasis dydis, nes dėl jo naudos skaičiavimas neatitiko pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punkto ir SKP sutarties 14 straipsnio d punkto. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad neiškraipytų lyginamųjų dydžių yra žemyninėje Kinijoje, nes žemės naudojimo teisės pagal Žemės administravimo įstatymą perduodamos viešojo konkurso, kotiravimo arba aukciono būdu, ir kadangi privačios bendrovės, kurioms priklauso žemės naudojimo teisės, gali jas nuomoti arba parduoti nesusijusiems pirkėjams, Komisija kaip lyginamąjį dydį turėjo naudoti kainas žemyninėje Kinijoje. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad tai, jog kainos nustatomos konkurencingo konkurso ir derybų būdu, užtikrina, kad jos nėra iškraipytos ir atspindi tinkamą rinkos kainą.

| (553) | Tačiau Kinijos vyriausybė nepateikė jokių statistinių ar kitokių duomenų, kad Komisija galėtų išnagrinėti pasiūlymą naudoti kainas, kuriomis privačios bendrovės nuomoja ar perparduoda žemės naudojimo teises. Komisija taip pat negalėjo rasti jokių viešai prieinamų duomenų šiuo klausimu. Be to, net jei tokia informacija būtų gauta, ji būtų susijusi tik su antrine perdavimų rinka, nes pirminėje rinkoje yra tik vienas dalyvis (t. y. pirminį žemės naudojimo teisių paskirstymą visada atlieka Kinijos vyriausybė). Iš tiesų pirminė paskirstymo 50 metų laikotarpiui rinka skiriasi nuo nuomos antrinėje rinkoje, kuri paprastai turėtų būti daug trumpesniam laikotarpiui, arba bent jau su skirtingomis perkainojimo, nutraukimo ir kt. sąlygomis. Todėl Komisija ir toliau rėmėsi apie pirminę rinką, t. y. šiuo atveju tiriamą rinką, turima informacija. |
| --- | --- |

(553)

Tačiau Kinijos vyriausybė nepateikė jokių statistinių ar kitokių duomenų, kad Komisija galėtų išnagrinėti pasiūlymą naudoti kainas, kuriomis privačios bendrovės nuomoja ar perparduoda žemės naudojimo teises. Komisija taip pat negalėjo rasti jokių viešai prieinamų duomenų šiuo klausimu. Be to, net jei tokia informacija būtų gauta, ji būtų susijusi tik su antrine perdavimų rinka, nes pirminėje rinkoje yra tik vienas dalyvis (t. y. pirminį žemės naudojimo teisių paskirstymą visada atlieka Kinijos vyriausybė). Iš tiesų pirminė paskirstymo 50 metų laikotarpiui rinka skiriasi nuo nuomos antrinėje rinkoje, kuri paprastai turėtų būti daug trumpesniam laikotarpiui, arba bent jau su skirtingomis perkainojimo, nutraukimo ir kt. sąlygomis. Todėl Komisija ir toliau rėmėsi apie pirminę rinką, t. y. šiuo atveju tiriamą rinką, turima informacija.

| (554) | Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad jei būtų naudojamas nežemyninės Kinijos lyginamasis dydis, Komisijos naudotas palyginimo metodas ir Kinijos Taipėjaus pasirinkimas būtų neteisingi. Pirma, Komisija neteisingai palygino tam tikrus Kinijos Taipėjaus požymius, pavyzdžiui, ekonominį išsivystymą, pramonės infrastruktūros būklę ir t. t., su žemyninės Kinijos provincijų ir miestų požymiais, nes šios rinkos nėra panašios. Antra, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad žemės kainos Kinijos Taipėjuje nėra nei susijusios, nei suderintos su žemyninėje Kinijoje dominuojančiomis rinkos sąlygomis, kaip reikalaujama SKP sutarties 14 straipsnio d punkte, nes Kinijos Taipėjuje žemė turi būti perkama, o žemyninėje Kinijos dalyje žemė nuomojama 50 metų laikotarpiui. Be to, žemyninės Kinijos ir Kinijos Taipėjaus gyventojų tankis, dydis ir BVP labai skiriasi, todėl šių rinkų negalima palyginti. Pavyzdžiui, 2020 m. Kinijos gyventojų tankis buvo 149 žmonės viename kvadratiniame žemės kilometre, o Kinijos Taipėjaus – 650 žmonių viename kvadratiniame žemės kilometre. Be to, Kinijos Taipėjaus plotas yra apie 36 197 km2, t. y. daug mažesnis nei aptariamų provincijų, kaip antai Hubėjaus (185 900 km2) ir Džiangsu (102 600 km2). Todėl Kinijos vyriausybė tvirtino, kad siekiant atsižvelgti į šiuos veiksnius reikia atlikti koregavimą. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad nebuvo atliktas koregavimas dėl infliacijos, ir paprašė išsamiai atskleisti lyginamojo dydžio apskaičiavimo duomenis, visų pirma susijusius su Kinijos Taipėjaus kainų lyginamuoju dydžiu ir ankstesnių metų koregavimui naudotais duomenimis. |
| --- | --- |

(554)

Be to, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad jei būtų naudojamas nežemyninės Kinijos lyginamasis dydis, Komisijos naudotas palyginimo metodas ir Kinijos Taipėjaus pasirinkimas būtų neteisingi. Pirma, Komisija neteisingai palygino tam tikrus Kinijos Taipėjaus požymius, pavyzdžiui, ekonominį išsivystymą, pramonės infrastruktūros būklę ir t. t., su žemyninės Kinijos provincijų ir miestų požymiais, nes šios rinkos nėra panašios. Antra, Kinijos vyriausybė tvirtino, kad žemės kainos Kinijos Taipėjuje nėra nei susijusios, nei suderintos su žemyninėje Kinijoje dominuojančiomis rinkos sąlygomis, kaip reikalaujama SKP sutarties 14 straipsnio d punkte, nes Kinijos Taipėjuje žemė turi būti perkama, o žemyninėje Kinijos dalyje žemė nuomojama 50 metų laikotarpiui. Be to, žemyninės Kinijos ir Kinijos Taipėjaus gyventojų tankis, dydis ir BVP labai skiriasi, todėl šių rinkų negalima palyginti. Pavyzdžiui, 2020 m. Kinijos gyventojų tankis buvo 149 žmonės viename kvadratiniame žemės kilometre, o Kinijos Taipėjaus – 650 žmonių viename kvadratiniame žemės kilometre. Be to, Kinijos Taipėjaus plotas yra apie 36 197 km2, t. y. daug mažesnis nei aptariamų provincijų, kaip antai Hubėjaus (185 900 km2) ir Džiangsu (102 600 km2). Todėl Kinijos vyriausybė tvirtino, kad siekiant atsižvelgti į šiuos veiksnius reikia atlikti koregavimą. Kinijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad nebuvo atliktas koregavimas dėl infliacijos, ir paprašė išsamiai atskleisti lyginamojo dydžio apskaičiavimo duomenis, visų pirma susijusius su Kinijos Taipėjaus kainų lyginamuoju dydžiu ir ankstesnių metų koregavimui naudotais duomenimis.

2

2

2

| (555) | „ZTT Group“ taip pat tvirtino, kad Komisijos naudotas lyginamasis dydis yra akivaizdžiai netinkamas. Pirma, į Kinijos provincijų išsivystymo lygį reikėtų atsižvelgti ir palyginti su Kinijos Taipėjaus tuo metu, kai buvo įgyta žemės naudojimo teisė, o ne tiriamuoju laikotarpiu. Antra, Kinijos Taipėjaus BVP per pastaruosius trejus metus buvo daugiau nei tris kartus didesnis už žemyninės Kinijos BVP ir daugiau nei 50 % didesnis už 2020 m. Džiangsu provincijos BVP. Trečia, turėtų būti taikomi Kinijos provincijų, kuriose įsikūrę atrinkti gamintojai, o ne Kinijos Taipėjaus koregavimo indeksai. Galiausiai ši šalis paprašė Komisijos pateikti prasmingus statistinius duomenis ir išsamius lyginamojo dydžio skaičiavimo duomenis arba visą tokiam skaičiavimui naudotų duomenų rinkinį. |
| --- | --- |

(555)

„ZTT Group“ taip pat tvirtino, kad Komisijos naudotas lyginamasis dydis yra akivaizdžiai netinkamas. Pirma, į Kinijos provincijų išsivystymo lygį reikėtų atsižvelgti ir palyginti su Kinijos Taipėjaus tuo metu, kai buvo įgyta žemės naudojimo teisė, o ne tiriamuoju laikotarpiu. Antra, Kinijos Taipėjaus BVP per pastaruosius trejus metus buvo daugiau nei tris kartus didesnis už žemyninės Kinijos BVP ir daugiau nei 50 % didesnis už 2020 m. Džiangsu provincijos BVP. Trečia, turėtų būti taikomi Kinijos provincijų, kuriose įsikūrę atrinkti gamintojai, o ne Kinijos Taipėjaus koregavimo indeksai. Galiausiai ši šalis paprašė Komisijos pateikti prasmingus statistinius duomenis ir išsamius lyginamojo dydžio skaičiavimo duomenis arba visą tokiam skaičiavimui naudotų duomenų rinkinį.

| (556) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad Kinijos Taipėjaus pasirinkimas lyginamuoju dydžiu buvo grindžiamas kelių veiksnių, išvardytų 550 konstatuojamojoje dalyje, tyrimu. Nors yra tam tikrų žemės naudojimo teisių žemyninėje Kinijoje ir žemės pardavimo Taipėjuje rinkos sąlygų skirtumų, jie nėra tokio pobūdžio, kad dėl jų Kinijos Taipėjaus pasirinkimas lyginamuoju dydžiu taptų negaliojantis. Be to, Kinijos vyriausybė palygino visos šalies gyventojų tankio duomenis. Atidžiau pažvelgus į eksportuojančių gamintojų faktinių vietovių gyventojų tankį, atrodo, kad vidutinis gyventojų tankis yra panašus. Pavyzdžiui, 2020 m. Hubėjaus gyventojų tankis buvo 308 žmonės viename km2; tačiau Uhano miesto, kuriame įsikūrusios dauguma bendrovių, tankis buvo 1 145 žmonių viename km2 (129). Džiangsu gyventojų tankis buvo 830 žmonių viename km2 (130). Todėl Komisija manė, kad koregavimas būtų nepagrįstas. |
| --- | --- |

(556)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad Kinijos Taipėjaus pasirinkimas lyginamuoju dydžiu buvo grindžiamas kelių veiksnių, išvardytų 550 konstatuojamojoje dalyje, tyrimu. Nors yra tam tikrų žemės naudojimo teisių žemyninėje Kinijoje ir žemės pardavimo Taipėjuje rinkos sąlygų skirtumų, jie nėra tokio pobūdžio, kad dėl jų Kinijos Taipėjaus pasirinkimas lyginamuoju dydžiu taptų negaliojantis. Be to, Kinijos vyriausybė palygino visos šalies gyventojų tankio duomenis. Atidžiau pažvelgus į eksportuojančių gamintojų faktinių vietovių gyventojų tankį, atrodo, kad vidutinis gyventojų tankis yra panašus. Pavyzdžiui, 2020 m. Hubėjaus gyventojų tankis buvo 308 žmonės viename km2; tačiau Uhano miesto, kuriame įsikūrusios dauguma bendrovių, tankis buvo 1 145 žmonių viename km2 (129). Džiangsu gyventojų tankis buvo 830 žmonių viename km2 (130). Todėl Komisija manė, kad koregavimas būtų nepagrįstas.

2

2

129

2

130

| (557) | Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią subsidiją per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

  Žemės skyrimas už mažesnį nei pakankamą atlygį







  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos norma |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(557)

Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią subsidiją per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų norma:

Žemės skyrimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

Žemės skyrimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos norma

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,84  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,40  %

3.8.2.   Žaliavų tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

Žaliavų tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

| (558) | Skunde skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad Kinijos šviesolaidžių kabelių gamintojai veikia skatinamojoje pramonėje ir kad pagrįsta daryti išvadą, jog šviesolaidžių kabelių gamybai naudojamų žaliavų gamintojams teikiamomis subsidijomis galiausiai naudojasi šviesolaidžių kabelių gamintojai. Šią naudą šviesolaidžių kabelių gamintojai tiesiogiai gautų tiek, kiek jie yra vertikaliai integruoti, ir netiesiogiai tiek, kiek dėl šių subsidijų gamybos išteklių kainos Kinijos vidaus rinkoje būtų mažesnės nei kitu atveju. |
| --- | --- |

(558)

Skunde skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad Kinijos šviesolaidžių kabelių gamintojai veikia skatinamojoje pramonėje ir kad pagrįsta daryti išvadą, jog šviesolaidžių kabelių gamybai naudojamų žaliavų gamintojams teikiamomis subsidijomis galiausiai naudojasi šviesolaidžių kabelių gamintojai. Šią naudą šviesolaidžių kabelių gamintojai tiesiogiai gautų tiek, kiek jie yra vertikaliai integruoti, ir netiesiogiai tiek, kiek dėl šių subsidijų gamybos išteklių kainos Kinijos vidaus rinkoje būtų mažesnės nei kitu atveju.

| (559) | Nors Kinijos vyriausybė, kaip nurodyta 168 ir 169 konstatuojamosiose dalyse, per nuotolinį duomenų sutikrinimą pateikė dokumentus, susijusius su atitinkama provincijos valstybės politika Junane, ji nepadėjo Komisijai gauti informacijos iš privačių arba valstybės valdomų įmonių, todėl buvo laikoma, kad, atsakydama į Komisijos prašymus pateikti informacijos apie žaliavų tiekimą ir atitinkamą rinką, ji bendradarbiavo tik iš dalies. |
| --- | --- |

(559)

Nors Kinijos vyriausybė, kaip nurodyta 168 ir 169 konstatuojamosiose dalyse, per nuotolinį duomenų sutikrinimą pateikė dokumentus, susijusius su atitinkama provincijos valstybės politika Junane, ji nepadėjo Komisijai gauti informacijos iš privačių arba valstybės valdomų įmonių, todėl buvo laikoma, kad, atsakydama į Komisijos prašymus pateikti informacijos apie žaliavų tiekimą ir atitinkamą rinką, ji bendradarbiavo tik iš dalies.

| (560) | Šios išvados nepakeitė Kinijos vyriausybės argumentas, kad Komisija prašė informacijos apie nesusijusią rinką, nes ne germanis, o germanio tetrachloridas buvo šviesolaidžių kabelių gamybos žaliava. Kadangi germanis yra germanio tetrachlorido žaliava, germanio reglamentavimas ir atitinkama rinka daro poveikį konkrečiam išvestiniam produktui germanio tetrachloridui. |
| --- | --- |

(560)

Šios išvados nepakeitė Kinijos vyriausybės argumentas, kad Komisija prašė informacijos apie nesusijusią rinką, nes ne germanis, o germanio tetrachloridas buvo šviesolaidžių kabelių gamybos žaliava. Kadangi germanis yra germanio tetrachlorido žaliava, germanio reglamentavimas ir atitinkama rinka daro poveikį konkrečiam išvestiniam produktui germanio tetrachloridui.

| (561) | Kadangi tiriamos bendrovių grupės buvo vertikaliai integruotos, į tyrimą iš esmės buvo įtrauktos žaliavos, kurias tiekia šviesolaidžių kabelius gaminančių subjektų susiję tiekėjai. Todėl tiek, kiek tam tikros tiriamos kompensuotinos subsidijos buvo gautos šių susijusių tiekėjų lygmeniu, jos buvo įtrauktos į kiekvienos pirmiau analizuotos subsidijų schemos skaičiavimus. |
| --- | --- |

(561)

Kadangi tiriamos bendrovių grupės buvo vertikaliai integruotos, į tyrimą iš esmės buvo įtrauktos žaliavos, kurias tiekia šviesolaidžių kabelius gaminančių subjektų susiję tiekėjai. Todėl tiek, kiek tam tikros tiriamos kompensuotinos subsidijos buvo gautos šių susijusių tiekėjų lygmeniu, jos buvo įtrauktos į kiekvienos pirmiau analizuotos subsidijų schemos skaičiavimus.

| (562) | Komisija taip pat tyrė, ar nesusiję pagrindinių žaliavų tiekėjai žaliavas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams tiekė už mažesnį nei pakankamą atlygį. Komisija daugiausia dėmesio skyrė šviesolaidžių kabelių gamybai skirtoms pagrindinėms žaliavoms, kurias atrinktos bendrovės daugiausia pirko iš nesusijusių tiekėjų, t. y. germanio tetrachloridui ir silicio chloridui. |
| --- | --- |

(562)

Komisija taip pat tyrė, ar nesusiję pagrindinių žaliavų tiekėjai žaliavas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams tiekė už mažesnį nei pakankamą atlygį. Komisija daugiausia dėmesio skyrė šviesolaidžių kabelių gamybai skirtoms pagrindinėms žaliavoms, kurias atrinktos bendrovės daugiausia pirko iš nesusijusių tiekėjų, t. y. germanio tetrachloridui ir silicio chloridui.

| (563) | Pirminis germanio tetrachlorido gamybos išteklius yra germanis, kuris yra būtinas daugeliui aukštųjų technologijų produktų. Tai svarbus šviesolaidžių kabelių gamyboje naudojamas gamybos išteklius, siekiant padidinti lūžio rodiklį ir padėti sumažinti signalo nuostolius per didelį atstumą (131). Junano regione dėl geologinių sąlygų gausu germanio. |
| --- | --- |

(563)

Pirminis germanio tetrachlorido gamybos išteklius yra germanis, kuris yra būtinas daugeliui aukštųjų technologijų produktų. Tai svarbus šviesolaidžių kabelių gamyboje naudojamas gamybos išteklius, siekiant padidinti lūžio rodiklį ir padėti sumažinti signalo nuostolius per didelį atstumą (131). Junano regione dėl geologinių sąlygų gausu germanio.

131

| (564) | Atsižvelgdama į tai, kad Kinijos vyriausybė bendradarbiavo tik iš dalies, Komisija išanalizavo ribotą Kinijos vyriausybės pateiktų dokumentų rinkinį, kurį papildė remdamasi turima informacija išnagrinėjusi vyriausybės planus ir politiką, susijusius su šiais gamybos ištekliais, taip pat šių gamybos išteklių rinkos dalyvius. Komisija nustatė, kad Kinijos vyriausybė įgyvendino planus ir strategijas Junanio germanio pramonei remti. Šios žaliavos gamybos planai apima 13-ąjį Junanio provincijos nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planą (132), Junanio provincijos vyriausybės pranešimą dėl 2016–2020 m. Junanio pramonės plėtros (133) ir Junanio provincijos vyriausybės pranešimą dėl kelių priemonių realiosios ekonomikos plėtrai remti (134). |
| --- | --- |

(564)

Atsižvelgdama į tai, kad Kinijos vyriausybė bendradarbiavo tik iš dalies, Komisija išanalizavo ribotą Kinijos vyriausybės pateiktų dokumentų rinkinį, kurį papildė remdamasi turima informacija išnagrinėjusi vyriausybės planus ir politiką, susijusius su šiais gamybos ištekliais, taip pat šių gamybos išteklių rinkos dalyvius. Komisija nustatė, kad Kinijos vyriausybė įgyvendino planus ir strategijas Junanio germanio pramonei remti. Šios žaliavos gamybos planai apima 13-ąjį Junanio provincijos nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planą (132), Junanio provincijos vyriausybės pranešimą dėl 2016–2020 m. Junanio pramonės plėtros (133) ir Junanio provincijos vyriausybės pranešimą dėl kelių priemonių realiosios ekonomikos plėtrai remti (134).

132

133

134

| (565) | 13-ajame Junanio provincijos nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio plane aiškiai minimas germanis, nes jame suformuluotas tikslas „aktyviai kurti naujas saulės elementų medžiagas, tokias kaip germanis ir plona plėvelė“, ir „remti naujos kartos informacinių technologijų pramonės plėtrą, spartinti naujos elektroninės informacijos ir puslaidininkinių funkcinių medžiagų, grindžiamų platinos grupės metalais, germaniu, indžiu ir kitais retais ir tauriaisiais metalais, kūrimą“. |
| --- | --- |

(565)

13-ajame Junanio provincijos nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio plane aiškiai minimas germanis, nes jame suformuluotas tikslas „aktyviai kurti naujas saulės elementų medžiagas, tokias kaip germanis ir plona plėvelė“, ir „remti naujos kartos informacinių technologijų pramonės plėtrą, spartinti naujos elektroninės informacijos ir puslaidininkinių funkcinių medžiagų, grindžiamų platinos grupės metalais, germaniu, indžiu ir kitais retais ir tauriaisiais metalais, kūrimą“.

aktyviai kurti naujas saulės elementų medžiagas, tokias kaip germanis ir plona plėvelė

remti naujos kartos informacinių technologijų pramonės plėtrą, spartinti naujos elektroninės informacijos ir puslaidininkinių funkcinių medžiagų, grindžiamų platinos grupės metalais, germaniu, indžiu ir kitais retais ir tauriaisiais metalais, kūrimą

| (566) | Penkmečio plano tikslai atsispindi ir plėtojami kituose vyriausybės pranešimuose ir įgyvendinimo priemonėse. Kaip nustatyta 79 konstatuojamojoje dalyje, KLR planavimo sistemoje ištekliai skirstomi sektoriams, kuriuos Kinijos vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius. |
| --- | --- |

(566)

Penkmečio plano tikslai atsispindi ir plėtojami kituose vyriausybės pranešimuose ir įgyvendinimo priemonėse. Kaip nustatyta 79 konstatuojamojoje dalyje, KLR planavimo sistemoje ištekliai skirstomi sektoriams, kuriuos Kinijos vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius.

| (567) | „Junanio provincijos vyriausybės pranešime dėl 2016–2020 m. Junanio pramonės plėtros provincijos vyriausybė aiškiai nustato strategines užduotis „aktyviai stiprinti Junanio tauriųjų metalų naujų medžiagų pramonės parką, <...> nacionalinės germanio pramoninės bazės naujų optoelektroninių medžiagų ir prietaisų kūrimą“ ir „šalinti užsienio technines kliūtis ir spartinti naujų retųjų metalų medžiagų, pavyzdžiui, <...> germanio ir germanio naujų medžiagų, kūrimą“ ir „aktyviai vykdyti pažangių naujų medžiagų, kaip antai <...> germanio, mokslinius tyrimus ir plėtrą“. |
| --- | --- |

(567)

„Junanio provincijos vyriausybės pranešime dėl 2016–2020 m. Junanio pramonės plėtros provincijos vyriausybė aiškiai nustato strategines užduotis „aktyviai stiprinti Junanio tauriųjų metalų naujų medžiagų pramonės parką, <...> nacionalinės germanio pramoninės bazės naujų optoelektroninių medžiagų ir prietaisų kūrimą“ ir „šalinti užsienio technines kliūtis ir spartinti naujų retųjų metalų medžiagų, pavyzdžiui, <...> germanio ir germanio naujų medžiagų, kūrimą“ ir „aktyviai vykdyti pažangių naujų medžiagų, kaip antai <...> germanio, mokslinius tyrimus ir plėtrą“.

aktyviai stiprinti Junanio tauriųjų metalų naujų medžiagų pramonės parką, <...> nacionalinės germanio pramoninės bazės naujų optoelektroninių medžiagų ir prietaisų kūrimą

šalinti užsienio technines kliūtis ir spartinti naujų retųjų metalų medžiagų, pavyzdžiui, <...> germanio ir germanio naujų medžiagų, kūrimą

aktyviai vykdyti pažangių naujų medžiagų, kaip antai <...> germanio, mokslinius tyrimus ir plėtrą

| (568) | Trečiajame dokumente, kuriame nustatytas germanio pramonės skatinimo Junanio provincijoje mechanizmas, aprašoma tiesioginė finansinė parama:
  „Vadovaudamiesi principu „įmonių pirkimas ir saugojimas, banko paskolos, finansinės subsidijos, rinkos operacija, finansavimas savo lėšomis“ vykdėme komercinį <...> germanio <...> ir kitų pagrindinių spalvotųjų metalų produktų pirkimą ir saugojimą visoje provincijoje. Bendra pirkimo ir saugojimo apimtis yra apie 800 000 tonų, o surinkimo ir saugojimo laikas – vieni metai. Lėšas, reikalingas surinkimui ir saugojimui, įmonė skolina bankui kaip produkto įkeitimą. Provincijos vyriausybė skyrė specialų 1 mlrd. juanių fondą bankų paskoloms įmonėms subsidijuoti. Iš jų 80 % diskonto subsidija bus suteikta įmonėms, kurios perka ir saugo alavą, germanį ir indį.“ |
| --- | --- |

(568)

Trečiajame dokumente, kuriame nustatytas germanio pramonės skatinimo Junanio provincijoje mechanizmas, aprašoma tiesioginė finansinė parama:
  „Vadovaudamiesi principu „įmonių pirkimas ir saugojimas, banko paskolos, finansinės subsidijos, rinkos operacija, finansavimas savo lėšomis“ vykdėme komercinį <...> germanio <...> ir kitų pagrindinių spalvotųjų metalų produktų pirkimą ir saugojimą visoje provincijoje. Bendra pirkimo ir saugojimo apimtis yra apie 800 000 tonų, o surinkimo ir saugojimo laikas – vieni metai. Lėšas, reikalingas surinkimui ir saugojimui, įmonė skolina bankui kaip produkto įkeitimą. Provincijos vyriausybė skyrė specialų 1 mlrd. juanių fondą bankų paskoloms įmonėms subsidijuoti. Iš jų 80 % diskonto subsidija bus suteikta įmonėms, kurios perka ir saugo alavą, germanį ir indį.“

„Vadovaudamiesi principu „įmonių pirkimas ir saugojimas, banko paskolos, finansinės subsidijos, rinkos operacija, finansavimas savo lėšomis“ vykdėme komercinį <...> germanio <...> ir kitų pagrindinių spalvotųjų metalų produktų pirkimą ir saugojimą visoje provincijoje. Bendra pirkimo ir saugojimo apimtis yra apie 800 000 tonų, o surinkimo ir saugojimo laikas – vieni metai. Lėšas, reikalingas surinkimui ir saugojimui, įmonė skolina bankui kaip produkto įkeitimą. Provincijos vyriausybė skyrė specialų 1 mlrd. juanių fondą bankų paskoloms įmonėms subsidijuoti. Iš jų 80 % diskonto subsidija bus suteikta įmonėms, kurios perka ir saugo alavą, germanį ir indį.“

| (569) | Remdamasi viešai prieinama informacija Komisija nustatė, kad germanio pramonėje veikiančios bendrovės, įskaitant Junanio provincijoje įsikūrusius germanio tetrachlorido gamintojus, gavo valstybės subsidijas. Pavyzdžiui, iš dalies valstybės valdoma bendrovė „YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium“ ir jos patronuojamosios bendrovės gavo daug Kinijos vyriausybės išmokų. Savo 2020 m. metinėje ataskaitoje bendrovė nurodo 21 847 627 RMB sumą kaip pajamas iš 2019 m. subsidijų išmokų. 2020 m. iš Kinijos vyriausybės gautų dotacijų suma siekė 55 361 284 RMB (135). Kinijos vyriausybės dotacijos germanio pramonei nėra skirtos tik vienai bendrovei. 2019 m. metinėje ataskaitoje valstybės valdoma įmonė „Yunnan Chihong Zinc and Germanium“ taip pat nurodė, kad tais metais ji gavo 43 771 439 RMB subsidijų (136). |
| --- | --- |

(569)

Remdamasi viešai prieinama informacija Komisija nustatė, kad germanio pramonėje veikiančios bendrovės, įskaitant Junanio provincijoje įsikūrusius germanio tetrachlorido gamintojus, gavo valstybės subsidijas. Pavyzdžiui, iš dalies valstybės valdoma bendrovė „YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium“ ir jos patronuojamosios bendrovės gavo daug Kinijos vyriausybės išmokų. Savo 2020 m. metinėje ataskaitoje bendrovė nurodo 21 847 627 RMB sumą kaip pajamas iš 2019 m. subsidijų išmokų. 2020 m. iš Kinijos vyriausybės gautų dotacijų suma siekė 55 361 284 RMB (135). Kinijos vyriausybės dotacijos germanio pramonei nėra skirtos tik vienai bendrovei. 2019 m. metinėje ataskaitoje valstybės valdoma įmonė „Yunnan Chihong Zinc and Germanium“ taip pat nurodė, kad tais metais ji gavo 43 771 439 RMB subsidijų (136).

135

136

| (570) | Todėl akivaizdu, kad Kinijos vyriausybė dalyvauja visoje šviesolaidžių kabelių vertės grandinėje, o tai veikiausiai turi įtakos kainoms, nes jos neatspindi rinkos jėgų. Taikant pirmiau aprašytas priemones, sektoriai, gaminantys šviesolaidžių kabelių gamyboje naudojamas žaliavas, visų pirma germanį ir germanio tetrachloridą, yra priklausomi nuo valstybės kišimosi. |
| --- | --- |

(570)

Todėl akivaizdu, kad Kinijos vyriausybė dalyvauja visoje šviesolaidžių kabelių vertės grandinėje, o tai veikiausiai turi įtakos kainoms, nes jos neatspindi rinkos jėgų. Taikant pirmiau aprašytas priemones, sektoriai, gaminantys šviesolaidžių kabelių gamyboje naudojamas žaliavas, visų pirma germanį ir germanio tetrachloridą, yra priklausomi nuo valstybės kišimosi.

| (571) | Taigi, atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas gali būti nustatytas dempingo skirtumo dydžio, kaip paaiškinta 769 konstatuojamojoje dalyje, ir į galimą 765 konstatuojamojoje dalyje nurodytų aplinkybių aktualumą, Komisija nusprendė nebetęsti tyrimo dėl šios įtariamos subsidijos ir pasiliko teisę prireikus grįžti prie šio klausimo. |
| --- | --- |

(571)

Taigi, atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas gali būti nustatytas dempingo skirtumo dydžio, kaip paaiškinta 769 konstatuojamojoje dalyje, ir į galimą 765 konstatuojamojoje dalyje nurodytų aplinkybių aktualumą, Komisija nusprendė nebetęsti tyrimo dėl šios įtariamos subsidijos ir pasiliko teisę prireikus grįžti prie šio klausimo.

3.9.   Išvada dėl subsidijavimo

Išvada dėl subsidijavimo

| (572) | Remdamasi turima informacija Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo atrinktų bendrovių kiekvienos subsidijos ar subsidijų programos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą kiekvieno eksportuojančio gamintojo subsidijavimo sumą per tiriamąjį laikotarpį. Bendram subsidijavimo lygiui apskaičiuoti Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį, t. y. subsidijos sumos, palyginti su bendra bendrovės apyvarta, procentinį dydį. Tada šis procentinis dydis panaudotas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį suteiktą subsidiją. Vėliau apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuoto nagrinėjamojo produkto toną, o toliau nurodyti skirtumai buvo apskaičiuoti kaip to paties eksportuoto produkto vienos tonos kainos, draudimo ir frachto (CIF) vertės procentinis dydis. |
| --- | --- |

(572)

Remdamasi turima informacija Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo atrinktų bendrovių kiekvienos subsidijos ar subsidijų programos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą kiekvieno eksportuojančio gamintojo subsidijavimo sumą per tiriamąjį laikotarpį. Bendram subsidijavimo lygiui apskaičiuoti Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį, t. y. subsidijos sumos, palyginti su bendra bendrovės apyvarta, procentinį dydį. Tada šis procentinis dydis panaudotas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį suteiktą subsidiją. Vėliau apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuoto nagrinėjamojo produkto toną, o toliau nurodyti skirtumai buvo apskaičiuoti kaip to paties eksportuoto produkto vienos tonos kainos, draudimo ir frachto (CIF) vertės procentinis dydis.

| (573) | Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms bendra subsidijų suma apskaičiuota remiantis atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta bendra vidutine svertine kompensuotinų subsidijų suma, išskyrus nereikšmingas sumas ir subsidijų sumą, nustatytą subjektams, kuriems taikomos pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatos. Tačiau nustatydama šias sumas Komisija atsižvelgė į išvadas, iš dalies pagrįstas turimais faktais. Iš tiesų, Komisija mano, kad tais atvejais naudojami turimi faktai nedarė didelio poveikio informacijai, kuri buvo reikalinga subsidijavimo sumai sąžiningai nustatyti, kad eksportuotojams, kurie nebuvo pakviesti bendradarbiauti atliekant tyrimą, nebūtų daromas poveikis dėl šio metodo taikymo (137). |
| --- | --- |

(573)

Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms bendra subsidijų suma apskaičiuota remiantis atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta bendra vidutine svertine kompensuotinų subsidijų suma, išskyrus nereikšmingas sumas ir subsidijų sumą, nustatytą subjektams, kuriems taikomos pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatos. Tačiau nustatydama šias sumas Komisija atsižvelgė į išvadas, iš dalies pagrįstas turimais faktais. Iš tiesų, Komisija mano, kad tais atvejais naudojami turimi faktai nedarė didelio poveikio informacijai, kuri buvo reikalinga subsidijavimo sumai sąžiningai nustatyti, kad eksportuotojams, kurie nebuvo pakviesti bendradarbiauti atliekant tyrimą, nebūtų daromas poveikis dėl šio metodo taikymo (137).

137

| (574) | Atsižvelgdama į aukštą Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį ir į atrinktų bendrovių tipiškumą pagal teises naudotis subsidija, Komisija manė, kad „visoms kitoms bendrovėms“ būtų tikslinga nustatyti didžiausios sumos, nustatytos atrinktoms bendrovėms, dydžio sumą. Visoms kitoms bendrovėms nustatyta suma buvo taikoma toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo.






  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos norma |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(574)

Atsižvelgdama į aukštą Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį ir į atrinktų bendrovių tipiškumą pagal teises naudotis subsidija, Komisija manė, kad „visoms kitoms bendrovėms“ būtų tikslinga nustatyti didžiausios sumos, nustatytos atrinktoms bendrovėms, dydžio sumą. Visoms kitoms bendrovėms nustatyta suma buvo taikoma toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo.

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos norma

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,33  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

7,8  %

Visos kitos bendrovės

10,33  %

4.   ŽALA

ŽALA

4.1.   Matavimo vienetas

Matavimo vienetas

| (575) | Nors oficialūs importo statistiniai duomenys pateikiami kilogramais, Komisija, atsižvelgdama į eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos pramonės pastabas, nusprendė, kad šis matavimo vienetas netinkamas nagrinėjamai apimčiai tinkamai įvertinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kaip pagrindinį apimties rodiklį pramonė paprastai naudoja ne svorį, o ilgį. Taip būtų galima išmatuoti kabelio ilgį (kabelių kilometrais) arba bendrą jame esančių šviesolaidžių ilgį (šviesolaidžių kilometrais). Atsižvelgiant į tai, kad dabartinis tyrimas yra susijęs su kabeliais, kabelių kilometrai laikomi tinkamiausiu matavimo vienetu, kuris bus toliau naudojamas nustatant žalą. |
| --- | --- |

(575)

Nors oficialūs importo statistiniai duomenys pateikiami kilogramais, Komisija, atsižvelgdama į eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos pramonės pastabas, nusprendė, kad šis matavimo vienetas netinkamas nagrinėjamai apimčiai tinkamai įvertinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kaip pagrindinį apimties rodiklį pramonė paprastai naudoja ne svorį, o ilgį. Taip būtų galima išmatuoti kabelio ilgį (kabelių kilometrais) arba bendrą jame esančių šviesolaidžių ilgį (šviesolaidžių kilometrais). Atsižvelgiant į tai, kad dabartinis tyrimas yra susijęs su kabeliais, kabelių kilometrai laikomi tinkamiausiu matavimo vienetu, kuris bus toliau naudojamas nustatant žalą.

| (576) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME tvirtino, kad importo apimtis turėjo būti apskaičiuojama remiantis ne kabelių kilometrais, o šviesolaidžių kilometrais, nes šviesolaidžių kilometrai buvo pripažintas pramonės standartas ir vienintelis matavimo vienetas, rodantis didelius šviesolaidžių skaičiaus viename kabelyje skirtumus. |
| --- | --- |

(576)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME tvirtino, kad importo apimtis turėjo būti apskaičiuojama remiantis ne kabelių kilometrais, o šviesolaidžių kilometrais, nes šviesolaidžių kilometrai buvo pripažintas pramonės standartas ir vienintelis matavimo vienetas, rodantis didelius šviesolaidžių skaičiaus viename kabelyje skirtumus.

| (577) | Komisija laikėsi nuomonės, kad kabelių kilometras yra tinkamas matavimo vienetas, nes tiriami produktai yra kabeliai, o šviesolaidžių skaičius kabelyje yra specifinė kabelių savybė, kuri matyti iš PKN. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(577)

Komisija laikėsi nuomonės, kad kabelių kilometras yra tinkamas matavimo vienetas, nes tiriami produktai yra kabeliai, o šviesolaidžių skaičius kabelyje yra specifinė kabelių savybė, kuri matyti iš PKN. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

4.2.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (578) | Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino 29 gamintojai. Išskyrus dvi kitame skirsnyje nurodytas bendroves, jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. Jungtinei Karalystei išstojus iš Europos Sąjungos, žala nustatoma remiantis viso nagrinėjamojo laikotarpio 27 valstybių narių (ES 27) duomenimis. |
| --- | --- |

(578)

Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino 29 gamintojai. Išskyrus dvi kitame skirsnyje nurodytas bendroves, jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. Jungtinei Karalystei išstojus iš Europos Sąjungos, žala nustatoma remiantis viso nagrinėjamojo laikotarpio 27 valstybių narių (ES 27) duomenimis.

| (579) | Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo 1,2 mln. km kabelių. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai tiesiogine informacija iš 9 šalių – 6 skundo pateikėjų, 3 skundui pritariančių bendrovių ir rinkos tyrimais dėl likusių gamintojų duomenų. Kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti trys Sąjungos gamintojai, kurie pagamino 52 % viso panašaus produkto Sąjungoje. |
| --- | --- |

(579)

Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo 1,2 mln. km kabelių. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai tiesiogine informacija iš 9 šalių – 6 skundo pateikėjų, 3 skundui pritariančių bendrovių ir rinkos tyrimais dėl likusių gamintojų duomenų. Kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti trys Sąjungos gamintojai, kurie pagamino 52 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

4.3.   Dviejų gamintojų nepriskyrimas Sąjungos pramonei

Dviejų gamintojų nepriskyrimas Sąjungos pramonei

| (580) | Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį Sąjungos pramonei gali būti nepriskiriami gamintojai, kurie yra susiję su Kinijos eksportuotojais arba importuotojais ir (arba) kurie patys yra tariamai subsidijuojamo produkto importuotojai. 9 straipsnio 2 dalyje apibrėžiama, kada gamintojai laikytini susijusiais su eksportuotojais arba importuotojais. |
| --- | --- |

(580)

Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį Sąjungos pramonei gali būti nepriskiriami gamintojai, kurie yra susiję su Kinijos eksportuotojais arba importuotojais ir (arba) kurie patys yra tariamai subsidijuojamo produkto importuotojai. 9 straipsnio 2 dalyje apibrėžiama, kada gamintojai laikytini susijusiais su eksportuotojais arba importuotojais.

| (581) | Komisija ištyrė esamus Sąjungos pramonės ryšius su nagrinėjamojo produkto eksportuotojais arba importuotojais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas atrinktas Sąjungos gamintojas iš Kinijos importavo labai nedidelį kiekį šviesolaidžių kabelių, o kitas yra neatrinkto eksportuojančio gamintojo smulkusis akcininkas. Atsižvelgdama į tai, kad pirmasis gamintojas importavo labai nedidelį kiekį, ir į tai, kad antrasis gamintojas įrodė, kad jis nekontroliuoja šio eksportuojančio gamintojo ir nėra jo kontroliuojamas ir kad dėl šio ryšio jis nesielgė kitaip nei nesusiję gamintojai, Komisija padarė išvadą, kad nėra priežasčių kurios nors iš šių bendrovių nepriskirti Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(581)

Komisija ištyrė esamus Sąjungos pramonės ryšius su nagrinėjamojo produkto eksportuotojais arba importuotojais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas atrinktas Sąjungos gamintojas iš Kinijos importavo labai nedidelį kiekį šviesolaidžių kabelių, o kitas yra neatrinkto eksportuojančio gamintojo smulkusis akcininkas. Atsižvelgdama į tai, kad pirmasis gamintojas importavo labai nedidelį kiekį, ir į tai, kad antrasis gamintojas įrodė, kad jis nekontroliuoja šio eksportuojančio gamintojo ir nėra jo kontroliuojamas ir kad dėl šio ryšio jis nesielgė kitaip nei nesusiję gamintojai, Komisija padarė išvadą, kad nėra priežasčių kurios nors iš šių bendrovių nepriskirti Sąjungos pramonei.

| (582) | Dėl trečio neatrinkto gamintojo Komisija, atsižvelgdama į jo ryšį su Kinijos eksportuojančiu gamintoju (kurį kontroliuoja tas pats subjektas) ir didelę importo iš Kinijos apimtį, manė, kad būtų tikslinga šio gamintojo nepriskirti Sąjungos pramonės apibrėžčiai, nepaisant didelės šios bendrovės gamybos apimties Sąjungoje. |
| --- | --- |

(582)

Dėl trečio neatrinkto gamintojo Komisija, atsižvelgdama į jo ryšį su Kinijos eksportuojančiu gamintoju (kurį kontroliuoja tas pats subjektas) ir didelę importo iš Kinijos apimtį, manė, kad būtų tikslinga šio gamintojo nepriskirti Sąjungos pramonės apibrėžčiai, nepaisant didelės šios bendrovės gamybos apimties Sąjungoje.

| (583) | Panašiai dėl Sąjungos nebendradarbiaujančio gamintojo, nurodžiusio didelę importo iš Kinijos apimtį, Komisija nusprendė, kad, atsižvelgiant į ryšius su Kinijos eksportuojančiu gamintoju ir didelę importo apimtį, jis taip pat neturėtų būti priskirtas Sąjungos pramonės apibrėžčiai. |
| --- | --- |

(583)

Panašiai dėl Sąjungos nebendradarbiaujančio gamintojo, nurodžiusio didelę importo iš Kinijos apimtį, Komisija nusprendė, kad, atsižvelgiant į ryšius su Kinijos eksportuojančiu gamintoju ir didelę importo apimtį, jis taip pat neturėtų būti priskirtas Sąjungos pramonės apibrėžčiai.

| (584) | Atlikus tyrimą nenustatyta, kad kuris nors kitas gamintojas būtų susijęs su Kinijos eksportuotojais ar kad būtų importavęs iš Kinijos, todėl iš Sąjungos pramonės apibrėžties kitų bendrovių išbraukti nereikia. |
| --- | --- |

(584)

Atlikus tyrimą nenustatyta, kad kuris nors kitas gamintojas būtų susijęs su Kinijos eksportuotojais ar kad būtų importavęs iš Kinijos, todėl iš Sąjungos pramonės apibrėžties kitų bendrovių išbraukti nereikia.

| (585) | CCCME teigė, kad kai kurie Sąjungos gamintojai buvo susiję su Kinijos šviesolaidžių kabelių gamintojais, ir paprašė Komisijos atlikti žalos analizę pagal segmentus, atskirai analizuojant šį importo srautą. |
| --- | --- |

(585)

CCCME teigė, kad kai kurie Sąjungos gamintojai buvo susiję su Kinijos šviesolaidžių kabelių gamintojais, ir paprašė Komisijos atlikti žalos analizę pagal segmentus, atskirai analizuojant šį importo srautą.

| (586) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME pakartojo šį tvirtinimą, kad Sąjungos gamintojų importą reikėtų atskirti ir vertinti atskirai nuo kitų šalių importo. CCCME taip pat laikėsi nuomonės, kad Komisija turėtų atskleisti Sąjungos gamintojų importo iš susijusių ir nesusijusių Kinijos gamintojų per TL apimtį ir procentinę dalį. |
| --- | --- |

(586)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME pakartojo šį tvirtinimą, kad Sąjungos gamintojų importą reikėtų atskirti ir vertinti atskirai nuo kitų šalių importo. CCCME taip pat laikėsi nuomonės, kad Komisija turėtų atskleisti Sąjungos gamintojų importo iš susijusių ir nesusijusių Kinijos gamintojų per TL apimtį ir procentinę dalį.

| (587) | Kaip nurodyta pirmiau, Komisija analizuodama tinkamai atsižvelgė į Sąjungos gamintojų ryšius su Kinijos bendrovėmis ir neįtraukė gamintojų, kurių importas iš Kinijos yra didelis, taip pat atsižvelgė į jų ryšius su Kinijos eksportuotojais. Atrinkti Sąjungos gamintojai iš susijusių Kinijos bendrovių importavo nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį (mažiau nei 1 % jų gamybos apimties). Kaip nustatyta 582–584 konstatuojamosiose dalyse, kitos Sąjungoje gaminančios ir didelį kiekį importuojančios bendrovės nebuvo laikomos Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(587)

Kaip nurodyta pirmiau, Komisija analizuodama tinkamai atsižvelgė į Sąjungos gamintojų ryšius su Kinijos bendrovėmis ir neįtraukė gamintojų, kurių importas iš Kinijos yra didelis, taip pat atsižvelgė į jų ryšius su Kinijos eksportuotojais. Atrinkti Sąjungos gamintojai iš susijusių Kinijos bendrovių importavo nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį (mažiau nei 1 % jų gamybos apimties). Kaip nustatyta 582–584 konstatuojamosiose dalyse, kitos Sąjungoje gaminančios ir didelį kiekį importuojančios bendrovės nebuvo laikomos Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (588) | „Connect Com“ taip pat pateikė sąrašą kitų Sąjungos šviesolaidžių kabelių gamintojų, į kuriuos skunde nebuvo atsižvelgta. Komisija pažymėjo, kad šios bendrovės nebendradarbiavo atliekant tyrimą ir kad su Sąjungos nebendradarbiaujančiais gamintojais susiję skaičiavimai buvo atlikti remiantis patikima rinkos tyrimų informacija (138). |
| --- | --- |

(588)

„Connect Com“ taip pat pateikė sąrašą kitų Sąjungos šviesolaidžių kabelių gamintojų, į kuriuos skunde nebuvo atsižvelgta. Komisija pažymėjo, kad šios bendrovės nebendradarbiavo atliekant tyrimą ir kad su Sąjungos nebendradarbiaujančiais gamintojais susiję skaičiavimai buvo atlikti remiantis patikima rinkos tyrimų informacija (138).

138

4.4.   Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas

Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas

| (589) | Siekdama nustatyti, ar Sąjungos pramonei buvo padaryta žala, taip pat suvartojimo ir įvairius ekonominius rodiklius, susijusius su Sąjungos pramonės padėtimi, Komisija nagrinėjo, ar atliekant analizę reikės atsižvelgti į tolesnį Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto naudojimą, jei taip – kokiu mastu. |
| --- | --- |

(589)

Siekdama nustatyti, ar Sąjungos pramonei buvo padaryta žala, taip pat suvartojimo ir įvairius ekonominius rodiklius, susijusius su Sąjungos pramonės padėtimi, Komisija nagrinėjo, ar atliekant analizę reikės atsižvelgti į tolesnį Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto naudojimą, jei taip – kokiu mastu.

4.5.   Uždarasis naudojimas

Uždarasis naudojimas

| (590) | Komisija nustatė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu 5,8–4,4 % Sąjungos gamintojų produkcijos buvo skirta uždarajam naudojimui. Tokiu atveju kabeliai toje pačioje bendrovėje ar bendrovių grupėse buvo tiekiami tolesniam perdirbimui galutinės grandies rinkoje, visų pirma kabeliams su pritvirtintomis jungtimis gaminti. |
| --- | --- |

(590)

Komisija nustatė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu 5,8–4,4 % Sąjungos gamintojų produkcijos buvo skirta uždarajam naudojimui. Tokiu atveju kabeliai toje pačioje bendrovėje ar bendrovių grupėse buvo tiekiami tolesniam perdirbimui galutinės grandies rinkoje, visų pirma kabeliams su pritvirtintomis jungtimis gaminti.

| (591) | Atliekant žalos analizę skirstymas į uždarąją ir atvirąją rinkas yra svarbus, nes uždarajam naudojimui skirti produktai tiesiogiai nekonkuruoja su importuotaisiais. Priešingai, atvirojoje rinkoje parduoti skirta produkcija tiesiogiai konkuruoja su importuojamu nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(591)

Atliekant žalos analizę skirstymas į uždarąją ir atvirąją rinkas yra svarbus, nes uždarajam naudojimui skirti produktai tiesiogiai nekonkuruoja su importuotaisiais. Priešingai, atvirojoje rinkoje parduoti skirta produkcija tiesiogiai konkuruoja su importuojamu nagrinėjamuoju produktu.

| (592) | Siekdama susidaryti kuo išsamesnį Sąjungos pramonės vaizdą Komisija surinko duomenis apie visą su šviesolaidžių kabeliais susijusią veiklą ir nustatė, ar produkcija yra skirta uždarajam naudojimui, ar atvirajai rinkai. |
| --- | --- |

(592)

Siekdama susidaryti kuo išsamesnį Sąjungos pramonės vaizdą Komisija surinko duomenis apie visą su šviesolaidžių kabeliais susijusią veiklą ir nustatė, ar produkcija yra skirta uždarajam naudojimui, ar atvirajai rinkai.

| (593) | Komisija išnagrinėjo tam tikrus su Sąjungos pramone susijusius ekonominius rodiklius remdamasi atvirosios rinkos duomenimis. Šie rodikliai yra: pardavimo apimtis ir pardavimo kainos Sąjungos rinkoje; rinkos dalis; augimas; eksporto apimtis ir kainos; pelningumas; investicijų grąža ir pinigų srautas. Kai buvo įmanoma ir pagrįsta, nagrinėjimo rezultatai buvo palyginti su uždarosios rinkos duomenimis, siekiant susidaryti aiškų Sąjungos pramonės padėties vaizdą. |
| --- | --- |

(593)

Komisija išnagrinėjo tam tikrus su Sąjungos pramone susijusius ekonominius rodiklius remdamasi atvirosios rinkos duomenimis. Šie rodikliai yra: pardavimo apimtis ir pardavimo kainos Sąjungos rinkoje; rinkos dalis; augimas; eksporto apimtis ir kainos; pelningumas; investicijų grąža ir pinigų srautas. Kai buvo įmanoma ir pagrįsta, nagrinėjimo rezultatai buvo palyginti su uždarosios rinkos duomenimis, siekiant susidaryti aiškų Sąjungos pramonės padėties vaizdą.

| (594) | Tačiau kitus ekonominius rodiklius būtų galima prasmingai nagrinėti tik įvertinus visą veiklą, įskaitant Sąjungos pramonės uždarąjį naudojimą (139). Kalbama apie šiuos rodiklius: gamyba; pajėgumai, pajėgumų naudojimas; investicijos; atsargos; užimtumas; našumas; darbo užmokestis ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(594)

Tačiau kitus ekonominius rodiklius būtų galima prasmingai nagrinėti tik įvertinus visą veiklą, įskaitant Sąjungos pramonės uždarąjį naudojimą (139). Kalbama apie šiuos rodiklius: gamyba; pajėgumai, pajėgumų naudojimas; investicijos; atsargos; užimtumas; našumas; darbo užmokestis ir pajėgumas padidinti kapitalą.

139

| (595) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME tvirtino, kad analizuojant bendrą Sąjungos pramonės padėtį rinkoje reikėtų atsižvelgti į uždarąją rinką. |
| --- | --- |

(595)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME tvirtino, kad analizuojant bendrą Sąjungos pramonės padėtį rinkoje reikėtų atsižvelgti į uždarąją rinką.

| (596) | Šiuo atžvilgiu, kaip aprašyta toliau, Komisija atsižvelgė į uždarąją rinką, ją nustatė ir įvertino jos raidą ilgainiui. Tai leido susidaryti išsamų Sąjungos pramonės padėties vaizdą. Iš mažos ir toliau mažėjančios rinkos matyti, kad ji nedaro jokio reikšmingo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Komisija taip pat primena, kad kabeliai su jungtimis nėra nagrinėjamasis produktas. |
| --- | --- |

(596)

Šiuo atžvilgiu, kaip aprašyta toliau, Komisija atsižvelgė į uždarąją rinką, ją nustatė ir įvertino jos raidą ilgainiui. Tai leido susidaryti išsamų Sąjungos pramonės padėties vaizdą. Iš mažos ir toliau mažėjančios rinkos matyti, kad ji nedaro jokio reikšmingo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Komisija taip pat primena, kad kabeliai su jungtimis nėra nagrinėjamasis produktas.

4.6.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (597) | Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi skundo pateikėjo nustatytais pardavimo duomenimis ir importo duomenimis, nustatytais pagal 600–607 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką. |
| --- | --- |

(597)

Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi skundo pateikėjo nustatytais pardavimo duomenimis ir importo duomenimis, nustatytais pagal 600–607 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką.

| (598) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (kabelių km) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas atvirojoje rinkoje | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Indeksas | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Uždaroji rinka | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeksas | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Šaltinis: | bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, ES muitinės, Eurostatas, skundo pateikėjai. |

(598)

Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas (kabelių km)

Sąjungos suvartojimas (kabelių km)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Bendras Sąjungos suvartojimas atvirojoje rinkoje

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Indeksas

Indeksas

100

100

120

120

130

130

138

138

Uždaroji rinka

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeksas

Indeksas

100

100

97

97

102

102

88

88

Šaltinis:

Šaltinis:

bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, ES muitinės, Eurostatas, skundo pateikėjai.

| (599) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas Sąjungos atvirojoje rinkoje padidėjo 38 %. Iš tiesų dėl didelės skaitmeninės plėtros ES tai yra sparčiai auganti ir, kaip numatyta, toliau greitai augsianti rinka (140). Suvartojimas didėjo iki TL nepaisant to, kad antroji laikotarpio dalis (t. y. 2020 m. pirmasis pusmetis) sutapo su pirmaisiais sutrikimų mėnesiais dėl COVID-19 pandemijos. Iš tyrimo išvadų matyti, kad paskutiniais TL mėnesiais prasidėjusi pandemija ir susijusios prevencinės priemonės iš tiesų sulėtino augimą, tačiau dėl jų nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje tiriamuoju laikotarpiu apskritai nenustojo augti. Uždarąją rinką sudaro šviesolaidžių kabelių naudojimas bendrovių siūlomuose junglumo sprendimuose, įskaitant kabelius su pritvirtintomis jungtimis; jos apimtis, kuri, palyginti su visa rinka, yra labai nedidelė, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %. |
| --- | --- |

(599)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas Sąjungos atvirojoje rinkoje padidėjo 38 %. Iš tiesų dėl didelės skaitmeninės plėtros ES tai yra sparčiai auganti ir, kaip numatyta, toliau greitai augsianti rinka (140). Suvartojimas didėjo iki TL nepaisant to, kad antroji laikotarpio dalis (t. y. 2020 m. pirmasis pusmetis) sutapo su pirmaisiais sutrikimų mėnesiais dėl COVID-19 pandemijos. Iš tyrimo išvadų matyti, kad paskutiniais TL mėnesiais prasidėjusi pandemija ir susijusios prevencinės priemonės iš tiesų sulėtino augimą, tačiau dėl jų nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje tiriamuoju laikotarpiu apskritai nenustojo augti. Uždarąją rinką sudaro šviesolaidžių kabelių naudojimas bendrovių siūlomuose junglumo sprendimuose, įskaitant kabelius su pritvirtintomis jungtimis; jos apimtis, kuri, palyginti su visa rinka, yra labai nedidelė, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %.

140

4.7.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.7.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (600) | Oficialūs importo pagal KN kodą 8544 70 00 statistiniai duomenys pateikiami kilogramais ir šiam kodui priskiriami ir kiti produktai nei nagrinėjamasis produktas. Siekdama susidaryti tikslesnį vaizdą apie importą, Komisija išnagrinėjo nacionalinių muitinių pateiktą išsamią informaciją apie visus atskirus importo sandorius nuo 2017 m. iki TL, importuotojų nurodytus muitinės deklaracijose, kurias tvarkė minėtos institucijos. Informacija buvo susijusi su importu į 9 valstybes nares (Bulgariją, Daniją, Prancūziją, Vokietiją, Vengriją, Nyderlandus, Portugaliją, Rumuniją ir Ispaniją) ir buvo laikoma tipiška, nes ji apėmė 79 % importo nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šiuo pagrindu atlikus išsamią analizę buvo padarytos toliau išdėstytos išvados. |
| --- | --- |

(600)

Oficialūs importo pagal KN kodą 8544 70 00 statistiniai duomenys pateikiami kilogramais ir šiam kodui priskiriami ir kiti produktai nei nagrinėjamasis produktas. Siekdama susidaryti tikslesnį vaizdą apie importą, Komisija išnagrinėjo nacionalinių muitinių pateiktą išsamią informaciją apie visus atskirus importo sandorius nuo 2017 m. iki TL, importuotojų nurodytus muitinės deklaracijose, kurias tvarkė minėtos institucijos. Informacija buvo susijusi su importu į 9 valstybes nares (Bulgariją, Daniją, Prancūziją, Vokietiją, Vengriją, Nyderlandus, Portugaliją, Rumuniją ir Ispaniją) ir buvo laikoma tipiška, nes ji apėmė 79 % importo nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šiuo pagrindu atlikus išsamią analizę buvo padarytos toliau išdėstytos išvados.

| (601) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ nurodė, kad buvo nagrinėjamas tik importas į devynias valstybes nares ir kad tai nebuvo tipiška, nes didelės valstybės narės, kaip antai Italija, Lenkija, Austrija ir pan., nebuvo įtrauktos į šią analizę. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad iš nacionalinių muitinių gauta informacija buvo papildoma analizė siekiant tiksliau nustatyti nagrinėjamąjį produktą pagal visą KN kodą 8544 70 00. Komisija pasinaudojo visų nacionalinių valdžios institucijų, kurios laiku atsakė į prašymą pateikti informaciją, pateikta informacija ir laikėsi nuomonės, kad 79 % viso importo yra tipiškas nagrinėjamojo produkto atsižvelgiant į visą importą pagal minėtą KN kodą dalies vaizdas. Taigi Komisija nusprendė, kad tas argumentas yra nepagrįstas. |
| --- | --- |

(601)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ nurodė, kad buvo nagrinėjamas tik importas į devynias valstybes nares ir kad tai nebuvo tipiška, nes didelės valstybės narės, kaip antai Italija, Lenkija, Austrija ir pan., nebuvo įtrauktos į šią analizę. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad iš nacionalinių muitinių gauta informacija buvo papildoma analizė siekiant tiksliau nustatyti nagrinėjamąjį produktą pagal visą KN kodą 8544 70 00. Komisija pasinaudojo visų nacionalinių valdžios institucijų, kurios laiku atsakė į prašymą pateikti informaciją, pateikta informacija ir laikėsi nuomonės, kad 79 % viso importo yra tipiškas nagrinėjamojo produkto atsižvelgiant į visą importą pagal minėtą KN kodą dalies vaizdas. Taigi Komisija nusprendė, kad tas argumentas yra nepagrįstas.

| (602) | Kalbant apie importo iš Kinijos apimtį, ji buvo nustatyta remiantis tuo pačiu pagrindu kaip ir per atskirą antidempingo tyrimą, t. y. remiantis atliekant atranką Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikta informacija. |
| --- | --- |

(602)

Kalbant apie importo iš Kinijos apimtį, ji buvo nustatyta remiantis tuo pačiu pagrindu kaip ir per atskirą antidempingo tyrimą, t. y. remiantis atliekant atranką Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikta informacija.

| (603) | Importas iš kitų trečiųjų šalių buvo nustatytas remiantis 600 konstatuojamojoje dalyje nurodytu išsamiu skaičiavimu, kurį atliekant nagrinėjamojo produkto importas buvo nustatytas kilogramais ir perskaičiuotas į kabelių kilometrus, naudojant tikslius perskaičiavimo koeficientus, kuriuos Kinijos eksportuojantys gamintojai nurodė savo atsakymuose į 60 konstatuojamojoje dalyje minėtą papildomą prašymą pateikti informacijos. |
| --- | --- |

(603)

Importas iš kitų trečiųjų šalių buvo nustatytas remiantis 600 konstatuojamojoje dalyje nurodytu išsamiu skaičiavimu, kurį atliekant nagrinėjamojo produkto importas buvo nustatytas kilogramais ir perskaičiuotas į kabelių kilometrus, naudojant tikslius perskaičiavimo koeficientus, kuriuos Kinijos eksportuojantys gamintojai nurodė savo atsakymuose į 60 konstatuojamojoje dalyje minėtą papildomą prašymą pateikti informacijos.

| (604) | Importo rinkos dalis nustatyta remiantis importo apimtimi, palyginti su suvartojimu atvirojoje rinkoje, kaip parodyta 1 lentelėje. |
| --- | --- |

(604)

Importo rinkos dalis nustatyta remiantis importo apimtimi, palyginti su suvartojimu atvirojoje rinkoje, kaip parodyta 1 lentelėje.

| (605) | Importo iš nagrinėjamosios šalies raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis ir rinkos dalis | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (kabelių km) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Indeksas | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Rinkos dalis (%) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Indeksas | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Šaltinis: | bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, Eurostatas, ES muitinės. |

(605)

Importo iš nagrinėjamosios šalies raida:

2 lentelė

2 lentelė

Importo apimtis ir rinkos dalis

Importo apimtis ir rinkos dalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (kabelių km)

189 479

354 167

434 754

498 335

Indeksas

Indeksas

100

100

187

187

229

229

263

263

Rinkos dalis (%)

14,8

23,0

26,3

28,3

Indeksas

Indeksas

100

100

155

155

177

177

191

191

Šaltinis:

Šaltinis:

bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, Eurostatas, ES muitinės.

| (606) | Atsižvelgiant į didelius Kinijos perteklinius pajėgumus (remiantis skundo pateikėjų pateiktais rinkos tyrimų duomenimis apskaičiuota, kad jie daugiau nei dvigubai viršija visą ES rinką (141)), importas iš nagrinėjamosios šalies per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo maždaug 190 000 kabelių km iki maždaug 500 000 kabelių km – t. y. labai greitai padidėjo beveik du su puse karto. Šis 163 % padidėjimas yra daugiau kaip keturis kartus didesnis už suvartojimo padidėjimą, o tai rodo, kaip giliai į šią rinką skverbėsi importas iš Kinijos. |
| --- | --- |

(606)

Atsižvelgiant į didelius Kinijos perteklinius pajėgumus (remiantis skundo pateikėjų pateiktais rinkos tyrimų duomenimis apskaičiuota, kad jie daugiau nei dvigubai viršija visą ES rinką (141)), importas iš nagrinėjamosios šalies per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo maždaug 190 000 kabelių km iki maždaug 500 000 kabelių km – t. y. labai greitai padidėjo beveik du su puse karto. Šis 163 % padidėjimas yra daugiau kaip keturis kartus didesnis už suvartojimo padidėjimą, o tai rodo, kaip giliai į šią rinką skverbėsi importas iš Kinijos.

141

| (607) | Todėl šio importo rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 14,8 % iki 28,3 %, t. y. net 91 %. Reikėtų pažymėti, kad importo iš Kinijos apimtis didėjo kiekvienais nagrinėjamojo laikotarpio metais, o tai rodo skverbimosi į rinką spartą ir mastą. |
| --- | --- |

(607)

Todėl šio importo rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 14,8 % iki 28,3 %, t. y. net 91 %. Reikėtų pažymėti, kad importo iš Kinijos apimtis didėjo kiekvienais nagrinėjamojo laikotarpio metais, o tai rodo skverbimosi į rinką spartą ir mastą.

| (608) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME teigė, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo sumenkinta, o importo iš Kinijos rinkos dalis buvo išpūsta. Šiuo atžvilgiu CCCME taip pat tvirtino, kad rinkos duomenys turėtų būti grindžiami ne kabelių kilometrais, o šviesolaidžių kilometrais, dėl ko importo iš Kinijos rinkos dalis būtų mažesnė. |
| --- | --- |

(608)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME teigė, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo sumenkinta, o importo iš Kinijos rinkos dalis buvo išpūsta. Šiuo atžvilgiu CCCME taip pat tvirtino, kad rinkos duomenys turėtų būti grindžiami ne kabelių kilometrais, o šviesolaidžių kilometrais, dėl ko importo iš Kinijos rinkos dalis būtų mažesnė.

| (609) | Atlikus tyrimą nustatyta, jog kabelių kilometrai yra tinkamiausias nagrinėjamojo produkto matavimo vienetas, kaip paaiškinta 575 konstatuojamojoje dalyje. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(609)

Atlikus tyrimą nustatyta, jog kabelių kilometrai yra tinkamiausias nagrinėjamojo produkto matavimo vienetas, kaip paaiškinta 575 konstatuojamojoje dalyje. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.7.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos, priverstinis kainų mažinimas ir kainų smukdymas

Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos, priverstinis kainų mažinimas ir kainų smukdymas

| (610) | Komisija importo kainas nustatė remdamasi bendradarbiaujančių eksportuotojų atsakymais į prašymą pateikti informacijos. |
| --- | --- |

(610)

Komisija importo kainas nustatė remdamasi bendradarbiaujančių eksportuotojų atsakymais į prašymą pateikti informacijos.

| (611) | Importo iš nagrinėjamosios šalies vidutinės kainos raida:

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR / kabelių km) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinija | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Indeksas | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Šaltinis: | bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai. |

(611)

Importo iš nagrinėjamosios šalies vidutinės kainos raida:

3 lentelė

3 lentelė

Importo kainos (EUR / kabelių km)

Importo kainos (EUR / kabelių km)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Kinija

452,9

401,9

468,5

349,1

Indeksas

Indeksas

100

100

89

89

103

103

77

77

Šaltinis:

Šaltinis:

bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai.

| (612) | Importo iš Kinijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 452 iki 349 EUR / kabelių km, t. y. 23 %. Šią raidą reikėtų vertinti atsižvelgiant į padidėjusį Kinijos eksportuojančių gamintojų agresyvumą, susijusį su pertekliniais pajėgumais toje šalyje (žr. 606 konstatuojamąją dalį). Šį rodiklį reikėtų vertinti taip pat atsižvelgiant į didelius skirtingų rūšių produktų kainų už tam tikrą produkto ilgį svyravimus per tam tikrą laikotarpį ir į didelius produkto asortimento pasikeitimus bėgant metams. Produkto pasikeitimai buvo susiję tiek su parduodamų kabelių rūšių nepastovumu, tiek su kaina, taip pat su tuo, kad ne visų rūšių produktai buvo siūlomi parduoti arba parduodami kiekvienais metais. |
| --- | --- |

(612)

Importo iš Kinijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 452 iki 349 EUR / kabelių km, t. y. 23 %. Šią raidą reikėtų vertinti atsižvelgiant į padidėjusį Kinijos eksportuojančių gamintojų agresyvumą, susijusį su pertekliniais pajėgumais toje šalyje (žr. 606 konstatuojamąją dalį). Šį rodiklį reikėtų vertinti taip pat atsižvelgiant į didelius skirtingų rūšių produktų kainų už tam tikrą produkto ilgį svyravimus per tam tikrą laikotarpį ir į didelius produkto asortimento pasikeitimus bėgant metams. Produkto pasikeitimai buvo susiję tiek su parduodamų kabelių rūšių nepastovumu, tiek su kaina, taip pat su tuo, kad ne visų rūšių produktai buvo siūlomi parduoti arba parduodami kiekvienais metais.

| (613) | Siekdama išvengti kainų sekoms būdingų produkto asortimento pasikeitimų nagrinėjamuoju laikotarpiu ir gauti tikslesnių ir tipiškesnių duomenų, Komisija taip pat išanalizavo atrinktų Kinijos eksportuotojų ir Sąjungos gamintojų pateiktą išsamią informaciją, pagrįstą labiau apibendrintomis tiesiogiai palyginamų produktų grupėmis. Tai leido nustatyti 35 identiškas (sutampančias) grupes produktų, kuriuos parduoda ir Kinijos eksportuotojai, ir Sąjungos pramonė, ir kurie buvo parduodami kiekvienais nagrinėtais metais. Kitaip tariant, Komisija nustatė visą laiko eilutę su kiekvienos rūšies produkto kaina kiekvienais nagrinėjamojo laikotarpio metais. Šios kainos gali būti laikomos tipiškomis viso to laikotarpio Kinijos eksporto, kuris apėmė 62 % atrinktų bendrovių eksporto, kainomis per TL. Likusios tipiškos laiko eilutės svertiniu bendru pagrindu yra tokios:

  3a lentelė


  Importas iš Kinijos (EUR / kabelių km) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė kaina | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Indeksas | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Tipiškumas (%) | 94 | 35 | 59 | 62 |

(613)

Siekdama išvengti kainų sekoms būdingų produkto asortimento pasikeitimų nagrinėjamuoju laikotarpiu ir gauti tikslesnių ir tipiškesnių duomenų, Komisija taip pat išanalizavo atrinktų Kinijos eksportuotojų ir Sąjungos gamintojų pateiktą išsamią informaciją, pagrįstą labiau apibendrintomis tiesiogiai palyginamų produktų grupėmis. Tai leido nustatyti 35 identiškas (sutampančias) grupes produktų, kuriuos parduoda ir Kinijos eksportuotojai, ir Sąjungos pramonė, ir kurie buvo parduodami kiekvienais nagrinėtais metais. Kitaip tariant, Komisija nustatė visą laiko eilutę su kiekvienos rūšies produkto kaina kiekvienais nagrinėjamojo laikotarpio metais. Šios kainos gali būti laikomos tipiškomis viso to laikotarpio Kinijos eksporto, kuris apėmė 62 % atrinktų bendrovių eksporto, kainomis per TL. Likusios tipiškos laiko eilutės svertiniu bendru pagrindu yra tokios:

3a lentelė

3a lentelė

Importas iš Kinijos (EUR / kabelių km)

Importas iš Kinijos (EUR / kabelių km)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Vidutinė kaina

854

720

593

320

Indeksas

Indeksas

100

100

84

84

69

69

38

38

Tipiškumas (%)

94

35

59

62

| (614) | Tai rodo, kad Kinijos eksporto kainos nuolat smarkiai mažėjo. Kitaip tariant, lyginant kiekvienų metų tos pačios rūšies produkto pardavimą, importo iš Kinijos kainos kiekvienais metais aiškiai ir pastebimai mažėjo ir buvo gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas laikotarpiu nuo 2018 m. iki TL (7a lentelė). |
| --- | --- |

(614)

Tai rodo, kad Kinijos eksporto kainos nuolat smarkiai mažėjo. Kitaip tariant, lyginant kiekvienų metų tos pačios rūšies produkto pardavimą, importo iš Kinijos kainos kiekvienais metais aiškiai ir pastebimai mažėjo ir buvo gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas laikotarpiu nuo 2018 m. iki TL (7a lentelė).

| (615) | Atsižvelgdama į tai, priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:






  — | atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir |
| --- | --- | --- |

(615)

Atsižvelgdama į tai, priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

—

atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

| — | iš atrinktų Kinijos gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į išlaidas po importo. |
| --- | --- |

—

iš atrinktų Kinijos gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į išlaidas po importo.

| (616) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus tinkamai pakoreguotos. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 30,0 % ir 33,2 %, taigi bendras priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 31,5 %. Kaip aprašyta 673 konstatuojamojoje dalyje, išanalizavus konkursų pasiūlymus patvirtinta, kad kainos buvo priverstinai mažinamos konkursų lygmeniu.Error! No bookmark name given. |
| --- | --- |

(616)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus tinkamai pakoreguotos. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 30,0 % ir 33,2 %, taigi bendras priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 31,5 %. Kaip aprašyta 673 konstatuojamojoje dalyje, išanalizavus konkursų pasiūlymus patvirtinta, kad kainos buvo priverstinai mažinamos konkursų lygmeniu.Error! No bookmark name given.

Error! No bookmark name given.

| (617) | Tai atitinka 613 ir 614 konstatuojamosiose dalyse nustatytas kainas. |
| --- | --- |

(617)

Tai atitinka 613 ir 614 konstatuojamosiose dalyse nustatytas kainas.

| (618) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ taip pat teigė, kad Komisija nepaaiškino bendrų PKN grupių, kurios dėl to tapo pasirenkamomis. CCCME tvirtino, kad šių grupių naudojimas reiškia, kad yra Sąjungos pramonės ir Kinijos kainų atitikties ir palyginamumo problema. CCCME nurodė kolegijos ataskaitą byloje „Kinija – rentgeno įranga“ (142), kurioje teigiama, kad tyrimą atliekanti institucija privalėjo užtikrinti, kad produktai, kuriuos ji lygino atlikdama priverstinio kainų mažinimo ir kainų smukdymo analizę, būtų iš tikrųjų palyginami, ir teigė, kad Komisija tokio kainų palyginamumo neužtikrino. |
| --- | --- |

(618)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ taip pat teigė, kad Komisija nepaaiškino bendrų PKN grupių, kurios dėl to tapo pasirenkamomis. CCCME tvirtino, kad šių grupių naudojimas reiškia, kad yra Sąjungos pramonės ir Kinijos kainų atitikties ir palyginamumo problema. CCCME nurodė kolegijos ataskaitą byloje „Kinija – rentgeno įranga“ (142), kurioje teigiama, kad tyrimą atliekanti institucija privalėjo užtikrinti, kad produktai, kuriuos ji lygino atlikdama priverstinio kainų mažinimo ir kainų smukdymo analizę, būtų iš tikrųjų palyginami, ir teigė, kad Komisija tokio kainų palyginamumo neužtikrino.

142

| (619) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko dėl dviejų priežasčių. Pirma, šios grupės nebuvo naudojamos priverstiniam kainų mažinimui ir priverstiniam pardavimui mažesnėmis kainomis apskaičiuoti. Antra, jos buvo naudojamos kainų palyginimui pagal kiekvieną rūšį, kaip nustatyta 613 konstatuojamojoje dalyje, būtent siekiant užtikrinti, kad reikšmingi produkto asortimento pokyčiai per tam tikrą laikotarpį nedarytų poveikio kainų tendencijoms ilgainiui, taip pagerinant palyginamumo ilgainiui tikslumą, remiantis grupėmis, kurios, kaip paaiškinta pirmiau, buvo tipiškos nagrinėjamojo produkto grupės. |
| --- | --- |

(619)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko dėl dviejų priežasčių. Pirma, šios grupės nebuvo naudojamos priverstiniam kainų mažinimui ir priverstiniam pardavimui mažesnėmis kainomis apskaičiuoti. Antra, jos buvo naudojamos kainų palyginimui pagal kiekvieną rūšį, kaip nustatyta 613 konstatuojamojoje dalyje, būtent siekiant užtikrinti, kad reikšmingi produkto asortimento pokyčiai per tam tikrą laikotarpį nedarytų poveikio kainų tendencijoms ilgainiui, taip pagerinant palyginamumo ilgainiui tikslumą, remiantis grupėmis, kurios, kaip paaiškinta pirmiau, buvo tipiškos nagrinėjamojo produkto grupės.

| (620) | Komisija pažymėjo, kad vertinant priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus palyginimui naudojami iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą eksportuoti modeliai. Lyginant eksportuojančių gamintojų pardavimą eksportui su Sąjungos pramonės pardavimu savaime suprantama, kad Sąjungos pramonė pardavė ne visus eksportuojamus modelius. Šioje byloje atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų atveju atitikties lygis buvo apie 70 % ir Komisija nusprendė, kad to visiškai pakanka norint užtikrinti didelio masto sąžiningą eksportuojamų ir Sąjungos pramonės parduodamų modelių palyginimą. |
| --- | --- |

(620)

Komisija pažymėjo, kad vertinant priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus palyginimui naudojami iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą eksportuoti modeliai. Lyginant eksportuojančių gamintojų pardavimą eksportui su Sąjungos pramonės pardavimu savaime suprantama, kad Sąjungos pramonė pardavė ne visus eksportuojamus modelius. Šioje byloje atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų atveju atitikties lygis buvo apie 70 % ir Komisija nusprendė, kad to visiškai pakanka norint užtikrinti didelio masto sąžiningą eksportuojamų ir Sąjungos pramonės parduodamų modelių palyginimą.

4.8.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.8.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (621) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuojamo importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(621)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuojamo importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (622) | Komisija iš šalių gavo keletą pastabų dėl žalos. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad importas iš Kinijos nedarė žalos ar nekėlė žalos grėsmės, nes iš rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo gera ir kad Sąjungos pramonė su savo rinkos dalimi tebeužėmė dominuojančią padėtį. „Connect Com“ pažymėjo, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo labai nedaug ir tai įvyko galbūt oligopolinės rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(622)

Komisija iš šalių gavo keletą pastabų dėl žalos. Kinijos vyriausybė tvirtino, kad importas iš Kinijos nedarė žalos ar nekėlė žalos grėsmės, nes iš rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo gera ir kad Sąjungos pramonė su savo rinkos dalimi tebeužėmė dominuojančią padėtį. „Connect Com“ pažymėjo, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo labai nedaug ir tai įvyko galbūt oligopolinės rinkos sąlygomis.

| (623) | „Connect Com“ teigė, kad žala, net jei buvo, buvo nedidelė, jei buvo gautas minimalus 5 % pelno dydis, ir šiuo atžvilgiu priminė 1988 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimą, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Kanados, Honkongo ir Japonijos kilmės mobiliojo ryšio radiotelefonų (143), ir 1997 m. gruodžio 17 d. sprendimą EFMA prieš Tarybą (144). Tačiau reikėtų priminti, kad sprendime dėl radiotelefonų pelno dydis buvo vertinamas atsižvelgiant į kitus gerėjančius rodiklius ir kad minėta Teismo byla buvo susijusi su tvirtinimu, kurį Bendrasis Teismas atmetė, kad tikslinis pelnas, kurį Komisija nustatė atlikdama tyrimą, turėtų būti didesnis. Todėl šie precedentai nepatvirtina nuomonės, kad žala yra nedidelė, jei pelno dydis viršija 5 %. Žala nustatoma remiantis bendru visų pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje nurodytų veiksnių, išanalizuotų atsižvelgiant į konkrečią rinką ir susijusią pramonę, vertinimu. Be to, pramonės gautas pelnas buvo mažesnis už tikslinį pelną, nustatytą atsižvelgiant į visus su nagrinėjama pramone susijusius elementus, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1a dalį. |
| --- | --- |

(623)

„Connect Com“ teigė, kad žala, net jei buvo, buvo nedidelė, jei buvo gautas minimalus 5 % pelno dydis, ir šiuo atžvilgiu priminė 1988 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimą, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Kanados, Honkongo ir Japonijos kilmės mobiliojo ryšio radiotelefonų (143), ir 1997 m. gruodžio 17 d. sprendimą EFMA prieš Tarybą (144). Tačiau reikėtų priminti, kad sprendime dėl radiotelefonų pelno dydis buvo vertinamas atsižvelgiant į kitus gerėjančius rodiklius ir kad minėta Teismo byla buvo susijusi su tvirtinimu, kurį Bendrasis Teismas atmetė, kad tikslinis pelnas, kurį Komisija nustatė atlikdama tyrimą, turėtų būti didesnis. Todėl šie precedentai nepatvirtina nuomonės, kad žala yra nedidelė, jei pelno dydis viršija 5 %. Žala nustatoma remiantis bendru visų pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje nurodytų veiksnių, išanalizuotų atsižvelgiant į konkrečią rinką ir susijusią pramonę, vertinimu. Be to, pramonės gautas pelnas buvo mažesnis už tikslinį pelną, nustatytą atsižvelgiant į visus su nagrinėjama pramone susijusius elementus, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1a dalį.

143

EFMA prieš Tarybą

144

| (624) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi skundo pateikėjo klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, kurie apėmė su visais Sąjungos gamintojais susijusius duomenis. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(624)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi skundo pateikėjo klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, kurie apėmė su visais Sąjungos gamintojais susijusius duomenis. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis.

| (625) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo. |
| --- | --- |

(625)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo.

| (626) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(626)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.8.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.8.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (627) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (kabelių km) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Indeksas | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Gamybos pajėgumai (kabelių km) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Indeksas | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Indeksas | 100 | 102 | 92 | 88 |

(627)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4 lentelė

4 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Gamybos apimtis (kabelių km)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Indeksas

Indeksas

100

100

112

112

118

118

116

116

Gamybos pajėgumai (kabelių km)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Indeksas

Indeksas

100

100

110

110

127

127

131

131

Pajėgumų naudojimas (%)

67

68

62

59

Indeksas

Indeksas

100

100

102

102

92

92

88

88

| (628) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 16 %. Iš išsamios analizės matyti, kad 2017–2019 m. Sąjungos gamyba padidėjo 18 %, o per tiriamąjį laikotarpį Sąjungos gamyba sumažėjo 2 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(628)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 16 %. Iš išsamios analizės matyti, kad 2017–2019 m. Sąjungos gamyba padidėjo 18 %, o per tiriamąjį laikotarpį Sąjungos gamyba sumažėjo 2 procentiniais punktais.

| (629) | Bendrą padidėjimą per nagrinėjamąjį laikotarpį lėmė 1 lentelėje parodytas paklausos augimas. Tačiau per nagrinėjamąjį laikotarpį 38 % išaugusioje rinkoje Sąjungos pramonei gamybą pavyko padidinti tik 16 %. Taigi Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti rinkos augimu. |
| --- | --- |

(629)

Bendrą padidėjimą per nagrinėjamąjį laikotarpį lėmė 1 lentelėje parodytas paklausos augimas. Tačiau per nagrinėjamąjį laikotarpį 38 % išaugusioje rinkoje Sąjungos pramonei gamybą pavyko padidinti tik 16 %. Taigi Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti rinkos augimu.

| (630) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamybos pajėgumai padidėjo 31 %. Tai rodo kai kurių Sąjungos gamintojų investicijas siekiant prisiderinti prie rinkos augimo. Šiam bandymui trukdė didėjantis Kinijos produktų skverbimasis, kuris dėl nesąžiningos kainodaros strategijų vis labiau absorbavo Sąjungos pramonės rinkos dalį. |
| --- | --- |

(630)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamybos pajėgumai padidėjo 31 %. Tai rodo kai kurių Sąjungos gamintojų investicijas siekiant prisiderinti prie rinkos augimo. Šiam bandymui trukdė didėjantis Kinijos produktų skverbimasis, kuris dėl nesąžiningos kainodaros strategijų vis labiau absorbavo Sąjungos pramonės rinkos dalį.

| (631) | Todėl pajėgumų naudojimas sumažėjo 12 % ir per TL buvo mažesnis nei 60 %: Sąjungos gamintojams buvo užkirstas kelias didinti gamybą augant rinkai. |
| --- | --- |

(631)

Todėl pajėgumų naudojimas sumažėjo 12 % ir per TL buvo mažesnis nei 60 %: Sąjungos gamintojams buvo užkirstas kelias didinti gamybą augant rinkai.

4.8.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (632) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (kabelių km) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Indeksas | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Uždaroji rinka | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeksas | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Uždaroji rinka kaip Sąjungos pardavimo % | 7,0 | 6,3 | 6,2 | 5,4 |
| Indeksas | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Pardavimas atvirojoje rinkoje | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Indeksas | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis (%) | 64,3 | 57,6 | 57,2 | 53,5 |
| Indeksas | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Šaltinis: | Sąjungos pramonė. |

(632)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (kabelių km)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Indeksas

Indeksas

100

100

107

107

114

114

113

113

Uždaroji rinka

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeksas

Indeksas

100

100

97

97

102

102

88

88

Uždaroji rinka kaip Sąjungos pardavimo %

7,0

6,3

6,2

5,4

Indeksas

Indeksas

100

100

91

91

89

89

78

78

Pardavimas atvirojoje rinkoje

821 268

886 040

946 729

941 498

Indeksas

Indeksas

100

100

108

108

115

115

115

115

Pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis (%)

64,3

57,6

57,2

53,5

Indeksas

Indeksas

100

100

90

90

89

89

83

83

Šaltinis:

Šaltinis:

Sąjungos pramonė.

| (633) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendra Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis padidėjo 13 %. Tačiau dėl padidėjusio suvartojimo rinkos dalis atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 64,3 % iki 53,5 %, t. y. daugiau nei 10 procentinių punktų (–17 %). |
| --- | --- |

(633)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendra Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis padidėjo 13 %. Tačiau dėl padidėjusio suvartojimo rinkos dalis atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 64,3 % iki 53,5 %, t. y. daugiau nei 10 procentinių punktų (–17 %).

| (634) | Sąjungos pardavimo atvirojoje rinkoje apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat padidėjo 15 %. Sąjungos pardavimas labai atitiko Sąjungos gamybos tendenciją, nes gamintojai daugiausia gamina pagal užsakymą. |
| --- | --- |

(634)

Sąjungos pardavimo atvirojoje rinkoje apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat padidėjo 15 %. Sąjungos pardavimas labai atitiko Sąjungos gamybos tendenciją, nes gamintojai daugiausia gamina pagal užsakymą.

| (635) | Sąjungos pramonės uždaroji rinka (išreikšta bendro pardavimo Sąjungoje procentine dalimi) nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo labai maža ir sumažėjo nuo 7 % 2017 m. iki 5,4 % per TL. Šio mažėjimo poveikis buvo labai nedidelis, nes pati ši rinka buvo labai maža. |
| --- | --- |

(635)

Sąjungos pramonės uždaroji rinka (išreikšta bendro pardavimo Sąjungoje procentine dalimi) nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo labai maža ir sumažėjo nuo 7 % 2017 m. iki 5,4 % per TL. Šio mažėjimo poveikis buvo labai nedidelis, nes pati ši rinka buvo labai maža.

4.8.2.3.   Augimas

| (636) | Iš Sąjungos pardavimo apimties rinkos dalies sumažėjimo aišku, kad Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augimu Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(636)

Iš Sąjungos pardavimo apimties rinkos dalies sumažėjimo aišku, kad Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augimu Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį.

4.8.2.4.   Užimtumas ir našumas

| (637) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius (etato ekvivalentais (145)) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Indeksas | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Našumas (kabelių km / etato ekvivalentui) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Indeksas | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Šaltinis: | Sąjungos pramonė. |

(637)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Darbuotojų skaičius (etato ekvivalentais (145))

145

4 088

4 589

4 815

4 659

Indeksas

Indeksas

100

100

112

112

118

118

114

114

Našumas (kabelių km / etato ekvivalentui)

260

260

260

264

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

100

100

102

102

Šaltinis:

Šaltinis:

Sąjungos pramonė.

| (638) | 2017–2019 m. Sąjungos pramonės užimtumas (etato ekvivalentais) padidėjo 18 %. Per tiriamąjį laikotarpį šis rodiklis sumažėjo 4 procentiniais punktais. Šis pokytis iš esmės atitinka 3 lentelėje pavaizduotą gamybos apimties tendenciją. |
| --- | --- |

(638)

2017–2019 m. Sąjungos pramonės užimtumas (etato ekvivalentais) padidėjo 18 %. Per tiriamąjį laikotarpį šis rodiklis sumažėjo 4 procentiniais punktais. Šis pokytis iš esmės atitinka 3 lentelėje pavaizduotą gamybos apimties tendenciją.

| (639) | Kadangi gamybos ir užimtumo duomenys vieni kitus labai atitiko, našumas kabelių kilometrais vienam darbuotojui iš esmės nesikeitė. |
| --- | --- |

(639)

Kadangi gamybos ir užimtumo duomenys vieni kitus labai atitiko, našumas kabelių kilometrais vienam darbuotojui iš esmės nesikeitė.

4.8.2.5.   Subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo

| (640) | Visi subsidijų skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(640)

Visi subsidijų skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

de minimis

| (641) | Tai pirmasis antisubsidijų tyrimas dėl nagrinėjamojo produkto. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio subsidijavimo poveikį. |
| --- | --- |

(641)

Tai pirmasis antisubsidijų tyrimas dėl nagrinėjamojo produkto. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio subsidijavimo poveikį.

4.8.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.8.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (642) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR / kabelių km) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Indeksas | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR / kabelių km) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Indeksas | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(642)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

Pardavimo kainos Sąjungoje

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR / kabelių km)

816

861

944

821

Indeksas

Indeksas

100

100

105

105

116

116

101

101

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR / kabelių km)

756

785

860

758

Indeksas

Indeksas

100

100

104

104

114

114

100

100

Šaltinis:

Šaltinis:

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (643) | Pardavimo kainos Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims (atvirojoje rinkoje) 2017–2019 m. padidėjo 16 %, o vėliau per TL sumažėjo ir pasiekė panašų lygį kaip 2017 m. (+1 %). Tačiau kainų lygis labai priklauso nuo parduodamų produktų sudėtingumo, nes kaina gali labai skirtis atsižvelgiant į kabelio savybes (įskaitant šviesolaidžių skaičių, dangos kiekį ir tipą ir t. t.). |
| --- | --- |

(643)

Pardavimo kainos Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims (atvirojoje rinkoje) 2017–2019 m. padidėjo 16 %, o vėliau per TL sumažėjo ir pasiekė panašų lygį kaip 2017 m. (+1 %). Tačiau kainų lygis labai priklauso nuo parduodamų produktų sudėtingumo, nes kaina gali labai skirtis atsižvelgiant į kabelio savybes (įskaitant šviesolaidžių skaičių, dangos kiekį ir tipą ir t. t.).

| (644) | Tai akivaizdu lyginant kainų raidą su gamybos sąnaudų raida, atsižvelgiant į tai, kad sudėtingesni kabeliai, kuriuos galima parduoti didesnėmis kainomis, taip pat reiškia didesnes gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(644)

Tai akivaizdu lyginant kainų raidą su gamybos sąnaudų raida, atsižvelgiant į tai, kad sudėtingesni kabeliai, kuriuos galima parduoti didesnėmis kainomis, taip pat reiškia didesnes gamybos sąnaudas.

| (645) | Vieneto gamybos sąnaudos 2017–2019 m. laikotarpiu padidėjo 14 % ir maždaug atitiko vidutines kainas Sąjungos atvirojoje rinkoje (16 %). Vėliau jos sumažėjo 14 %, kaip ir kainos tuo pačiu laikotarpiu nuo 2019 m. iki TL (15 %). |
| --- | --- |

(645)

Vieneto gamybos sąnaudos 2017–2019 m. laikotarpiu padidėjo 14 % ir maždaug atitiko vidutines kainas Sąjungos atvirojoje rinkoje (16 %). Vėliau jos sumažėjo 14 %, kaip ir kainos tuo pačiu laikotarpiu nuo 2019 m. iki TL (15 %).

| (646) | Kaip minėta 613 konstatuojamojoje dalyje, siekdama išvengti kainų sekoms būdingų produkto asortimento pasikeitimų nagrinėjamuoju laikotarpiu, Komisija analizavo atrinktų Kinijos eksportuotojų ir Sąjungos gamintojų pateiktą išsamią informaciją, pagrįstą labiau apibendrintomis tiesiogiai palyginamų produktų grupėmis. Tai leido nustatyti 35 identiškas (sutampančias) grupes produktų, kuriuos parduoda ir Kinijos eksportuotojai, ir Sąjungos pramonė, ir apie kuriuos turimi laiko eilučių duomenys kiekvienais nagrinėjamojo laikotarpio metais. |
| --- | --- |

(646)

Kaip minėta 613 konstatuojamojoje dalyje, siekdama išvengti kainų sekoms būdingų produkto asortimento pasikeitimų nagrinėjamuoju laikotarpiu, Komisija analizavo atrinktų Kinijos eksportuotojų ir Sąjungos gamintojų pateiktą išsamią informaciją, pagrįstą labiau apibendrintomis tiesiogiai palyginamų produktų grupėmis. Tai leido nustatyti 35 identiškas (sutampančias) grupes produktų, kuriuos parduoda ir Kinijos eksportuotojai, ir Sąjungos pramonė, ir apie kuriuos turimi laiko eilučių duomenys kiekvienais nagrinėjamojo laikotarpio metais.

| (647) | Tai tipiškas ES pramonės laikotarpio pardavimas, apimantis daugiau kaip 34 % tokių sutampančių produktų pardavimo tiriamuoju laikotarpiu. Tipiškos laiko eilutės yra šios:

  7a lentelė


  Sąjungos pramonė (EUR / kabelių km) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė kaina | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Indeksas | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Tipiškumas (%) | 42 | 38 | 35 | 34 |

(647)

Tai tipiškas ES pramonės laikotarpio pardavimas, apimantis daugiau kaip 34 % tokių sutampančių produktų pardavimo tiriamuoju laikotarpiu. Tipiškos laiko eilutės yra šios:

7a lentelė

7a lentelė

Sąjungos pramonė (EUR / kabelių km)

Sąjungos pramonė (EUR / kabelių km)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Vidutinė kaina

817

780

792

719

Indeksas

Indeksas

100

100

95

95

97

97

88

88

Tipiškumas (%)

42

38

35

34

| (648) | Tai rodo, kad Sąjungos pramonės kainos labai sumažėjo, panašiai kaip ir Kinijos eksporto kainos, kaip minėta 613 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(648)

Tai rodo, kad Sąjungos pramonės kainos labai sumažėjo, panašiai kaip ir Kinijos eksporto kainos, kaip minėta 613 konstatuojamojoje dalyje.

| (649) | Be to, atsižvelgiant į tai, kad pirkėjai dažnai užsako pagal užsakymą gaminamus šviesolaidžių kabelius, kurie būtų pritaikyti jų konkretiems poreikiams, ir į tai, kad kai kurios valstybės narės taip pat nustato konkrečius techninius reikalavimus, kainų tam pačiam pirkėjui ir valstybei narei lyginimas gali padėti susidaryti dar tikslesnį kainų pokyčių vaizdą. Sąjungos pramonė šiuo klausimu pateikė papildomos išsamios informacijos. Dvidešimties svarbiausių tokių produktų grupės–pirkėjo–valstybės narės derinių kainų tendencijų raida (146):

  7b lentelė


  Sąjungos pramonė (EUR / kabelių km, indeksas)









  2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(649)

Be to, atsižvelgiant į tai, kad pirkėjai dažnai užsako pagal užsakymą gaminamus šviesolaidžių kabelius, kurie būtų pritaikyti jų konkretiems poreikiams, ir į tai, kad kai kurios valstybės narės taip pat nustato konkrečius techninius reikalavimus, kainų tam pačiam pirkėjui ir valstybei narei lyginimas gali padėti susidaryti dar tikslesnį kainų pokyčių vaizdą. Sąjungos pramonė šiuo klausimu pateikė papildomos išsamios informacijos. Dvidešimties svarbiausių tokių produktų grupės–pirkėjo–valstybės narės derinių kainų tendencijų raida (146):

146

7b lentelė

7b lentelė

Sąjungos pramonė (EUR / kabelių km, indeksas)

Sąjungos pramonė (EUR / kabelių km, indeksas)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

100

100

73

73

56

56

59

59

| (650) | Tai rodo, kad sumažėjus Kinijos eksporto kainoms, kaip minėta 610–614 konstatuojamosiose dalyse, tuo laikotarpiu akivaizdžiai sumažėjo Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(650)

Tai rodo, kad sumažėjus Kinijos eksporto kainoms, kaip minėta 610–614 konstatuojamosiose dalyse, tuo laikotarpiu akivaizdžiai sumažėjo Sąjungos pramonės kainos.

4.8.3.2.   Darbo sąnaudos

| (651) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR etato ekvivalentui) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Indeksas | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(651)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR etato ekvivalentui)

39 511

35 826

39 157

38 966

Indeksas

Indeksas

100

100

91

91

99

99

99

99

Šaltinis:

Šaltinis:

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (652) | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos nuo 2017 m. iki TL buvo palyginti pastovios. Nežymus sumažėjimas 2018 m. sutampa su etato ekvivalentų padidėjimu 13 % ir rodo šios papildomos darbo jėgos sąnaudas. |
| --- | --- |

(652)

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos nuo 2017 m. iki TL buvo palyginti pastovios. Nežymus sumažėjimas 2018 m. sutampa su etato ekvivalentų padidėjimu 13 % ir rodo šios papildomos darbo jėgos sąnaudas.

4.8.3.3.   Atsargos

| (653) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Atsargos | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (kabelių km) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Indeksas | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%) | 12,7 | 13,5 | 12,9 | 13,9 |
| Indeksas | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(653)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Atsargos

Atsargos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (kabelių km)

134 925

161 561

161 878

171 058

Indeksas

Indeksas

100

100

120

120

120

120

127

127

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%)

12,7

13,5

12,9

13,9

Indeksas

Indeksas

100

100

106

106

102

102

110

110

Šaltinis:

Šaltinis:

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (654) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų atsargos padidėjo 27 %. Nors atsargų padidėjimas rodo, kad lėtėja tam tikrų pasikartojančių prekių pardavimo apyvarta, ir gali būti susijęs su didėjančiais Sąjungos pramonės sunkumais parduoti savo produktus dėl labai agresyvios kainų konkurencijos su Kinijos eksportuojančiais gamintojais, padidėjimą laikotarpiu nuo 2019 m. iki TL galima taip pat sieti su sezoniniu poveikiu. Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad didžioji dalis gamybos vykdoma pagal užsakymus ir pirkėjų pateiktas specifikacijas, atsargos nėra pagrindinis žalos rodiklis. |
| --- | --- |

(654)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų atsargos padidėjo 27 %. Nors atsargų padidėjimas rodo, kad lėtėja tam tikrų pasikartojančių prekių pardavimo apyvarta, ir gali būti susijęs su didėjančiais Sąjungos pramonės sunkumais parduoti savo produktus dėl labai agresyvios kainų konkurencijos su Kinijos eksportuojančiais gamintojais, padidėjimą laikotarpiu nuo 2019 m. iki TL galima taip pat sieti su sezoniniu poveikiu. Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad didžioji dalis gamybos vykdoma pagal užsakymus ir pirkėjų pateiktas specifikacijas, atsargos nėra pagrindinis žalos rodiklis.

4.8.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (655) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Indeksas | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Pinigų srautas (EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Indeksas | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Investicijos (EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Indeksas | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Investicijų grąža (%) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Indeksas | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(655)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

8,1

8,4

8,5

7,9

Indeksas

Indeksas

100

100

104

104

104

104

97

97

Pinigų srautas (EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Indeksas

Indeksas

100

100

146

146

125

125

120

120

Investicijos (EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Indeksas

Indeksas

100

100

112

112

137

137

99

99

Investicijų grąža (%)

34

36

24

20

Indeksas

Indeksas

100

100

105

105

70

70

58

58

Šaltinis:

Šaltinis:

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (656) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(656)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (657) | Atrinktų gamintojų pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo išskirtinai mažas ir sumažėjo nuo 8,1 % 2017 m. iki 7,9 % tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(657)

Atrinktų gamintojų pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo išskirtinai mažas ir sumažėjo nuo 8,1 % 2017 m. iki 7,9 % tiriamuoju laikotarpiu.

| (658) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ tvirtino, kad pagal apgrąžos inžineriją Sąjungos pramonė gavo labai didelį pelną dėl pernelyg didelės kainos Sąjungos rinkoje, o tai sukėlė rimtų abejonių dėl žalingos Sąjungos pramonės padėties, ir kad priverstinis kainų mažinimas buvo susijęs ne su importu mažomis kainomis iš Kinijos, o su nepagrįsta Sąjungos pramonės kainodara. |
| --- | --- |

(658)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „ZTT Group“ tvirtino, kad pagal apgrąžos inžineriją Sąjungos pramonė gavo labai didelį pelną dėl pernelyg didelės kainos Sąjungos rinkoje, o tai sukėlė rimtų abejonių dėl žalingos Sąjungos pramonės padėties, ir kad priverstinis kainų mažinimas buvo susijęs ne su importu mažomis kainomis iš Kinijos, o su nepagrįsta Sąjungos pramonės kainodara.

| (659) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. „ZTT Group“ pristatyta apgrąžos inžinerijos analizė buvo dalinė ir nebuvo pagrįsta išsamiu sąnaudų ir kainų vertinimu. Remdamasi išsamia informacija Komisija patikrino pelno dydžius, o ši analizė parodė, kad jie yra tokie, kaip aprašyta 655–657 konstatuojamosiose dalyse. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(659)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. „ZTT Group“ pristatyta apgrąžos inžinerijos analizė buvo dalinė ir nebuvo pagrįsta išsamiu sąnaudų ir kainų vertinimu. Remdamasi išsamia informacija Komisija patikrino pelno dydžius, o ši analizė parodė, kad jie yra tokie, kaip aprašyta 655–657 konstatuojamosiose dalyse. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (660) | Skundo pateikėjai tvirtino, kad šis sektorius reikalauja investicijų ir mokslinių tyrimų, todėl pelno dydis turėtų būti 15 %. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, remiantis nagrinėjamuoju laikotarpiu, jau suplanuotų investicijų, kurios būtų vykdomos įprastomis aplinkybėmis, siekiant neatsilikti nuo rinkos raidos, lygį turėtų padėti palaikyti vidutinis 13,4 % pelnas. Šios investicijos susijusios su: rekonstravimo ir priežiūros sąnaudomis siekiant užtikrinti esamų pajėgumų veiksmingumą, pajėgumų pritaikymu prie kintančio produkto asortimento; pajėgumų plėtra; mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidomis (produkto ir proceso inovacijos). |
| --- | --- |

(660)

Skundo pateikėjai tvirtino, kad šis sektorius reikalauja investicijų ir mokslinių tyrimų, todėl pelno dydis turėtų būti 15 %. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, remiantis nagrinėjamuoju laikotarpiu, jau suplanuotų investicijų, kurios būtų vykdomos įprastomis aplinkybėmis, siekiant neatsilikti nuo rinkos raidos, lygį turėtų padėti palaikyti vidutinis 13,4 % pelnas. Šios investicijos susijusios su: rekonstravimo ir priežiūros sąnaudomis siekiant užtikrinti esamų pajėgumų veiksmingumą, pajėgumų pritaikymu prie kintančio produkto asortimento; pajėgumų plėtra; mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidomis (produkto ir proceso inovacijos).

| (661) | Komisija nustatė, kad pirmiau minėtas dydis atitinka ankstesnį pelną, gautą nesant subsidijuojamo importo iš Kinijos, kuris, kaip pabrėžta 10a lentelėje pateiktoje analizėje, siekia 12 %. |
| --- | --- |

(661)

Komisija nustatė, kad pirmiau minėtas dydis atitinka ankstesnį pelną, gautą nesant subsidijuojamo importo iš Kinijos, kuris, kaip pabrėžta 10a lentelėje pateiktoje analizėje, siekia 12 %.

| (662) | Iš to matyti, kad 8 % pelno lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu yra nepakankamas veiklai besiplečiančioje pažangiųjų technologijų rinkoje užtikrinti, todėl tai rodo žalą Sąjungos pramonei.

  10a lentelė


  Sąjungos pramonės pelningumas iki 2017 m. | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelno dydis (%) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(662)

Iš to matyti, kad 8 % pelno lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu yra nepakankamas veiklai besiplečiančioje pažangiųjų technologijų rinkoje užtikrinti, todėl tai rodo žalą Sąjungos pramonei.

10a lentelė

10a lentelė

Sąjungos pramonės pelningumas iki 2017 m.

Sąjungos pramonės pelningumas iki 2017 m.

2014

2015

2016

Pelno dydis (%)

10,4

12,6

12,4

| (663) | Tačiau šiuo atveju taip nebuvo. Iš tiesų, palyginti su 2014–2016 m., pelningumas sumažėjo. Šis mažesnis pelno lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu rodo didelę žalą kainoms per nagrinėjamąjį laikotarpį. Dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo mažinti kainas (tiek dėl padidėjusios apimties, tiek dėl mažų kainų) Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų, sumažinti sąnaudų ir taip užsitikrinti normalaus pelno lygio, kurį buvo pasiekusi iki plėtros piko, jau nekalbant apie pelno padidėjimą. |
| --- | --- |

(663)

Tačiau šiuo atveju taip nebuvo. Iš tiesų, palyginti su 2014–2016 m., pelningumas sumažėjo. Šis mažesnis pelno lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu rodo didelę žalą kainoms per nagrinėjamąjį laikotarpį. Dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo mažinti kainas (tiek dėl padidėjusios apimties, tiek dėl mažų kainų) Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų, sumažinti sąnaudų ir taip užsitikrinti normalaus pelno lygio, kurį buvo pasiekusi iki plėtros piko, jau nekalbant apie pelno padidėjimą.

| (664) | 2018 m. padidėjęs pinigų srautas į nagrinėjamojo laikotarpio antrąją pusę sumažėjo. |
| --- | --- |

(664)

2018 m. padidėjęs pinigų srautas į nagrinėjamojo laikotarpio antrąją pusę sumažėjo.

| (665) | Dėl importuojamų prekių daromo tiesioginio spaudimo Sąjungos pramonė turėjo atidėti investicijas, įskaitant tas, kurios jau buvo suplanuotos ir patvirtintos. Šios investicijos į esamų Sąjungos gamybos pajėgumų didinimą (net jau pradėtos vykdyti investicijos) nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo sustabdytos – toks buvo tiesioginis pasikeitusių rinkos aplinkybių dėl agresyvios importo iš Kinijos kainodaros poveikis. Dėl to nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje, priešingai nei ankstesniais metais, investicijos smarkiai sumažėjo bendrai augant rinkai. |
| --- | --- |

(665)

Dėl importuojamų prekių daromo tiesioginio spaudimo Sąjungos pramonė turėjo atidėti investicijas, įskaitant tas, kurios jau buvo suplanuotos ir patvirtintos. Šios investicijos į esamų Sąjungos gamybos pajėgumų didinimą (net jau pradėtos vykdyti investicijos) nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo sustabdytos – toks buvo tiesioginis pasikeitusių rinkos aplinkybių dėl agresyvios importo iš Kinijos kainodaros poveikis. Dėl to nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje, priešingai nei ankstesniais metais, investicijos smarkiai sumažėjo bendrai augant rinkai.

| (666) | Įvykdytų investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo – ji faktiškai sumažėjo 42 %. Iš šios neigiamos tendencijos matyti, kad, nors siekiant išlaikyti ir didinti našumą ir konkurencingumą investicijos buvo vykdomos ir toliau, tų investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo, nes Sąjungos pramonė negalėjo padidinti pelningumo normos. |
| --- | --- |

(666)

Įvykdytų investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo – ji faktiškai sumažėjo 42 %. Iš šios neigiamos tendencijos matyti, kad, nors siekiant išlaikyti ir didinti našumą ir konkurencingumą investicijos buvo vykdomos ir toliau, tų investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo, nes Sąjungos pramonė negalėjo padidinti pelningumo normos.

| (667) | Investicijų grąžai taip sparčiai mažėjant kyla akivaizdus pavojus atrinktų gaminančių subjektų pajėgumui padidinti kapitalą ateityje, jei padėtis nepradėtų gerėti. |
| --- | --- |

(667)

Investicijų grąžai taip sparčiai mažėjant kyla akivaizdus pavojus atrinktų gaminančių subjektų pajėgumui padidinti kapitalą ateityje, jei padėtis nepradėtų gerėti.

4.9.   Pardavimų analizė remiantis konkursais

Pardavimų analizė remiantis konkursais

| (668) | Didžioji dauguma šviesolaidžių kabelių parduodama konkurso tvarka. Kad gautų reikiamą informaciją apie šį svarbų rinkos aspektą ir papildytų likusią žalos analizę, Komisija paprašė atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų, atrinktų Sąjungos gamintojų, importuotojų ir naudotojų pateikti išsamią informaciją apie konkursus. Buvo užduoti klausimai apie tiek baigtų, tiek tebevykdomų konkursų pobūdį, procesą, laiką ir kitus svarbius aspektus. Konkursą rengiantys subjektai su Komisija praktiškai nebendradarbiavo. Tyrime nedalyvavo nė vienas konkursą rengiantis subjektas, o iš didžiųjų telekomunikacijų operatorių išsamią informaciją apie konkursus pateikė tik „Deutsche Telekom“. |
| --- | --- |

(668)

Didžioji dauguma šviesolaidžių kabelių parduodama konkurso tvarka. Kad gautų reikiamą informaciją apie šį svarbų rinkos aspektą ir papildytų likusią žalos analizę, Komisija paprašė atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų, atrinktų Sąjungos gamintojų, importuotojų ir naudotojų pateikti išsamią informaciją apie konkursus. Buvo užduoti klausimai apie tiek baigtų, tiek tebevykdomų konkursų pobūdį, procesą, laiką ir kitus svarbius aspektus. Konkursą rengiantys subjektai su Komisija praktiškai nebendradarbiavo. Tyrime nedalyvavo nė vienas konkursą rengiantis subjektas, o iš didžiųjų telekomunikacijų operatorių išsamią informaciją apie konkursus pateikė tik „Deutsche Telekom“.

| (669) | Nenustačius laikinųjų priemonių Komisija paprašė atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti papildomos išsamios informacijos apie visus konkursus, kuriuose jie dalyvavo nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant informaciją apie pasiūlymus, kainas ir konkurentus, jei tokios yra. |
| --- | --- |

(669)

Nenustačius laikinųjų priemonių Komisija paprašė atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti papildomos išsamios informacijos apie visus konkursus, kuriuose jie dalyvavo nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant informaciją apie pasiūlymus, kainas ir konkurentus, jei tokios yra.

| (670) | Iš pateiktos informacijos matyti labai nevienalytis ir fragmentiškas vaizdas – kasmet įvairiose valstybėse narėse organizuojama labai daug konkursų, esama labai įvairių konkursus rengiančių subjektų ir dalyvių, nustatomi skirtingi terminai ir sąlygos. Kalbant apie konkursus rengiančius subjektus, konkursai gali būti vieši, kuriuos organizuoja savivaldybės ar kiti viešieji subjektai, arba privatūs, kuriuos organizuoja dideli telekomunikacijų ar tinklo operatoriai. Taip pat yra daug kitų mažesnių pasiūlymų, biržų sąrašų, e. aukcionų ir mažesnių sumų, kurias taip pat galima gauti per tiesioginius kontaktus su pirkėjais. Kiekvienas konkurso procesas labai priklauso nuo konkursą rengiančio subjekto, kuris gali taikyti įvairius procesus, nelygu konkretus konkursas ir pasikeitimai rinkoje. Be to, konkursuose būna įvairių dalyvių. Kinijos eksportuojantys gamintojai dalyvauja tiesiogiai (taip pat per savo patronuojamąsias bendroves) ir netiesiogiai su vietos bendrovėmis kaip partneriais įvairiose valstybėse narėse. Importuotojai, prekiautojai ir platintojai taip pat konkuruoja su Sąjungos gamintojais. Taip pat kartais būna įrengėjų, o konkursą laimėję tiekėjai produktą telekomunikacijų operatoriams parduoda per tuos įrengėjus. |
| --- | --- |

(670)

Iš pateiktos informacijos matyti labai nevienalytis ir fragmentiškas vaizdas – kasmet įvairiose valstybėse narėse organizuojama labai daug konkursų, esama labai įvairių konkursus rengiančių subjektų ir dalyvių, nustatomi skirtingi terminai ir sąlygos. Kalbant apie konkursus rengiančius subjektus, konkursai gali būti vieši, kuriuos organizuoja savivaldybės ar kiti viešieji subjektai, arba privatūs, kuriuos organizuoja dideli telekomunikacijų ar tinklo operatoriai. Taip pat yra daug kitų mažesnių pasiūlymų, biržų sąrašų, e. aukcionų ir mažesnių sumų, kurias taip pat galima gauti per tiesioginius kontaktus su pirkėjais. Kiekvienas konkurso procesas labai priklauso nuo konkursą rengiančio subjekto, kuris gali taikyti įvairius procesus, nelygu konkretus konkursas ir pasikeitimai rinkoje. Be to, konkursuose būna įvairių dalyvių. Kinijos eksportuojantys gamintojai dalyvauja tiesiogiai (taip pat per savo patronuojamąsias bendroves) ir netiesiogiai su vietos bendrovėmis kaip partneriais įvairiose valstybėse narėse. Importuotojai, prekiautojai ir platintojai taip pat konkuruoja su Sąjungos gamintojais. Taip pat kartais būna įrengėjų, o konkursą laimėję tiekėjai produktą telekomunikacijų operatoriams parduoda per tuos įrengėjus.

| (671) | Tyrimas taip pat parodė, kad Sąjungoje organizuojama labai daug konkursų. Trys atrinkti Sąjungos gamintojai pranešė iš viso apie daugiau kaip 500 konkursų, kuriuose jie tiesiogiai dalyvavo tiriamuoju laikotarpiu. Vienas iš bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų per metus dalyvauja 150–200 konkursų, daugiausia tik Vokietijos rinkoje. |
| --- | --- |

(671)

Tyrimas taip pat parodė, kad Sąjungoje organizuojama labai daug konkursų. Trys atrinkti Sąjungos gamintojai pranešė iš viso apie daugiau kaip 500 konkursų, kuriuose jie tiesiogiai dalyvavo tiriamuoju laikotarpiu. Vienas iš bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų per metus dalyvauja 150–200 konkursų, daugiausia tik Vokietijos rinkoje.

| (672) | Konkursų trukmė labai įvairi – nuo pristatymo iš karto iki trejų metų. Ilgesniuose konkursuose susitariama dėl kainų, tačiau kiekiai nenustatomi, todėl konkursą rengiantys subjektai gali skelbti kitus konkursus, kuriais pakeičiami esami konkursai, kai kainos sumažėja. Taigi, nors per konkursus nustatoma tam tikra bendra kainų „viršutinė riba“, kainos gali dinamiškai keistis per visą konkurso laikotarpį. Dėl to konkursai derinami prie esamų rinkos sąlygų ir dažnai jas atspindi. |
| --- | --- |

(672)

Konkursų trukmė labai įvairi – nuo pristatymo iš karto iki trejų metų. Ilgesniuose konkursuose susitariama dėl kainų, tačiau kiekiai nenustatomi, todėl konkursą rengiantys subjektai gali skelbti kitus konkursus, kuriais pakeičiami esami konkursai, kai kainos sumažėja. Taigi, nors per konkursus nustatoma tam tikra bendra kainų „viršutinė riba“, kainos gali dinamiškai keistis per visą konkurso laikotarpį. Dėl to konkursai derinami prie esamų rinkos sąlygų ir dažnai jas atspindi.

| (673) | Komisija išnagrinėjo išsamią informaciją apie konkursus, kurią atsakydami į jos prašymą pateikė atrinkti Sąjungos gamintojai. Iš nurodytų konkursų, kuriuose Sąjungos gamintojai pateikė pasiūlymus nagrinėjamuoju laikotarpiu, Komisija išanalizavo tuos konkursus, apie kuriuos turėjo konkrečių įrodymų, kad juose dalyvavo Kinijos bendrovės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vyko 55 tokie konkursai. Nagrinėti konkursai sudarė 45 % atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo ir 14 % viso ES suvartojimo tiriamuoju laikotarpiu. Buvo atlikta išsami kiekvieno šių konkursų kainos ir apimties žalos analizė, iš kurios matyti dideli pardavimo nuostoliai (25–100 %) ir (arba) kainų smukdymas (5–55 %) ir (arba) priverstinis kainų mažinimas (8–39 %). Ši kiekvieno konkretaus konkurso analizė taip pat patvirtino kainų smukdymą ir priverstinį kainų mažinimą, kuris jau buvo nustatytas per visą laikotarpį. |
| --- | --- |

(673)

Komisija išnagrinėjo išsamią informaciją apie konkursus, kurią atsakydami į jos prašymą pateikė atrinkti Sąjungos gamintojai. Iš nurodytų konkursų, kuriuose Sąjungos gamintojai pateikė pasiūlymus nagrinėjamuoju laikotarpiu, Komisija išanalizavo tuos konkursus, apie kuriuos turėjo konkrečių įrodymų, kad juose dalyvavo Kinijos bendrovės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vyko 55 tokie konkursai. Nagrinėti konkursai sudarė 45 % atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo ir 14 % viso ES suvartojimo tiriamuoju laikotarpiu. Buvo atlikta išsami kiekvieno šių konkursų kainos ir apimties žalos analizė, iš kurios matyti dideli pardavimo nuostoliai (25–100 %) ir (arba) kainų smukdymas (5–55 %) ir (arba) priverstinis kainų mažinimas (8–39 %). Ši kiekvieno konkretaus konkurso analizė taip pat patvirtino kainų smukdymą ir priverstinį kainų mažinimą, kuris jau buvo nustatytas per visą laikotarpį.

| (674) | „Connect Com“ pateikė pastabų dėl konkursų procedūrų ir nurodė, kad skundo pateikėjo atstovaujami Sąjungos gamintojai apskritai nepralaimėjo daug konkursų, o tik vieną ar kelis didelius privačius konkursus. Ji pabrėžė, kad skundo pateikėjas kaip priverstinio kainų mažinimo įrodymą nurodė vienintelį kvietimą dalyvauti privačiame konkurse ir vienintelio Kinijos gamintojo kainodaros politiką. „Connect Com“ pateikė pranešimą apie Vokietijos rajone sudarytas sutartis, kuriose buvo aiškiai nurodytos konkurso laimėtojo kainos. Ji teigė, kad skundo pateikėjas neįtraukė viso viešųjų konkursų rinkos segmento. „Connect Com“ teigimu, skundo pateikėjo atstovaujami Sąjungos gamintojai šių konkursų nelaimėjo, nes neatitiko nurodytų kriterijų (pvz., dėl sandėlių, atsargų, plataus produkto asortimento, logistikos). Visų pirma „Connect Com“ pabrėžė, kad „Prysmian“ ir „Corning“ laikymo pajėgumai yra maži. „Connect Com“ tvirtino, kad būtų neteisinga nepripažinti, kad egzistuoja viešųjų pirkimų rinkos segmentas, nes kainos viešųjų ir privačių konkursų rinkose iš esmės atitinka arba yra tarpusavyje susijusios. „Connect Com“ teigimu, nebūtų teisinga muitus nustatyti visoje rinkoje, kuri yra suskaidyta į viešuosius ir privačius konkursus. Buvo pateikta nuoroda į Komisijos sprendimo 98/230/EB (147) 42 konstatuojamąją dalį. Remdamasi tuo sprendimu „Connect Com“ tvirtino, kad susiskaidžiusių rinkų atveju nedaroma bendra žala Sąjungos pramonei, jei, nors pardavimas tam tikru mastu sumažėjo viename rinkos segmente (šiuo atveju – per privačiuosius konkursus), Sąjungos pramonė turi pardavimo galimybių kitame rinkos segmente (šiuo atveju – per viešuosius konkursus), taip kompensuodama pardavimo apimties sumažėjimą. |
| --- | --- |

(674)

„Connect Com“ pateikė pastabų dėl konkursų procedūrų ir nurodė, kad skundo pateikėjo atstovaujami Sąjungos gamintojai apskritai nepralaimėjo daug konkursų, o tik vieną ar kelis didelius privačius konkursus. Ji pabrėžė, kad skundo pateikėjas kaip priverstinio kainų mažinimo įrodymą nurodė vienintelį kvietimą dalyvauti privačiame konkurse ir vienintelio Kinijos gamintojo kainodaros politiką. „Connect Com“ pateikė pranešimą apie Vokietijos rajone sudarytas sutartis, kuriose buvo aiškiai nurodytos konkurso laimėtojo kainos. Ji teigė, kad skundo pateikėjas neįtraukė viso viešųjų konkursų rinkos segmento. „Connect Com“ teigimu, skundo pateikėjo atstovaujami Sąjungos gamintojai šių konkursų nelaimėjo, nes neatitiko nurodytų kriterijų (pvz., dėl sandėlių, atsargų, plataus produkto asortimento, logistikos). Visų pirma „Connect Com“ pabrėžė, kad „Prysmian“ ir „Corning“ laikymo pajėgumai yra maži. „Connect Com“ tvirtino, kad būtų neteisinga nepripažinti, kad egzistuoja viešųjų pirkimų rinkos segmentas, nes kainos viešųjų ir privačių konkursų rinkose iš esmės atitinka arba yra tarpusavyje susijusios. „Connect Com“ teigimu, nebūtų teisinga muitus nustatyti visoje rinkoje, kuri yra suskaidyta į viešuosius ir privačius konkursus. Buvo pateikta nuoroda į Komisijos sprendimo 98/230/EB (147) 42 konstatuojamąją dalį. Remdamasi tuo sprendimu „Connect Com“ tvirtino, kad susiskaidžiusių rinkų atveju nedaroma bendra žala Sąjungos pramonei, jei, nors pardavimas tam tikru mastu sumažėjo viename rinkos segmente (šiuo atveju – per privačiuosius konkursus), Sąjungos pramonė turi pardavimo galimybių kitame rinkos segmente (šiuo atveju – per viešuosius konkursus), taip kompensuodama pardavimo apimties sumažėjimą.

147

| (675) | 673 konstatuojamojoje dalyje pateikti argumentai ir analizė prieštarauja šiems tvirtinimams. Nepaisant didelių Sąjungos pramonės pastangų išlaikyti konkurencingas kainas, didelę rinkų dalį perėmė Kinijos eksportuotojai, su kurių kainų pasiūlymais Sąjungos pramonė negalėjo konkuruoti. Dėl 1998 m. Komisijos sprendimo dėl volframo oksido ir volframo rūgšties importo Komisija toje byloje nustatė, kad Sąjungos pramonės užimamos rinkos dalies sumažėjimą atvirojoje rinkoje reikėtų vertinti atsižvelgiant į Sąjungos pramonės tendenciją vis didesnę gaminamo nagrinėjamojo produkto dalį naudoti tolesnės gamybos grandies produktams gaminti. Faktinė padėtis, susijusi su šiais dviem skirtingais Sąjungos pramonės rinkos segmentais (atviroji rinka ir uždarasis naudojimas), skiriasi nuo konkurencinės padėties šiuo atveju, kai uždarosios rinkos dydis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo ir sudarė labai mažą nagrinėjamojo produkto gamybos dalį. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(675)

673 konstatuojamojoje dalyje pateikti argumentai ir analizė prieštarauja šiems tvirtinimams. Nepaisant didelių Sąjungos pramonės pastangų išlaikyti konkurencingas kainas, didelę rinkų dalį perėmė Kinijos eksportuotojai, su kurių kainų pasiūlymais Sąjungos pramonė negalėjo konkuruoti. Dėl 1998 m. Komisijos sprendimo dėl volframo oksido ir volframo rūgšties importo Komisija toje byloje nustatė, kad Sąjungos pramonės užimamos rinkos dalies sumažėjimą atvirojoje rinkoje reikėtų vertinti atsižvelgiant į Sąjungos pramonės tendenciją vis didesnę gaminamo nagrinėjamojo produkto dalį naudoti tolesnės gamybos grandies produktams gaminti. Faktinė padėtis, susijusi su šiais dviem skirtingais Sąjungos pramonės rinkos segmentais (atviroji rinka ir uždarasis naudojimas), skiriasi nuo konkurencinės padėties šiuo atveju, kai uždarosios rinkos dydis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo ir sudarė labai mažą nagrinėjamojo produkto gamybos dalį. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti.

| (676) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad Komisija neatskleidė, kiek konkursų laimėjo Kinijos gamintojas ir kodėl, ir pakartojo savo argumentą, kad kaina niekada nebūna vienintelis lemiamas kriterijus, veikiau kokybė ir logistika. Be to, „Connect Com“ paprašė atskleisti 673 konstatuojamojoje dalyje pateiktos analizės rezultatus. |
| --- | --- |

(676)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad Komisija neatskleidė, kiek konkursų laimėjo Kinijos gamintojas ir kodėl, ir pakartojo savo argumentą, kad kaina niekada nebūna vienintelis lemiamas kriterijus, veikiau kokybė ir logistika. Be to, „Connect Com“ paprašė atskleisti 673 konstatuojamojoje dalyje pateiktos analizės rezultatus.

| (677) | Šiuo atžvilgiu Komisija surinko išsamią informaciją apie nagrinėjamuoju laikotarpiu vykdytus konkursus. Komisija tikrino ir analizavo informaciją, kuri yra itin konfidenciali, todėl negali būti atskleista suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(677)

Šiuo atžvilgiu Komisija surinko išsamią informaciją apie nagrinėjamuoju laikotarpiu vykdytus konkursus. Komisija tikrino ir analizavo informaciją, kuri yra itin konfidenciali, todėl negali būti atskleista suinteresuotosioms šalims.

| (678) | Iš konkursų analizės matyti, kad Sąjungos pramonės produktai vis greičiau keičiami Kinijos produktais, ką patvirtina konkursai tiriamojo laikotarpio pabaigoje. Tai rodo, kad buvo smukdomos kainos ir Sąjungos pramonė prarado dar didesnę pardavimo apimtį, o tai atitinka ir patvirtina bendrą žalos vaizdą. |
| --- | --- |

(678)

Iš konkursų analizės matyti, kad Sąjungos pramonės produktai vis greičiau keičiami Kinijos produktais, ką patvirtina konkursai tiriamojo laikotarpio pabaigoje. Tai rodo, kad buvo smukdomos kainos ir Sąjungos pramonė prarado dar didesnę pardavimo apimtį, o tai atitinka ir patvirtina bendrą žalos vaizdą.

4.10.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (679) | Kelių rodiklių, kaip antai gamybos, pajėgumų, pardavimo apimties Sąjungos rinkoje ir užimtumo, tendencijos yra teigiamos. Tačiau šių rodiklių raida neatitiko suvartojimo padidėjimo, tad tokie rodikliai iš tikrųjų būtų turėję didėti daugiau, jeigu Sąjungos pramonė būtų galėjusi visapusiškai pasinaudoti rinkos augimu. Iš tiesų, nepaisant padidėjusios pardavimo apimties, Sąjungos pramonės rinkos dalis augančioje rinkoje sumažėjo 10,8 procentinio punkto (nuo 64,3 % iki 53,5 %). Tai susiję su Kinijos eksporto daromu spaudimu kainoms, dėl kurio nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo priverstinai labai mažinamos ir bet kuriuo atveju smukdomos kainos. |
| --- | --- |

(679)

Kelių rodiklių, kaip antai gamybos, pajėgumų, pardavimo apimties Sąjungos rinkoje ir užimtumo, tendencijos yra teigiamos. Tačiau šių rodiklių raida neatitiko suvartojimo padidėjimo, tad tokie rodikliai iš tikrųjų būtų turėję didėti daugiau, jeigu Sąjungos pramonė būtų galėjusi visapusiškai pasinaudoti rinkos augimu. Iš tiesų, nepaisant padidėjusios pardavimo apimties, Sąjungos pramonės rinkos dalis augančioje rinkoje sumažėjo 10,8 procentinio punkto (nuo 64,3 % iki 53,5 %). Tai susiję su Kinijos eksporto daromu spaudimu kainoms, dėl kurio nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo priverstinai labai mažinamos ir bet kuriuo atveju smukdomos kainos.

| (680) | Dėl to buvo padaryta finansinė žala – sumažėjo pelnas, taip pat investicijos ir jų grąža. |
| --- | --- |

(680)

Dėl to buvo padaryta finansinė žala – sumažėjo pelnas, taip pat investicijos ir jų grąža.

| (681) | Be to, kaip paaiškinta 673 konstatuojamojoje dalyje, pardavimo per konkursus analizė rodo, kad rinkos dalis mažėja ir kainos smukdomos vis greičiau ir toliau taip bus dėl itin agresyvios Kinijos eksportuojančių gamintojų elgsenos. |
| --- | --- |

(681)

Be to, kaip paaiškinta 673 konstatuojamojoje dalyje, pardavimo per konkursus analizė rodo, kad rinkos dalis mažėja ir kainos smukdomos vis greičiau ir toliau taip bus dėl itin agresyvios Kinijos eksportuojančių gamintojų elgsenos.

| (682) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME tvirtino, kad keli pagrindiniai rodikliai nerodė, kad Sąjungos pramonei buvo daroma žala, našumas buvo pastovus ir per TL net padidėjo, gamybos apimtis ir užimtumas tebebuvo pastovūs, pajėgumai padidėjo, pardavimo kainos tebebuvo pastovios ir sumažėjo tik šiek tiek, o jos pelningumas ir investicijos buvo dideli. Be to, CCCME tvirtino, kad kolegija byloje „Tailandas – H formos pluoštai“ (148) teigė, kad „tokiam teigiamam daugelio veiksnių pokyčiui reikalingas įtikinamas paaiškinimas, kodėl ir kaip atsižvelgiant į tokias akivaizdžias teigiamas tendencijas vidaus pramonei buvo arba tebebuvo daroma žala, kaip apibrėžta Susitarime“. CCCME tvirtino, kad Komisija nepateikė tokio įtikinamo paaiškinimo. CCCME taip pat tvirtino, kad byloje „Vyno rūgštis“ (149) Komisija padarė išvadą, kad nagrinėjamajai pramonei žalos nebuvo padaryta, nes pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, nepaisant pramonės gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies mažėjimo tendencijų. |
| --- | --- |

(682)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME tvirtino, kad keli pagrindiniai rodikliai nerodė, kad Sąjungos pramonei buvo daroma žala, našumas buvo pastovus ir per TL net padidėjo, gamybos apimtis ir užimtumas tebebuvo pastovūs, pajėgumai padidėjo, pardavimo kainos tebebuvo pastovios ir sumažėjo tik šiek tiek, o jos pelningumas ir investicijos buvo dideli. Be to, CCCME tvirtino, kad kolegija byloje „Tailandas – H formos pluoštai“ (148) teigė, kad „tokiam teigiamam daugelio veiksnių pokyčiui reikalingas įtikinamas paaiškinimas, kodėl ir kaip atsižvelgiant į tokias akivaizdžias teigiamas tendencijas vidaus pramonei buvo arba tebebuvo daroma žala, kaip apibrėžta Susitarime“. CCCME tvirtino, kad Komisija nepateikė tokio įtikinamo paaiškinimo. CCCME taip pat tvirtino, kad byloje „Vyno rūgštis“ (149) Komisija padarė išvadą, kad nagrinėjamajai pramonei žalos nebuvo padaryta, nes pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, nepaisant pramonės gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies mažėjimo tendencijų.

Tailandas – H formos pluoštai

148

Vyno rūgštis

149

| (683) | Kaip nurodyta 679 konstatuojamojoje dalyje, šiuos rodiklius reikia vertinti atsižvelgiant į didėjantį suvartojimą augančioje rinkoje, o ši analizė parodė, kad Sąjungos pramonė negalėjo tinkamai pasinaudoti besiplečiančia rinka, taip pabrėžiant faktinį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės augimui. Be to, atlikus išsamią konkursų analizę nustatytas labai aiškus Sąjungos pramonės kainų priverstinis mažinimas ir vis didėjantys pardavimo nuostoliai. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(683)

Kaip nurodyta 679 konstatuojamojoje dalyje, šiuos rodiklius reikia vertinti atsižvelgiant į didėjantį suvartojimą augančioje rinkoje, o ši analizė parodė, kad Sąjungos pramonė negalėjo tinkamai pasinaudoti besiplečiančia rinka, taip pabrėžiant faktinį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės augimui. Be to, atlikus išsamią konkursų analizę nustatytas labai aiškus Sąjungos pramonės kainų priverstinis mažinimas ir vis didėjantys pardavimo nuostoliai. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (684) | Komisija primena, kad žalos veiksnių vertinimas kiekvienu atveju skiriasi priklausomai nuo pramonės ir faktinės padėties. Vis dėlto nė viena iš CCCME nurodytų bylų faktiškai nėra panaši į šią bylą. Pavyzdžiui, byloje „Vyno rūgštis“ Sąjungos pramonės pelningumo tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu visą laiką buvo teigiama ir net viršijo tikslinį pelną tiriamuoju laikotarpiu, o šiuo atveju taip nėra. Be to, kolegijos nagrinėto tyrimo „Tailandas – H formos pluoštai“ faktinė padėtis iš esmės buvo kitokia. Svarbiausia, kolegija nustatė, kad Tailando tyrimą atliekanti institucija nepaaiškino, kaip teigiamos tendencijos (ypač pelningumas) galėtų pagrįsti jų teigiamą sprendimą dėl žalos. Vėlgi, šios bylos faktinės aplinkybės nėra panašios į H formos pluoštų bylos. Šiuo atveju kelių žalos rodiklių tendencija buvo neigiama, be to, Komisija išsamiai paaiškino savo atliktą žalos veiksnių analizę ir išvadas. Todėl Komisija nustatė, kad CCCME minėtų bylų išvada šiame tyrime netaikytina. |
| --- | --- |

(684)

Komisija primena, kad žalos veiksnių vertinimas kiekvienu atveju skiriasi priklausomai nuo pramonės ir faktinės padėties. Vis dėlto nė viena iš CCCME nurodytų bylų faktiškai nėra panaši į šią bylą. Pavyzdžiui, byloje „Vyno rūgštis“ Sąjungos pramonės pelningumo tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu visą laiką buvo teigiama ir net viršijo tikslinį pelną tiriamuoju laikotarpiu, o šiuo atveju taip nėra. Be to, kolegijos nagrinėto tyrimo „Tailandas – H formos pluoštai“ faktinė padėtis iš esmės buvo kitokia. Svarbiausia, kolegija nustatė, kad Tailando tyrimą atliekanti institucija nepaaiškino, kaip teigiamos tendencijos (ypač pelningumas) galėtų pagrįsti jų teigiamą sprendimą dėl žalos. Vėlgi, šios bylos faktinės aplinkybės nėra panašios į H formos pluoštų bylos. Šiuo atveju kelių žalos rodiklių tendencija buvo neigiama, be to, Komisija išsamiai paaiškino savo atliktą žalos veiksnių analizę ir išvadas. Todėl Komisija nustatė, kad CCCME minėtų bylų išvada šiame tyrime netaikytina.

Vyno rūgštis

Tailandas – H formos pluoštai

| (685) | CCCME taip pat teigė, kad vien rinkos dalies kriterijais negalima pagrįsti išvados dėl materialinės žalos pagal kolegijos aiškinimą byloje „EB ir tam tikros valstybės narės – dideli civiliniai orlaiviai“ (150) ir kad padidėjus paklausai visi rinkos dalyviai padidino pardavimą – tai rodo, kad rinka yra atvira ir konkurencinga. Be to, CCCME tvirtino, kad Sąjungos pramonės padėties pablogėjimas ateityje ir eksportuotojų pertekliniai pajėgumai negali būti materialinės žalos pagrindas, nes atliekant šį tyrimą nebuvo vertinama žalos grėsmė ir nebuvo laikomasi įrodymų standarto, kurio reikalaujama tokiu atveju, kaip nustatyta byloje T-528/09 Hubei Xinyegang Steel prieš Tarybą (151), kurioje Bendrasis Teismas eksportuotojų perteklinių pajėgumų vertinimą laikė
  „žalos grėsmės“
  tyrimo dalimi. |
| --- | --- |

(685)

CCCME taip pat teigė, kad vien rinkos dalies kriterijais negalima pagrįsti išvados dėl materialinės žalos pagal kolegijos aiškinimą byloje „EB ir tam tikros valstybės narės – dideli civiliniai orlaiviai“ (150) ir kad padidėjus paklausai visi rinkos dalyviai padidino pardavimą – tai rodo, kad rinka yra atvira ir konkurencinga. Be to, CCCME tvirtino, kad Sąjungos pramonės padėties pablogėjimas ateityje ir eksportuotojų pertekliniai pajėgumai negali būti materialinės žalos pagrindas, nes atliekant šį tyrimą nebuvo vertinama žalos grėsmė ir nebuvo laikomasi įrodymų standarto, kurio reikalaujama tokiu atveju, kaip nustatyta byloje T-528/09 Hubei Xinyegang Steel prieš Tarybą (151), kurioje Bendrasis Teismas eksportuotojų perteklinių pajėgumų vertinimą laikė
  „žalos grėsmės“
  tyrimo dalimi.

EB ir tam tikros valstybės narės – dideli civiliniai orlaiviai

150

Hubei Xinyegang Steel prieš Tarybą

151

„žalos grėsmės“

| (686) | Šiuo atžvilgiu Komisija primena, kad išvada dėl materialinės žalos grindžiama ne vien rinkos dalimis, o visuma kelių ekonominių rodiklių, įvertintų 599, 606, 612 ir 661 konstatuojamosiose dalyse, įskaitant, be kita ko, faktinį neigiamą poveikį augimui, kainų smukdymą, priverstinį kainų mažinimą, priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis ir sumažėjusį pelną, iš kurių matyti materialinė žala. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(686)

Šiuo atžvilgiu Komisija primena, kad išvada dėl materialinės žalos grindžiama ne vien rinkos dalimis, o visuma kelių ekonominių rodiklių, įvertintų 599, 606, 612 ir 661 konstatuojamosiose dalyse, įskaitant, be kita ko, faktinį neigiamą poveikį augimui, kainų smukdymą, priverstinį kainų mažinimą, priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis ir sumažėjusį pelną, iš kurių matyti materialinė žala. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (687) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(687)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (688) | Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuojamam importui iš nagrinėjamosios šalies. Analizuoti šie veiksniai: importas iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksportas, uždarasis pardavimas ir žaliavų kainos. |
| --- | --- |

(688)

Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuojamam importui iš nagrinėjamosios šalies. Analizuoti šie veiksniai: importas iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksportas, uždarasis pardavimas ir žaliavų kainos.

5.1.   Subsidijuojamo importo poveikis

Subsidijuojamo importo poveikis

| (689) | Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo tuo pačiu metu ir buvo tiesiogiai susijusi su aiškiu importo iš Kinijos didele apimtimi skverbimusi į Sąjungos rinką, dėl ko buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir bet kuriuo atveju buvo labai smukdomos Sąjungos pardavimo kainos. |
| --- | --- |

(689)

Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo tuo pačiu metu ir buvo tiesiogiai susijusi su aiškiu importo iš Kinijos didele apimtimi skverbimusi į Sąjungos rinką, dėl ko buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir bet kuriuo atveju buvo labai smukdomos Sąjungos pardavimo kainos.

| (690) | Importo iš Kinijos apimtis padidėjo (kaip parodyta 2 lentelėje) nuo maždaug 189 000 kabelių km 2017 m. iki maždaug 498 000 kabelių km tiriamuoju laikotarpiu, t. y. beveik du su puse karto (+163 %). Kalbant apie rinkos dalį, per tą patį laikotarpį ji padidėjo nuo 14,8 % iki 28,3 %, t. y. beveik dvigubai (+91 %). Per tą patį laikotarpį (kaip parodyta 5 lentelėje) Sąjungos pramonės pardavimo apimtis atvirojoje rinkoje padidėjo tik 14 %, o jos rinkos dalis sumažėjo nuo 64,3 % iki 53,5 %, t. y. 10,8 procentinio punkto (arba –17 %). Pardavimas mažesnėje uždarojoje rinkoje šiek tiek sumažėjo (–12 %). Subsidijuojamas importas padidėjo tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai. Kaip matyti iš 1 lentelės, suvartojimas Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 38 % ir akivaizdu, kad šis augimas daugiausia buvo naudingas importui iš Kinijos. |
| --- | --- |

(690)

Importo iš Kinijos apimtis padidėjo (kaip parodyta 2 lentelėje) nuo maždaug 189 000 kabelių km 2017 m. iki maždaug 498 000 kabelių km tiriamuoju laikotarpiu, t. y. beveik du su puse karto (+163 %). Kalbant apie rinkos dalį, per tą patį laikotarpį ji padidėjo nuo 14,8 % iki 28,3 %, t. y. beveik dvigubai (+91 %). Per tą patį laikotarpį (kaip parodyta 5 lentelėje) Sąjungos pramonės pardavimo apimtis atvirojoje rinkoje padidėjo tik 14 %, o jos rinkos dalis sumažėjo nuo 64,3 % iki 53,5 %, t. y. 10,8 procentinio punkto (arba –17 %). Pardavimas mažesnėje uždarojoje rinkoje šiek tiek sumažėjo (–12 %). Subsidijuojamas importas padidėjo tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai. Kaip matyti iš 1 lentelės, suvartojimas Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 38 % ir akivaizdu, kad šis augimas daugiausia buvo naudingas importui iš Kinijos.

| (691) | Subsidijuojamo importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo, pavyzdžiui, 62 % pagal 3a lentelę. Palyginamos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims (atvirojoje rinkoje) kainos per laikotarpį sumažėjo iš viso 12 % pagal 7a lentelėje pateiktą analizę ir 41 % pagal išsamesnę 7b lentelėje pateiktą analizę. Kainų lygis labai priklauso nuo parduoto produkto rūšių sudėtingumo, o kiekvienos rūšies viduje gaminamo produkto palyginimas su iš nagrinėjamosios šalies importuojamu produktu (remiantis atrinktomis bendrovėmis) yra pati tiksliausia priemonė kainų tendencijoms išnagrinėti. Tiriamuoju laikotarpiu abiejų atrinktų eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas viršijo 30 %. |
| --- | --- |

(691)

Subsidijuojamo importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo, pavyzdžiui, 62 % pagal 3a lentelę. Palyginamos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims (atvirojoje rinkoje) kainos per laikotarpį sumažėjo iš viso 12 % pagal 7a lentelėje pateiktą analizę ir 41 % pagal išsamesnę 7b lentelėje pateiktą analizę. Kainų lygis labai priklauso nuo parduoto produkto rūšių sudėtingumo, o kiekvienos rūšies viduje gaminamo produkto palyginimas su iš nagrinėjamosios šalies importuojamu produktu (remiantis atrinktomis bendrovėmis) yra pati tiksliausia priemonė kainų tendencijoms išnagrinėti. Tiriamuoju laikotarpiu abiejų atrinktų eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas viršijo 30 %.

| (692) | Dėl šios agresyvios elgsenos Sąjungos pramonės rinkos dalis pradėjo mažėti nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios, o per TL Kinijos produktai rinkai buvo toliau tiekiami itin mažomis kainomis (daug mažesnėmis už Sąjungos pramonės gamybos sąnaudas). Taip atsitiko, be kita ko, taikant skirsnyje apie konkursus aprašytus mechanizmus (670–673 konstatuojamosios dalys), be to, buvo smukdomos kainos, sumažėjo pardavimas, rinkos dalis ir padaryta finansinė žala tiek dėl sumažėjusio pelningumo, tiek dėl sumažėjusių investicijų, dėl ko Sąjungos pramonės išlikimui iškilo pavojus. |
| --- | --- |

(692)

Dėl šios agresyvios elgsenos Sąjungos pramonės rinkos dalis pradėjo mažėti nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios, o per TL Kinijos produktai rinkai buvo toliau tiekiami itin mažomis kainomis (daug mažesnėmis už Sąjungos pramonės gamybos sąnaudas). Taip atsitiko, be kita ko, taikant skirsnyje apie konkursus aprašytus mechanizmus (670–673 konstatuojamosios dalys), be to, buvo smukdomos kainos, sumažėjo pardavimas, rinkos dalis ir padaryta finansinė žala tiek dėl sumažėjusio pelningumo, tiek dėl sumažėjusių investicijų, dėl ko Sąjungos pramonės išlikimui iškilo pavojus.

| (693) | Kaip aprašyta 665 konstatuojamojoje dalyje, taip pat buvo įrodymų, kad tam tikros planuotos Sąjungos pramonės investicijos ir plėtros projektai buvo atšaukti arba sustabdyti dėl padidėjusio Kinijos importo agresyviomis kainomis ir dėl to sumažėjusios Sąjungos pramonės rinkos dalies. |
| --- | --- |

(693)

Kaip aprašyta 665 konstatuojamojoje dalyje, taip pat buvo įrodymų, kad tam tikros planuotos Sąjungos pramonės investicijos ir plėtros projektai buvo atšaukti arba sustabdyti dėl padidėjusio Kinijos importo agresyviomis kainomis ir dėl to sumažėjusios Sąjungos pramonės rinkos dalies.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

Kitų veiksnių poveikis

5.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

| (694) | Importo iš kitų trečiųjų šalių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių











  Šalis | | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korėja | Apimtis (kabelių km) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Indeksas | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Rinkos dalis (%) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Vidutinė kaina (EUR / kabelių km) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Indeksas | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turkija | Apimtis (kabelių km) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Indeksas | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Rinkos dalis (%) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Vidutinė kaina (EUR / kabelių km) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Indeksas | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norvegija | Apimtis (kabelių km) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Indeksas | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Rinkos dalis (%) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Vidutinė kaina (EUR / kabelių km) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Indeksas | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Kitos trečiosios šalys | Apimtis (kabelių km) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Indeksas | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Rinkos dalis (%) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Vidutinė kaina (EUR / kabelių km) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Indeksas | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąją šalį | Apimtis (kabelių km) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Indeksas | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Rinkos dalis (%) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Vidutinė kaina (EUR / kabelių km) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Indeksas | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Šaltinis: | ES muitinių duomenys, „Comext“ (Eurostatas). |

(694)

Importo iš kitų trečiųjų šalių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

Šalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Korėja

Apimtis (kabelių km)

20 450

51 339

44 405

45 908

Indeksas

Indeksas

100

100

251

251

217

217

224

224

Rinkos dalis (%)

1,6

3,3

2,7

2,6

Vidutinė kaina (EUR / kabelių km)

796

873

1 627

1 073

Indeksas

Indeksas

100

100

110

110

204

204

135

135

Turkija

Apimtis (kabelių km)

26 732

32 932

22 922

37 008

Indeksas

Indeksas

100

100

123

123

86

86

138

138

Rinkos dalis (%)

2,1

2,1

1,4

2,1

Vidutinė kaina (EUR / kabelių km)

428

501

776

594

Indeksas

Indeksas

100

100

117

117

181

181

139

139

Norvegija

Apimtis (kabelių km)

12 143

11 622

22 728

26 471

Indeksas

Indeksas

100

100

96

96

187

187

218

218

Rinkos dalis (%)

1,0

0,8

1,4

1,5

Vidutinė kaina (EUR / kabelių km)

330

271

279

261

Indeksas

Indeksas

100

100

82

82

85

85

79

79

Kitos trečiosios šalys

Apimtis (kabelių km)

126 307

114 520

77 787

107 334

Indeksas

Indeksas

100

100

91

91

62

62

85

85

Rinkos dalis (%)

9,9

7,4

4,7

6,1

Vidutinė kaina (EUR / kabelių km)

1 631

1 728

2 447

1 218

Indeksas

Indeksas

100

100

106

106

150

150

75

75

Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąją šalį

Apimtis (kabelių km)

185 633

210 414

167 842

216 721

Indeksas

Indeksas

100

100

113

113

90

90

117

117

Rinkos dalis (%)

14,5

13,7

10,1

12,3

Vidutinė kaina (EUR / kabelių km)

1 280

1 247

1 708

964

Indeksas

Indeksas

100

100

97

97

133

133

75

75

Šaltinis:

Šaltinis:

ES muitinių duomenys, „Comext“ (Eurostatas).

| (695) | Importas iš Korėjos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo maždaug 20 000 kabelių km 2017 m. iki maždaug 45 000 kabelių km per tiriamąjį laikotarpį. Šiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 1,6 % 2017 m. iki 2,6 % tiriamuoju laikotarpiu. Vidutinės Korėjos kainos atrodo gerokai didesnės už Sąjungos pramonės ir eksportuojančių gamintojų kainas. Todėl, atsižvelgiant į dideles kainas ir nedidelę apimtį, neatrodo, kad importas iš Korėjos buvo susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala. |
| --- | --- |

(695)

Importas iš Korėjos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo maždaug 20 000 kabelių km 2017 m. iki maždaug 45 000 kabelių km per tiriamąjį laikotarpį. Šiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 1,6 % 2017 m. iki 2,6 % tiriamuoju laikotarpiu. Vidutinės Korėjos kainos atrodo gerokai didesnės už Sąjungos pramonės ir eksportuojančių gamintojų kainas. Todėl, atsižvelgiant į dideles kainas ir nedidelę apimtį, neatrodo, kad importas iš Korėjos buvo susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala.

| (696) | Atrodo, kad iš Turkijos importuojami produktai buvo parduodami mažomis kainomis, nors laikotarpiu nuo 2018 m. iki TL šios kainos buvo didesnės nei importo iš Kinijos ir laipsniškai didėjo. Turkijos eksportuotojų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės buvo pastovi ir tik šiek tiek viršijo 2 %. Šios tendencijos grindžiamos statistiniais duomenimis, apimančiais daugelio rūšių produktus, todėl, atsižvelgdama į apskritai nedidelę apimtį, Komisija negali tiksliai apskaičiuoti šio importo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Nors negalima atmesti tikimybės, kad importas iš Turkijos galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau, atsižvelgdama į santykinę nagrinėjamojo produkto importo apimtį ir pastovią rinkos dalį per šį laikotarpį, Komisija padarė išvadą, kad net jei šis importas turėjo nedidelį poveikį pramonės padėčiai, dėl jo nesusilpnėjo subsidijuojamo importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(696)

Atrodo, kad iš Turkijos importuojami produktai buvo parduodami mažomis kainomis, nors laikotarpiu nuo 2018 m. iki TL šios kainos buvo didesnės nei importo iš Kinijos ir laipsniškai didėjo. Turkijos eksportuotojų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės buvo pastovi ir tik šiek tiek viršijo 2 %. Šios tendencijos grindžiamos statistiniais duomenimis, apimančiais daugelio rūšių produktus, todėl, atsižvelgdama į apskritai nedidelę apimtį, Komisija negali tiksliai apskaičiuoti šio importo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Nors negalima atmesti tikimybės, kad importas iš Turkijos galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau, atsižvelgdama į santykinę nagrinėjamojo produkto importo apimtį ir pastovią rinkos dalį per šį laikotarpį, Komisija padarė išvadą, kad net jei šis importas turėjo nedidelį poveikį pramonės padėčiai, dėl jo nesusilpnėjo subsidijuojamo importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

| (697) | Galiausiai per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat padidėjo importas iš Norvegijos. Norvegijos kainos, kurios jau buvo žemos 2017 m., nagrinėjamuoju laikotarpiu toliau mažėjo (–21 % nuo 2017 m. iki TL) ir buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės ir Kinijos eksportuotojų kainas. Norvegijos eksportuotojų rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 1 % iki 1,5 %. Šios tendencijos grindžiamos statistiniais duomenimis, apimančiais daugelio rūšių produktus, todėl, atsižvelgdama į apskritai nedidelę apimtį, Komisija negali tiksliai apskaičiuoti šio importo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Nors negalima atmesti tikimybės, kad importas iš Norvegijos galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau, atsižvelgdama į santykinę nagrinėjamojo produkto importo apimtį, Komisija padarė išvadą, kad net jei šis importas turėjo nedidelį poveikį pramonės padėčiai, dėl jo nesusilpnėjo subsidijuojamo importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(697)

Galiausiai per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat padidėjo importas iš Norvegijos. Norvegijos kainos, kurios jau buvo žemos 2017 m., nagrinėjamuoju laikotarpiu toliau mažėjo (–21 % nuo 2017 m. iki TL) ir buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės ir Kinijos eksportuotojų kainas. Norvegijos eksportuotojų rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 1 % iki 1,5 %. Šios tendencijos grindžiamos statistiniais duomenimis, apimančiais daugelio rūšių produktus, todėl, atsižvelgdama į apskritai nedidelę apimtį, Komisija negali tiksliai apskaičiuoti šio importo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Nors negalima atmesti tikimybės, kad importas iš Norvegijos galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau, atsižvelgdama į santykinę nagrinėjamojo produkto importo apimtį, Komisija padarė išvadą, kad net jei šis importas turėjo nedidelį poveikį pramonės padėčiai, dėl jo nesusilpnėjo subsidijuojamo importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

| (698) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo importas iš kitų trečiųjų šalių vertinant absoliučiaisiais skaičiais ir labai sumažėjo jam tenkanti rinkos dalis. Vidutinės kainos buvo didelės, todėl nėra požymių, kad dėl jų Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(698)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo importas iš kitų trečiųjų šalių vertinant absoliučiaisiais skaičiais ir labai sumažėjo jam tenkanti rinkos dalis. Vidutinės kainos buvo didelės, todėl nėra požymių, kad dėl jų Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala.

| (699) | CCCME tvirtino, kad nėra jokio ryšio tarp importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonės raidos. Visų pirma CCCME teigė, kad 2017–2018 m. labiausiai padidėjus importo iš Kinijos apimčiai Sąjungos pramonė padidino pelningumą. CCCME taip pat tvirtino, kad 2018–2019 m., kai padidėjo importas iš Kinijos ir sumažėjo kainos, Sąjungos gamintojai padidino savo pardavimo kainas neprarasdami rinkos dalies. |
| --- | --- |

(699)

CCCME tvirtino, kad nėra jokio ryšio tarp importo iš Kinijos ir Sąjungos pramonės raidos. Visų pirma CCCME teigė, kad 2017–2018 m. labiausiai padidėjus importo iš Kinijos apimčiai Sąjungos pramonė padidino pelningumą. CCCME taip pat tvirtino, kad 2018–2019 m., kai padidėjo importas iš Kinijos ir sumažėjo kainos, Sąjungos gamintojai padidino savo pardavimo kainas neprarasdami rinkos dalies.

| (700) | Šiuo atžvilgiu Komisija primena, kad didžioji dalis rinkos veikia pagal ilgalaikes tiekimo sutartis, kaip paaiškinta 668–678 konstatuojamosiose dalyse. Be to, Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo mažesnis už tikslinį pelną, o tai rodo, kad Sąjungos pramonei žala jau buvo padaryta 2018 ir 2019 m., kai, kaip pastebėjo CCCME, labai padidėjo importas dempingo kaina iš Kinijos. Todėl Komisija mano, kad minėti CCCME argumentai neįrodo, kad tarp dempingo ir žalos nėra priežastinio ryšio. Iš tiesų tai tik patvirtino, kad buvo tam tikras laiko skirtumas tarp nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos didėjimo ir neigiamos kai kurių žalos rodiklių tendencijos. |
| --- | --- |

(700)

Šiuo atžvilgiu Komisija primena, kad didžioji dalis rinkos veikia pagal ilgalaikes tiekimo sutartis, kaip paaiškinta 668–678 konstatuojamosiose dalyse. Be to, Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo mažesnis už tikslinį pelną, o tai rodo, kad Sąjungos pramonei žala jau buvo padaryta 2018 ir 2019 m., kai, kaip pastebėjo CCCME, labai padidėjo importas dempingo kaina iš Kinijos. Todėl Komisija mano, kad minėti CCCME argumentai neįrodo, kad tarp dempingo ir žalos nėra priežastinio ryšio. Iš tiesų tai tik patvirtino, kad buvo tam tikras laiko skirtumas tarp nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos didėjimo ir neigiamos kai kurių žalos rodiklių tendencijos.

| (701) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, dėl importo iš kitų šalių, išskyrus Kiniją, negalėjo pablogėti, kaip pastebėta, Sąjungos pramonės padėtis, ir bet kuriuo atveju nesusilpnėja Sąjungos pramonės padėties blogėjimo ir importo iš Kinijos skverbimosi priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(701)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, dėl importo iš kitų šalių, išskyrus Kiniją, negalėjo pablogėti, kaip pastebėta, Sąjungos pramonės padėtis, ir bet kuriuo atveju nesusilpnėja Sąjungos pramonės padėties blogėjimo ir importo iš Kinijos skverbimosi priežastinis ryšys.

5.2.2.   Sąjungos pramonės eksportas

Sąjungos pramonės eksportas

| (702) | Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Sąjungos gamintojų eksportas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis (kabelių km) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Indeksas | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Vidutinė kaina (EUR / kabelių km) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Indeksas | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Šaltinis: | Sąjungos pramonė. |

(702)

Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Sąjungos gamintojų eksportas

Sąjungos gamintojų eksportas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

TL

Eksporto apimtis (kabelių km)

85 676

99 295

95 397

108 672

Indeksas

Indeksas

100

100

116

116

111

111

127

127

Vidutinė kaina (EUR / kabelių km)

1 329

1 111

1 282

949

Indeksas

Indeksas

100

100

84

84

96

96

71

71

Šaltinis:

Šaltinis:

Sąjungos pramonė.

| (703) | Sąjungos pramonės eksportas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 27 % nuo maždaug 85 000 kabelių km 2017 m. iki maždaug 108 000 kabelių km per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(703)

Sąjungos pramonės eksportas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 27 % nuo maždaug 85 000 kabelių km 2017 m. iki maždaug 108 000 kabelių km per tiriamąjį laikotarpį.

| (704) | Vidutinė atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 29 % nuo 1 329 EUR / kabelių km 2017 m. iki 949 EUR / kabelių km tiriamuoju laikotarpiu. Kainų lygis buvo aukštesnis nei Sąjungos kainų. |
| --- | --- |

(704)

Vidutinė atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 29 % nuo 1 329 EUR / kabelių km 2017 m. iki 949 EUR / kabelių km tiriamuoju laikotarpiu. Kainų lygis buvo aukštesnis nei Sąjungos kainų.

| (705) | Atsižvelgiant į didėjantį eksportą ir palyginti aukštą kainų lygį akivaizdu, kad šis eksportas nebūtų padaręs žalos Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(705)

Atsižvelgiant į didėjantį eksportą ir palyginti aukštą kainų lygį akivaizdu, kad šis eksportas nebūtų padaręs žalos Sąjungos pramonei.

5.2.3.   Uždarojo naudojimo apimtis

Uždarojo naudojimo apimtis

| (706) | Kaip parodyta 4 lentelėje, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės uždarasis naudojimas sumažėjo 12 %. |
| --- | --- |

(706)

Kaip parodyta 4 lentelėje, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės uždarasis naudojimas sumažėjo 12 %.

| (707) | Atsižvelgdama į nedidelį rinkos dydį (apskaičiuota, kad per TL ji sudarė mažiau nei 5 % Sąjungos gamybos apimties), Komisija nustatė, kad nedidelis uždarojo naudojimo sumažėjimas Sąjungos pramonei materialinės žalos nepadarė. |
| --- | --- |

(707)

Atsižvelgdama į nedidelį rinkos dydį (apskaičiuota, kad per TL ji sudarė mažiau nei 5 % Sąjungos gamybos apimties), Komisija nustatė, kad nedidelis uždarojo naudojimo sumažėjimas Sąjungos pramonei materialinės žalos nepadarė.

5.2.4.   Žaliavų kaina

Žaliavų kaina

| (708) | Pagrindinė Sąjungos pramonės naudota žaliava yra Sąjungoje gaminami arba importuojami šviesolaidžiai. Keli importuotojai teigė, kad atrinkti Sąjungos gamintojai šviesolaidžius perka iš ne Sąjungoje įsikūrusių susijusių bendrovių sandorių kainomis, kurios neatitinka šios žaliavos rinkos kainos. Iš tiesų importuotojai įtarė, kad ši sandorių kaina buvo per didelė, todėl atrinktų ES gamintojų pelno norma buvo mažesnė. |
| --- | --- |

(708)

Pagrindinė Sąjungos pramonės naudota žaliava yra Sąjungoje gaminami arba importuojami šviesolaidžiai. Keli importuotojai teigė, kad atrinkti Sąjungos gamintojai šviesolaidžius perka iš ne Sąjungoje įsikūrusių susijusių bendrovių sandorių kainomis, kurios neatitinka šios žaliavos rinkos kainos. Iš tiesų importuotojai įtarė, kad ši sandorių kaina buvo per didelė, todėl atrinktų ES gamintojų pelno norma buvo mažesnė.

| (709) | Visų pirma „Connect Com“ išreiškė susirūpinimą dėl grupėse „Prysmian“ ir „Corning“ bendrovių vykdomų tarpusavio sandorių vidaus kainų. |
| --- | --- |

(709)

Visų pirma „Connect Com“ išreiškė susirūpinimą dėl grupėse „Prysmian“ ir „Corning“ bendrovių vykdomų tarpusavio sandorių vidaus kainų.

| (710) | Norėdama išnagrinėti šį tvirtinimą Komisija paprašė atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti papildomos informacijos apie jų pirktus šviesolaidžius, naudotus šviesolaidžių kabeliams gaminti per TL. Komisija taip pat paprašė pateikti informacijos apie atrinktų Sąjungos gamintojų susijusių bendrovių pagamintus šviesolaidžius ir šių šviesolaidžių pardavimą susijusiems ir nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje ir už jos ribų (pardavimo apimtį ir parduotą kiekį). Lygindama tų pačių rūšių šviesolaidžių pardavimą susijusioms ir nesusijusioms šalims Komisija galėjo nustatyti, ar kainos buvo tokio paties dydžio ir šviesolaidžiai susijusioms bendrovėms buvo parduodami įprastomis rinkos sąlygomis. Duomenys apie šią veiklą yra susiję su konkrečia bendrove ir yra konfidencialūs, todėl jų negalima atskleisti. |
| --- | --- |

(710)

Norėdama išnagrinėti šį tvirtinimą Komisija paprašė atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti papildomos informacijos apie jų pirktus šviesolaidžius, naudotus šviesolaidžių kabeliams gaminti per TL. Komisija taip pat paprašė pateikti informacijos apie atrinktų Sąjungos gamintojų susijusių bendrovių pagamintus šviesolaidžius ir šių šviesolaidžių pardavimą susijusiems ir nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje ir už jos ribų (pardavimo apimtį ir parduotą kiekį). Lygindama tų pačių rūšių šviesolaidžių pardavimą susijusioms ir nesusijusioms šalims Komisija galėjo nustatyti, ar kainos buvo tokio paties dydžio ir šviesolaidžiai susijusioms bendrovėms buvo parduodami įprastomis rinkos sąlygomis. Duomenys apie šią veiklą yra susiję su konkrečia bendrove ir yra konfidencialūs, todėl jų negalima atskleisti.

| (711) | Taigi Komisija padarė išvadą, kad sandorių kainų poveikis atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumui nepadarė materialinės žalos Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(711)

Taigi Komisija padarė išvadą, kad sandorių kainų poveikis atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumui nepadarė materialinės žalos Sąjungos pramonei.

5.2.5.   COVID-19 pandemijos poveikis

COVID-19 pandemijos poveikis

| (712) | 5 konstatuojamojoje dalyje nurodytose pastabose dėl inicijavimo CCCME tvirtino, kad yra aiškus ryšys tarp ES (ir pasaulinės) šviesolaidžių kabelių pramonės pardavimo sumažėjimo ir pandemijos pradžios ir kad šia padėtimi neturėtų būti naudojamasi nepagrįstoms prekybos apsaugos priemonėms nustatyti. Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad nebuvo aišku, kuri dalis TL duomenų buvo susijusi su 2019 m. ir kuri – su 2020 m., todėl nebuvo galima įvertinti tikėtino COVID-19 pandemijos poveikio, ir paprašė suskirstyti TL duomenis. Dėl šio tvirtinimo Komisija pažymi, kad ji prašė visų šalių pateikti į ketvirčius suskirstytus TL duomenis, kad būtų galima įvertinti galimą COVID-19 pandemijos poveikį TL. Atlikus tyrimą nustatyta, kad COVID-19 pandemija pramonei padarė tik labai nedidelį ir laikiną poveikį (kaip aprašyta 599 ir 729 konstatuojamosiose dalyse) ir nesutrukdė labai padidėti suvartojimui Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(712)

5 konstatuojamojoje dalyje nurodytose pastabose dėl inicijavimo CCCME tvirtino, kad yra aiškus ryšys tarp ES (ir pasaulinės) šviesolaidžių kabelių pramonės pardavimo sumažėjimo ir pandemijos pradžios ir kad šia padėtimi neturėtų būti naudojamasi nepagrįstoms prekybos apsaugos priemonėms nustatyti. Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad nebuvo aišku, kuri dalis TL duomenų buvo susijusi su 2019 m. ir kuri – su 2020 m., todėl nebuvo galima įvertinti tikėtino COVID-19 pandemijos poveikio, ir paprašė suskirstyti TL duomenis. Dėl šio tvirtinimo Komisija pažymi, kad ji prašė visų šalių pateikti į ketvirčius suskirstytus TL duomenis, kad būtų galima įvertinti galimą COVID-19 pandemijos poveikį TL. Atlikus tyrimą nustatyta, kad COVID-19 pandemija pramonei padarė tik labai nedidelį ir laikiną poveikį (kaip aprašyta 599 ir 729 konstatuojamosiose dalyse) ir nesutrukdė labai padidėti suvartojimui Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu.

5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

Išvada dėl priežastinio ryšio

| (713) | Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir atskyrė jį nuo subsidijuojamo importo žalingo poveikio. Nė vienu kitu veiksniu negalima paaiškinti neigiamų Sąjungos pramonės pokyčių, susijusių su rinkos dalies praradimu, kainų smukdymu ir mažu pelningumu, mažėjančiomis investicijomis ir jų grąža. |
| --- | --- |

(713)

Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir atskyrė jį nuo subsidijuojamo importo žalingo poveikio. Nė vienu kitu veiksniu negalima paaiškinti neigiamų Sąjungos pramonės pokyčių, susijusių su rinkos dalies praradimu, kainų smukdymu ir mažu pelningumu, mažėjančiomis investicijomis ir jų grąža.

| (714) | Dėl subsidijuojamo importo daromo neigiamo poveikio pelningumui ir nuolatinio spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo imtis būtinų investicijų pramonės ilgalaikiam išlikimui užtikrinti. Tą patvirtina 657 konstatuojamojoje dalyje aprašyta mažėjimo tendencija ir 665 konstatuojamojoje dalyje aptartas planuotų investicijų atšaukimas. |
| --- | --- |

(714)

Dėl subsidijuojamo importo daromo neigiamo poveikio pelningumui ir nuolatinio spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo imtis būtinų investicijų pramonės ilgalaikiam išlikimui užtikrinti. Tą patvirtina 657 konstatuojamojoje dalyje aprašyta mažėjimo tendencija ir 665 konstatuojamojoje dalyje aptartas planuotų investicijų atšaukimas.

| (715) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė preliminarią išvadą, kad subsidijuojamas importas iš nagrinėjamosios šalies darė materialinę žalą Sąjungos pramonei. Dėl kitų žinomų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, negalėjo susilpnėti subsidijuojamo importo ir materialinės žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(715)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė preliminarią išvadą, kad subsidijuojamas importas iš nagrinėjamosios šalies darė materialinę žalą Sąjungos pramonei. Dėl kitų žinomų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, negalėjo susilpnėti subsidijuojamo importo ir materialinės žalos priežastinis ryšys.

6.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

| (716) | Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingų subsidijų, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotojų ir kitų susijusių ekonominės veiklos vykdytojų interesus. |
| --- | --- |

(716)

Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingų subsidijų, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotojų ir kitų susijusių ekonominės veiklos vykdytojų interesus.

| (717) | Dėl Sąjungos interesų pateikta keletas pastabų. Visų pirma Kinijos vyriausybė tvirtino, kad importas iš Kinijos veiksmingai skatina kurti pramonės technologijas ir stiprina konkurenciją Sąjungos rinkoje. Kinijos vyriausybės teigimu, jei Sąjungos šviesolaidžių kabelių pramonė bus pernelyg apsaugota, jos pozicijos, palyginti su trečiosiomis šalimis, tik susilpnės, todėl Sąjunga neturėtų būti suinteresuota šiame sektoriuje vykdyti tyrimą, kuris galėtų pakenkti Kinijos ir Sąjungos dvišaliam bendradarbiavimui skaitmeninimo srityje. |
| --- | --- |

(717)

Dėl Sąjungos interesų pateikta keletas pastabų. Visų pirma Kinijos vyriausybė tvirtino, kad importas iš Kinijos veiksmingai skatina kurti pramonės technologijas ir stiprina konkurenciją Sąjungos rinkoje. Kinijos vyriausybės teigimu, jei Sąjungos šviesolaidžių kabelių pramonė bus pernelyg apsaugota, jos pozicijos, palyginti su trečiosiomis šalimis, tik susilpnės, todėl Sąjunga neturėtų būti suinteresuota šiame sektoriuje vykdyti tyrimą, kuris galėtų pakenkti Kinijos ir Sąjungos dvišaliam bendradarbiavimui skaitmeninimo srityje.

| (718) | „Connect Com“ taip pat tvirtino, kad priemonių nustatymas pakenktų pramonei, nes importuotojai iš Kinijos nebegalėtų pateikti patrauklių konkurso pasiūlymų. Dėl to kainų lygis konkursuose padidėtų, o tai turėtų neigiamo poveikio viešojo sektoriaus biudžetams. |
| --- | --- |

(718)

„Connect Com“ taip pat tvirtino, kad priemonių nustatymas pakenktų pramonei, nes importuotojai iš Kinijos nebegalėtų pateikti patrauklių konkurso pasiūlymų. Dėl to kainų lygis konkursuose padidėtų, o tai turėtų neigiamo poveikio viešojo sektoriaus biudžetams.

| (719) | CCCME atkreipė dėmesį į tai, kad ES skaitmeninimo darbotvarkę ir perėjimą prie 5G geriausia būtų įgyvendinti toliau neribojant aukštos kokybės šviesolaidžių kabelių tiekimo iš Kinijos. |
| --- | --- |

(719)

CCCME atkreipė dėmesį į tai, kad ES skaitmeninimo darbotvarkę ir perėjimą prie 5G geriausia būtų įgyvendinti toliau neribojant aukštos kokybės šviesolaidžių kabelių tiekimo iš Kinijos.

| (720) | Tuo tarpu „Cable 77“ pabrėžė, kad šviesolaidžių kabeliams nustačius muitus taip pat būtų daromas poveikis kitoms pramonės šakoms ir kad, jei muitai būtų nustatyti kabeliams, jie taip pat turėtų būti nustatyti šviesolaidžiams, nes Sąjungos gamintojai naudoja ir už Sąjungos ribų gaminamus šviesolaidžius. |
| --- | --- |

(720)

Tuo tarpu „Cable 77“ pabrėžė, kad šviesolaidžių kabeliams nustačius muitus taip pat būtų daromas poveikis kitoms pramonės šakoms ir kad, jei muitai būtų nustatyti kabeliams, jie taip pat turėtų būti nustatyti šviesolaidžiams, nes Sąjungos gamintojai naudoja ir už Sąjungos ribų gaminamus šviesolaidžius.

| (721) | Tačiau, kaip išsamiai išdėstyta tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija neturėjo įtikinamų priežasčių padaryti išvadą, kad priemonių nustatymas importuojamiems Kinijos kilmės šviesolaidžių kabeliams neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(721)

Tačiau, kaip išsamiai išdėstyta tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija neturėjo įtikinamų priežasčių padaryti išvadą, kad priemonių nustatymas importuojamiems Kinijos kilmės šviesolaidžių kabeliams neatitiktų Sąjungos interesų.

6.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (722) | Sąjungoje šviesolaidžių kabelius gamina 29 bendrovės, kuriose dirba apie 4 700 darbuotojų (etato ekvivalentais). Gamintojai yra pasiskirstę po visą Sąjungą. |
| --- | --- |

(722)

Sąjungoje šviesolaidžių kabelius gamina 29 bendrovės, kuriose dirba apie 4 700 darbuotojų (etato ekvivalentais). Gamintojai yra pasiskirstę po visą Sąjungą.

| (723) | Nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų išlaikyti konkurencinę padėtį rinkoje ir atgauti prarastą rinkos dalį, kartu padidindama savo pelningumą iki tvaraus lygio. |
| --- | --- |

(723)

Nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų išlaikyti konkurencinę padėtį rinkoje ir atgauti prarastą rinkos dalį, kartu padidindama savo pelningumą iki tvaraus lygio.

| (724) | Jeigu priemonių nebus imamasi, tikėtina, kad Sąjungos pramonei bus padarytas didelis neigiamas poveikis, susijęs su tolesniu kainų smukdymu ir mažėjančiu pardavimu bei gamyba, dėl ko toliau blogės finansinė padėtis – mažės pelningumas ir investicijos ir iškils grėsmė išlikimui. |
| --- | --- |

(724)

Jeigu priemonių nebus imamasi, tikėtina, kad Sąjungos pramonei bus padarytas didelis neigiamas poveikis, susijęs su tolesniu kainų smukdymu ir mažėjančiu pardavimu bei gamyba, dėl ko toliau blogės finansinė padėtis – mažės pelningumas ir investicijos ir iškils grėsmė išlikimui.

6.2.   Nesusijusių importuotojų interesai

Nesusijusių importuotojų interesai

| (725) | Importuotojų sektorius bendradarbiavo palyginti labai nedaug. Per nustatytą terminą atrankos formą pateikė penki nesusiję importuotojai. Keturi iš šių penkių importuotojų pateikė klausimyno atsakymus. Inicijavus antisubsidijų tyrimą dėl šviesolaidžių kabelių iš Kinijos, apie save pranešė naujas importuotojas ir paprašė leisti jam bendradarbiauti ir šiame tyrime. Komisija šiam importuotojui suteikė šio tyrimo suinteresuotosios šalies statusą nuo dienos, kurią jis pranešė apie save, ir atsižvelgė į šiam tyrimui pateiktą informaciją, nedarydama poveikio jau pasibaigusiems tyrimo etapams. |
| --- | --- |

(725)

Importuotojų sektorius bendradarbiavo palyginti labai nedaug. Per nustatytą terminą atrankos formą pateikė penki nesusiję importuotojai. Keturi iš šių penkių importuotojų pateikė klausimyno atsakymus. Inicijavus antisubsidijų tyrimą dėl šviesolaidžių kabelių iš Kinijos, apie save pranešė naujas importuotojas ir paprašė leisti jam bendradarbiauti ir šiame tyrime. Komisija šiam importuotojui suteikė šio tyrimo suinteresuotosios šalies statusą nuo dienos, kurią jis pranešė apie save, ir atsižvelgė į šiam tyrimui pateiktą informaciją, nedarydama poveikio jau pasibaigusiems tyrimo etapams.

| (726) | Penkiems bendradarbiaujantiems importuotojams tenka apie 12 % Kinijos importo. Du importuotojai klausimyno atsakymuose pateikė visą informaciją, o kiti trys importuotojai negalėjo pateikti tikslių pelno per TL duomenų, susijusių su nagrinėjamuoju produktu. Visi bendradarbiaujantys importuotojai prieštaravo priemonėms. |
| --- | --- |

(726)

Penkiems bendradarbiaujantiems importuotojams tenka apie 12 % Kinijos importo. Du importuotojai klausimyno atsakymuose pateikė visą informaciją, o kiti trys importuotojai negalėjo pateikti tikslių pelno per TL duomenų, susijusių su nagrinėjamuoju produktu. Visi bendradarbiaujantys importuotojai prieštaravo priemonėms.

| (727) | Bendradarbiaujantys importuotojai įsikūrę keturiose skirtingose valstybėse narėse, kuriose daugiausia vykdo savo veiklą. 70–90 % savo perkamų šviesolaidžių kabelių jie importuoja iš Kinijos, o likusią dalį perka iš Sąjungos gamintojų ir kitų trečiųjų šalių gamintojų. Jie pabrėžė, kad svarbu turėti skirtingus tiekimo šaltinius. Sąjungoje netaikomas muitas šviesolaidžių kabelių importui iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(727)

Bendradarbiaujantys importuotojai įsikūrę keturiose skirtingose valstybėse narėse, kuriose daugiausia vykdo savo veiklą. 70–90 % savo perkamų šviesolaidžių kabelių jie importuoja iš Kinijos, o likusią dalį perka iš Sąjungos gamintojų ir kitų trečiųjų šalių gamintojų. Jie pabrėžė, kad svarbu turėti skirtingus tiekimo šaltinius. Sąjungoje netaikomas muitas šviesolaidžių kabelių importui iš trečiųjų šalių.

| (728) | Svarbi bendradarbiaujančių importuotojų veiklos dalis – teikti pasiūlymus dėl mažesnių projektų. Be šių pasiūlymų, jie pirkėjams taip pat siūlo papildomus produktus (pvz., kabelių lovelius, jungtis ir spintas) ir sudėtingas paslaugas (pvz., tinklo projektavimą ir įrengimą). Nagrinėjamasis produktas vidutiniškai sudaro maždaug trečdalį visos jų apyvartos. |
| --- | --- |

(728)

Svarbi bendradarbiaujančių importuotojų veiklos dalis – teikti pasiūlymus dėl mažesnių projektų. Be šių pasiūlymų, jie pirkėjams taip pat siūlo papildomus produktus (pvz., kabelių lovelius, jungtis ir spintas) ir sudėtingas paslaugas (pvz., tinklo projektavimą ir įrengimą). Nagrinėjamasis produktas vidutiniškai sudaro maždaug trečdalį visos jų apyvartos.

| (729) | Nė vienas importuotojas netvirtino, kad COVID-19 pandemija būtų dariusi didelį poveikį jų verslo veiklai. Vienas importuotojas pareiškė, kad 2020 m. kovo mėn. dėl izoliavimo priemonių buvo šioks toks sulėtėjimas, tačiau pabrėžė, kad ši krizė dar labiau sustiprino šviesolaidinių ryšio linijų iki galutinio paslaugų gavėjo projektų svarbą. |
| --- | --- |

(729)

Nė vienas importuotojas netvirtino, kad COVID-19 pandemija būtų dariusi didelį poveikį jų verslo veiklai. Vienas importuotojas pareiškė, kad 2020 m. kovo mėn. dėl izoliavimo priemonių buvo šioks toks sulėtėjimas, tačiau pabrėžė, kad ši krizė dar labiau sustiprino šviesolaidinių ryšio linijų iki galutinio paslaugų gavėjo projektų svarbą.

| (730) | Importuotojai mano, kad jų konkurencinis pranašumas Sąjungos gamintojų atžvilgiu yra jų veiksminga pardavimo struktūra ir logistika. Jie sutrumpina pristatymo laiką, nes laiko daug atsargų savo sandėliuose, ir siekia greitai ir lanksčiai reaguoti į pirkėjų poreikius. |
| --- | --- |

(730)

Importuotojai mano, kad jų konkurencinis pranašumas Sąjungos gamintojų atžvilgiu yra jų veiksminga pardavimo struktūra ir logistika. Jie sutrumpina pristatymo laiką, nes laiko daug atsargų savo sandėliuose, ir siekia greitai ir lanksčiai reaguoti į pirkėjų poreikius.

| (731) | Importuotojai tvirtino, kad negali gauti visų šviesolaidžių kabelių iš Sąjungos pramonės, nes ji negali tiekti viso reikiamo kiekio pagal pageidaujamus terminus. Jie teigė, kad 2017–2018 m. rinkoje pritrūko šviesolaidžių kabelių ir jų pagrindinės žaliavos (šviesolaidžių), nes Sąjungos pramonė negalėjo patenkinti jų paklausos, todėl jiems teko ieškoti kitų tiekėjų. Kai kurie importuotojai pabrėžė, kad diegiant šviesolaidžių ir 5G tinklus, šviesolaidžių kabelių paklausa didėja ir tikimasi, kad ji toliau didės. Jie teigė, kad dėl šios padidėjusios paklausos ir galimų prekybos apsaugos priemonių rinkoje gali vėl atsirasti trūkumas ir vėluoti šviesolaidžių ir 5G tinklų plėtra. |
| --- | --- |

(731)

Importuotojai tvirtino, kad negali gauti visų šviesolaidžių kabelių iš Sąjungos pramonės, nes ji negali tiekti viso reikiamo kiekio pagal pageidaujamus terminus. Jie teigė, kad 2017–2018 m. rinkoje pritrūko šviesolaidžių kabelių ir jų pagrindinės žaliavos (šviesolaidžių), nes Sąjungos pramonė negalėjo patenkinti jų paklausos, todėl jiems teko ieškoti kitų tiekėjų. Kai kurie importuotojai pabrėžė, kad diegiant šviesolaidžių ir 5G tinklus, šviesolaidžių kabelių paklausa didėja ir tikimasi, kad ji toliau didės. Jie teigė, kad dėl šios padidėjusios paklausos ir galimų prekybos apsaugos priemonių rinkoje gali vėl atsirasti trūkumas ir vėluoti šviesolaidžių ir 5G tinklų plėtra.

| (732) | Sąjungos pramonė paneigė tvirtinimą dėl pasiūlos, teigdama, kad Sąjungos pramonė turi daug nepanaudotų pajėgumų. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas per TL buvo 59 %, o šviesolaidžių kabelių gamybos pajėgumai viršija 2 mln. kabelių km, t. y. jie yra gerokai didesni nei apskaičiuotas šviesolaidžių kabelių suvartojimas Sąjungoje ateinančiais metais. Sąjungos pramonė pateikė įrodymų, kad prireikus Sąjungos gamintojai turi pajėgumų gaminti daugiau šviesolaidžių kabelių. Be to, trečiosiose šalyse yra alternatyvių tiekimo šaltinių. |
| --- | --- |

(732)

Sąjungos pramonė paneigė tvirtinimą dėl pasiūlos, teigdama, kad Sąjungos pramonė turi daug nepanaudotų pajėgumų. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas per TL buvo 59 %, o šviesolaidžių kabelių gamybos pajėgumai viršija 2 mln. kabelių km, t. y. jie yra gerokai didesni nei apskaičiuotas šviesolaidžių kabelių suvartojimas Sąjungoje ateinančiais metais. Sąjungos pramonė pateikė įrodymų, kad prireikus Sąjungos gamintojai turi pajėgumų gaminti daugiau šviesolaidžių kabelių. Be to, trečiosiose šalyse yra alternatyvių tiekimo šaltinių.

| (733) | Importuotojai taip pat tvirtino, kad su savo pirkėjais yra sudarę ilgalaikes tiekimo sutartis, kuriose visam 2–4 metų laikotarpiui yra sutarta dėl fiksuotų kainų, ir nenumatytai padidėjus jų pirkimo kainoms netaikoma kainų koregavimo sąlyga. Todėl padidėjusių sąnaudų nebūtų įmanoma perkelti savo pirkėjams. Be to, importuotojai tvirtino, kad jie negali teikti pasiūlymų konkursuose, kurie skelbiami šio tyrimo metu, nes nežino, kokią kainą jie mokės už šviesolaidžių kabelius, jei bus nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

(733)

Importuotojai taip pat tvirtino, kad su savo pirkėjais yra sudarę ilgalaikes tiekimo sutartis, kuriose visam 2–4 metų laikotarpiui yra sutarta dėl fiksuotų kainų, ir nenumatytai padidėjus jų pirkimo kainoms netaikoma kainų koregavimo sąlyga. Todėl padidėjusių sąnaudų nebūtų įmanoma perkelti savo pirkėjams. Be to, importuotojai tvirtino, kad jie negali teikti pasiūlymų konkursuose, kurie skelbiami šio tyrimo metu, nes nežino, kokią kainą jie mokės už šviesolaidžių kabelius, jei bus nustatytos priemonės.

| (734) | Importuotojai taip pat teigė, kad dabartinių sutarčių atveju nebūtų įmanoma keisti tiekimo šaltinio ir rinktis kitų trečiųjų šalių, nes kabeliai buvo patvirtinti taikant sudėtingus patvirtinimo procesus, todėl kiltų pavojus, kad atsirastų dideli vėlavimai ir kiltų didelių sunkumų išpūtimo procesus pritaikant prie kabelio standumo, kuris skiriasi nelygu tiekėjas, net jei produktų techninės specifikacijos ir yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(734)

Importuotojai taip pat teigė, kad dabartinių sutarčių atveju nebūtų įmanoma keisti tiekimo šaltinio ir rinktis kitų trečiųjų šalių, nes kabeliai buvo patvirtinti taikant sudėtingus patvirtinimo procesus, todėl kiltų pavojus, kad atsirastų dideli vėlavimai ir kiltų didelių sunkumų išpūtimo procesus pritaikant prie kabelio standumo, kuris skiriasi nelygu tiekėjas, net jei produktų techninės specifikacijos ir yra tokios pačios.

| (735) | Be to, kai kurie importuotojai taip pat tvirtino, kad Kinijos kabeliai yra geresnės kokybės nei Sąjungos pramonės gaminami kabeliai. Nors techninės specifikacijos yra tokios pačios, importuotojai tvirtina, kad Kinijos šviesolaidžių kabeliai gaminami naujesnėse gamybos linijose, o apdailos, įdiegimo ir techninių savybių standartai yra aukštesni. Šie importuotojai taip pat teigia, kad kokybės skirtumai susiję ne tik su produktu – Kinijos gamintojai lanksčiau ir laiku tenkina individualius pirkėjų poreikius ir teikia geresnes garantinio aptarnavimo paslaugas. Be to, vienas importuotojas tvirtina, kad Sąjungos ir Kinijos šviesolaidžių kabelių kainų skirtumas yra mažesnis, nei nurodyta skunde. Šis importuotojas taip pat tvirtina, kad Sąjungos gamintojai tiekia kitus produktus (kabelių lovelius, rankenas, uždarymo įrenginius), ir mano, kad taikant priemones Sąjungos gamintojams būtų sudarytos sąlygos susieti šiuos kitus produktus su šviesolaidžių kabeliais ir parduoti juos kaip projekto dalį. Jis taip pat mano, kad priemonės atgrasytų Sąjungos gamintojus imtis inovacijų, nes jos apsaugotų juos nuo konkurencijos. Importuotojo nuomone, dėl to sulėtėtų tinklų diegimas. |
| --- | --- |

(735)

Be to, kai kurie importuotojai taip pat tvirtino, kad Kinijos kabeliai yra geresnės kokybės nei Sąjungos pramonės gaminami kabeliai. Nors techninės specifikacijos yra tokios pačios, importuotojai tvirtina, kad Kinijos šviesolaidžių kabeliai gaminami naujesnėse gamybos linijose, o apdailos, įdiegimo ir techninių savybių standartai yra aukštesni. Šie importuotojai taip pat teigia, kad kokybės skirtumai susiję ne tik su produktu – Kinijos gamintojai lanksčiau ir laiku tenkina individualius pirkėjų poreikius ir teikia geresnes garantinio aptarnavimo paslaugas. Be to, vienas importuotojas tvirtina, kad Sąjungos ir Kinijos šviesolaidžių kabelių kainų skirtumas yra mažesnis, nei nurodyta skunde. Šis importuotojas taip pat tvirtina, kad Sąjungos gamintojai tiekia kitus produktus (kabelių lovelius, rankenas, uždarymo įrenginius), ir mano, kad taikant priemones Sąjungos gamintojams būtų sudarytos sąlygos susieti šiuos kitus produktus su šviesolaidžių kabeliais ir parduoti juos kaip projekto dalį. Jis taip pat mano, kad priemonės atgrasytų Sąjungos gamintojus imtis inovacijų, nes jos apsaugotų juos nuo konkurencijos. Importuotojo nuomone, dėl to sulėtėtų tinklų diegimas.

| (736) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad siūlomas muitų dydis gerokai viršijo jų pelno dydį. Dėl tokios padėties būtų patirta didelių nuostolių, nes jie negalėtų perkelti muitų savo pirkėjams, su kuriais jie yra sudarę ilgalaikes sutartis fiksuotomis kainomis. Be to, „Connect Com“ tvirtino, kad pagal viešųjų pirkimų sutartis gaunamo pelno dydis paprastai buvo gerokai mažesnis nei 20 % ir kad antisubsidinės priemonės kartu su antidempingo muitais neleistų vykdyti dabartinių sutarčių. Todėl jie galiausiai bankrutuotų dėl muitų. Jie taip pat laikėsi nuomonės, kad Sąjungos gamintojai negalėjo arba nenorėjo laiku tiekti jų reikalavimus atitinkančius šviesolaidžių kabelius ir kad nustačius priemones pritrūktų šviesolaidžių kabelių ir gerokai pailgėtų pirkimo terminai ir tinklų diegimas. Be to, „Connect Com“ tvirtino, kad neteisinga padidinti ES gamintojų pelno dydį nuo 8 % iki 12 %, o importuotojų pelno dydį sumažinti iki nulio arba net iki nuostolių. |
| --- | --- |

(736)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ tvirtino, kad siūlomas muitų dydis gerokai viršijo jų pelno dydį. Dėl tokios padėties būtų patirta didelių nuostolių, nes jie negalėtų perkelti muitų savo pirkėjams, su kuriais jie yra sudarę ilgalaikes sutartis fiksuotomis kainomis. Be to, „Connect Com“ tvirtino, kad pagal viešųjų pirkimų sutartis gaunamo pelno dydis paprastai buvo gerokai mažesnis nei 20 % ir kad antisubsidinės priemonės kartu su antidempingo muitais neleistų vykdyti dabartinių sutarčių. Todėl jie galiausiai bankrutuotų dėl muitų. Jie taip pat laikėsi nuomonės, kad Sąjungos gamintojai negalėjo arba nenorėjo laiku tiekti jų reikalavimus atitinkančius šviesolaidžių kabelius ir kad nustačius priemones pritrūktų šviesolaidžių kabelių ir gerokai pailgėtų pirkimo terminai ir tinklų diegimas. Be to, „Connect Com“ tvirtino, kad neteisinga padidinti ES gamintojų pelno dydį nuo 8 % iki 12 %, o importuotojų pelno dydį sumažinti iki nulio arba net iki nuostolių.

| (737) | Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantys importuotojai palaiko pastovius verslo ryšius su savo šviesolaidžių kabelių tiekėjais Kinijoje, tačiau jie neturi ilgalaikių sutarčių su šiais tiekėjais, kuriose būtų nustatyti kiekiai ar pirkimo kainos. Iš tiesų importuotojai teikia reguliarius užsakymus didesniems šviesolaidžių kabelių kiekiams ir iš Kinijos gamintojų kiekvienam užsakymui gauna kainos pasiūlymą. Nors importuotojai tvirtina, kad pakeisti tiekėjus būtų brangu ir ilgai užtruktų, jie visi perka ir iš kitų šaltinių (t. y. Sąjungoje, Jungtinėse Valstijose, Indijoje, Kazachstane, Baltarusijoje, Ukrainoje) ir 2017–2018 m. atsiradus tariamam stygiui sėkmingai rado naujų tiekėjų. Tai rodo, kad nors importuotojai iš tiesų turėtų mokėti didesnę kainą už užsakymus, kurie jau buvo pateikti, bet dar nebuvo įvykdyti iki priemonių nustatymo, jiems nebūtų pernelyg sunku per palyginti trumpą laiką pakeisti tiekėjus į naujus. |
| --- | --- |

(737)

Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantys importuotojai palaiko pastovius verslo ryšius su savo šviesolaidžių kabelių tiekėjais Kinijoje, tačiau jie neturi ilgalaikių sutarčių su šiais tiekėjais, kuriose būtų nustatyti kiekiai ar pirkimo kainos. Iš tiesų importuotojai teikia reguliarius užsakymus didesniems šviesolaidžių kabelių kiekiams ir iš Kinijos gamintojų kiekvienam užsakymui gauna kainos pasiūlymą. Nors importuotojai tvirtina, kad pakeisti tiekėjus būtų brangu ir ilgai užtruktų, jie visi perka ir iš kitų šaltinių (t. y. Sąjungoje, Jungtinėse Valstijose, Indijoje, Kazachstane, Baltarusijoje, Ukrainoje) ir 2017–2018 m. atsiradus tariamam stygiui sėkmingai rado naujų tiekėjų. Tai rodo, kad nors importuotojai iš tiesų turėtų mokėti didesnę kainą už užsakymus, kurie jau buvo pateikti, bet dar nebuvo įvykdyti iki priemonių nustatymo, jiems nebūtų pernelyg sunku per palyginti trumpą laiką pakeisti tiekėjus į naujus.

| (738) | Nors tikėtina, kad kompensacinės priemonės turės tam tikrą neigiamą poveikį importuotojams ir gali sumažinti jų pelningumą, importuotojai galės absorbuoti ir (arba) perkelti dalį dėl muito padidėjusių sąnaudų savo pirkėjams, nes jų pelno dydis yra didesnis nei 20 %. Jie taip pat gali rasti alternatyvių tiekimo šaltinių, įskaitant iš kitų trečiųjų šalių ir Sąjungos pramonės. Taigi kiti nagrinėjamojo produkto tiekimo šaltiniai ir galimybė absorbuoti ir (arba) bent iš dalies perkelti muitų poveikį pirkėjams reiškia, kad priemonių nustatymas nedarytų neproporcingo poveikio nesusijusiems importuotojams. |
| --- | --- |

(738)

Nors tikėtina, kad kompensacinės priemonės turės tam tikrą neigiamą poveikį importuotojams ir gali sumažinti jų pelningumą, importuotojai galės absorbuoti ir (arba) perkelti dalį dėl muito padidėjusių sąnaudų savo pirkėjams, nes jų pelno dydis yra didesnis nei 20 %. Jie taip pat gali rasti alternatyvių tiekimo šaltinių, įskaitant iš kitų trečiųjų šalių ir Sąjungos pramonės. Taigi kiti nagrinėjamojo produkto tiekimo šaltiniai ir galimybė absorbuoti ir (arba) bent iš dalies perkelti muitų poveikį pirkėjams reiškia, kad priemonių nustatymas nedarytų neproporcingo poveikio nesusijusiems importuotojams.

| (739) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME teigė, kad nustačius kompensacines priemones būtų pakenkta ES skaitmeninimo darbotvarkei ir junglumo tikslams, nes dėl jų labai pritrūktų šio itin svarbaus produkto 5G tinklams diegti ir padidėtų kainos, tačiau nepateikė įrodymų šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(739)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo CCCME teigė, kad nustačius kompensacines priemones būtų pakenkta ES skaitmeninimo darbotvarkei ir junglumo tikslams, nes dėl jų labai pritrūktų šio itin svarbaus produkto 5G tinklams diegti ir padidėtų kainos, tačiau nepateikė įrodymų šiuo klausimu.

| (740) | Įtarimai dėl kokybės skirtumų, pasiūlos trūkumo, Sąjungos pramonės negebėjimo arba nenoro tiekti rinkai, kainų skirtumų, importuotojų pelningumo, monopolijos ar oligopolijos rizikos, paskatų diegti naujoves ir telekomunikacijų tinklų diegimo laiko buvo nepagrįsti, todėl negali būti priimti. |
| --- | --- |

(740)

Įtarimai dėl kokybės skirtumų, pasiūlos trūkumo, Sąjungos pramonės negebėjimo arba nenoro tiekti rinkai, kainų skirtumų, importuotojų pelningumo, monopolijos ar oligopolijos rizikos, paskatų diegti naujoves ir telekomunikacijų tinklų diegimo laiko buvo nepagrįsti, todėl negali būti priimti.

| (741) | Bet kuriuo atveju, atlikus tyrimą nustatyta, jog šiuo atveju vienas iš svarbių žalos aspektų yra būtent tai, kad dėl importo dempingo kaina iš Kinijos Sąjungos pramonė negali pasiekti tokio pelno lygio, kuris leistų jai toliau investuoti, be kita ko, į tolesnius pajėgumus, kad patenkintų augančią paklausą besiplečiančioje Sąjungos rinkoje. Numatomas priemonių poveikis – būtent atkurti vienodas sąlygas ir sudaryti galimybes gauti tokį pelną, investuoti ir didinti pajėgumus. |
| --- | --- |

(741)

Bet kuriuo atveju, atlikus tyrimą nustatyta, jog šiuo atveju vienas iš svarbių žalos aspektų yra būtent tai, kad dėl importo dempingo kaina iš Kinijos Sąjungos pramonė negali pasiekti tokio pelno lygio, kuris leistų jai toliau investuoti, be kita ko, į tolesnius pajėgumus, kad patenkintų augančią paklausą besiplečiančioje Sąjungos rinkoje. Numatomas priemonių poveikis – būtent atkurti vienodas sąlygas ir sudaryti galimybes gauti tokį pelną, investuoti ir didinti pajėgumus.

| (742) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ teigė, kad visuose sektoriuose labai išaugo žaliavų sąnaudos ir kad tai taip pat turėjo įtakos plačiajuosčio ryšio kabelių gamybai. Šiuo atžvilgiu „Connect Com“ pateikė neatskleisto Kinijos tiekėjo kainų padidėjimo nuo 2020 m. antrojo ketvirčio iki 2021 m. antrojo ketvirčio pavyzdžių. Dėl to „Connect Com“ teigė, kad Europoje turi būti skubiai plečiami plačiajuosčio ryšio kabeliniai tinklai, tačiau Sąjungos gamintojai trumpuoju laikotarpiu negali patenkinti paklausos konkurencingomis ir priimtinomis kainomis, todėl muitai neturėtų būti nustatyti arba bent jau turėtų būti sustabdytas jų taikymas. |
| --- | --- |

(742)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo „Connect Com“ teigė, kad visuose sektoriuose labai išaugo žaliavų sąnaudos ir kad tai taip pat turėjo įtakos plačiajuosčio ryšio kabelių gamybai. Šiuo atžvilgiu „Connect Com“ pateikė neatskleisto Kinijos tiekėjo kainų padidėjimo nuo 2020 m. antrojo ketvirčio iki 2021 m. antrojo ketvirčio pavyzdžių. Dėl to „Connect Com“ teigė, kad Europoje turi būti skubiai plečiami plačiajuosčio ryšio kabeliniai tinklai, tačiau Sąjungos gamintojai trumpuoju laikotarpiu negali patenkinti paklausos konkurencingomis ir priimtinomis kainomis, todėl muitai neturėtų būti nustatyti arba bent jau turėtų būti sustabdytas jų taikymas.

| (743) | Nei šio kainų padidėjimo tipiškumas, nei poveikis naudotojams ir importuotojams nebuvo pagrįsti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(743)

Nei šio kainų padidėjimo tipiškumas, nei poveikis naudotojams ir importuotojams nebuvo pagrįsti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

6.3.   Naudotojų ir platintojų interesai

Naudotojų ir platintojų interesai

| (744) | Nagrinėjamąjį produktą perka kelios pramonės šakos, daugiausia dideli telekomunikacijų operatoriai, viešosios įstaigos (pvz., savivaldybės), atsakingos už plačiajuosčio tinklo plėtrą, įrengėjai ir operatoriai, taip pat platintojai. |
| --- | --- |

(744)

Nagrinėjamąjį produktą perka kelios pramonės šakos, daugiausia dideli telekomunikacijų operatoriai, viešosios įstaigos (pvz., savivaldybės), atsakingos už plačiajuosčio tinklo plėtrą, įrengėjai ir operatoriai, taip pat platintojai.

| (745) | Tyrime bendradarbiavo nedaug naudotojų: du dideli telekomunikacijų operatoriai („Deutsche Telekom“ Vokietijoje ir „Proximus“ Belgijoje), penki tinklo įrengėjai ir operatoriai, vienas platintojas ir smulkus naudotojas. Bendradarbiaujantiems naudotojams kartu tenka mažiau nei 12 % viso šviesolaidžių kabelių importo iš Kinijos ir mažiau nei 9 % viso šviesolaidžių kabelių suvartojimo ES per TL. |
| --- | --- |

(745)

Tyrime bendradarbiavo nedaug naudotojų: du dideli telekomunikacijų operatoriai („Deutsche Telekom“ Vokietijoje ir „Proximus“ Belgijoje), penki tinklo įrengėjai ir operatoriai, vienas platintojas ir smulkus naudotojas. Bendradarbiaujantiems naudotojams kartu tenka mažiau nei 12 % viso šviesolaidžių kabelių importo iš Kinijos ir mažiau nei 9 % viso šviesolaidžių kabelių suvartojimo ES per TL.

| (746) | Daugelis naudotojų klausimynų atsakymų turėjo trūkumų ir juose nebuvo jokių argumentų ar informacijos apie Sąjungos interesus. Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė viena šviesolaidžių kabelius perkanti viešoji įstaiga. |
| --- | --- |

(746)

Daugelis naudotojų klausimynų atsakymų turėjo trūkumų ir juose nebuvo jokių argumentų ar informacijos apie Sąjungos interesus. Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė viena šviesolaidžių kabelius perkanti viešoji įstaiga.

| (747) | „BYCN Axione“ ir kitas naudotojas, kuris šviesolaidžių kabelius perka daugiausia iš Sąjungos gamintojų, priemonėms neprieštaravo. „Deutsche Telekom“ ir Ispanijos platintojas „Comercial Electro Industrial S.A.“ (toliau – „Comel“) priemonių nustatymui prieštaravo. |
| --- | --- |

(747)

„BYCN Axione“ ir kitas naudotojas, kuris šviesolaidžių kabelius perka daugiausia iš Sąjungos gamintojų, priemonėms neprieštaravo. „Deutsche Telekom“ ir Ispanijos platintojas „Comercial Electro Industrial S.A.“ (toliau – „Comel“) priemonių nustatymui prieštaravo.

| (748) | „Deutsche Telekom“ tikisi, kad dėl masiško 5G diegimo padidės šviesolaidžių kabelių paklausa, ir teigia, kad šviesolaidžių kabelių rinka yra pasaulinė rinka, pasižyminti standartizuotomis technologijomis, visuotiniu diegimu ir tiekėjais. Bendrovė teigia, kad Kinijos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustačius muitus gali būti sudėtinga patenkinti Sąjungos kabelių paklausą ir gali kilti pavojus, kad bus trukdoma arba delsiama diegti tinklus, dėl ko ES pirkėjams labai padidėtų sąnaudos. Ji taip pat tvirtina, kad kainos sumažėjo dėl esamų perteklinių pajėgumų ir prieš kelerius metus, kai buvo atsiradęs tariamas pasiūlos trūkumas, visi rinkos dalyviai investavo į pajėgumų didinimą. |
| --- | --- |

(748)

„Deutsche Telekom“ tikisi, kad dėl masiško 5G diegimo padidės šviesolaidžių kabelių paklausa, ir teigia, kad šviesolaidžių kabelių rinka yra pasaulinė rinka, pasižyminti standartizuotomis technologijomis, visuotiniu diegimu ir tiekėjais. Bendrovė teigia, kad Kinijos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustačius muitus gali būti sudėtinga patenkinti Sąjungos kabelių paklausą ir gali kilti pavojus, kad bus trukdoma arba delsiama diegti tinklus, dėl ko ES pirkėjams labai padidėtų sąnaudos. Ji taip pat tvirtina, kad kainos sumažėjo dėl esamų perteklinių pajėgumų ir prieš kelerius metus, kai buvo atsiradęs tariamas pasiūlos trūkumas, visi rinkos dalyviai investavo į pajėgumų didinimą.

| (749) | Komisija padarė išvadą, kad kompensaciniai muitai neišvengiamai turėtų įtakos naudotojų, kurie savo šviesolaidžių kabelius perka iš Kinijos, sąnaudoms, tačiau taip yra dėl Kinijos eksportuotojų nesąžiningos eksporto praktikos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro tik nedidelę visų skaitmeninių tinklų diegimo projektų sąnaudų dalį (5G atveju – daug mažiau nei 5 %). Bendradarbiaujančių telekomunikacijų operatorių nagrinėjamojo produkto pirkimo apimtis sudaro nedidelę bendrovės apyvartos procentinę dalį, o didelę dalį šio produkto įmonė perka iš kitų šaltinių. Dėl kito naudotojo tvirtinimo, kad sunku pakeisti tiekėjus, kaip paaiškinta 737 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad kiti importuotojai taip pat perka iš įvairių šaltinių trečiosiose šalyse. Panašiai naudotojai taip pat turi galimybę susirasti alternatyvių tiekimo šaltinių, įskaitant tiekėjus kitose trečiosiose šalyse. Kadangi tikimasi, kad ateinančiais metais šviesolaidžių kabelių paklausa didės, naudotojai ir platintojai konkuruos didesnėje nei anksčiau rinkoje. Tai jiems suteikia galimybę tęsti ir plėtoti savo verslą, net jei dėl kompensacinių muitų jų kainos padidėtų. |
| --- | --- |

(749)

Komisija padarė išvadą, kad kompensaciniai muitai neišvengiamai turėtų įtakos naudotojų, kurie savo šviesolaidžių kabelius perka iš Kinijos, sąnaudoms, tačiau taip yra dėl Kinijos eksportuotojų nesąžiningos eksporto praktikos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro tik nedidelę visų skaitmeninių tinklų diegimo projektų sąnaudų dalį (5G atveju – daug mažiau nei 5 %). Bendradarbiaujančių telekomunikacijų operatorių nagrinėjamojo produkto pirkimo apimtis sudaro nedidelę bendrovės apyvartos procentinę dalį, o didelę dalį šio produkto įmonė perka iš kitų šaltinių. Dėl kito naudotojo tvirtinimo, kad sunku pakeisti tiekėjus, kaip paaiškinta 737 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad kiti importuotojai taip pat perka iš įvairių šaltinių trečiosiose šalyse. Panašiai naudotojai taip pat turi galimybę susirasti alternatyvių tiekimo šaltinių, įskaitant tiekėjus kitose trečiosiose šalyse. Kadangi tikimasi, kad ateinančiais metais šviesolaidžių kabelių paklausa didės, naudotojai ir platintojai konkuruos didesnėje nei anksčiau rinkoje. Tai jiems suteikia galimybę tęsti ir plėtoti savo verslą, net jei dėl kompensacinių muitų jų kainos padidėtų.

| (750) | Be to, pabrėžiama, kad Kinijos skatinami pertekliniai pajėgumai nepateisina nesąžiningos prekybos praktikos, kurios žala Sąjungos pramonei kelia pavojų jos ateičiai, taip pat tiekimo įvairovei, taigi ir konkurencijai Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(750)

Be to, pabrėžiama, kad Kinijos skatinami pertekliniai pajėgumai nepateisina nesąžiningos prekybos praktikos, kurios žala Sąjungos pramonei kelia pavojų jos ateičiai, taip pat tiekimo įvairovei, taigi ir konkurencijai Sąjungos rinkoje.

| (751) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad priemonių nustatymas nedarytų neproporcingo poveikio naudotojams ir platintojams. |
| --- | --- |

(751)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad priemonių nustatymas nedarytų neproporcingo poveikio naudotojams ir platintojams.

6.4.   Kiti veiksniai

Kiti veiksniai

| (752) | Šviesolaidžių kabeliai reikalingi sparčiajam plačiajuosčiam tinklui kurti, todėl jie yra labai svarbūs visos ES piliečiams, įmonėms ir viešiesiems subjektams, kurie yra priklausomi nuo šių tinklų, kad galėtų dirbti namuose, mokytis namuose, valdyti verslą ar teikti paslaugas. Investicijos pagal priemonę „NextGenerationEU“ (152) yra vienas pagrindinių Europos Sąjungos prioritetų, jos tikslas yra taip pat diegti kiekvieną ES kampelį pasiekiančią aukštųjų technologijų plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą. Todėl šviesolaidžių kabeliai yra labai svarbūs ES skaitmeniniam dešimtmečiui (153) ir jos skaitmeniniam suverenumui. |
| --- | --- |

(752)

Šviesolaidžių kabeliai reikalingi sparčiajam plačiajuosčiam tinklui kurti, todėl jie yra labai svarbūs visos ES piliečiams, įmonėms ir viešiesiems subjektams, kurie yra priklausomi nuo šių tinklų, kad galėtų dirbti namuose, mokytis namuose, valdyti verslą ar teikti paslaugas. Investicijos pagal priemonę „NextGenerationEU“ (152) yra vienas pagrindinių Europos Sąjungos prioritetų, jos tikslas yra taip pat diegti kiekvieną ES kampelį pasiekiančią aukštųjų technologijų plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą. Todėl šviesolaidžių kabeliai yra labai svarbūs ES skaitmeniniam dešimtmečiui (153) ir jos skaitmeniniam suverenumui.

152

153

| (753) | Turėdama omenyje nagrinėjamojo produkto svarbą ir atsižvelgdama į minėtus viešuosius tikslus, Komisija atidžiai išanalizavo galimų priemonių poveikį plačiajuosčio tinklo diegimo projektams. |
| --- | --- |

(753)

Turėdama omenyje nagrinėjamojo produkto svarbą ir atsižvelgdama į minėtus viešuosius tikslus, Komisija atidžiai išanalizavo galimų priemonių poveikį plačiajuosčio tinklo diegimo projektams.

| (754) | Kelios šalys teigė, kad nustačius priemones būtų pakenkta Sąjungos vartotojams ir viešiesiems biudžetams, nes išaugtų ne tik šviesolaidžių kabelių, bet ir bendra tinklo projektų kaina. |
| --- | --- |

(754)

Kelios šalys teigė, kad nustačius priemones būtų pakenkta Sąjungos vartotojams ir viešiesiems biudžetams, nes išaugtų ne tik šviesolaidžių kabelių, bet ir bendra tinklo projektų kaina.

| (755) | Todėl Komisija analizavo, kokią tinklo projektų bendrų sąnaudų dalį sudaro šviesolaidžių kabelių sąnaudos. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro tik nedidelę visų skaitmeninių tinklų diegimo sąnaudų dalį. Iš tiesų, statybos darbai (t. y. žemės kasimas norint nutiesti kabelius) yra svarbiausias šių projektų sąnaudų elementas, sudarantis apie 80 % sąnaudų. Likę 20 % – medžiagų sąnaudos, kurios apima ir kitus produktus, pvz., kabelių lovelius, spintas ir jungtis. Komisija nustatė, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro nedidelę visų tinklo projekto sąnaudų dalį – vieno didžiųjų naudotojų teigimu, 5G diegimo atveju jie sudaro mažiau nei 5 %. ES gamintojai ir bendradarbiaujantys importuotojai taip pat tvirtino, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro apie 5–10 % visų tinklo projektų sąnaudų. |
| --- | --- |

(755)

Todėl Komisija analizavo, kokią tinklo projektų bendrų sąnaudų dalį sudaro šviesolaidžių kabelių sąnaudos. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro tik nedidelę visų skaitmeninių tinklų diegimo sąnaudų dalį. Iš tiesų, statybos darbai (t. y. žemės kasimas norint nutiesti kabelius) yra svarbiausias šių projektų sąnaudų elementas, sudarantis apie 80 % sąnaudų. Likę 20 % – medžiagų sąnaudos, kurios apima ir kitus produktus, pvz., kabelių lovelius, spintas ir jungtis. Komisija nustatė, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro nedidelę visų tinklo projekto sąnaudų dalį – vieno didžiųjų naudotojų teigimu, 5G diegimo atveju jie sudaro mažiau nei 5 %. ES gamintojai ir bendradarbiaujantys importuotojai taip pat tvirtino, kad šviesolaidžių kabeliai sudaro apie 5–10 % visų tinklo projektų sąnaudų.

| (756) | Žemas pagrindinių ES tinklo operatorių ir viešųjų įstaigų, atsakingų už didelius tinklų projektus, bendradarbiavimo lygis taip pat rodo, kad galimos priemonės šviesolaidžių kabeliams neturėtų didelio poveikio šių projektų sąnaudoms ir laikui. |
| --- | --- |

(756)

Žemas pagrindinių ES tinklo operatorių ir viešųjų įstaigų, atsakingų už didelius tinklų projektus, bendradarbiavimo lygis taip pat rodo, kad galimos priemonės šviesolaidžių kabeliams neturėtų didelio poveikio šių projektų sąnaudoms ir laikui.

6.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (757) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje ir kitose trečiosiose šalyse yra pakankamai pajėgumų Kinijos kilmės importui pakeisti. Be to, nustačius kompensacines priemones Sąjungos pramonė galėtų investuoti į Sąjungos pramonės gamybos vietas ir naujas technologijas, o tai būtų naudinga naudotojų pramonei. Be to, priemonės netrukdytų importui iš trečiųjų šalių (įskaitant Kiniją) sąžiningai konkuruoti Sąjungos rinkoje. Net jei šviesolaidžių kabelių paklausa ateinančiais metais padidėtų, kaip tikisi rinkos dalyviai, nagrinėjamojo produkto importuotojams ir naudotojams nekiltų pastebimo pavojaus, kad galėtų pritrūkti pasiūlos, todėl šviesolaidinio plačiajuosčio tinklo diegimas namams ir verslo įmonėms nebūtų atidėtas. |
| --- | --- |

(757)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje ir kitose trečiosiose šalyse yra pakankamai pajėgumų Kinijos kilmės importui pakeisti. Be to, nustačius kompensacines priemones Sąjungos pramonė galėtų investuoti į Sąjungos pramonės gamybos vietas ir naujas technologijas, o tai būtų naudinga naudotojų pramonei. Be to, priemonės netrukdytų importui iš trečiųjų šalių (įskaitant Kiniją) sąžiningai konkuruoti Sąjungos rinkoje. Net jei šviesolaidžių kabelių paklausa ateinančiais metais padidėtų, kaip tikisi rinkos dalyviai, nagrinėjamojo produkto importuotojams ir naudotojams nekiltų pastebimo pavojaus, kad galėtų pritrūkti pasiūlos, todėl šviesolaidinio plačiajuosčio tinklo diegimas namams ir verslo įmonėms nebūtų atidėtas.

| (758) | Apskritai, netaikant priemonių, naudotojai, importuotojai, galutiniai pirkėjai ir viešieji biudžetai trumpuoju laikotarpiu galėtų pasinaudoti pigesniais produktais, tačiau dėl subsidijuojamo importo iš Kinijos Sąjungos gamintojai neišvengiamai būtų išstumti iš Sąjungos rinkos, dėl to naudotojų pramonė prarastų vertingų tiekimo šaltinių, o importo kainos galbūt padidėtų, jei nebeliktų konkurencijos su Sąjungos gamintojais. Galiausiai Sąjungos gamintojų išlikimas yra labai svarbus ES skaitmeniniam suverenumui. |
| --- | --- |

(758)

Apskritai, netaikant priemonių, naudotojai, importuotojai, galutiniai pirkėjai ir viešieji biudžetai trumpuoju laikotarpiu galėtų pasinaudoti pigesniais produktais, tačiau dėl subsidijuojamo importo iš Kinijos Sąjungos gamintojai neišvengiamai būtų išstumti iš Sąjungos rinkos, dėl to naudotojų pramonė prarastų vertingų tiekimo šaltinių, o importo kainos galbūt padidėtų, jei nebeliktų konkurencijos su Sąjungos gamintojais. Galiausiai Sąjungos gamintojų išlikimas yra labai svarbus ES skaitmeniniam suverenumui.

| (759) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad šiuo tyrimo etapu nėra įtikinamų priežasčių manyti, jog priemonių nustatymas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(759)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad šiuo tyrimo etapu nėra įtikinamų priežasčių manyti, jog priemonių nustatymas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams neatitiktų Sąjungos interesų.

7.   GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (760) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl subsidijavimo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir į pagrindinio reglamento 15 straipsnį, turėtų būti nustatytas galutinis kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

(760)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl subsidijavimo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir į pagrindinio reglamento 15 straipsnį, turėtų būti nustatytas galutinis kompensacinis muitas.

7.1.   Galutinių kompensacinių priemonių dydis

Galutinių kompensacinių priemonių dydis

| (761) | Pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatyta, kad galutinio kompensacinio muito dydis neturi viršyti apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos. |
| --- | --- |

(761)

Pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatyta, kad galutinio kompensacinio muito dydis neturi viršyti apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos.

| (762) | 15 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje nurodyta: „[j]eigu remdamasi visa pateikta informacija Komisija gali padaryti aiškią išvadą, kad priemonių sumos nustatymas pagal trečią pastraipą neatitinka Sąjungos interesų, kompensacinio muito suma turi būti mažesnė, jeigu tokio mažesnio muito pakaktų atitaisyti žalą Sąjungos pramonei“. |
| --- | --- |

(762)

15 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje nurodyta: „[j]eigu remdamasi visa pateikta informacija Komisija gali padaryti aiškią išvadą, kad priemonių sumos nustatymas pagal trečią pastraipą neatitinka Sąjungos interesų, kompensacinio muito suma turi būti mažesnė, jeigu tokio mažesnio muito pakaktų atitaisyti žalą Sąjungos pramonei“.

[j]eigu remdamasi visa pateikta informacija Komisija gali padaryti aiškią išvadą, kad priemonių sumos nustatymas pagal trečią pastraipą neatitinka Sąjungos interesų, kompensacinio muito suma turi būti mažesnė, jeigu tokio mažesnio muito pakaktų atitaisyti žalą Sąjungos pramonei

| (763) | Komisijai tokia informacija nebuvo pateikta, todėl kompensacinių priemonių lygis bus nustatytas remiantis 15 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa. |
| --- | --- |

(763)

Komisijai tokia informacija nebuvo pateikta, todėl kompensacinių priemonių lygis bus nustatytas remiantis 15 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa.

| (764) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinio kompensacinio muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:






  Bendrovė | Kompensacinio muito norma |
| --- | --- | --- |
| FTT group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(764)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinio kompensacinio muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:

Bendrovė

Kompensacinio muito norma

FTT group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

ZTT group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Kitos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos I priede

7,8  %

Kitos per antidempingo tyrimą bendradarbiavusios, bet per antisubsidijų tyrimą nebendradarbiavusios bendrovės, išvardytos II priede

10,3  %

Visos kitos bendrovės

10,3  %

| (765) | Antisubsidijų tyrimas buvo atliekamas lygiagrečiai su atskiru antidempingo tyrimu dėl to paties KLR kilmės nagrinėjamojo produkto, per kurį Komisija nustatė dempingo skirtumo dydžio antidempingo priemones. Komisija užtikrino, kad nustačius bendrą muitą, atspindintį subsidijavimo lygį ir visą dempingo lygį, subsidijavimo poveikis nebūtų kompensuotas du kartus (dvigubas skaičiavimas) pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(765)

Antisubsidijų tyrimas buvo atliekamas lygiagrečiai su atskiru antidempingo tyrimu dėl to paties KLR kilmės nagrinėjamojo produkto, per kurį Komisija nustatė dempingo skirtumo dydžio antidempingo priemones. Komisija užtikrino, kad nustačius bendrą muitą, atspindintį subsidijavimo lygį ir visą dempingo lygį, subsidijavimo poveikis nebūtų kompensuotas du kartus (dvigubas skaičiavimas) pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalį.

| (766) | Normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (154) 2 straipsnio 6a dalį, atsižvelgiant į neiškraipytas sąnaudas ir pelną tinkamoje išorės tipiškoje šalyje. Todėl, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 15 straipsnio 2 dalimi ir siekdama išvengti dvigubo skaičiavimo, Komisija pirmiausia nustatė galutinį kompensacinį muitą, lygų nustatytai galutinei subsidijavimo sumai, o po to – likusį galutinį antidempingo muitą, kuris atitinka susijusį dempingo skirtumą, sumažintą kompensacinio muito suma ir iki atitinkamo žalos pašalinimo lygio, nustatyto per atskirą antidempingo tyrimą. Kadangi Komisija sumažino nustatytą dempingo skirtumą atimdama visą KLR nustatytą subsidijavimo sumą, dvigubo skaičiavimo klausimas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalyje, neiškilo. |
| --- | --- |

(766)

Normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (154) 2 straipsnio 6a dalį, atsižvelgiant į neiškraipytas sąnaudas ir pelną tinkamoje išorės tipiškoje šalyje. Todėl, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 15 straipsnio 2 dalimi ir siekdama išvengti dvigubo skaičiavimo, Komisija pirmiausia nustatė galutinį kompensacinį muitą, lygų nustatytai galutinei subsidijavimo sumai, o po to – likusį galutinį antidempingo muitą, kuris atitinka susijusį dempingo skirtumą, sumažintą kompensacinio muito suma ir iki atitinkamo žalos pašalinimo lygio, nustatyto per atskirą antidempingo tyrimą. Kadangi Komisija sumažino nustatytą dempingo skirtumą atimdama visą KLR nustatytą subsidijavimo sumą, dvigubo skaičiavimo klausimas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalyje, neiškilo.

154

| (767) | Atsižvelgdama į aukštą Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį Komisija nustatė, kad atrinktoms bendrovėms nustatytas didžiausias muitas būtų tipiškas muitas visoms kitoms bendrovėms. Toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas. |
| --- | --- |

(767)

Atsižvelgdama į aukštą Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį Komisija nustatė, kad atrinktoms bendrovėms nustatytas didžiausias muitas būtų tipiškas muitas visoms kitoms bendrovėms. Toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

| (768) | Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams bendra subsidijų suma apskaičiuota remiantis atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta bendra vidutine svertine kompensuotinų subsidijų suma, išskyrus nereikšmingas sumas ir subsidijų sumą, nustatytą subjektams, kuriems taikomos pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatos. Tačiau nustatydama šias sumas Komisija atsižvelgė ir į išvadas, iš dalies pagrįstas turimais faktais. Iš tiesų, Komisija mano, kad tais atvejais naudoti turimi faktai nedarė didelio poveikio informacijai, kuri buvo reikalinga subsidijavimo sumai sąžiningai nustatyti, kad eksportuotojams, kurie nebuvo pakviesti bendradarbiauti atliekant tyrimą, nebūtų daromas poveikis dėl šio metodo taikymo. |
| --- | --- |

(768)

Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams bendra subsidijų suma apskaičiuota remiantis atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta bendra vidutine svertine kompensuotinų subsidijų suma, išskyrus nereikšmingas sumas ir subsidijų sumą, nustatytą subjektams, kuriems taikomos pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatos. Tačiau nustatydama šias sumas Komisija atsižvelgė ir į išvadas, iš dalies pagrįstas turimais faktais. Iš tiesų, Komisija mano, kad tais atvejais naudoti turimi faktai nedarė didelio poveikio informacijai, kuri buvo reikalinga subsidijavimo sumai sąžiningai nustatyti, kad eksportuotojams, kurie nebuvo pakviesti bendradarbiauti atliekant tyrimą, nebūtų daromas poveikis dėl šio metodo taikymo.

| (769) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatomos šios muitų normos:










  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Subsidijos norma | Žalos pašalinimo lygis | Kompensacinio muito norma | Antidempingo muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(769)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatomos šios muitų normos:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Subsidijos norma

Žalos pašalinimo lygis

Kompensacinio muito norma

Antidempingo muito norma

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

5,1  %

42,0  %

5,1  %

14,6  %

Kitos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos I priede

31,2  %

7,8  %

52,7  %

7,8  %

23,4  %

Kitos per antidempingo tyrimą bendradarbiavusios, bet per antisubsidijų tyrimą nebendradarbiavusios bendrovės, išvardytos II priede

31,2  %

10,3  %

52,8  %

10,3  %

20,9  %

Visos kitos bendrovės

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

| (770) | Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodyta kompensacinio muito norma nustatyta remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi ji atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą susijusios bendrovės padėtį. Todėl ši muito norma (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas visoms kitoms bendrovėms) yra taikoma tik importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, pagamintiems nurodytos bendrovės. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos, todėl jiems turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(770)

Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodyta kompensacinio muito norma nustatyta remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi ji atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą susijusios bendrovės padėtį. Todėl ši muito norma (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas visoms kitoms bendrovėms) yra taikoma tik importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, pagamintiems nurodytos bendrovės. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos, todėl jiems turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (771) | Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, reglamentas dėl pavadinimo pakeitimo bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(771)

Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, reglamentas dėl pavadinimo pakeitimo bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

7.2.   Speciali stebėsenos išlyga

Speciali stebėsenos išlyga

| (772) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių kompensacinių muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomi individualūs kompensaciniai muitai, privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

(772)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių kompensacinių muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomi individualūs kompensaciniai muitai, privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas kompensacinis muitas.

| (773) | Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams taikytų individualias kompensacinio muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos turėtų atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, turėtų reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(773)

Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams taikytų individualias kompensacinio muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos turėtų atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, turėtų reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus.

| (774) | Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 23 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, be kita ko, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(774)

Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 23 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, be kita ko, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu.

| (775) | Siekiant užtikrinti, kad kompensacinis muitas būtų taikomas tinkamai, visoms kitoms bendrovėms nustatytas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo. |
| --- | --- |

(775)

Siekiant užtikrinti, kad kompensacinis muitas būtų taikomas tinkamai, visoms kitoms bendrovėms nustatytas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo.

8.   FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

| (776) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti importuojamiems KLR kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatyti galutinį kompensacinį muitą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabų dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo. |
| --- | --- |

(776)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti importuojamiems KLR kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatyti galutinį kompensacinį muitą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabų dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo.

9.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (777) | Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (155) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(777)

Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (155) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

155

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (778) | Kaip paaiškinta 765 ir 769 konstatuojamosiose dalyse, Komisija iš dempingo skirtumo atėmė dalį subsidijų sumos, kad išvengtų dvigubo skaičiavimo. Taigi, jei galutiniai kompensaciniai muitai būtų keičiami ar naikinami, antidempingo muitų dydis turėtų būti automatiškai didinamas tokia pačia dalimi, kad būtų atspindėtas faktinis dvigubo skaičiavimo dėl šio pakeitimo ar panaikinimo mastas. Antidempingo muitai turėtų būti pakeisti nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

(778)

Kaip paaiškinta 765 ir 769 konstatuojamosiose dalyse, Komisija iš dempingo skirtumo atėmė dalį subsidijų sumos, kad išvengtų dvigubo skaičiavimo. Taigi, jei galutiniai kompensaciniai muitai būtų keičiami ar naikinami, antidempingo muitų dydis turėtų būti automatiškai didinamas tokia pačia dalimi, kad būtų atspindėtas faktinis dvigubo skaičiavimo dėl šio pakeitimo ar panaikinimo mastas. Antidempingo muitai turėtų būti pakeisti nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

| (779) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 (156) 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(779)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 (156) 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

156

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vienmodžiams šviesolaidžių kabeliams, sudarytiems iš vieno ar kelių atskirų aptrauktų šviesolaidžių, su apsauginiu apvalkalu, su elektros laidininkais arba be jų, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8544 70 00 (TARIC kodas 8544700010), nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

Neįtraukiami šie produktai:

| i) | kabeliai, kurių visi šviesolaidžiai yra su atskirai pritvirtintomis jungtimis iš vieno arba abiejų galų, ir |
| --- | --- |

i)

kabeliai, kurių visi šviesolaidžiai yra su atskirai pritvirtintomis jungtimis iš vieno arba abiejų galų, ir

| ii) | jūriniai kabeliai. Jūriniai kabeliai yra plastiku izoliuoti šviesolaidžių kabeliai su vario arba aliuminio laidininku, kurių šviesolaidžiai yra metaliniame (-iuose) modulyje (-iuose). |
| --- | --- |

ii)

jūriniai kabeliai. Jūriniai kabeliai yra plastiku izoliuoti šviesolaidžių kabeliai su vario arba aliuminio laidininku, kurių šviesolaidžiai yra metaliniame (-iuose) modulyje (-iuose).

2.   Galutinis kompensacinis muitas, taikomas 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra toks:

| Bendrovė | Galutinis kompensacinis muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  1. | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Bendrovė

Galutinis kompensacinis muitas

Papildomas TARIC kodas

FTT Group:

1.

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| 2. | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

2.

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| 3. | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

C696

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

C697

Kitos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos I priede

7,8  %

Kitos per antidempingo tyrimą bendradarbiavusios, bet per antisubsidijų tyrimą nebendradarbiavusios bendrovės, išvardytos II priede

10,3  %

Visos kitos bendrovės

10,3  %

C999

3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto (nagrinėjamasis produktas), parduodamo eksportuoti į Europos Sąjungą, Kinijos Liaudies Respublikoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

5.   Muitinės deklaracijoje nurodomas 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto produkto ilgis kilometrais, jei ši nuoroda atitinka Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (157) I priedą.

6.   Tais atvejais, kai iš tam tikriems eksportuojantiems gamintojams nustatyto antidempingo muito atimamas kompensacinis muitas, pagal Reglamento (ES) 2016/1037 21 straipsnį pateikus muito grąžinimo prašymą taip pat pradedamas tam eksportuojančiam gamintojui nustatyto dempingo skirtumo, nustatyto muito grąžinimo tiriamuoju laikotarpiu, vertinimas.

2 straipsnis

Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2011 (158) iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:







  Bendrovė | Galutinis antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

1)

1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

Bendrovė

Galutinis antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

33,7  %

C696

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

14,6  %

C697

Kitos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos I priede

23,4  %

Kitos per antidempingo tyrimą bendradarbiavusios, bet per antisubsidijų tyrimą nebendradarbiavusios bendrovės, išvardytos II priede

20,9  %

Visos kitos bendrovės

33,7  %

C699“

| 2) | Įterpiama nauja 1 straipsnio 7 dalis:

  „7.   Jei Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/72 (*1) 1 straipsniu nustatyti galutiniai kompensaciniai muitai būtų pakeisti arba panaikinti, šio straipsnio 2 dalyje arba I ar II prieduose nurodyti muitai nuo šio reglamento įsigaliojimo padidinami tokia pačia dalimi, kuri atitiktų bendrovei nustatytą atitinkamą faktinį dempingo skirtumą arba žalos skirtumą.


  (*1)  
  2022 m. sausio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/72, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2011, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 12, 2022 1 19, p. 34).“
  " |
| --- | --- |

2)

Įterpiama nauja 1 straipsnio 7 dalis:

„7.   Jei Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/72 (*1) 1 straipsniu nustatyti galutiniai kompensaciniai muitai būtų pakeisti arba panaikinti, šio straipsnio 2 dalyje arba I ar II prieduose nurodyti muitai nuo šio reglamento įsigaliojimo padidinami tokia pačia dalimi, kuri atitiktų bendrovei nustatytą atitinkamą faktinį dempingo skirtumą arba žalos skirtumą.

(*1)  
  2022 m. sausio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/72, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2011, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 12, 2022 1 19, p. 34).“
  "

*1

| 3) | Įterpiama nauja 1 straipsnio 8 dalis:

  „8.   Tais atvejais, kai iš tam tikriems eksportuojantiems gamintojams nustatyto antidempingo muito atimamas kompensacinis muitas, pagal Reglamento (ES) 2016/1037 21 straipsnį pateikus muito grąžinimo prašymą taip pat pradedamas tam eksportuojančiam gamintojui nustatyto dempingo skirtumo, nustatyto muito grąžinimo tiriamuoju laikotarpiu, vertinimas.“ |
| --- | --- |

3)

Įterpiama nauja 1 straipsnio 8 dalis:

„8.   Tais atvejais, kai iš tam tikriems eksportuojantiems gamintojams nustatyto antidempingo muito atimamas kompensacinis muitas, pagal Reglamento (ES) 2016/1037 21 straipsnį pateikus muito grąžinimo prašymą taip pat pradedamas tam eksportuojančiam gamintojui nustatyto dempingo skirtumo, nustatyto muito grąžinimo tiriamuoju laikotarpiu, vertinimas.“

| 4) | I priedas pakeičiamas šio reglamento I priedu ir II priedu. |
| --- | --- |

4)

I priedas pakeičiamas šio reglamento I priedu ir II priedu.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

1

(2)  
  OL C 442, 2020 12 21, p. 18.

2

(3)  Šiame reglamente terminas Kinijos vyriausybė vartojamas plačiąja prasme ir apima Valstybės tarybą, taip pat visas centro, regionų ar vietos lygmens ministerijas, departamentus, agentūras ir administracijas.

3

(4)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabelių inicijavimą (OL C 316, 2020 9 24, p. 10).

4

(5)  
  2017 m. birželio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/969, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/649, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 146, 2017 6 9, p. 17) (toliau – plokščių karštojo valcavimo produktų byla), 2018 m. lapkričio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1690, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (OL L 283, 2018 11 12, p. 1) (toliau – padangų byla), ir 2019 m. sausio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/72, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 16, 2019 1 18, p. 5) (toliau – elektrinių dviračių byla), 2020 m. birželio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/776, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Egipto kilmės austoms ir (arba) siūtoms stiklo pluošto medžiagoms nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/492, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Egipto kilmės austoms ir (arba) siūtoms stiklo pluošto medžiagoms nustatomi galutiniai antidempingo muitai (OL L 189, 2020 6 15, p. 33) (toliau – SPM byla).

5

(6)  Žr. 2015 m. sausio 16 d. priimtos Kolegijos ataskaitos
  „Jungtinės Valstijos – kompensacinio muito priemonės tam tikriems produktams iš Kinijos“
  , WT/DS437/R, 7.152 punktą.

6

„Jungtinės Valstijos – kompensacinio muito priemonės tam tikriems produktams iš Kinijos“

(7)  Žr. 5 išnašoje nurodytas bylas.

7

(8)  Paskelbta https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2508.

8

(9)  Pranešimas dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (2020/C 86/06) (OL C 86, 2020 3 16, p. 6).

9

(10)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (2017 m. gruodžio 20 d., SWD(2017) 483 final/2) (toliau – ataskaita), 4 skyrius, p. 41–42, 83.

10

final

(11)  Žr. Strateginių besiformuojančių pramonės šakų pagrindinių produktų ir paslaugų katalogą http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf ir „Pagaminta Kinijoje 2025“ katalogą “Keturios esminės kryptys” http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html ir http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf, kurių visi paskutinį kartą žiūrėti 2021 m. rugpjūčio 18 d.

11

(12)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 17.

12

(13)  Valstybės tarybos pranešimas tema „Pagaminta Kinijoje 2025“ (Guofa (2015) Nr. 28) – Vyriausybės informacijos atskleidimo skiltis (www.gov.cn), paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. birželio 28 d.

13

Guofa

(14)  Žr. „JAV ir Kinijos ekonomikos ir saugumo peržiūros komisija. 13-asis penkmečio planas“, p. 12.

14

(15)  http://www.gov.cn/xinwen/2014-10/14/content_2764849.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 6 d.

15

(16)  http://www.forestry.gov.cn/lczb/5/20210429/101204144404645.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

16

(17)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 6 d.

17

(18)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. birželio 28 d.

18

(19)  Žr. iniciatyvos „Pagaminta Kinijoje 2025“ 4 skyrių „Strateginė parama ir tiekimas“.

19

(20)  http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 6 d.

20

(21)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-06/24/content_9972.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 6 d.

21

(22)  http://www.gov.cn/xinwen/2016-12/08/content_5145162.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 6 d.

22

(23)  http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n4509627/c5862297/part/5862506.doc, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

23

(24)  https://www.miit.gov.cn/ztzl/rdzt/znzzxggz/wjfb/art/2020/art_4430cca546bd4f4c9dd7c96b31bc7c11. html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

24

(25)  https://www.directindustry.com/soc/yangtze-optical-fibre-cable-joint-stock-limited-company-212621.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 6 d.

25

(26)  http://www.gov.cn/zwgk/2009-04/15/content_1282430.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 2 d.

26

(27)  http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 2 d.

27

(28)  http://www.gov.cn/zwgk/2010-04/08/content_1576039.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 2 d.

28

(29)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-07/04/content_10002.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 2 d.

29

(30)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 5 d.

30

(31)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 3 d.

31

(32)  http://www.gov.cn/zwgk/2006-12/21/content_474651.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 7 d.

32

(33)  http://www.most.gov.cn/xwzx/xwfb/200312/t20031214_10451.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 7 d.

33

(34)  Apeliacinio komiteto ataskaita „Europos Bendrijos ir tam tikros valstybės narės – prekybai dideliais civiliniais orlaiviais poveikį darančios priemonės“.

34

(35)  https://itlaw.wikia.org/wiki/Broadband_infrastructure, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. spalio 26 d.

35

https://www.investopedia.com/terms/b/broadband.asp, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. spalio 26 d.

(36)  
  2011 m. kovo 27 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos įsakymu Nr. 9 išleistas Pramonės restruktūrizavimo žinynas (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai), iš dalies pakeistas Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos sprendimu dėl Pramonės restruktūrizavimo žinyno tam tikrų sąlygų pakeitimo (2011 m. leidimas), paskelbtas 2013 m. vasario 16 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos įsakymu Nr. 21.

36

(37)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

37

(38)  13-asis nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų penkmečio planas (2017 m.), p. 9, http://www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201705/t20170510_132712.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 10 d.

38

(39)  Nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų lengvatinė politika, p. 1.

39

(40)  Nacionalinių aukštųjų technologijų pramonės plėtros zonų lengvatinė politika, p. 1.

40

(41)  Žr. žinyno 3.3.1 skirsnį:

41

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

(42)  Žr. Džedziango provincijos liaudies vyriausybės pranešimą dėl Džedziango provincijos tradicinės gamybos pramonės visapusiškos pertvarkos ir modernizavimo veiksmų plano (2017–2020 m.) paskelbimo. http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 11 d.

42

(43)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

43

(44)  Žr. straipsnį „
  Uhano Rytų ežeras: nacionalinė aukštųjų technologijų zona, kurioje derinama investicijų ir mokesčių lengvatų politika
  “
  „Pedata“ svetainėje , 2013 m. vasario 27 d., https://free.pedata.cn/755314.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 10 d. Žr. ištrauką: „
  Dešimt bendrovių buvo įtrauktos į „Naujos trečiosios valdybos“ sąrašą ir gavo atitinkamas vyriausybės subsidijas; <...> Kalbant apie investicijų į nuosavą kapitalą įstaigų pritraukimą įsikurti parke arba investuoti į parke esančias įmones, atitinkami Hubėjaus provincijos departamentai, Uhano savivaldybė ir Rytų ežero aukštųjų technologijų zona atitinkamai įsteigė rizikos kapitalo orientavimo fondus. Palyginti su aukštųjų technologijų zonomis pakrančių teritorijose, nors investicijų į nuosavą kapitalą pramonė Rytų ežero aukštųjų technologijų zonos sausumos dalyje pradėjo veikti vėliau, jos patrauklumas rizikos kapitalo įstaigoms yra palyginti didelis dėl mažų kliūčių registruoti verslą, didelės skatinamosios politikos paramos ir didelio skaičiaus vyriausybės orientavimo fondų.
  “

44

Uhano Rytų ežeras: nacionalinė aukštųjų technologijų zona, kurioje derinama investicijų ir mokesčių lengvatų politika

Dešimt bendrovių buvo įtrauktos į „Naujos trečiosios valdybos“ sąrašą ir gavo atitinkamas vyriausybės subsidijas; <...> Kalbant apie investicijų į nuosavą kapitalą įstaigų pritraukimą įsikurti parke arba investuoti į parke esančias įmones, atitinkami Hubėjaus provincijos departamentai, Uhano savivaldybė ir Rytų ežero aukštųjų technologijų zona atitinkamai įsteigė rizikos kapitalo orientavimo fondus. Palyginti su aukštųjų technologijų zonomis pakrančių teritorijose, nors investicijų į nuosavą kapitalą pramonė Rytų ežero aukštųjų technologijų zonos sausumos dalyje pradėjo veikti vėliau, jos patrauklumas rizikos kapitalo įstaigoms yra palyginti didelis dėl mažų kliūčių registruoti verslą, didelės skatinamosios politikos paramos ir didelio skaičiaus vyriausybės orientavimo fondų.

(45)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, p. 133, 138–139, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 11 d.

45

(46)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf, p. 205, 215, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 11 d.

46

(47)  
  OL C 394, 1998 12 17, p. 6.

47

(48)  Pvz., Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 452/2011, OL L 128, 2011 5 14, p. 18 (Plonas kreidinis popierius), Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 215/2013, OL L 73, 2013 3 11, p. 16 (Organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/366, OL L 56, 2017 3 3, p. 1 (Saulės baterijų plokštės), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 1379/2014, OL L 367, 2014 12 23, p. 22 (Stiklo pluošto gijos), Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/918, OL L 360, 2014 12 17, p. 65 (Poliesterių kuokšteliniai pluoštai).

48

Plonas kreidinis popierius

Organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai

Saulės baterijų plokštės

Stiklo pluošto gijos

Poliesterių kuokšteliniai pluoštai

(49)  Kolegijos ataskaita „EB – dideli civiliniai orlaiviai“, 7.1230–7.1231 dalys; kolegijos ataskaita „JAV – antidempingo ir kompensaciniai muitai (Kinija)“, 9.138–9.139 dalys.

49

(50)  Kolegijos ataskaita „Jungtinės Valstijos – galutiniai antidempingo ir kompensaciniai muitai tam tikriems produktams iš Kinijos“, WT/DS379/R, 9.140–9.144, 9.157 dalys.

50

(51)  WT/DS379/AB/R (JAV – antidempingo ir kompensaciniai muitai tam tikriems produktams iš Kinijos), 2011 m. kovo 11 d. Apeliacinio komiteto ataskaita, DS 379, 318 punktas. Taip pat žr. 2014 m. gruodžio 8 d. Apeliacinio komiteto ataskaitą WT/DS436/AB/R (JAV – nelegiruotasis plienas (Indija)), 4.9, 4.10, 4.17–4.20 punktai, ir 2014 m. gruodžio 18 d. Apeliacinio komiteto ataskaitą WT/DS437/AB/R (Jungtinės Valstijos – kompensacinio muito priemonės tam tikriems produktams iš Kinijos), 4.92 punktas.

51

(52)  Kinijos Liaudies Respublikos Valstybės tarybos dekretas (Nr. 283).

52

(53)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 13 d.

53

(54)  Remiantis CBIRC įgyvendinimo priemonėmis Kinijos finansuojamų komercinių bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBIRC įsakymas [2017] Nr. 1), CBIRC įgyvendinimo priemonėmis užsienio valstybių finansuojamų bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBIRC įsakymas [2015] Nr. 4) ir Bankininkystės sektoriaus finansų įstaigų direktorių ir vyresniųjų pareigūnų kvalifikacijų administracinėmis priemonėmis (CBIRC įsakymas [2013] Nr. 3).

54

(55)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 3 d.

55

(56)  Žr., pvz., plokščių karštojo valcavimo produktų, padangų ir elektrinių dviračių bylas, nurodytas 5 išnašoje, atitinkamai 3.4.1.1.b, 3.4.1.1.b ir 3.5.1.1 skirsniuose.

56

(57)  Žr. http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. spalio 28 d.

57

(58)  Žr. 5 išnašoje nurodytas SPM ir padangų bylas.

58

(59)  Žr. 5 išnašoje nurodytas SPM ir padangų bylas.

59

(60)  WT/DS/296 (DS296 „Jungtinės Valstijos – Kompensacinių muitų tyrimas dėl Korėjos kilmės dinaminės laisvosios kreipties atmintinių“), 2005 m. vasario 21 d. Apeliacinio komiteto ataskaita, 116 dalis.

60

(61)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 116 dalis.

61

(62)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 dalis.

62

(63)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 114 dalis, kurioje pritariama kolegijos ataskaitos DS 194 8.31 daliai.

63

(64)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 dalis.

64

(65)  Žr. 5 išnašoje nurodytas SPM ir padangų bylas.

65

(66)  TVF darbinis dokumentas „Resolving China’s Corporate Debt Problem“, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Dziangjanas, 2016 m. spalio mėn., WP/16/203.

66

(67)  Livingston, M. Poon, W.P.H. ir Zhou, L. (2017 m.). „Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry“, „Journal of Banking & Finance“, p. 24.

67

(68)  
  „China bond market insight 2021“, https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 8 d.

68

(69)  
  „China bond market insight 2021“, 59 išnaša, p. 31.

69

(70)  H. Price, T. C. Brightbill, R. E. DeFrancesco, S. J. Claeys, A. Teslik ir U. Neelakantan (2017 m.). „China’s broken promises: why it is not a market-economy“, Wiley Rein LLP, p. 68.

70

(71)  Žr. 2007 m. rugpjūčio 24 d. Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos patvirtintas Laikinąsias kredito reitingo veiklos vertybinių popierių rinkoje administravimo priemones, Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos įsakymas [2007] Nr. 50; 1997 m. gruodžio 16 d. Kinijos Liaudies banko pranešimą dėl „China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd.“ ir kitų institucijų, užsiimančių įmonių obligacijų kredito reitingų vertinimu, kvalifikacijų, Yinfa [1997] Nr. 547, ir Kinijos Liaudies banko bei Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos pranešimą Nr. 14 [2018] dėl klausimų, susijusių su kredito reitingų agentūrų teikiamomis obligacijų reitingų vertinimo paslaugomis tarpbankinėje obligacijų rinkoje ir vertybinių popierių biržos obligacijų rinkoje.

71

Yinfa

(72)  
  2017 m. gegužės 25 d. PBOC darbinis dokumentas Nr. 2017/5, p. 28.

72

(73)  Žr. „China Development Bank Fund“ svetainę: http://www.cdb.com.cn/English/ywgl/zhjryw/gkfzjj/, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

73

(74)  Žr. 5 išnašoje cituojamas plokščių karštojo valcavimo produktų bylą (152–244 konstatuojamosios dalys), padangų bylą (236 konstatuojamoji dalis) ir SPM bylą (300 konstatuojamoji dalis).

74

(75)  Žr. 189 konstatuojamąją dalį.

75

(76)  Fiksuotųjų palūkanų paskolų atveju. Kalbant apie kintamųjų palūkanų normų paskolas, buvo taikoma PBOC lyginamoji palūkanų norma arba, po 2019 m. rugpjūčio 20 d., paskolų bazinė norma.

76

(77)  Skolos ir nuosavo kapitalo santykis yra rodiklis bendrovės finansiniam svertui įvertinti. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis išreiškiamas kaip bendrovės visų įsipareigojimų ir jos nuosavo kapitalo palyginimas.

77

(78)  Pagal nuosavo kapitalo grąžą vertinamas bendrovės pelningumas, palyginti su nuosavu kapitalu. Nuosavo kapitalo grąža apskaičiuojama dalijant pelną neatskaičius mokesčių iš nuosavo kapitalo.

78

(79)  Šaltinis „Capital IQ“, 2018 m. įtrauktas į „Jiangsu Zhongtian Technology“ obligacijų prospektą.

79

(80)  Pagal tokį sandorį bendrovė galėtų konvertuoti dalį savo skolos į akcijas ir taip sumažinti balanse įrašytus įsipareigojimus.

80

(81)  5 išnašoje cituotos plokščių karštojo valcavimo produktų bylos 175–187 konstatuojamosios dalys ir padangų bylos 256 konstatuojamoji dalis.

81

(82)  Žr. https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d., mokesčiai už sąskaitos kreditavimą –
  „overdrafts over £15,000 have a set-up fee of 1.5% of the arranged overdraft limit, and a renewal fee of 1.5%“
  .

82

„overdrafts over £15,000 have a set-up fee of 1.5% of the arranged overdraft limit, and a renewal fee of 1.5%“

(83)  Žr. 5 išnašoje nurodytos SPM bylos 354 ir 355 konstatuojamąsias dalis.

83

(84)  Žr. 79 išnašą.

84

(85)  https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/finance/commitment-fee/

85

(86)  https://www.barclays.co.uk/business-banking/borrow/overdrafts/

86

(87)  Žr. „People’s Bank of China“ svetainę

87

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

(88)  Ten pat.

88

(89)  Žr. „DBS Bank“ svetainę https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

89

(90)  Žr. 5 išnašoje nurodytos SPM bylos 385 konstatuojamąją dalį.

90

(91)  Žr. 5 išnašoje nurodytos SPM bylos 399 konstatuojamąją dalį.

91

(92)  
  „Quarterly Review, Summer 1981“

92

(93)  Žr. Kanados banko konsultacijoms skirtas dokumentas. Kanados bankininkų akceptų rinkos pradmenų dokumentas irhttps://fast.bnm.gov.my/fastweb/public/files/BA_Apr2004_Updated.pdf.

93

(94)  Žr. 189 konstatuojamąją dalį.

94

(95)  Teisės aktai, taikomi konvertuojamųjų obligacijų išleidimo metu.

95

(96)  Su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2019 m. gruodžio 28 d. Prezidento dekretu Nr. 37, įsigaliojusiu 2020 m. kovo 1 d.

96

(97)  Su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2020 m. vasario 14 d. pagal Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos sprendimą dėl į biržos sąrašus įtrauktų bendrovių vertybinių popierių emisijos administracinių priemonių peržiūros, įsigaliojusį 2020 m. vasario 14 d.

97

(98)  Pakeista Vertybinių popierių emisijos ir įtraukimo į biržos sąrašus rėmimo paslaugų administracinėmis priemonėmis, 2020 m. birželio 12 d. Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos dekretas Nr. 170, įsigaliojęs 2020 m. birželio 12 d.

98

(99)  Žr. „China bond market insight 2021“, 59 išnaša, p. 33.

99

(100)  Kadangi nėra konkrečių viešai prieinamų duomenų apie konvertuojamąsias įmonių obligacijas, Komisija naudojo turimus duomenis apie įmonių obligacijas, į kurias taip pat turėtų būti įtrauktos konvertuojamosios įmonių obligacijos.

100

(101)  Žr. 189 konstatuojamąją dalį.

101

(102)  Su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2019 m. gruodžio 28 d. Prezidento dekretu Nr. 37, įsigaliojusiu 2020 m. kovo 1 d.

102

(103)  Žr. „China bond market insight 2021“, 59 išnaša, p. 33.

103

(104)  EBPO Kinijos eksporto kredito politikos ir programų tyrimas, p. 7, 32 punktas, paskelbta https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

104

(105)  Žr. „Sinosure“ svetainę, bendrovės profilį – parama iniciatyvai „Pagaminta Kinijoje“, https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 17 d.

105

(106)  Žr. 5 išnašoje nurodytos padangų bylos 429 konstatuojamąją dalį.

106

(107)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

107

(108)  Kinijos aukštųjų technologijų produktų eksporto katalogas, pvz., Nr. 775, 780, 781, 1035, 1098, 1100, 1104, 1107 ir 1109.

108

(109)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 12 d.

109

(110)  
  „Sinosure“ 2019 m. metinė ataskaita, p. 11, https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf , paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. rugpjūčio 18 d.

110

(111)  Ten pat, p. 28 ir 29.

111

(112)  Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 23.

112

(113)  Kinijos Liaudies Respublikos įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklės (2019 m. redakcija) – Kinijos Liaudies Respublikos Valstybės tarybos įsakymas Nr. 714.

113

(114)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 17 d.

114

(115)  Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas [2021] Nr. 13 dėl tolesnio svertinės atskaitos prieš mokesčius už mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidas politikos tobulinimo.

115

(116)  Žr. 5 išnašoje nurodytos plokščių karštojo valcavimo produktų bylos 330 konstatuojamąją dalį, padangų bylos 521 konstatuojamąją dalį ir SPM bylos 560 konstatuojamąją dalį.

116

(117)  
  2013 m. kovo 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2013, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams nustatomas kompensacinis muitas (OL L 73, 2013 3 15, p. 16), 182 konstatuojamoji dalis.

117

2011 m. gegužės 6 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 451/2011, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui, galutinis surinkimas (OL L 128, 2011 5 14, p. 1).

(118)  Žr. SPM bylos 531 konstatuojamąją dalį.

118

(119)  Kelios Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto ir Valstybės tarybos nuomonės dėl tolesnio elektros energijos sistemos reformos tobulinimo (Zhong Fa [2015] Nr. 9), III skirsnio 4 dalis.

119

Zhong Fa

(120)  Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos aplinkraštis dėl įmonių elektros energijos sąnaudų mažinimo siekiant remti darbo ir gamybos plėtros atkūrimą ir reformų kainą [2020] Nr. 258.

120

(121)  Žr. plokščių karštojo valcavimo produktų, organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų ir saulės baterijų plokščių bylas.

121

(122)  Žr. 3.1 skirsnį.

122

(123)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (2017 m. gruodžio 20 d., SWD(2017) 483 final/2), 9 skyrius, p. 213–215.

123

final

(124)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (2017 m. gruodžio 20 d., SWD(2017) 483 final/2), 9 skyrius, p. 209–211.

124

final

(125)  Žr. 105 išnašą.

125

(126)  Bendrojo Teismo patvirtinta byloje T-444/11 Gold East Paper ir Gold Huasheng Paper prieš Tarybą, 2014 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo sprendimas, ECLI:EU:T:2014:773.

126

Gold East Paper ir Gold Huasheng Paper prieš Tarybą

(127)  Žr. plokščių karštojo valcavimo produktų, organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų ir saulės baterijų plokščių bylas.

127

(128)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 18 d.

128

(129)  Hubėjus – Wikipedia.

129

(130)  Džiangsu – Wikipedia.

130

(131)  https://www.earthmagazine.org/article/mineral-resource-month-germanium/, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 17 d.

131

(132)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/gjfzgh/201603/P020191104614882474091.pdf, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 4 d.

132

(133)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/201701/t20170106_143075.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 4 d.

133

(134)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/202004/t20200426_203069.html, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 4 d.

134

(135)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202104221487092732_1.pdf?1619123432000.pdf, p. 171, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 5 d.

135

(136)  https://chxz.chinalco.com.cn/tzzgx/dqbg/202103/P020210325553668267186.pdf, p. 221, paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. rugpjūčio 6 d.

136

(137)  Taip pat žr. mutatis mutandi WT/DS294/AB/RW, JAV – prilyginimo nuliui metodas (GSS 21 straipsnio 5 dalis), 2009 m. gegužės 14 d. Apeliacinio komiteto ataskaita, 453 punktą.

137

mutatis mutandi

JAV – prilyginimo nuliui metodas

(138)  
  „CRU Cable market outlook“ (2020 m. rugpjūčio mėn.), papildyta skundo pateikėjų rinkos tyrimais.

138

(139)  Šie rodikliai buvo pagrįsti skundo pateikėjo surinktais tiesioginiais duomenimis apie 8 skundą pateikusius arba jam pritariančius Sąjungos gamintojus (išskyrus vieną bendrovę dėl 574 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių), kuriems teko beveik 80 % Sąjungos gamybos per TL, taip pat įverčiais dėl likusių Sąjungos gamintojų, pagrįstais rinkos tyrimų duomenimis.

139

(140)  2020 m. rugpjūčio mėn. „CRU cables market outlook“, p. 29, ir 2021 m. vasario mėn. „CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region“.

140

(141)  Vertinimas remiantis viešais šaltiniais (2020 m. sausio 10 d. CRU straipsnis „Further instability on the horizon as tumultuous year ends“ ir skaidrės 2019 m. birželio mėn. CRU konferencijoje „Wire Cable“), pateiktas kaip skundo 6.1 ir 6.5 priedai ir išsamiau paaiškintas skunde.

141

(142)  Kolegijos ataskaita „Kinija – galutiniai antidempingo muitai saugumo tikrinimo rentgeno įrangai iš Europos Sąjungos“, WT/DS425/R, 7.67 dalis.

142

(143)  
  OL L 362, 30.12.1988, /59, 7 konstatuojamoji dalis.

143

(144)  
  1997 m. gruodžio 17 d. Sprendimas EFMA prieš Tarybą, T-121/95, EU:T:1997:198, 105 ir tolesni punktai.

144

EFMA prieš Tarybą

(145)  Etato ekvivalentas.

145

(146)  Tipiškos kainos, apimančios 36 % ES pramonės pardavimo per TL.

146

(147)  
  1998 m. kovo 20 d. Komisijos sprendimas 98/230/EB, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo oksido ir volframo rūgšties (98/230/EB) (OL L 87, 1998 3 21, p. 24).

147

(148)  Kolegijos ataskaitos „Tailandas – antidempingo muitai kampuočiams, fasoniniams profiliams ir specialiesiems profiliams iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno ir H formos pluoštams iš Lenkijos“, WT/DS122/R, 7.245–7.256 punktai.

148

(149)  
  2016 m. vasario 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2016/176, kuriuo užbaigiamas antidempingo tyrimas dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgšties, pagamintos „Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd“, importo (OL L 33, 2016 2 10, p. 14–37), 140 konstatuojamoji dalis.

149

(150)  Kolegijos ataskaita byloje „Europos Bendrijos ir tam tikros valstybės narės – prekybai dideliais civiliniais orlaiviais poveikį darančios priemonės“, WT/DS316/R, 7.2083 dalis.

150

(151)  
  2014 m. sausio 29 d. Bendrojo Teismo sprendimas Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd prieš Europos Sąjungos Tarybą, T-528/09, EU:T:2014:35, 79–80 dalys.

151

(152)  Savo 2020 m. pranešime apie Sąjungos padėtį Komisijos Pirmininkė Ursula von der Leyen teigė:
  „priemonės „NextGenerationEU“ teikiamos investicinės galimybės yra unikali plėtros proga kiekvienam kaimui. Todėl norime sutelkti investicijas į ryšio saugumą ir 5G, 6G bei šviesolaidžio plėtrą. Priemonė „NextGenerationEU“ taip pat suteikia unikalią galimybę suformuoti nuoseklesnį Europos požiūrį į junglumą ir skaitmeninės infrastruktūros diegimą.“

152

„priemonės „NextGenerationEU“ teikiamos investicinės galimybės yra unikali plėtros proga kiekvienam kaimui. Todėl norime sutelkti investicijas į ryšio saugumą ir 5G, 6G bei šviesolaidžio plėtrą. Priemonė „NextGenerationEU“ taip pat suteikia unikalią galimybę suformuoti nuoseklesnį Europos požiūrį į junglumą ir skaitmeninės infrastruktūros diegimą.“

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_20_1655.

(153)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“, Briuselis, 2021 3 9, COM(2021) 118 final.

153

final

(154)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

154

(155)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

155

(156)  Su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/825, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 143, 2018 6 7, p. 1).

156

(157)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1). I priedas „Kombinuotoji nomenklatūra“.

157

(158)  
  2021 m. lapkričio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2011, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės šviesolaidžių kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 410, 2021 11 18, p. 51).

158

---

I PRIEDAS

Kitos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės

| Bendrovės pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd. | C700 |
| Fasten Group: | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd. |

Bendrovės pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd.

C700

Fasten Group:

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd.

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd.

C703

Jiangsu Etern Co., Ltd.

C704

Jiangsu Hengtong Group:

| | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd. |
| --- | --- |

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd.

| | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd.

| | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd.

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd.

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd.

C709

SDG group:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd.

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd.

C725

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd.

C712

Shenzhen Wanbao Optical Fiber Communication Co., Ltd.

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd.

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd.

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd.

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd.

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd.

C718

Yangtze Optical Fibre and Cable group:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd.

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd.

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

II PRIEDAS

Kitos per antidempingo tyrimą bendradarbiavusios, bet per antisubsidijų tyrimą nebendradarbiavusios bendrovės

| Bendrovės pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd. | C698 |
| Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd. | C710 |

Bendrovės pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd.

C698

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd.

C710

---

SPRENDIMAI

| 2022 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/148

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/73

2022 m. sausio 18 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1490 dėl leidimo Vengrijai toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio 12 punktą Vengrija nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) gali atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 35 000 EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta pagal jos įstojimo dieną galiojusį valiutų keitimo kursą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio 12 punktą Vengrija nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) gali atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 35 000 EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta pagal jos įstojimo dieną galiojusį valiutų keitimo kursą;

| (2) | Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1490 (2) Vengrijai leidžiama nustatyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio, ir nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 48 000 EUR atitinkančios sumos nacionaline valiuta pagal jos įstojimo į Sąjungą dieną galiojusį valiutų keitimo kursą, iki 2021 m. gruodžio 31 d. arba iki direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB 281–294 straipsnių nuostatos, įsigaliojimo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė (toliau – speciali priemonė); |
| --- | --- |

(2)

Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1490 (2) Vengrijai leidžiama nustatyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio, ir nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 48 000 EUR atitinkančios sumos nacionaline valiuta pagal jos įstojimo į Sąjungą dieną galiojusį valiutų keitimo kursą, iki 2021 m. gruodžio 31 d. arba iki direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB 281–294 straipsnių nuostatos, įsigaliojimo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė (toliau – speciali priemonė);

| (3) | 2021 m. balandžio 19 d. raštu Vengrija pateikė Komisijai prašymą leisti toliau taikyti specialią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d. – termino, iki kurio valstybės narės į nacionalinę teisę turi perkelti Tarybos direktyvą (ES) 2020/285 (3), kurioje nustatomos paprastesnės PVM taisyklės mažosioms įmonėms. Ta direktyva valstybėms narėms taip pat leidžiama nuo PVM mokėjimo atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta valstybėje narėje neviršija 85 000 EUR ribos arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta; |
| --- | --- |

(3)

2021 m. balandžio 19 d. raštu Vengrija pateikė Komisijai prašymą leisti toliau taikyti specialią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d. – termino, iki kurio valstybės narės į nacionalinę teisę turi perkelti Tarybos direktyvą (ES) 2020/285 (3), kurioje nustatomos paprastesnės PVM taisyklės mažosioms įmonėms. Ta direktyva valstybėms narėms taip pat leidžiama nuo PVM mokėjimo atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta valstybėje narėje neviršija 85 000 EUR ribos arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta;

| (4) | vadovaujantis Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, 2021 m. birželio 28 d. raštu Komisija kitoms valstybėms narėms perdavė Vengrijos prašymą. 2021 m. birželio 29 d. raštu Komisija pranešė Vengrijai turinti visą prašymui įvertinti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, 2021 m. birželio 28 d. raštu Komisija kitoms valstybėms narėms perdavė Vengrijos prašymą. 2021 m. birželio 29 d. raštu Komisija pranešė Vengrijai turinti visą prašymui įvertinti būtiną informaciją;

| (5) | speciali priemonė atitinka Direktyvą (ES) 2020/285, kuria siekiama sumažinti mažųjų įmonių PVM reikalavimų laikymosi išlaidas, konkurencijos iškraipymus tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmenimis ir neigiamą perėjimo nuo atleidimo nuo mokesčio prie apmokestinimo poveikį (toliau – ribos efektas). Ja taip pat siekiama sudaryti palankesnes sąlygas mažųjų įmonių vykdomam reikalavimų laikymuisi ir mokesčių institucijų vykdomai stebėsenai. 48 000 EUR riba atitinka naują su atleidimu nuo mokesčio susijusią ribą, kaip nustatyta Direktyva (ES) 2020/285; |
| --- | --- |

(5)

speciali priemonė atitinka Direktyvą (ES) 2020/285, kuria siekiama sumažinti mažųjų įmonių PVM reikalavimų laikymosi išlaidas, konkurencijos iškraipymus tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmenimis ir neigiamą perėjimo nuo atleidimo nuo mokesčio prie apmokestinimo poveikį (toliau – ribos efektas). Ja taip pat siekiama sudaryti palankesnes sąlygas mažųjų įmonių vykdomam reikalavimų laikymuisi ir mokesčių institucijų vykdomai stebėsenai. 48 000 EUR riba atitinka naują su atleidimu nuo mokesčio susijusią ribą, kaip nustatyta Direktyva (ES) 2020/285;

| (6) | speciali priemonė ir toliau bus apmokestinamiesiems asmenims neprivaloma. Apmokestinamieji asmenys gali toliau pasirinkti taikyti įprastines PVM procedūras pagal Direktyvos 2006/112/EB 290 straipsnį; |
| --- | --- |

(6)

speciali priemonė ir toliau bus apmokestinamiesiems asmenims neprivaloma. Apmokestinamieji asmenys gali toliau pasirinkti taikyti įprastines PVM procedūras pagal Direktyvos 2006/112/EB 290 straipsnį;

| (7) | remiantis Vengrijos pateikta informacija, speciali priemonė turės tik nežymų poveikį bendrai galutinio vartojimo etapu Vengrijos surenkamų mokestinių pajamų sumai; |
| --- | --- |

(7)

remiantis Vengrijos pateikta informacija, speciali priemonė turės tik nežymų poveikį bendrai galutinio vartojimo etapu Vengrijos surenkamų mokestinių pajamų sumai;

| (8) | įsigaliojus Tarybos reglamentui (ES, Euratomas) 2021/769 (4), Vengrija 2021 finansinių metų PVM nuosavų išteklių ataskaitoje kompensacijos neskaičiuos; |
| --- | --- |

(8)

įsigaliojus Tarybos reglamentui (ES, Euratomas) 2021/769 (4), Vengrija 2021 finansinių metų PVM nuosavų išteklių ataskaitoje kompensacijos neskaičiuos;

| (9) | atsižvelgiant į teigiamą specialios priemonės poveikį supaprastinant su PVM susijusias prievoles, mažinant mažųjų įmonių ir mokesčių administratoriaus administracinę naštą ir reikalavimų laikymosi išlaidas, taip pat tai, kad nedaromas didelis poveikis bendroms surenkamoms PVM pajamoms, Vengrijai turėtų būti leista toliau taikyti specialią priemonę kitą laikotarpį; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į teigiamą specialios priemonės poveikį supaprastinant su PVM susijusias prievoles, mažinant mažųjų įmonių ir mokesčių administratoriaus administracinę naštą ir reikalavimų laikymosi išlaidas, taip pat tai, kad nedaromas didelis poveikis bendroms surenkamoms PVM pajamoms, Vengrijai turėtų būti leista toliau taikyti specialią priemonę kitą laikotarpį;

| (10) | leidimas taikyti specialią priemonę turėtų būti riboto laikotarpio. To laiko turėtų pakakti, kad būtų galima įvertinti ribos veiksmingumą ir tinkamumą. Be to, pagal Direktyvos (ES) 2020/285 3 straipsnio 1 dalį, iki 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės turi priimti ir paskelbti įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų galima laikytis tos direktyvos 1 straipsnio, ir turi taikyti tas nuostatas nuo 2025 m. sausio 1 d. Todėl tikslinga leisti Vengrijai taikyti specialią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(10)

leidimas taikyti specialią priemonę turėtų būti riboto laikotarpio. To laiko turėtų pakakti, kad būtų galima įvertinti ribos veiksmingumą ir tinkamumą. Be to, pagal Direktyvos (ES) 2020/285 3 straipsnio 1 dalį, iki 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės turi priimti ir paskelbti įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų galima laikytis tos direktyvos 1 straipsnio, ir turi taikyti tas nuostatas nuo 2025 m. sausio 1 d. Todėl tikslinga leisti Vengrijai taikyti specialią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

| (11) | siekiant išvengti trikdomojo poveikio, Vengrijai turėtų būti leidžiama specialią priemonę taikyti nepertraukiamai. Todėl, siekiant sklandžiai pereiti nuo ankstesnės tvarkos pagal Įgyvendinimo sprendimą (ES) 2018/1490, prašomas leidimas turėtų būti suteiktas nuo 2022 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(11)

siekiant išvengti trikdomojo poveikio, Vengrijai turėtų būti leidžiama specialią priemonę taikyti nepertraukiamai. Todėl, siekiant sklandžiai pereiti nuo ankstesnės tvarkos pagal Įgyvendinimo sprendimą (ES) 2018/1490, prašomas leidimas turėtų būti suteiktas nuo 2022 m. sausio 1 d.;

| (12) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1490 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(12)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1490 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2018/1490 2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vengrijai.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. spalio 2 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1490, kuriuo Vengrijai leidžiama nustatyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio (OL L 252, 2018 10 8, p. 38).

2

(3)  
  2020 m. vasario 18 d. Tarybos direktyva (ES) 2020/285, kuria iš dalies keičiami Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos, kiek tai susiję su specialia mažosioms įmonėms skirta schema, ir Reglamentas (ES) Nr. 904/2010, kiek tai susiję su administraciniu bendradarbiavimu ir keitimusi informacija tinkamo specialios mažosioms įmonėms skirtos schemos taikymo stebėsenos tikslais (OL L 62, 2020 3 2, p. 13).

3

(4)  
  2021 m. balandžio 30 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2021/769, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 dėl galutinių vienodų nuosavų išteklių, kaupiamų iš pridėtinės vertės mokesčio, surinkimo priemonių (OL L 165, 2021 5 11, p. 9).

4

---

| 2022 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/151

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/74

2022 m. sausio 17 d.

kuriame, siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo, pateikiamas 2021–2027 m. INTERREG programų sąrašas ir nurodoma kiekvienai programai iš Europos regioninės plėtros fondo ir iš kiekvienos Sąjungos išorės finansavimo priemonės skiriamos visos paramos bendra suma bei pateikiamas sumų, perkeliamų iš vienos krypties į kitą, sąrašas

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 131)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1059 dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (1), ypač į jo 11 straipsnio 1 dalį,

pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (2), 115 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) 2021/1059 9 straipsnyje nurodomi visi ištekliai, iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) skiriami Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG), ir jų paskirstymas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, tarptautiniam bendradarbiavimui, tarpregioniniam bendradarbiavimui ir atokiausių regionų bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) 2021/1059 9 straipsnyje nurodomi visi ištekliai, iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) skiriami Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG), ir jų paskirstymas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, tarptautiniam bendradarbiavimui, tarpregioniniam bendradarbiavimui ir atokiausių regionų bendradarbiavimui;

| (2) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 9 straipsnio 3 dalį Komisija kiekvienai valstybei narei pranešė pamečiui suskirstytą jai tenkančią visų tarpvalstybinio bendradarbiavimo, tarptautinio bendradarbiavimo ir atokiausių regionų bendradarbiavimo sumų dalį, nustatytą pagal Reglamento (ES) 2021/1060 XXVI priedo 8 punkte numatytą metodiką; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 9 straipsnio 3 dalį Komisija kiekvienai valstybei narei pranešė pamečiui suskirstytą jai tenkančią visų tarpvalstybinio bendradarbiavimo, tarptautinio bendradarbiavimo ir atokiausių regionų bendradarbiavimo sumų dalį, nustatytą pagal Reglamento (ES) 2021/1060 XXVI priedo 8 punkte numatytą metodiką;

| (3) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 9 straipsnio 5 dalį, remdamasi pagal to straipsnio 3 dalį Komisijos praneštomis sumomis, kiekviena valstybė narė informavo Komisiją, ar ji pasinaudojo to straipsnio 4 dalyje numatyta perkėlimo galimybe ir kaip ja pasinaudojo, ir apie galutinį jai skirtos lėšų dalies paskirstymą tarp INTERREG programų, kuriose valstybė narė dalyvauja; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 9 straipsnio 5 dalį, remdamasi pagal to straipsnio 3 dalį Komisijos praneštomis sumomis, kiekviena valstybė narė informavo Komisiją, ar ji pasinaudojo to straipsnio 4 dalyje numatyta perkėlimo galimybe ir kaip ja pasinaudojo, ir apie galutinį jai skirtos lėšų dalies paskirstymą tarp INTERREG programų, kuriose valstybė narė dalyvauja;

| (4) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 10 straipsnio 2 dalį Komisija ir atitinkamos valstybės narės nustato ERPF įnašą išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms, kurias taip pat ketinama remti iš finansinio paketo, skirto tarpvalstybiniam bendradarbiavimui pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę III (toliau – PNPP III TVB), arba iš finansinio paketo, skirto tarpvalstybiniam bendradarbiavimui kaimynystės geografinėje teritorijoje pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (toliau – KVTBP TVB); |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 10 straipsnio 2 dalį Komisija ir atitinkamos valstybės narės nustato ERPF įnašą išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms, kurias taip pat ketinama remti iš finansinio paketo, skirto tarpvalstybiniam bendradarbiavimui pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę III (toliau – PNPP III TVB), arba iš finansinio paketo, skirto tarpvalstybiniam bendradarbiavimui kaimynystės geografinėje teritorijoje pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (toliau – KVTBP TVB);

| (5) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 11 straipsnio 2 dalį Komisija taip pat sudaro pagal to reglamento 9 straipsnio 4 dalį perkeltų sumų sąrašą, suskirstytą pagal valstybes nares; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 11 straipsnio 2 dalį Komisija taip pat sudaro pagal to reglamento 9 straipsnio 4 dalį perkeltų sumų sąrašą, suskirstytą pagal valstybes nares;

| (6) | todėl būtina pateikti INTERREG programų sąrašą ir nurodyti kiekvienai programai iš ERPF skiriamos visos paramos ir, kai taikytina, iš kiekvienos Sąjungos išorės finansavimo priemonės skiriamos visos paramos bendrą sumą, taip pat pateikti pagal Reglamento (ES) 2021/1059 9 straipsnio 4 dalį perkeltų sumų sąrašą, suskirstytą pagal valstybes nares, |
| --- | --- |

(6)

todėl būtina pateikti INTERREG programų sąrašą ir nurodyti kiekvienai programai iš ERPF skiriamos visos paramos ir, kai taikytina, iš kiekvienos Sąjungos išorės finansavimo priemonės skiriamos visos paramos bendrą sumą, taip pat pateikti pagal Reglamento (ES) 2021/1059 9 straipsnio 4 dalį perkeltų sumų sąrašą, suskirstytą pagal valstybes nares,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų sąrašas, kiekvienai programai iš ERPF skiriamos visos paramos ir, kai taikytina, iš kiekvienos Sąjungos išorės finansavimo priemonės skiriamos visos paramos bendra suma pateikiami I priede.

2 straipsnis

Tarptautinio bendradarbiavimo programų sąrašas, kiekvienai programai iš ERPF skiriamos visos paramos ir, kai taikytina, iš kiekvienos Sąjungos išorės finansavimo priemonės skiriamos visos paramos bendra suma pateikiami II priede.

3 straipsnis

Tarpregioninio bendradarbiavimo programų sąrašas, kiekvienai programai iš ERPF skiriamos visos paramos ir, kai taikytina, iš kiekvienos Sąjungos išorės finansavimo priemonės skiriamos visos paramos bendra suma pateikiami III priede.

4 straipsnis

Atokiausių regionų bendradarbiavimo programų sąrašas, kiekvienai programai iš ERPF skiriamos visos paramos ir, kai taikytina, iš kiekvienos Sąjungos išorės finansavimo priemonės skiriamos visos paramos bendra suma pateikiami IV priede.

5 straipsnis

Pagal Reglamento (ES) 2021/1059 9 straipsnio 4 dalį perkeltos sumos, suskirstytos pagal valstybes nares, pateikiamos V priede.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 17 d.

Komisijos vardu

Elisa FERREIRA

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 231, 2021 6 30, p. 94.

1

(2)  
  OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

2

---

I PRIEDAS

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų sąrašas, kuriame nurodoma kiekvienai tarpvalstybinio bendradarbiavimo programai iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) ir Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (KVTBP) skiriamos visos paramos bendra suma

| Nr. | CCI | Programos pavadinimas | Valstybės narės | Ne valstybės narės | Bendras ERPF įnašas | PNPP III įnašas | KVTBP įnašas | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFCB001 | (INTERREG VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) | NL BE DE | | 125 677 095 | | | 125 677 095 |
| 2 | 2021TC16RFCB002 | (INTERREG VI-A) Austrija – Čekija | AT CZ | | 86 821 148 | | | 86 821 148 |
| 3 | 2021TC16RFCB003 | (INTERREG VI-A) Slovakija – Austrija | SK AT | | 55 500 000 | | | 55 500 000 |
| 4 | 2021TC16RFCB004 | (INTERREG VI-A) Austrija – Vokietija/Bavarija | AT DE | | 61 547 037 | | | 61 547 037 |
| 5 | 2021TC16RFCB005 | (INTERREG VI-A) Ispanija – Portugalija (POCTEP) | ES PT | | 320 622 726 | | | 320 622 726 |
| 6 | 2021TC16RFCB006 | (INTERREG VI-A) Ispanija – Prancūzija – Andora (POCTEFA) | ES FR | AD | 243 079 964 | | | 243 079 964 |
| 7 | 2021TC16RFCB007 | (INTERREG VI-A) Vengrija – Kroatija | HU HR | | 70 034 030 | | | 70 034 030 |
| 8 | 2021TC16RFCB008 | (INTERREG VI-A) Vokietija/Bavarija – Čekija | DE CZ | | 99 064 772 | | | 99 064 772 |
| 9 | 2021TC16RFCB009 | (INTERREG VI-A) Austrija – Vengrija | AT HU | | 49 561 200 | | | 49 561 200 |
| 10 | 2021TC16RFCB010 | (INTERREG VI-A) Vokietija/Brandenburgas – Lenkija | DE PL | | 88 300 000 | | | 88 300 000 |
| 11 | 2021TC16RFCB011 | (INTERREG VI-A) Lenkija – Slovakija | PL SK | | 129 286 462 | | | 129 286 462 |
| 12 | 2021TC16RFCB012 | (INTERREG VI-A) Lenkija – Danija – Vokietija – Lietuva – Švedija (Pietinė Baltija) | PL DK DE LT SE | | 83 802 411 | | | 83 802 411 |
| 13 | 2021TC16RFCB013 | (INTERREG VI-A) Suomija – Estija – Latvija – Švedija (Centrinė Baltija) | FI EE LV SE | | 126 788 865 | | | 126 788 865 |
| 14 | 2021TC16RFCB014 | (INTERREG VI-A) Vengrija – Slovakija | HU SK | | 129 000 000 | | | 129 000 000 |
| 15 | 2021TC16RFCB015 | (INTERREG VI-A) Švedija – Norvegija | SE | NO | 47 200 000 | | | 47 200 000 |
| 16 | 2021TC16RFCB016 | (INTERREG VI-A) Vokietija/Saksonija – Čekija | DE CZ | | 152 364 968 | | | 152 364 968 |
| 17 | 2021TC16RFCB017 | (INTERREG VI-A) Lenkija – Vokietija/Saksonija | PL DE | | 60 275 000 | | | 60 275 000 |
| 18 | 2021TC16RFCB018 | (INTERREG VI-A) Vokietija/Meklenburgas-Pomeranija/Brandenburgas – Lenkija | DE PL | | 124 580 000 | | | 124 580 000 |
| 19 | 2021TC16RFCB019 | (INTERREG VI-A) Graikija – Italija | EL IT | | 79 582 928 | | | 79 582 928 |
| 20 | 2021TC16RFCB020 | (INTERREG VI-A) Rumunija – Bulgarija | RO BG | | 163 497 401 | | | 163 497 401 |
| 21 | 2021TC16RFCB021 | (INTERREG VI-A) Graikija – Bulgarija | EL BG | | 67 162 945 | | | 67 162 945 |
| 22 | 2021TC16RFCB022 | (INTERREG VI-A) Vokietija – Nyderlandai | DE NL | | 240 775 132 | | | 240 775 132 |
| 23 | 2021TC16RFCB023 | (INTERREG VI-A) Vokietija – Austrija – Šveicarija – Lichtenšteinas
  (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) | DE AT | CH LI | 47 569 062 | | | 47 569 062 |
| 24 | 2021TC16RFCB024 | (INTERREG VI-A) Čekija – Lenkija | CZ PL | | 178 870 508 | | | 178 870 508 |
| 25 | 2021TC16RFCB025 | (INTERREG VI-A) Švedija – Danija – Norvegija (Öresund-Kattegat-
  Skagerrak) | SE DK | NO | 141 300 000 | | | 141 300 000 |
| 26 | 2021TC16RFCB026 | (INTERREG VI-A) Latvija – Lietuva | LV LT | | 31 752 230 | | | 31 752 230 |
| 27 | 2021TC16RFCB027 | (INTERREG VI-A) Švedija – Suomija – Norvegija (AURORA) | SE FI | NO | 93 809 500 | | | 93 809 500 |
| 28 | 2021TC16RFCB028 | (INTERREG VI-A) Slovėnija – Kroatija | SI HR | | 39 344 493 | | | 39 344 493 |
| 29 | 2021TC16RFCB029 | (INTERREG VI-A) Slovakija – Čekija | SK CZ | | 85 323 597 | | | 85 323 597 |
| 30 | 2021TC16RFCB030 | (INTERREG VI-A) Lietuva – Lenkija | LT PL | | 45 706 836 | | | 45 706 836 |
| 31 | 2021TC16RFCB031 | (INTERREG VI-A) Italija – Prancūzija (Maritime) | IT FR | | 154 636 861 | | | 154 636 861 |
| 32 | 2021TC16RFCB032 | (INTERREG VI-A) Prancūzija – Italija (ALCOTRA) | FR IT | | 182 330 487 | | | 182 330 487 |
| 33 | 2021TC16RFCB033 | (INTERREG VI-A) Italija – Šveicarija | IT | CH | 82 346 673 | | | 82 346 673 |
| 34 | 2021TC16RFCB034 | (INTERREG VI-A) Italija – Slovėnija | IT SI | | 70 898 662 | | | 70 898 662 |
| 35 | 2021TC16RFCB035 | (INTERREG VI-A) Italija – Malta | IT MT | | 46 083 225 | | | 46 083 225 |
| 36 | 2021TC16RFCB036 | (INTERREG VI-A) Prancūzija – Vokietija – Šveicarija (Aukštutinis Reinas) | FR DE | CH | 125 117 615 | | | 125 117 615 |
| 37 | 2021TC16RFCB037 | (INTERREG VI-A) Prancūzija – Šveicarija | FR | CH | 69 766 796 | | | 69 766 796 |
| 38 | 2021TC16RFCB038 | (INTERREG VI-A) Italija – Kroatija | IT HR | | 172 986 266 | | | 172 986 266 |
| 39 | 2021TC16RFCB039 | (INTERREG VI-A) Belgija – Prancūzija (Wallonie-Vlaanderen-France) | BE FR | | 286 882 570 | | | 286 882 570 |
| 40 | 2021TC16RFCB040 | (INTERREG VI-A) Prancūzija – Belgija – Vokietija – Liuksemburgas (Grande Région/Großregion) | FR BE DE LU | | 181 942 401 | | | 181 942 401 |
| 41 | 2021TC16RFCB041 | (INTERREG VI-A) Belgija – Nyderlandai (Vlaanderen-Nederland) | BE NL | | 205 405 605 | | | 205 405 605 |
| 42 | 2021TC16RFCB042 | (INTERREG VI-A) Rumunija – Vengrija | RO HU | | 140 752 020 | | | 140 752 020 |
| 43 | 2021TC16RFCB043 | (INTERREG VI-A) Estija – Latvija | EE LV | | 26 004 949 | | | 26 004 949 |
| 44 | 2021TC16RFCB044 | (INTERREG VI-A) Italija – Austrija | IT AT | | 73 071 805 | | | 73 071 805 |
| 45 | 2021TC16RFCB045 | (INTERREG VI-A) Slovėnija – Vengrija | SI HU | | 14 109 017 | | | 14 109 017 |
| 46 | 2021TC16RFCB046 | (INTERREG VI-A) Slovakija – Austrija | SI AT | | 45 846 198 | | | 45 846 198 |
| 47 | 2021TC16RFCB047 | (INTERREG VI-A) Graikija – Kipras | EL CY | | 45 991 214 | | | 45 991 214 |
| 48 | 2021TC16RFCB048 | (INTERREG VI-A) Vokietija – Danija | DE DK | | 93 771 505 | | | 93 771 505 |
| 49 | 2014TC16RFPC001 | PEACE PLUS Airija – Šiaurės Airija/Jungtinė Karalystė | IE | UK | 234 474 919 | | | 234 474 919 |
| 50 | 2021TC16IPCB006 | (INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Šiaurės Makedonija | BG | MK | 12 916 849 | 13 562 691 | | 26 479 540 |
| 51 | 2021TC16IPCB007 | (INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Serbija | BG | RS | 15 804 360 | 16 594 578 | | 32 398 938 |
| 52 | 2021TC16IPCB005 | (INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Turkija | BG | TR | 14 269 738 | 14 983 225 | | 29 252 963 |
| 53 | 2021TC16IPCB003 | (INTERREG VI-A) PNPP Kroatija – Serbija | HR | RS | 18 673 977 | 19 607 676 | | 38 281 653 |
| 54 | 2021TC16IPCB004 | (INTERREG VI-A) PNPP Kroatija – Bosnija ir Hercegovina – Juodkalnija | HR | BA ME | 57 407 658 | 60 278 041 | | 117 685 699 |
| 55 | 2021TC16IPCB010 | (INTERREG VI-A) PNPP Graikija – Albanija | EL | AL | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 56 | 2021TC16IPCB009 | (INTERREG VI-A) PNPP Graikija – Šiaurės Makedonija | EL | MK | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 57 | 2021TC16IPCB001 | (INTERREG VI-A) PNPP Vengrija – Serbija | HU | RS | 31 000 000 | 32 550 000 | | 63 550 000 |
| 58 | 2021TC16IPCB008 | (INTERREG VI-A) PNPP Italija – Albanija – Juodkalnija (Pietinė Adrija) | IT | AL ME | 32 695 846 | 34 330 638 | | 67 026 484 |
| 59 | 2021TC16IPCB002 | (INTERREG VI-A) PNPP Rumunija – Serbija | RO | RS | 36 374 062 | 38 192 765 | | 74 566 827 |
| 60 | 2021TC16NXCB004 | (INTERREG VI-A) NEXT Estija – Rusija | EE | RU | 10 906 623 | | 11 124 755 | 22 031 378 |
| 61 | 2021TC16NXCB010 | (INTERREG VI-A) NEXT Vengrija – Slovakija – Rumunija – Ukraina | HU SK RO | UA | 30 998 055 | | 31 618 016 | 62 616 071 |
| 62 | 2021TC16NXCB013 | (INTERREG VI-A) NEXT Italija – Tunisas | IT | TN | 16 010 314 | | 16 330 520 | 32 340 834 |
| 63 | 2021TC16NXCB002 | (INTERREG VI-A) NEXT Karelija | FI | RU | 14 003 500 | | 14 283 570 | 28 287 070 |
| 64 | 2021TC16NXCB001 | (INTERREG VI-A) NEXT Kolarctic | FI SE | RU NO | 17 501 359 | | 17 851 386 | 35 352 745 |
| 65 | 2021TC16NXCB005 | (INTERREG VI-A) NEXT Latvija – Rusija | LV | RU | 7 000 000 | | 7 140 000 | 14 140 000 |
| 66 | 2021TC16NXCB006 | (INTERREG VI-A) NEXT Lietuva – Rusija | LT | RU | 11 952 500 | | 12 191 550 | 24 144 050 |
| 67 | 2021TC16NXCB009 | (INTERREG VI-A) NEXT Lenkija – Baltarusija – Ukraina | PL | BY UA | 87 900 000 | | 89 658 000 | 177 558 000 |
| 68 | 2021TC16NXCB007 | (INTERREG VI-A) NEXT Lenkija – Rusija | PL | RU | 43 240 000 | | 44 104 800 | 87 344 800 |
| 69 | 2021TC16NXCB011 | (INTERREG VI-A) NEXT Rumunija – Moldovos Respublika | RO | MD | 36 250 000 | | 36 975 000 | 73 225 000 |
| 70 | 2021TC16NXCB012 | (INTERREG VI-A) NEXT Rumunija – Ukraina | RO | UA | 25 350 000 | | 25 857 000 | 51 207 000 |
| 71 | 2021TC16NXCB003 | (INTERREG VI-A) NEXT Pietryčių Suomija – Rusija | FI | RU | 24 003 500 | | 24 483 570 | 48 487 070 |
| 72 | 2021TC16NXCB008 | (INTERREG VI-A) NEXT Latvija – Baltarusija | LV | BY | 5 860 134 | | 5 977 337 | 11 837 471 |
| 73 | 2021TC16NXCB014 | (INTERREG VI-A) NEXT Lietuva – Baltarusija | LT | BY | 16 000 000 | | 16 320 000 | 32 320 000 |
| | | | | Iš viso | 6 115 505 509 | 257 399 614 | 353 915 504 | 6 726 820 627 |

Nr.

CCI

Programos pavadinimas

Valstybės narės

Ne valstybės narės

Bendras ERPF įnašas

PNPP III įnašas

KVTBP įnašas

Iš viso

1

2021TC16RFCB001

(INTERREG VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

NL BE DE

125 677 095

125 677 095

2

2021TC16RFCB002

(INTERREG VI-A) Austrija – Čekija

AT CZ

86 821 148

86 821 148

3

2021TC16RFCB003

(INTERREG VI-A) Slovakija – Austrija

SK AT

55 500 000

55 500 000

4

2021TC16RFCB004

(INTERREG VI-A) Austrija – Vokietija/Bavarija

AT DE

61 547 037

61 547 037

5

2021TC16RFCB005

(INTERREG VI-A) Ispanija – Portugalija (POCTEP)

ES PT

320 622 726

320 622 726

6

2021TC16RFCB006

(INTERREG VI-A) Ispanija – Prancūzija – Andora (POCTEFA)

ES FR

AD

243 079 964

243 079 964

7

2021TC16RFCB007

(INTERREG VI-A) Vengrija – Kroatija

HU HR

70 034 030

70 034 030

8

2021TC16RFCB008

(INTERREG VI-A) Vokietija/Bavarija – Čekija

DE CZ

99 064 772

99 064 772

9

2021TC16RFCB009

(INTERREG VI-A) Austrija – Vengrija

AT HU

49 561 200

49 561 200

10

2021TC16RFCB010

(INTERREG VI-A) Vokietija/Brandenburgas – Lenkija

DE PL

88 300 000

88 300 000

11

2021TC16RFCB011

(INTERREG VI-A) Lenkija – Slovakija

PL SK

129 286 462

129 286 462

12

2021TC16RFCB012

(INTERREG VI-A) Lenkija – Danija – Vokietija – Lietuva – Švedija (Pietinė Baltija)

PL DK DE LT SE

83 802 411

83 802 411

13

2021TC16RFCB013

(INTERREG VI-A) Suomija – Estija – Latvija – Švedija (Centrinė Baltija)

FI EE LV SE

126 788 865

126 788 865

14

2021TC16RFCB014

(INTERREG VI-A) Vengrija – Slovakija

HU SK

129 000 000

129 000 000

15

2021TC16RFCB015

(INTERREG VI-A) Švedija – Norvegija

SE

NO

47 200 000

47 200 000

16

2021TC16RFCB016

(INTERREG VI-A) Vokietija/Saksonija – Čekija

DE CZ

152 364 968

152 364 968

17

2021TC16RFCB017

(INTERREG VI-A) Lenkija – Vokietija/Saksonija

PL DE

60 275 000

60 275 000

18

2021TC16RFCB018

(INTERREG VI-A) Vokietija/Meklenburgas-Pomeranija/Brandenburgas – Lenkija

DE PL

124 580 000

124 580 000

19

2021TC16RFCB019

(INTERREG VI-A) Graikija – Italija

EL IT

79 582 928

79 582 928

20

2021TC16RFCB020

(INTERREG VI-A) Rumunija – Bulgarija

RO BG

163 497 401

163 497 401

21

2021TC16RFCB021

(INTERREG VI-A) Graikija – Bulgarija

EL BG

67 162 945

67 162 945

22

2021TC16RFCB022

(INTERREG VI-A) Vokietija – Nyderlandai

DE NL

240 775 132

240 775 132

23

2021TC16RFCB023

(INTERREG VI-A) Vokietija – Austrija – Šveicarija – Lichtenšteinas

(Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

DE AT

CH LI

47 569 062

47 569 062

24

2021TC16RFCB024

(INTERREG VI-A) Čekija – Lenkija

CZ PL

178 870 508

178 870 508

25

2021TC16RFCB025

(INTERREG VI-A) Švedija – Danija – Norvegija (Öresund-Kattegat-

Skagerrak)

SE DK

NO

141 300 000

141 300 000

26

2021TC16RFCB026

(INTERREG VI-A) Latvija – Lietuva

LV LT

31 752 230

31 752 230

27

2021TC16RFCB027

(INTERREG VI-A) Švedija – Suomija – Norvegija (AURORA)

SE FI

NO

93 809 500

93 809 500

28

2021TC16RFCB028

(INTERREG VI-A) Slovėnija – Kroatija

SI HR

39 344 493

39 344 493

29

2021TC16RFCB029

(INTERREG VI-A) Slovakija – Čekija

SK CZ

85 323 597

85 323 597

30

2021TC16RFCB030

(INTERREG VI-A) Lietuva – Lenkija

LT PL

45 706 836

45 706 836

31

2021TC16RFCB031

(INTERREG VI-A) Italija – Prancūzija (Maritime)

IT FR

154 636 861

154 636 861

32

2021TC16RFCB032

(INTERREG VI-A) Prancūzija – Italija (ALCOTRA)

FR IT

182 330 487

182 330 487

33

2021TC16RFCB033

(INTERREG VI-A) Italija – Šveicarija

IT

CH

82 346 673

82 346 673

34

2021TC16RFCB034

(INTERREG VI-A) Italija – Slovėnija

IT SI

70 898 662

70 898 662

35

2021TC16RFCB035

(INTERREG VI-A) Italija – Malta

IT MT

46 083 225

46 083 225

36

2021TC16RFCB036

(INTERREG VI-A) Prancūzija – Vokietija – Šveicarija (Aukštutinis Reinas)

FR DE

CH

125 117 615

125 117 615

37

2021TC16RFCB037

(INTERREG VI-A) Prancūzija – Šveicarija

FR

CH

69 766 796

69 766 796

38

2021TC16RFCB038

(INTERREG VI-A) Italija – Kroatija

IT HR

172 986 266

172 986 266

39

2021TC16RFCB039

(INTERREG VI-A) Belgija – Prancūzija (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE FR

286 882 570

286 882 570

40

2021TC16RFCB040

(INTERREG VI-A) Prancūzija – Belgija – Vokietija – Liuksemburgas (Grande Région/Großregion)

FR BE DE LU

181 942 401

181 942 401

41

2021TC16RFCB041

(INTERREG VI-A) Belgija – Nyderlandai (Vlaanderen-Nederland)

BE NL

205 405 605

205 405 605

42

2021TC16RFCB042

(INTERREG VI-A) Rumunija – Vengrija

RO HU

140 752 020

140 752 020

43

2021TC16RFCB043

(INTERREG VI-A) Estija – Latvija

EE LV

26 004 949

26 004 949

44

2021TC16RFCB044

(INTERREG VI-A) Italija – Austrija

IT AT

73 071 805

73 071 805

45

2021TC16RFCB045

(INTERREG VI-A) Slovėnija – Vengrija

SI HU

14 109 017

14 109 017

46

2021TC16RFCB046

(INTERREG VI-A) Slovakija – Austrija

SI AT

45 846 198

45 846 198

47

2021TC16RFCB047

(INTERREG VI-A) Graikija – Kipras

EL CY

45 991 214

45 991 214

48

2021TC16RFCB048

(INTERREG VI-A) Vokietija – Danija

DE DK

93 771 505

93 771 505

49

2014TC16RFPC001

PEACE PLUS Airija – Šiaurės Airija/Jungtinė Karalystė

IE

UK

234 474 919

234 474 919

50

2021TC16IPCB006

(INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Šiaurės Makedonija

BG

MK

12 916 849

13 562 691

26 479 540

51

2021TC16IPCB007

(INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Serbija

BG

RS

15 804 360

16 594 578

32 398 938

52

2021TC16IPCB005

(INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Turkija

BG

TR

14 269 738

14 983 225

29 252 963

53

2021TC16IPCB003

(INTERREG VI-A) PNPP Kroatija – Serbija

HR

RS

18 673 977

19 607 676

38 281 653

54

2021TC16IPCB004

(INTERREG VI-A) PNPP Kroatija – Bosnija ir Hercegovina – Juodkalnija

HR

BA ME

57 407 658

60 278 041

117 685 699

55

2021TC16IPCB010

(INTERREG VI-A) PNPP Graikija – Albanija

EL

AL

13 000 000

13 650 000

26 650 000

56

2021TC16IPCB009

(INTERREG VI-A) PNPP Graikija – Šiaurės Makedonija

EL

MK

13 000 000

13 650 000

26 650 000

57

2021TC16IPCB001

(INTERREG VI-A) PNPP Vengrija – Serbija

HU

RS

31 000 000

32 550 000

63 550 000

58

2021TC16IPCB008

(INTERREG VI-A) PNPP Italija – Albanija – Juodkalnija (Pietinė Adrija)

IT

AL ME

32 695 846

34 330 638

67 026 484

59

2021TC16IPCB002

(INTERREG VI-A) PNPP Rumunija – Serbija

RO

RS

36 374 062

38 192 765

74 566 827

60

2021TC16NXCB004

(INTERREG VI-A) NEXT Estija – Rusija

EE

RU

10 906 623

11 124 755

22 031 378

61

2021TC16NXCB010

(INTERREG VI-A) NEXT Vengrija – Slovakija – Rumunija – Ukraina

HU SK RO

UA

30 998 055

31 618 016

62 616 071

62

2021TC16NXCB013

(INTERREG VI-A) NEXT Italija – Tunisas

IT

TN

16 010 314

16 330 520

32 340 834

63

2021TC16NXCB002

(INTERREG VI-A) NEXT Karelija

FI

RU

14 003 500

14 283 570

28 287 070

64

2021TC16NXCB001

(INTERREG VI-A) NEXT Kolarctic

FI SE

RU NO

17 501 359

17 851 386

35 352 745

65

2021TC16NXCB005

(INTERREG VI-A) NEXT Latvija – Rusija

LV

RU

7 000 000

7 140 000

14 140 000

66

2021TC16NXCB006

(INTERREG VI-A) NEXT Lietuva – Rusija

LT

RU

11 952 500

12 191 550

24 144 050

67

2021TC16NXCB009

(INTERREG VI-A) NEXT Lenkija – Baltarusija – Ukraina

PL

BY UA

87 900 000

89 658 000

177 558 000

68

2021TC16NXCB007

(INTERREG VI-A) NEXT Lenkija – Rusija

PL

RU

43 240 000

44 104 800

87 344 800

69

2021TC16NXCB011

(INTERREG VI-A) NEXT Rumunija – Moldovos Respublika

RO

MD

36 250 000

36 975 000

73 225 000

70

2021TC16NXCB012

(INTERREG VI-A) NEXT Rumunija – Ukraina

RO

UA

25 350 000

25 857 000

51 207 000

71

2021TC16NXCB003

(INTERREG VI-A) NEXT Pietryčių Suomija – Rusija

FI

RU

24 003 500

24 483 570

48 487 070

72

2021TC16NXCB008

(INTERREG VI-A) NEXT Latvija – Baltarusija

LV

BY

5 860 134

5 977 337

11 837 471

73

2021TC16NXCB014

(INTERREG VI-A) NEXT Lietuva – Baltarusija

LT

BY

16 000 000

16 320 000

32 320 000

Iš viso

6 115 505 509

257 399 614

353 915 504

6 726 820 627

---

II PRIEDAS

Tarptautinio bendradarbiavimo programų sąrašas, kuriame nurodoma kiekvienai tarpvalstybinio bendradarbiavimo programai iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) ir Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (KVTBP) skiriamos visos paramos bendra suma

| Nr. | CCI | Programos pavadinimas | Valstybės narės | Ne valstybės narės | Bendras ERPF įnašas | PNPP III įnašas | KVTBP įnašas | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16IPTN001 | (INTERREG VI-B) PNPP Adrijos ir Jonijos jūros | EL HR IT SI | AL BA ME RS SM | 65 848 129 | 70 840 386 | | 136 688 515 |
| 2 | 2021TC16RFTN001 | (INTERREG VI-B) Alpių regionas | DE FR IT AT SI | CH LI | 107 051 188 | | | 107 051 188 |
| 3 | 2021TC16RFTN002 | (INTERREG VI-B) Atlanto vandenyno regionas | ES FR PT | | 113 075 964 | | | 113 075 964 |
| 4 | 2021TC16FFTN003 | (INTERREG VI-B) Baltijos jūros regionas | DE DK EE LV LT PL FI SE | BY NO RU | 250 984 823 | | 8 800 000 | 259 784 823 |
| 5 | 2021TC16RFTN003 | (INTERREG VI-B) Vidurio Europa | CZ DE IT HR HU AT PL SI SK | | 224 623 802 | | | 224 623 802 |
| 6 | 2021TC16FFTN004 | (INTERREG V-B) Dunojus | AT BG CZ DE HR HU RO SI SK | BA ME RS MD UA | 165 424 228 | 30 000 000 | 17 679 725 | 213 103 953 |
| 7 | 2021TC16FFTN001 | (INTERREG VI-B) Viduržemio jūros Europos dalis (EURO MED) | BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI | ME MK AL BA | 216 559 226 | 18 340 000 | | 234 899 226 |
| 8 | 2021TC16FFTN005 | (INTERREG VI-B) Šiaurės periferija ir Arktis | IE FI SE | FO GL IS NO | 43 716 415 | | | 43 716 415 |
| 9 | 2021TC16RFTN004 | (INTERREG VI-B) Šiaurės jūra | BE DK DE FR NL SE | NO | 171 154 311 | | | 171 154 311 |
| 10 | 2021TC16RFTN005 | (INTERREG VI-B) Šiaurės Vakarų Europa | BE DE FR IE NL LU | CH | 310 480 455 | | | 310 480 455 |
| 11 | 2021TC16RFTN006 | (INTERREG VI-B) Pietvakarių Europa (SUDOE) | ES FR PT | AD | 106 260 516 | | | 106 260 516 |
| 12 | 2021TC16NXTN001 | (INTERREG VI-B) NEXT Viduržemio jūros baseinas (NEXT MED) | EL ES FR IT MT CY PT | TR DZ EG IL JO LB PS TN | 96 199 962 | 9 500 000 | 138 713 588 | 244 413 550 |
| 13 | 2021TC16NXTN003 | (INTERREG VI-B) NEXT Vidurio Atlantas | ES PT | MA | 55 100 000 | | 55 100 000 | 110 200 000 |
| 14 | 2021TC16NXTN002 | (INTERREG VI-B) NEXT Juodosios jūros baseinas | BG EL RO | TR UA AM GE MD RU | 14 552 489 | 9 500 000 | 36 934 183 | 60 986 672 |
| Iš viso | 1 941 031 508 | 138 180 386 | 257 227 496 | 2 336 439 390 |

Nr.

CCI

Programos pavadinimas

Valstybės narės

Ne valstybės narės

Bendras ERPF įnašas

PNPP III įnašas

KVTBP įnašas

Iš viso

1

2021TC16IPTN001

(INTERREG VI-B) PNPP Adrijos ir Jonijos jūros

EL HR IT SI

AL BA ME RS SM

65 848 129

70 840 386

136 688 515

2

2021TC16RFTN001

(INTERREG VI-B) Alpių regionas

DE FR IT AT SI

CH LI

107 051 188

107 051 188

3

2021TC16RFTN002

(INTERREG VI-B) Atlanto vandenyno regionas

ES FR PT

113 075 964

113 075 964

4

2021TC16FFTN003

(INTERREG VI-B) Baltijos jūros regionas

DE DK EE LV LT PL FI SE

BY NO RU

250 984 823

8 800 000

259 784 823

5

2021TC16RFTN003

(INTERREG VI-B) Vidurio Europa

CZ DE IT HR HU AT PL SI SK

224 623 802

224 623 802

6

2021TC16FFTN004

(INTERREG V-B) Dunojus

AT BG CZ DE HR HU RO SI SK

BA ME RS MD UA

165 424 228

30 000 000

17 679 725

213 103 953

7

2021TC16FFTN001

(INTERREG VI-B) Viduržemio jūros Europos dalis (EURO MED)

BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI

ME MK AL BA

216 559 226

18 340 000

234 899 226

8

2021TC16FFTN005

(INTERREG VI-B) Šiaurės periferija ir Arktis

IE FI SE

FO GL IS NO

43 716 415

43 716 415

9

2021TC16RFTN004

(INTERREG VI-B) Šiaurės jūra

BE DK DE FR NL SE

NO

171 154 311

171 154 311

10

2021TC16RFTN005

(INTERREG VI-B) Šiaurės Vakarų Europa

BE DE FR IE NL LU

CH

310 480 455

310 480 455

11

2021TC16RFTN006

(INTERREG VI-B) Pietvakarių Europa (SUDOE)

ES FR PT

AD

106 260 516

106 260 516

12

2021TC16NXTN001

(INTERREG VI-B) NEXT Viduržemio jūros baseinas (NEXT MED)

EL ES FR IT MT CY PT

TR DZ EG IL JO LB PS TN

96 199 962

9 500 000

138 713 588

244 413 550

13

2021TC16NXTN003

(INTERREG VI-B) NEXT Vidurio Atlantas

ES PT

MA

55 100 000

55 100 000

110 200 000

14

2021TC16NXTN002

(INTERREG VI-B) NEXT Juodosios jūros baseinas

BG EL RO

TR UA AM GE MD RU

14 552 489

9 500 000

36 934 183

60 986 672

Iš viso

1 941 031 508

138 180 386

257 227 496

2 336 439 390

---

III PRIEDAS

Tarpregioninio bendradarbiavimo programų sąrašas, kuriame nurodoma kiekvienai tarpvalstybinio bendradarbiavimo programai skiriamos Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) visos paramos bendra suma

| Nr. | CCI | Programos pavadinimas | Valstybės narės | Ne valstybės narės | Bendras ERPF įnašas | PNPP III įnašas | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFIR001 | (INTERREG VI-C) „lnterreg Europe“ | Visos VN | NO CH | 379 482 670 | | 379 482 670 |
| 2 | 2021TC16FFIR001 | (INTERREG VI-C) „Urbact IV“ | Visos VN | NO CH AL BA ME MK RS | 79 769 799 | 5 000 000 | 84 769 799 |
| 3 | 2021TC16RFIR004 | (INTERREG VI-C) Bendradarbiavimo programa ESPON 2030 | Visos VN | NO CH IS LI | 48 000 000 | | 48 000 000 |
| 4 | 2021TC16RFIR002 | (INTERREG VI-C) „Interact“ | Visos VN | NO CH | 45 000 000 | | 45 000 000 |
| Iš viso | 552 252 469 | 5 000 000 | 557 252 469 |

Nr.

CCI

Programos pavadinimas

Valstybės narės

Ne valstybės narės

Bendras ERPF įnašas

PNPP III įnašas

Iš viso

1

2021TC16RFIR001

(INTERREG VI-C) „lnterreg Europe“

Visos VN

NO CH

379 482 670

379 482 670

2

2021TC16FFIR001

(INTERREG VI-C) „Urbact IV“

Visos VN

NO CH AL BA ME MK RS

79 769 799

5 000 000

84 769 799

3

2021TC16RFIR004

(INTERREG VI-C) Bendradarbiavimo programa ESPON 2030

Visos VN

NO CH IS LI

48 000 000

48 000 000

4

2021TC16RFIR002

(INTERREG VI-C) „Interact“

Visos VN

NO CH

45 000 000

45 000 000

Iš viso

552 252 469

5 000 000

557 252 469

---

IV PRIEDAS

Atokiausių regionų bendradarbiavimo programų sąrašas, kuriame nurodoma kiekvienai tarpvalstybinio bendradarbiavimo programai iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) skiriamos visos paramos bendra suma

| Nr. | CCI | Programos pavadinimas | Valstybės narės | Ne valstybės narės | Bendras ERPF įnašas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16FFOR004 | (INTERREG VI-D) Indijos vandenynas | FR | Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | 62 252 459 |
| 2 | 2021TC16FFOR003 | (INTERREG VI-D) Karibai | FR | Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | 67 895 832 |
| 3 | 2021TC16FFOR005 | (INTERREG VI-D) Amazonija | FR | Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | 18 899 049 |
| 4 | 2021TC16FFOR001 | (INTERREG VI-D) Madeira – Azorai – Kanarų salos (MAC) | ES PT | Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | 169 898 663 |
| 5 | 2021TC16FFOR002 | (INTERREG VI-D) Mozambiko sąsiauris | FR | Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | 10 228 777 |
| Iš viso | 329 174 780 |

Nr.

CCI

Programos pavadinimas

Valstybės narės

Ne valstybės narės

Bendras ERPF įnašas

1

2021TC16FFOR004

(INTERREG VI-D) Indijos vandenynas

FR

Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

62 252 459

2

2021TC16FFOR003

(INTERREG VI-D) Karibai

FR

Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

67 895 832

3

2021TC16FFOR005

(INTERREG VI-D) Amazonija

FR

Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

18 899 049

4

2021TC16FFOR001

(INTERREG VI-D) Madeira – Azorai – Kanarų salos (MAC)

ES PT

Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

169 898 663

5

2021TC16FFOR002

(INTERREG VI-D) Mozambiko sąsiauris

FR

Kelios trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

10 228 777

Iš viso

329 174 780

---

V PRIEDAS

Valstybių narių siūlomi perkėlimai iš vienos krypties į kitą

| ID | ŠALIS | KRYPTIS | VISAS ASIGNAVIMAS | VN INDĖLIS | PERKĖLIMAS | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgija | | 374 383 720 | | | |
| BE | tarpvalstybinė | 332 648 155 | 301 477 183 | -31 170 972 | -9,37  % |
| BE | tarptautinė | 41 735 565 | 72 906 537 | 31 170 972 | |
| BG | Bulgarija | | 135 521 264 | | | |
| BG | tarpvalstybinė | 109 183 390 | 113 134 071 | 3 950 681 | |
| BG | tarptautinė | 26 337 874 | 22 387 193 | -3 950 681 | -15,00  % |
| CZ | Čekija | | 310 867 301 | | | |
| CZ | tarpvalstybinė | 271 822 272 | 277 679 027 | 5 856 755 | |
| CZ | tarptautinė | 39 045 029 | 33 188 274 | -5 856 755 | -15,00  % |
| DK | Danija | | 152 000 000 | | | |
| DK | tarpvalstybinė | 130 840 407 | 115 300 000 | -15 540 407 | -11,88  % |
| DK | tarptautinė | 21 159 593 | 36 700 000 | 15 540 407 | |
| DE | Vokietija | | 1 017 882 396 | | | |
| DE | tarpvalstybinė | 714 007 944 | 699 742 467 | -14 265 477 | -2,00  % |
| DE | tarptautinė | 303 874 452 | 318 139 929 | 14 265 477 | |
| EE | Estija | | 58 059 611 | | | |
| EE | tarpvalstybinė | 53 200 437 | 53 200 437 | 0 | 0,00  % |
| EE | tarptautinė | 4 859 174 | 4 859 174 | 0 | |
| IE | Airija | | 293 402 230 | | | |
| IE | tarpvalstybinė | 275 852 846 | 234 474 919 | -41 377 927 | -15,00  % |
| IE | tarptautinė | 17 549 384 | 58 927 311 | 41 377 927 | |
| EL | Graikija | | 128 236 156 | | | |
| EL | tarpvalstybinė | 88 385 657 | 94 363 232 | 5 977 575 | |
| EL | tarptautinė | 39 850 499 | 33 872 924 | -5 977 575 | -15,00  % |
| ES | Ispanija | | 694 796 132 | | | |
| ES | tarpvalstybinė | 382 709 233 | 358 561 065 | -24 148 168 | -6,31  % |
| ES | tarptautinė | 171 704 452 | 199 155 881 | 27 451 429 | |
| ES | atokiausių regionų | 140 382 447 | 137 079 186 | -3 303 261 | -2,35  % |
| FR | Prancūzija | | 1 107 421 089 | | | |
| FR | tarpvalstybinė | 718 304 673 | 639 687 357 | -78 617 316 | -10,94  % |
| FR | tarptautinė | 246 523 404 | 308 457 615 | 61 934 211 | |
| FR | atokiausių regionų | 142 593 012 | 159 276 117 | 16 683 105 | |
| HR | Kroatija | | 186 871 939 | | | |
| HR | tarpvalstybinė | 171 461 871 | 171 461 871 | 0 | 0,00  % |
| HR | tarptautinė | 15 410 068 | 15 410 068 | 0 | |
| IT | Italija | | 947 705 559 | | | |
| IT | tarpvalstybinė | 723 649 055 | 682 037 150 | -41 611 905 | -5,75  % |
| IT | tarptautinė | 224 056 504 | 265 668 409 | 41 611 905 | |
| CY | Kipras | | 37 259 150 | | | |
| CY | tarpvalstybinė | 34 107 311 | 28 991 214 | -5 116 097 | -15,00  % |
| CY | tarptautinė | 3 151 839 | 8 267 936 | 5 116 097 | |
| LV | Latvija | | 49 764 070 | | | |
| LV | tarpvalstybinė | 42 523 827 | 43 609 864 | 1 086 037 | |
| LV | tarptautinė | 7 240 243 | 6 154 206 | -1 086 037 | -15,00  % |
| LT | Lietuva | | 83 055 466 | | | |
| LT | tarpvalstybinė | 72 459 911 | 72 459 911 | 0 | 0,00  % |
| LT | tarptautinė | 10 595 555 | 10 595 555 | 0 | |
| LU | Liuksemburgas | | 29 026 447 | | | |
| LU | tarpvalstybinė | 26 870 192 | 23 026 447 | -3 843 745 | -14,30  % |
| LU | tarptautinė | 2 156 255 | 6 000 000 | 3 843 745 | |
| HU | Vengrija | | 258 768 190 | | | |
| HU | tarpvalstybinė | 222 498 055 | 222 498 055 | 0 | 0,00  % |
| HU | tarptautinė | 36 270 135 | 36 270 135 | 0 | |
| MT | Malta | | 23 116 871 | | | |
| MT | tarpvalstybinė | 21 429 922 | 20 416 871 | -1 013 051 | -4,73  % |
| MT | tarptautinė | 1 686 949 | 2 700 000 | 1 013 051 | |
| NL | Nyderlandai | | 378 695 652 | | | |
| NL | tarpvalstybinė | 315 751 099 | 274 554 348 | -41 196 751 | -13,05  % |
| NL | tarptautinė | 62 944 553 | 104 141 304 | 41 196 751 | |
| AT | Austrija | | 219 711 720 | | | |
| AT | tarpvalstybinė | 187 482 629 | 186 882 629 | - 600 000 | -0,32  % |
| AT | tarptautinė | 32 229 091 | 32 829 091 | 600 000 | |
| PL | Lenkija | | 567 530 160 | | | |
| PL | tarpvalstybinė | 425 499 779 | 446 804 336 | 21 304 557 | |
| PL | tarptautinė | 142 030 381 | 120 725 824 | -21 304 557 | -15,00  % |
| PT | Portugalija | | 138 751 654 | | | |
| PT | tarpvalstybinė | 67 766 585 | 73 491 424 | 5 724 839 | |
| PT | tarptautinė | 38 165 592 | 32 440 753 | -5 724 839 | -15,00  % |
| PT | atokiausių regionų | 32 819 477 | 32 819 477 | 0 | |
| RO | Rumunija | | 372 637 625 | | | |
| RO | tarpvalstybinė | 299 820 777 | 310 743 304 | 10 922 527 | |
| RO | tarptautinė | 72 816 848 | 61 894 321 | -10 922 527 | -15,00  % |
| SI | Slovėnija | | 75 065 477 | | | |
| SI | tarpvalstybinė | 67 436 070 | 67 436 070 | 0 | 0,00  % |
| SI | tarptautinė | 7 629 407 | 7 629 407 | 0 | |
| SK | Slovakija | | 223 354 237 | | | |
| SK | tarpvalstybinė | 203 286 462 | 203 286 462 | 0 | 0,00  % |
| SK | tarptautinė | 20 067 775 | 20 067 775 | 0 | |
| FI | Suomija | | 162 721 339 | | | |
| FI | tarpvalstybinė | 142 416 484 | 122 514 000 | -19 902 484 | -13,97  % |
| FI | tarptautinė | 20 304 855 | 40 207 339 | 19 902 484 | |
| SE | Švedija | | 356 338 406 | | | |
| SE | tarpvalstybinė | 319 655 650 | 274 903 859 | -44 751 791 | -14,00  % |
| SE | tarptautinė | 36 682 756 | 81 434 547 | 44 751 791 | |

ID

ŠALIS

KRYPTIS

VISAS ASIGNAVIMAS

VN INDĖLIS

PERKĖLIMAS

%

BE

Belgija

374 383 720

BE

tarpvalstybinė

332 648 155

301 477 183

-31 170 972

-9,37  %

BE

tarptautinė

41 735 565

72 906 537

31 170 972

BG

Bulgarija

135 521 264

BG

tarpvalstybinė

109 183 390

113 134 071

3 950 681

BG

tarptautinė

26 337 874

22 387 193

-3 950 681

-15,00  %

CZ

Čekija

310 867 301

CZ

tarpvalstybinė

271 822 272

277 679 027

5 856 755

CZ

tarptautinė

39 045 029

33 188 274

-5 856 755

-15,00  %

DK

Danija

152 000 000

DK

tarpvalstybinė

130 840 407

115 300 000

-15 540 407

-11,88  %

DK

tarptautinė

21 159 593

36 700 000

15 540 407

DE

Vokietija

1 017 882 396

DE

tarpvalstybinė

714 007 944

699 742 467

-14 265 477

-2,00  %

DE

tarptautinė

303 874 452

318 139 929

14 265 477

EE

Estija

58 059 611

EE

tarpvalstybinė

53 200 437

53 200 437

0

0,00  %

EE

tarptautinė

4 859 174

4 859 174

0

IE

Airija

293 402 230

IE

tarpvalstybinė

275 852 846

234 474 919

-41 377 927

-15,00  %

IE

tarptautinė

17 549 384

58 927 311

41 377 927

EL

Graikija

128 236 156

EL

tarpvalstybinė

88 385 657

94 363 232

5 977 575

EL

tarptautinė

39 850 499

33 872 924

-5 977 575

-15,00  %

ES

Ispanija

694 796 132

ES

tarpvalstybinė

382 709 233

358 561 065

-24 148 168

-6,31  %

ES

tarptautinė

171 704 452

199 155 881

27 451 429

ES

atokiausių regionų

140 382 447

137 079 186

-3 303 261

-2,35  %

FR

Prancūzija

1 107 421 089

FR

tarpvalstybinė

718 304 673

639 687 357

-78 617 316

-10,94  %

FR

tarptautinė

246 523 404

308 457 615

61 934 211

FR

atokiausių regionų

142 593 012

159 276 117

16 683 105

HR

Kroatija

186 871 939

HR

tarpvalstybinė

171 461 871

171 461 871

0

0,00  %

HR

tarptautinė

15 410 068

15 410 068

0

IT

Italija

947 705 559

IT

tarpvalstybinė

723 649 055

682 037 150

-41 611 905

-5,75  %

IT

tarptautinė

224 056 504

265 668 409

41 611 905

CY

Kipras

37 259 150

CY

tarpvalstybinė

34 107 311

28 991 214

-5 116 097

-15,00  %

CY

tarptautinė

3 151 839

8 267 936

5 116 097

LV

Latvija

49 764 070

LV

tarpvalstybinė

42 523 827

43 609 864

1 086 037

LV

tarptautinė

7 240 243

6 154 206

-1 086 037

-15,00  %

LT

Lietuva

83 055 466

LT

tarpvalstybinė

72 459 911

72 459 911

0

0,00  %

LT

tarptautinė

10 595 555

10 595 555

0

LU

Liuksemburgas

29 026 447

LU

tarpvalstybinė

26 870 192

23 026 447

-3 843 745

-14,30  %

LU

tarptautinė

2 156 255

6 000 000

3 843 745

HU

Vengrija

258 768 190

HU

tarpvalstybinė

222 498 055

222 498 055

0

0,00  %

HU

tarptautinė

36 270 135

36 270 135

0

MT

Malta

23 116 871

MT

tarpvalstybinė

21 429 922

20 416 871

-1 013 051

-4,73  %

MT

tarptautinė

1 686 949

2 700 000

1 013 051

NL

Nyderlandai

378 695 652

NL

tarpvalstybinė

315 751 099

274 554 348

-41 196 751

-13,05  %

NL

tarptautinė

62 944 553

104 141 304

41 196 751

AT

Austrija

219 711 720

AT

tarpvalstybinė

187 482 629

186 882 629

- 600 000

-0,32  %

AT

tarptautinė

32 229 091

32 829 091

600 000

PL

Lenkija

567 530 160

PL

tarpvalstybinė

425 499 779

446 804 336

21 304 557

PL

tarptautinė

142 030 381

120 725 824

-21 304 557

-15,00  %

PT

Portugalija

138 751 654

PT

tarpvalstybinė

67 766 585

73 491 424

5 724 839

PT

tarptautinė

38 165 592

32 440 753

-5 724 839

-15,00  %

PT

atokiausių regionų

32 819 477

32 819 477

0

RO

Rumunija

372 637 625

RO

tarpvalstybinė

299 820 777

310 743 304

10 922 527

RO

tarptautinė

72 816 848

61 894 321

-10 922 527

-15,00  %

SI

Slovėnija

75 065 477

SI

tarpvalstybinė

67 436 070

67 436 070

0

0,00  %

SI

tarptautinė

7 629 407

7 629 407

0

SK

Slovakija

223 354 237

SK

tarpvalstybinė

203 286 462

203 286 462

0

0,00  %

SK

tarptautinė

20 067 775

20 067 775

0

FI

Suomija

162 721 339

FI

tarpvalstybinė

142 416 484

122 514 000

-19 902 484

-13,97  %

FI

tarptautinė

20 304 855

40 207 339

19 902 484

SE

Švedija

356 338 406

SE

tarpvalstybinė

319 655 650

274 903 859

-44 751 791

-14,00  %

SE

tarptautinė

36 682 756

81 434 547

44 751 791

---

| 2022 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/164 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/164

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/75

2022 m. sausio 17 d.

kuriame, siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo, pateikiamas Europos regioninės plėtros fondo ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis ketinamų remti INTERREG programų teritorijų sąrašas, suskirstytas pagal kryptis ir INTERREG programas

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 109)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1059 dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (1), ypač į jo 8 straipsnio 1 dalį,

pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (2), 115 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis remiamas Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas: tarpvalstybinis bendradarbiavimas tam tikruose regionuose, kurie pagal bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių priskiriami prie 3 lygio regionų (toliau – NUTS 3 lygio regionai), ir tarptautinis bendradarbiavimas visuose regionuose, kurie pagal bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių priskiriami prie 2 lygio regionų (toliau – NUTS 2 lygio regionai), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1059/2003 (3). Todėl reikia sudaryti tų regionų sąrašą; |
| --- | --- |

(1)

Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis remiamas Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas: tarpvalstybinis bendradarbiavimas tam tikruose regionuose, kurie pagal bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių priskiriami prie 3 lygio regionų (toliau – NUTS 3 lygio regionai), ir tarptautinis bendradarbiavimas visuose regionuose, kurie pagal bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių priskiriami prie 2 lygio regionų (toliau – NUTS 2 lygio regionai), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1059/2003 (3). Todėl reikia sudaryti tų regionų sąrašą;

| (2) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 8 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą išorės tarpvalstybinės INTERREG programos turi būti pateikiamos kaip „INTERREG A PNPP III TVB programos“ (toliau – PNPP III TVB) arba „INTERREG A NEXT programos“ (toliau – KVTBP TVB); |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 8 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą išorės tarpvalstybinės INTERREG programos turi būti pateikiamos kaip „INTERREG A PNPP III TVB programos“ (toliau – PNPP III TVB) arba „INTERREG A NEXT programos“ (toliau – KVTBP TVB);

| (3) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 8 straipsnio 3 dalį trečiųjų valstybių ar valstybių partnerių regionai arba teritorijos už Sąjungos ribų, kurios negauna ERPF ar Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramos arba kurios prisideda prie Sąjungos biudžeto įnešdamos asignuotąsias išorės pajamas, taip pat turi būti paminėtos INTERREG programų teritorijų sąraše; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 8 straipsnio 3 dalį trečiųjų valstybių ar valstybių partnerių regionai arba teritorijos už Sąjungos ribų, kurios negauna ERPF ar Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramos arba kurios prisideda prie Sąjungos biudžeto įnešdamos asignuotąsias išorės pajamas, taip pat turi būti paminėtos INTERREG programų teritorijų sąraše;

| (4) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 5 straipsnį vykdant tarptautinį bendradarbiavimą ERPF lėšomis remtini regionai turi būti Sąjungos NUTS 2 lygio regionai arba, jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems lygiavertės teritorijos. Jiems gali būti priskiriami ir atokiausi regionai, apimantys didesnes tarptautines teritorijas, ir atsižvelgiant, kai taikytina, į makroregionines strategijas ar jūrų baseinų strategijas. Tarptautinis bendradarbiavimas taip pat gali apimti Islandijos, Norvegijos, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės regionus, taip pat Andorą, Farerų Salas, Lichtenšteiną, Monaką ir San Mariną, užjūrio šalis ir teritorijas (UŠT) ir valstybių partnerių pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę III (PNPP III) arba Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (KVTBP) regionus, kurie turi būti NUTS 2 lygio regionai arba, jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems lygiavertės teritorijos; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 5 straipsnį vykdant tarptautinį bendradarbiavimą ERPF lėšomis remtini regionai turi būti Sąjungos NUTS 2 lygio regionai arba, jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems lygiavertės teritorijos. Jiems gali būti priskiriami ir atokiausi regionai, apimantys didesnes tarptautines teritorijas, ir atsižvelgiant, kai taikytina, į makroregionines strategijas ar jūrų baseinų strategijas. Tarptautinis bendradarbiavimas taip pat gali apimti Islandijos, Norvegijos, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės regionus, taip pat Andorą, Farerų Salas, Lichtenšteiną, Monaką ir San Mariną, užjūrio šalis ir teritorijas (UŠT) ir valstybių partnerių pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę III (PNPP III) arba Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (KVTBP) regionus, kurie turi būti NUTS 2 lygio regionai arba, jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems lygiavertės teritorijos;

| (5) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 6 straipsnį vykdant tarpregioninį bendradarbiavimą parama ERPF lėšomis turi būti teikiama visoje Sąjungos teritorijoje, įskaitant atokiausius regionus. Tarpregioninio bendradarbiavimo programos taip pat gali apimti trečiųjų valstybių, valstybių partnerių pagal PNPP III arba KVTBP ir kitų teritorijų visą teritoriją ar jos dalį arba UŠT, nepriklausomai nuo to, ar jos yra remiamos Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis. Todėl nėra būtina nustatyti tarpregioninio bendradarbiavimo programų teritorijos; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 6 straipsnį vykdant tarpregioninį bendradarbiavimą parama ERPF lėšomis turi būti teikiama visoje Sąjungos teritorijoje, įskaitant atokiausius regionus. Tarpregioninio bendradarbiavimo programos taip pat gali apimti trečiųjų valstybių, valstybių partnerių pagal PNPP III arba KVTBP ir kitų teritorijų visą teritoriją ar jos dalį arba UŠT, nepriklausomai nuo to, ar jos yra remiamos Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis. Todėl nėra būtina nustatyti tarpregioninio bendradarbiavimo programų teritorijos;

| (6) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 7 straipsnį vykdant atokiausių regionų bendradarbiavimą ERPF lėšomis turi būti remiami visi regionai, išvardyti SESV 349 straipsnio pirmoje pastraipoje. Atokiausių regionų INTERREG programos taip pat gali apimti valstybes partneres arba jų dalis, remiamas pagal KVTBP, arba UŠT, remiamas pagal Užjūrio šalių ir teritorijų programą (toliau – UŠTP), arba tiek vienas, tiek kitas; |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 7 straipsnį vykdant atokiausių regionų bendradarbiavimą ERPF lėšomis turi būti remiami visi regionai, išvardyti SESV 349 straipsnio pirmoje pastraipoje. Atokiausių regionų INTERREG programos taip pat gali apimti valstybes partneres arba jų dalis, remiamas pagal KVTBP, arba UŠT, remiamas pagal Užjūrio šalių ir teritorijų programą (toliau – UŠTP), arba tiek vienas, tiek kitas;

| (7) | pagal Reglamento (ES) 2021/1059 8 straipsnio 2 dalį tarpvalstybinio bendradarbiavimo regionų sąraše taip pat turėtų būti nurodomi tie Sąjungos NUTS 3 lygio regionai, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kurioms taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų teritorijų NUTS 3 lygio regionai turėtų būti išvardyti remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/1755 (4); Tačiau Reglamento (ES) 2021/1059 8 straipsnio 2 dalies tikslu NUTS 3 lygio regionai, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą, grindžiami Reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (ES) 2016/2066 (5); |
| --- | --- |

(7)

pagal Reglamento (ES) 2021/1059 8 straipsnio 2 dalį tarpvalstybinio bendradarbiavimo regionų sąraše taip pat turėtų būti nurodomi tie Sąjungos NUTS 3 lygio regionai, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kurioms taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų teritorijų NUTS 3 lygio regionai turėtų būti išvardyti remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/1755 (4); Tačiau Reglamento (ES) 2021/1059 8 straipsnio 2 dalies tikslu NUTS 3 lygio regionai, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą, grindžiami Reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (ES) 2016/2066 (5);

| (8) | todėl būtina sudaryti ketinamų remti INTERREG programų teritorijų sąrašus, suskirstytus pagal kryptis ir INTERREG programas, |
| --- | --- |

(8)

todėl būtina sudaryti ketinamų remti INTERREG programų teritorijų sąrašus, suskirstytus pagal kryptis ir INTERREG programas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Programų teritorijų, ketinamų remti ERPF lėšomis pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo tarpvalstybinio bendradarbiavimo kryptį, įskaitant išorės tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuris taip pat remiamas PNPP III ir KVTBP lėšomis, sąrašas, įskaitant trečiųjų valstybių ar valstybių partnerių regionus arba teritorijas už Sąjungos ribų, kurios negauna ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramos arba kurios prisideda prie Sąjungos biudžeto įnešdamos asignuotąsias išorės pajamas, pateikiamas I priede.

2 straipsnis

Programų teritorijų, ketinamų remti ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo tarptautinio bendradarbiavimo kryptį sąrašas, įskaitant trečiųjų valstybių ar valstybių partnerių regionus arba teritorijas už Sąjungos ribų, kurios negauna ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramos arba kurios prisideda prie Sąjungos biudžeto įnešdamos asignuotąsias išorės pajamas, pateikiamas II priede.

3 straipsnis

Programų teritorijų, ketinamų remti ERPF lėšomis pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo atokiausių regionų kryptį sąrašas, įskaitant valstybes partneres ar jų dalis, remiamas pagal KVTBP, arba UŠT, remiamas pagal UŠTP, arba tiek vienas, tiek kitas, pateikiamas III priede.

4 straipsnis

Sąjungos NUTS 3 lygio regionų, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kurioms taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės, sąrašas pateikiamas IV priede.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 17 d.

Komisijos vardu

Elisa FERREIRA

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 231, 2021 6 30, p. 94.

1

(2)  
  OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

2

(3)  
  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

3

(4)  
  2019 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/1755, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo priedai (OL L 270, 2019 10 24, p. 1).

4

(5)  
  2016 m. lapkričio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/2066, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo priedai (OL L 322, 2016 11 29, p. 1).

5

---

I PRIEDAS

Pagal A kryptį ketinamų remti INTERREG programų teritorijų sąrašas

| Vidaus tarpvalstybinės INTERREG programos |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 lygio regionai (pagal Reglamentą (ES) Nr. 1059/2003 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (ES) 2019/1755) |
| 2021TC16RFCB001 | BE DE NL | (INTERREG VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | DEA26 Düren |
| | | DEA28 Euskirchen |
| | | DEA29 Heinsberg |
| | | DEA2D Städteregion Aachen |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB002 | AT CZ | (INTERREG VI-A) Austrija – Čekija |
| | | AT121 Mostviertel-Eisenwurzen |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT314 Steyr-Kirchdorf |
| | | CZ031 Jihočeský kraj |
| | | CZ063 Kraj Vysočina |
| | | CZ064 Jihomoravský kraj |
| 2021TC16RFCB003 | AT SK | (INTERREG VI-A) Slovakija – Austrija |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| 2021TC16RFCB004 | AT DE | (INTERREG VI-A) Austrija – Vokietija/Bavarija |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT315 Traunviertel |
| | | AT321 Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323 Salzburg und Umgebung |
| | | AT331 Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| | | DE214 Altötting |
| | | DE215 Berchtesgadener Land |
| | | DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen |
| | | DE21D Garmisch-Partenkirchen |
| | | DE21F Miesbach |
| | | DE21G Mühldorf a. Inn |
| | | DE21K Rosenheim, Landkreis |
| | | DE21M Traunstein |
| | | DE21N Weilheim-Schongau |
| | | DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE227 Landshut, Landkreis |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22A Rottal-Inn |
| | | DE22C Dingolfing-Landau |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| 2021TC16RFCB005 | ES PT | (INTERREG VI-A) Ispanija – Portugalija (POCTEP) |
| | | ES111 A Coruña |
| | | ES112 Lugo |
| | | ES113 Ourense |
| | | ES114 Pontevedra |
| | | ES148 Valladolid |
| | | ES411 Ávila |
| | | ES413 León |
| | | ES415 Salamanca |
| | | ES419 Zamora |
| | | ES431 Badajoz |
| | | ES432 Cáceres |
| | | ES612 Cádiz |
| | | ES613 Córdoba |
| | | ES615 Huelva |
| | | ES618 Sevilla |
| | | PT111 Alto Minho |
| | | PT112 Cávado |
| | | PT119 Ave |
| | | PT11A Area Metropolitana do Porto |
| | | PT11B Alto Tâmega |
| | | PT11C Tamega e Sousa |
| | | PT11D Douro |
| | | PT11E Terras de Trás-os-Montes |
| | | PT150 Algarve |
| | | PT16B Oeste |
| | | PT16D Região de Aveiro |
| | | PT16E Região de Coimbra |
| | | PT16F Região de Leiria |
| | | PT16G Viseu Dão Lafões |
| | | PT16H Beira Baixa |
| | | PT 16I Médio Tejo |
| | | PT16J Beiras e Serra da Estrela |
| | | PT181 Alentejo litoral |
| | | PT184 Baixo Alentejo |
| | | PT186 Alto Alentejo |
| | | PT187 Alentejo Central |
| | | |
| 2021TC16RFCB006 | ES FR AD | (INTERREG VI-A) Ispanija – Prancūzija – Andora (POCTEFA) |
| | | ES211 Araba/Alava Álava |
| | | ES212 GuipùzcoaGipuzkoa |
| | | ES213 Vizcaya/Bizkaia |
| | | ES220 Navarra |
| | | ES230 La Rioja |
| | | ES241 Huesca |
| | | ES243 Zaragoza |
| | | ES511 Barcelona |
| | | ES512 Girona |
| | | ES513 Lleida |
| | | FRI15 Pyrénées-Atlantiques |
| | | FRJ21 Ariège |
| | | FRJ23 Haute -Garonne |
| | | FRJ15 Pyrénées -Orientales |
| | | FRJ26 Hautes-Pyrénées |
| | | AD Andora (trečioji šalis) |
| 2021TC16RFCB007 | HU HR | (INTERREG VI-A) Vengrija – Kroatija |
| | | HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | | HR022 Virovitičko-podravska županija |
| | | HR023 Požeško-slavonska županija |
| | | HR025 Osječko-baranjska županija |
| | | HR026 Vukovarsko-srijemska županija |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR063 Koprivničko-križevačka županija |
| | | HU223 Zala |
| | | HU231 Baranya |
| | | HU232 Somogy |
| 2021TC16RFCB008 | DE CZ | (INTERREG VI-A) Vokietija/Bavarija – Čekija |
| | | CZ031 Jihoceský kraj |
| | | CZ032 Plzeňský kraj |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22B Straubing-Bogen |
| | | DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| | | DE234 Amberg-Sulzbach |
| | | DE235 Cham |
| | | DE237 Neustadt a. d. Waldnaab |
| | | DE238 Regensburg, Landkreis |
| | | DE239 Schwandorf |
| | | DE23A Tirschenreuth |
| | | DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt |
| | | DE244 Hof, Kreisfreie Stadt |
| | | DE246 Bayreuth, Landkreis |
| | | DE249 Hof, Landkreis |
| | | DE24A Kronach |
| | | DE24B Kulmbach |
| | | DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| 2021TC16RFCB009 | AT HU | (INTERREG VI-A) Austrija – Vengrija |
| | | AT111 Mittelburgenland |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT221 Graz |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| 2021TC16RFCB010 | DE PL | (INTERREG VI-A) Vokietija/Brandenburgas – Lenkija |
| | | DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| | | DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40C Oder-Spree |
| | | DE40G Spree-Neiße |
| | | PL431 Gorzowski |
| | | PL432 Zielonogórski |
| 2021TC16RFCB011 | PL SK | (INTERREG VI-A) Lenkija – Slovakija |
| | | PL214 Krakowski |
| | | PL218 Nowosądecki |
| | | PL219 Nowotarski |
| | | PL21A Oświęcimski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL821 Krośnieński |
| | | PL822 Przemyski |
| | | PL823 Rzeszowski |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| | | SK041 Prešovský kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB012 | DE DK LT PL SE | (INTERREG VI-A) Lenkija – Danija – Vokietija – Lietuva – Švedija (Pietinė Baltija) |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt |
| | | DE80M Nordwestmecklenburg |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80K Landkreis Rostock |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszaliński |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| | | PL636 Słupski |
| | | PL637 Chojnicki |
| | | PL638 Starogardzki |
| | | PL633 Trójmiejski |
| | | PL634 Gdański |
| | | PL621 Elbląski |
| | | SE212 Kronobergs län |
| | | SE213 Kalmar län |
| | | SE221 Blekinge län |
| | | SE224 Skåne län |
| 2021TC16RFCB013 | EE FI LV SE | (INTERREG VI-A) Suomija – Estija – Latvija – Švedija (Centrinė Baltija) |
| | | EE001 Põhja-Eesti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | EE009 Kesk-Eesti |
| | | EE00A Kirde-Eesti |
| | | FI1B1 Helsinki-Uusimaa |
| | | FI1C1 Varsinais-Suomi |
| | | FI1C2 Kanta-Häme |
| | | FI1C3 Päijät-Häme |
| | | FI1C4 Kymenlaakso |
| | | FI1C5 Etelä-Karjala |
| | | FI196 Satakunta |
| | | FI197 Pirkanmaa |
| | | FI200 Åland |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| | | LV009 Zemgale |
| | | SE110 Stockholms län |
| | | SE121 Uppsala län |
| | | SE122 Södermanlands län |
| | | SE123 Östergötlands län |
| | | SE124 Örebro län |
| | | SE125 Västmanlands län |
| | | SE214 Gotlands län |
| | | SE313 Gävleborgs län |
| 2021TC16RFCB014 | HU SK | (INTERREG VI-A) Vengrija – Slovakija |
| | | HU110 Budapest |
| | | HU120 Pest |
| | | HU212 Komárom-Esztergom |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | | HU312 Heves |
| | | HU313 Nógrád |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK023 Nitriansky kraj |
| | | SK032 Banskobystrický kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB015 | SE NO | (INTERREG VI-A) Švedija – Norvegija |
| | | SE311 Värmlands län |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE232 Västra Götalands län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO082 Viken |
| 2021TC16RFCB016 | CZ DE | (INTERREG VI-A) Vokietija/Saksonija – Čekija |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | CZ042 Ústecký kraj |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| | | DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt |
| | | DED42 Erzgebirgskreis |
| | | DED43 Mittelsachsen |
| | | DED44 Vogtlandkreis |
| | | DED45 Zwickau |
| 2021TC16RFCB017 | DE PL | (INTERREG VI-A) Lenkija – Vokietija/Saksonija |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | PL432 Zielonogórski |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| 2021TC16RFCB018 | DE PL | (INTERREG VI-A) Vokietija/Meklenburgas-Pomeranija/Brandenburgas – Lenkija |
| | | DE405 Barnim |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40I Uckermark |
| | | DE80J Mecklenburgische Seenplatte |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszalinski |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| 2021TC16RFCB019 | EL IT | (INTERREG VI-A) Graikija – Italija |
| | | EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza) |
| | | EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| | | EL543 Ιωάννινα (Ioannina) |
| | | EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos) |
| | | EL622 Κέρκυρα (Kerkyra) |
| | | EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia) |
| | | EL624 Λευκάδα (Lefkada) |
| | | EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania) |
| | | EL632 Αχαΐα (Achaia) |
| | | EL633 Ηλεία (Ileia) |
| | | ITF43 Taranto |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITF52 Matera |
| | | ITF61 Cosenza |
| | | ITF62 Crotone |
| | | ITF63 Catanzaro |
| | | ITF65 Reggio di Calabria |
| 2021TC16RFCB020 | BG RO | (INTERREG VI-A) Rumunija – Bulgarija |
| | | BG311 Видин (Vidin) |
| | | BG312 Монтана (Montana) |
| | | BG313 Враца (Vratsa) |
| | | BG314 Плевен (Pleven) |
| | | BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| | | BG323 Русе (Ruse) |
| | | BG325 Силистра (Silistra) |
| | | BG332 Добрич (Dobrich) |
| | | RO223 Constanţa |
| | | RO312 Călăraşi |
| | | RO314 Giurgiu |
| | | RO317 Teleorman |
| | | RO411 Dolj |
| | | RO413 Mehedinţi |
| | | RO414 Olt |
| 2021TC16RFCB021 | BG EL | (INTERREG VI-A) Graikija – Bulgarija |
| | | BG413 Благоевград (Blagoevgrad) |
| | | BG422 Хасково (Haskovo) |
| | | BG424 Смолян (Smolyan) |
| | | BG425 Кърджали (Kardzhali) |
| | | EL511 Έβρος (Evros) |
| | | EL512 Ξάνθη (Xanthi) |
| | | EL513 Ροδόπη (Rodopi) |
| | | EL514 Δράμα (Drama) |
| | | EL515 Καβάλα (Kavala) |
| | | EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | | EL526 Σέρρες (Serres) |
| 2021TC16RFCB022 | DE NL | (INTERREG VI-A) Vokietija – Nyderlandai |
| | | DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt |
| | | DE942 Emden, Kreisfreie Stadt |
| | | DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt |
| | | DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt |
| | | DE946 Ammerland |
| | | DE947 Aurich |
| | | DE948 Cloppenburg |
| | | DE949 Emsland |
| | | DE94A Friesland (DE) |
| | | DE94B Grafschaft Bentheim |
| | | DE94C Leer |
| | | DE94D Oldenburg, Landkreis |
| | | DE94E Osnabrück, Landkreis |
| | | DE94F Vechta |
| | | DE94G Wesermarsch |
| | | DE94H Wittmund |
| | | DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA1B Kleve |
| | | DEA1D Rhein-Kreis Neuss |
| | | DEA1E Viersen |
| | | DEA1F Wesel |
| | | DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA34 Borken |
| | | DEA35 Coesfeld |
| | | DEA37 Steinfurt |
| | | DEA38 Warendorf |
| | | NL111 Oost-Groningen |
| | | NL112 Delfzijl en omgeving |
| | | NL113 Overig Groningen |
| | | NL124 Noord-Friesland |
| | | NL125 Zuidwest-Friesland |
| | | NL126 Zuidoost-Friesland |
| | | NL131 Noord-Drenthe |
| | | NL132 Zuidoost-Drenthe |
| | | NL133 Zuidwest-Drenthe |
| | | NL211 Noord-Overijssel |
| | | NL212 Zuidwest-Overijssel |
| | | NL213 Twente |
| | | NL221 Veluwe |
| | | NL224 Zuidwest-Gelderland |
| | | NL225 Achterhoek |
| | | NL226 Arnhem/Nijmegen |
| | | NL230 Flevoland |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| 2021TC16RFCB023 | AT DE CH LI | (INTERREG VI-A) Vokietija – Austrija – Šveicarija – Lichtenšteinas (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis |
| | | DE137 Tuttlingen |
| | | DE138 Konstanz |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DE147 Bodenseekreis |
| | | DE148 Ravensburg |
| | | DE149 Sigmaringen |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Landkreis Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| | | CH033 Aargau |
| | | CH040 Zürich |
| | | CH051 Glarus |
| | | CH052 Schaffhausen |
| | | CH053 Appenzell Ausserrhoden |
| | | CH054 Appenzell Innerrhoden |
| | | CH055 St. Gallen |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH057 Thurgau |
| | | LI000 Liechtenstein |
| 2021TC16RFCB024 | CZ PL | (INTERREG VI-A) Čekija – Lenkija |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | CZ052 Královéhradecký kraj |
| | | CZ053 Pardubický kraj |
| | | CZ071 Olomoucký kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL227 Rybnicki |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| | | PL517 Wałbrzyski |
| | | PL518 Wrocławski |
| | | PL523 Nyski |
| | | PL524 Opolski |
| 2021TC16RFCB025 | SE NO DK | (INTERREG VI-A) Švedija – Danija – Norvegija (Öresund-Kattegat-Skagerrak) |
| | | SE224 Skåne län |
| | | SE231 Hallands län |
| | | SE232 Västra Götalandsregionen |
| | | NO081 Oslo |
| | | NO082 Viken |
| | | NO091 Vestfold og Telemark |
| | | NO092 Agder |
| | | DK011 Byen København |
| | | DK012 Københavns omegn |
| | | DK013 Nordsjælland |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK041 Vestjylland |
| | | DK042 Østjylland |
| | | DK050 Nordjylland |
| 2021TC16RFCB026 | LT LV | (INTERREG VI-A) Latvija – Lietuva |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT025 Panevėžio apskritis |
| | | LT026 Šiaulių apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | LT029 Utenos apskritis |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV005 Latgale |
| | | LV009 Zemgale |
| 2021TC16RFCB027 | FI SE NO | (INTERREG VI-A) Švedija – Suomija – Norvegija (AURORA) |
| | | FI1D5 Keski-Pohjanmaa |
| | | FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa |
| | | FI1D7 Lappi |
| | | FI194 Etelä-Pohjanmaa |
| | | FI195 Pohjanmaa |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | SE331 Västerbottens län |
| | | SE332 Norrbottens län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO071 Nordland |
| | | NO074 Troms og Finnmark |
| 2021TC16RFCB028 | SI HR | (INTERREG VI-A) Slovėnija – Kroatija |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR050 Grad Zagreb |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR064 Krapinsko-zagorska županija |
| | | HR065 Zagrebačka županija |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI036 Posakvska (pirmiau Spodnjeposavska) |
| | | SI037 Jugovzhodna Slovenija |
| | | SI038 Primorsko-notranjska (pirmiau Notranjsko-kraška) |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| 2021TC16RFCB029 | SK CZ | (INTERREG VI-A) Slovakija – Čekija |
| | | CZ064 Jihomoravsky kraj |
| | | CZ072 Zlinsky kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK022 Trenčiansky kraj |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| 2021TC16RFCB030 | LT PL | (INTERREG VI-A) Lietuva – Lenkija |
| | | LT011 Vilniaus apskritis |
| | | LT021 Alytaus apskritis |
| | | LT022 Kauno apskritis |
| | | LT024 Marijampolės apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | PL623 Ełcki |
| | | PL841 Białostocki |
| | | PL843 Suwalski |
| 2021TC16RFCB031 | IT FR | (INTERREG VI-A) Italija – Prancūzija (Maritime) |
| | | ITC31 Imperia |
| | | ITC32 Savona |
| | | ITC33 Genova |
| | | ITC34 La Spezia |
| | | ITG2D Sassari |
| | | ITG2E Nuoro |
| | | ITG2F Cagliari |
| | | ITG2G Oristano |
| | | ITG2H Sud Sardegna |
| | | ITI11 Massa-Carrara |
| | | ITI12 Lucca |
| | | ITI16 Livorno |
| | | ITI17 Pisa |
| | | ITI1A Grosseto |
| | | FRL03 Alpes-Maritimes |
| | | FRL05 Var |
| | | FRM02 Haute-Corse |
| | | FRM01 Corse-du-Sud |
| 2021TC16RFCB032 | FR IT | (INTERREG VI-A) Prancūzija – Italija (ALCOTRA) |
| | | FRK27 Savoie |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | FRL01 Alpes -de -Haute -Provence |
| | | FRL02 Hautes -Alpes |
| | | FRL03 Alpes -Maritimes |
| | | ITC11 Torino |
| | | ITC16 Cuneo |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC31 Imperia |
| 2021TC16RFCB033 | IT CH | (INTERREG VI-A) Italija – Šveicarija |
| | | ITC12 Vercelli |
| | | ITC13 Biella |
| | | ITC14 Verbano-Cusio-Ossola |
| | | ITC15 Novara |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC41 Varese |
| | | ITC42 Como |
| | | ITC43 Lecco |
| | | ITC44 Sondrio |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | CH012 Valais |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH070 Ticino |
| 2021TC16RFCB034 | IT SI | (INTERREG VI-A) Italija – Slovėnija |
| | | SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 GoriskaGoriška |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| 2021TC16RFCB035 | IT MT | (INTERREG VI-A) Italija – Malta |
| | | ITG11 Trapani |
| | | ITG12 Palermo |
| | | ITG13 Messina |
| | | ITG14 Agrigento |
| | | ITG15 Caltanissetta |
| | | ITG16 Enna |
| | | ITG17 Catania |
| | | ITG18 Ragusa |
| | | ITG19 Siracusa |
| | | MT001 Malta |
| | | MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna |
| 2021TC16RFCB036 | DE FR CH | (INTERREG VI-A) Prancūzija – Vokietija – Šveicarija (Aukštutinis Reinas) |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DE121 Baden-Baden, Stadtkreis |
| | | DE122 Karlsruhe, Stadtkreis |
| | | DE123 Karlsruhe, Landkreis |
| | | DE124 Rastatt |
| | | DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| | | DE132 Breisgau-Hochschwarzwald |
| | | DE133 Emmendingen |
| | | DE134 Ortenaukreis |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3H Südliche Weinstrasse |
| | | FRF11 Bas -Rhin |
| | | FRF12 Haut -Rhin |
| | | CH023 Solothurn |
| | | CH025 Jura |
| | | CH031 Basel-Stadt |
| | | CH032 Basel-Landschaft |
| | | CH033 Aargau |
| 2021TC16RFCB037 | FR CH | (INTERREG VI-A) Prancūzija – Šveicarija |
| | | FRC21 Doubs |
| | | FRC22 Jura |
| | | FRC24 Territoire de Belfort |
| | | FRK21 Ain |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | CH011 Vaud |
| | | CH012 Valais |
| | | CH013 Genève |
| | | CH021 Bern |
| | | CH022 Fribourg |
| | | CH024 Neuchâtel |
| | | CH025 Jura |
| 2021TC16RFCB038 | IT HR | (INTERREG VI-A) Italija – Kroatija |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR032 Ličko-senjska županija |
| | | HR033 Zadarska županija |
| | | HR034 Šibensko-kninska županija |
| | | HR035 Splitsko-dalmatinska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR037 Dubrovačko-neretvanska županija |
| | | ITF12 Teramo |
| | | ITF13 Pescara |
| | | ITF14 Chieti |
| | | ITF22 Campobasso |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH36 Padova |
| | | ITH37 Rovigo |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| | | ITH56 Ferrara |
| | | ITH57 Ravenna |
| | | ITH58 Forlì-Cesena |
| | | ITH59 Rimini |
| | | ITI31 Pesaro e Urbino |
| | | ITI32 Ancona |
| | | ITI33 Macerata |
| | | ITI34 Ascoli Piceno |
| | | ITI35 Fermo |
| | | |
| 2021TC16RFCB039 | BE FR | (INTERREG VI-A) Belgija – Prancūzija (Wallonie-Vlaanderen-France) |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE253 Arr. Ieper |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | BE258 Arr. Veurne |
| | | BE32A Arr. Ath |
| | | BE32B Arr. Charleroi |
| | | BE323 Arr. Mons |
| | | BE328 Arr. Mouscron |
| | | BE329 Arr. La Louvière |
| | | BE32C Arr. Soignies |
| | | BE32D Arr. Thuin |
| | | BE328 Arr. Tournai |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | BE351 Arr. Dinant |
| | | BE352 Arr. Namur |
| | | BE353 Arr. Philippeville |
| | | FRE11 Nord |
| | | FRE12 Pas-de-Calais |
| | | FRE21 Aisne |
| | | FRE22 Oise |
| | | FRE23 Somme |
| | | FRF21 Ardennes |
| | | FRF23 Marne |
| 2021TC16RFCB040 | BE DE FR LU | (INTERREG VI-A) Prancūzija – Belgija – Vokietija – Liuksemburgas (Grande Région/Großregion) |
| | | BE331 Arr. Huy |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE334 Arr. Waremme |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB25 Trier-Saarburg |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DEC01 Regionalverband Saarbrücken |
| | | DEC02 Merzig-Wadern |
| | | DEC04 Saarlouis |
| | | DEC05 Saarpfalz-Kreis |
| | | DEB15 Birkenfeld |
| | | DEB22 Bernkastel-Wittlich |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3F Kaiserslautern, Landkreis |
| | | DEB3G Kusel |
| | | DEB3H Südliche Weinstraße |
| | | DEC03 Neunkirchen |
| | | DEC06 St. Wendel |
| | | FRF31 Meurthe-et-Moselle |
| | | FRF32 Meuse |
| | | FRF33 Moselle |
| | | LU000 Luxembourg |
| 2021TC16RFCB041 | BE NL | (INTERREG VI-A) Belgija – Nyderlandai (Vlaanderen-Nederland) |
| | | BE211 Arr. Antwerpen |
| | | BE212 Arr. Mechelen |
| | | BE213 Arr. Turnhout |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE231 Arr. Aalst |
| | | BE232 Arr. Dendermonde |
| | | BE233 Arr. Eeklo |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE236 Arr. Sint-Niklaas |
| | | BE242 Arr. Leuven |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen |
| | | NL342 Overig Zeeland |
| | | NL411 West-Noord-Brabant |
| | | NL412 Midden-Noord-Brabant |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB042 | RO HU | (INTERREG VI-A) Rumunija – Vengrija |
| | | HU321 Hajdú-Bihar |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | HU332 Békés |
| | | HU333 Csongrád |
| | | RO111 Bihor |
| | | RO115 Satu Mare |
| | | RO421 Arad |
| | | RO424 Timiş |
| 2021TC16RFCB043 | EE LV | (INTERREG VI-A) Estija – Latvija |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| 2021TC16RFCB044 | IT AT | (INTERREG VI-A) Italija – Austrija |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213: Unterkärnten |
| | | AT321: Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323: Salzburg und Umgebung |
| | | AT331: Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | ITH32: Vicenza |
| | | ITH33 Belluno |
| | | ITH34: Treviso |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43: Gorizia |
| | | ITH44: Trieste |
| 2021TC16RFCB045 | SI HU | (INTERREG VI-A) Slovėnija – Vengrija |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| 2021TC16RFCB046 | SI AT | (INTERREG VI-A) Slovėnija – Austrija |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213 Unterkärnten |
| | | AT221 Graz |
| | | AT223 Östliche Obersteiermark |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | AT225 West- und Südsteiermark |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI033 Koroška |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 Goriška |
| 2021TC16RFCB047 | EL CY | (INTERREG VI-A) Graikija – Kipras |
| | | CY000 Κύπρος (Kipras) |
| | | EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| | | EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| | | EL413 Χίος (Chios) |
| | | EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos) |
| | | EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| | | EL431 Ηράκλειο (Irakleio) |
| | | EL432 Λασίθι (Lasithi) |
| | | EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο) |
| | | EL434 Χανιά (Chania) |
| 2021TC16RFCB048 | DE DK | (INTERREG VI-A) Vokietija – Danija |
| | | DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF07 Nordfriesland |
| | | DEF08 Ostholstein |
| | | DEF0A Plön |
| | | DEF0B Rendsburg-Eckernförde |
| | | DEF0C Schleswig-Flensburg |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK031 Fyn |
| | | DK032 Sydjylland |
| | | |
| 2014TC16RFPC001 | IE UK | (INTERREG VI-A) PEACE PLUS Airija – Šiaurės Airija/Jungtinė Karalystė |
| | | IE041 Border |
| | | IE062 Mid-East |
| | | UKN06 Belfast |
| | | UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon |
| | | UKN08 Newry, Mourne and Down |
| | | UKN09 Ards and North Down |
| | | UKN0A Derry City and Strabane |
| | | UKN0B Mid Ulster |
| | | UKN0C Causeway Coast and Glens |
| | | UKN0D Antrim and Newtownabbey |
| | | UKN0E Lisburn and Castlereagh |
| | | UKN0F Mid and East Antrim |
| | | UKN0G Fermanagh and Omagh |

Vidaus tarpvalstybinės INTERREG programos

CCI

NUTS 3 lygio regionai (pagal Reglamentą (ES) Nr. 1059/2003 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (ES) 2019/1755)

2021TC16RFCB001

BE DE NL

(INTERREG VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

BE223 Arr. Tongeren

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE332 Arr. Liège

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft

DEA26 Düren

DEA28 Euskirchen

DEA29 Heinsberg

DEA2D Städteregion Aachen

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB24 Vulkaneifel

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB002

AT CZ

(INTERREG VI-A) Austrija – Čekija

AT121 Mostviertel-Eisenwurzen

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT130 Wien

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT314 Steyr-Kirchdorf

CZ031 Jihočeský kraj

CZ063 Kraj Vysočina

CZ064 Jihomoravský kraj

2021TC16RFCB003

AT SK

(INTERREG VI-A) Slovakija – Austrija

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

AT112 Nordburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

2021TC16RFCB004

AT DE

(INTERREG VI-A) Austrija – Vokietija/Bavarija

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT315 Traunviertel

AT321 Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323 Salzburg und Umgebung

AT331 Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214 Altötting

DE215 Berchtesgadener Land

DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D Garmisch-Partenkirchen

DE21F Miesbach

DE21G Mühldorf a. Inn

DE21K Rosenheim, Landkreis

DE21M Traunstein

DE21N Weilheim-Schongau

DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE227 Landshut, Landkreis

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22A Rottal-Inn

DE22C Dingolfing-Landau

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

2021TC16RFCB005

ES PT

(INTERREG VI-A) Ispanija – Portugalija (POCTEP)

ES111 A Coruña

ES112 Lugo

ES113 Ourense

ES114 Pontevedra

ES148 Valladolid

ES411 Ávila

ES413 León

ES415 Salamanca

ES419 Zamora

ES431 Badajoz

ES432 Cáceres

ES612 Cádiz

ES613 Córdoba

ES615 Huelva

ES618 Sevilla

PT111 Alto Minho

PT112 Cávado

PT119 Ave

PT11A Area Metropolitana do Porto

PT11B Alto Tâmega

PT11C Tamega e Sousa

PT11D Douro

PT11E Terras de Trás-os-Montes

PT150 Algarve

PT16B Oeste

PT16D Região de Aveiro

PT16E Região de Coimbra

PT16F Região de Leiria

PT16G Viseu Dão Lafões

PT16H Beira Baixa

PT 16I Médio Tejo

PT16J Beiras e Serra da Estrela

PT181 Alentejo litoral

PT184 Baixo Alentejo

PT186 Alto Alentejo

PT187 Alentejo Central

2021TC16RFCB006

ES FR AD

(INTERREG VI-A) Ispanija – Prancūzija – Andora (POCTEFA)

ES211 Araba/Alava Álava

ES212 GuipùzcoaGipuzkoa

ES213 Vizcaya/Bizkaia

ES220 Navarra

ES230 La Rioja

ES241 Huesca

ES243 Zaragoza

ES511 Barcelona

ES512 Girona

ES513 Lleida

FRI15 Pyrénées-Atlantiques

FRJ21 Ariège

FRJ23 Haute -Garonne

FRJ15 Pyrénées -Orientales

FRJ26 Hautes-Pyrénées

AD Andora (trečioji šalis)

2021TC16RFCB007

HU HR

(INTERREG VI-A) Vengrija – Kroatija

HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija

HR022 Virovitičko-podravska županija

HR023 Požeško-slavonska županija

HR025 Osječko-baranjska županija

HR026 Vukovarsko-srijemska županija

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR063 Koprivničko-križevačka županija

HU223 Zala

HU231 Baranya

HU232 Somogy

2021TC16RFCB008

DE CZ

(INTERREG VI-A) Vokietija/Bavarija – Čekija

CZ031 Jihoceský kraj

CZ032 Plzeňský kraj

CZ041 Karlovarský kraj

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22B Straubing-Bogen

DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt

DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt

DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE234 Amberg-Sulzbach

DE235 Cham

DE237 Neustadt a. d. Waldnaab

DE238 Regensburg, Landkreis

DE239 Schwandorf

DE23A Tirschenreuth

DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt

DE244 Hof, Kreisfreie Stadt

DE246 Bayreuth, Landkreis

DE249 Hof, Landkreis

DE24A Kronach

DE24B Kulmbach

DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge

2021TC16RFCB009

AT HU

(INTERREG VI-A) Austrija – Vengrija

AT111 Mittelburgenland

AT112 Nordburgenland

AT113 Südburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

AT221 Graz

AT224 Oststeiermark

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU222 Vas

HU223 Zala

2021TC16RFCB010

DE PL

(INTERREG VI-A) Vokietija/Brandenburgas – Lenkija

DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE409 Märkisch-Oderland

DE40C Oder-Spree

DE40G Spree-Neiße

PL431 Gorzowski

PL432 Zielonogórski

2021TC16RFCB011

PL SK

(INTERREG VI-A) Lenkija – Slovakija

PL214 Krakowski

PL218 Nowosądecki

PL219 Nowotarski

PL21A Oświęcimski

PL225 Bielski

PL22C Tyski

PL821 Krośnieński

PL822 Przemyski

PL823 Rzeszowski

SK031 Žilinský kraj

SK041 Prešovský kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB012

DE DK LT PL SE

(INTERREG VI-A) Lenkija – Danija – Vokietija – Lietuva – Švedija (Pietinė Baltija)

DE80N Vorpommern-Greifswald

DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80M Nordwestmecklenburg

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80K Landkreis Rostock

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

LT023 Klaipėdos apskritis

LT027 Tauragės apskritis

LT028 Telšių apskritis

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszaliński

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

PL636 Słupski

PL637 Chojnicki

PL638 Starogardzki

PL633 Trójmiejski

PL634 Gdański

PL621 Elbląski

SE212 Kronobergs län

SE213 Kalmar län

SE221 Blekinge län

SE224 Skåne län

2021TC16RFCB013

EE FI LV SE

(INTERREG VI-A) Suomija – Estija – Latvija – Švedija (Centrinė Baltija)

EE001 Põhja-Eesti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

EE009 Kesk-Eesti

EE00A Kirde-Eesti

FI1B1 Helsinki-Uusimaa

FI1C1 Varsinais-Suomi

FI1C2 Kanta-Häme

FI1C3 Päijät-Häme

FI1C4 Kymenlaakso

FI1C5 Etelä-Karjala

FI196 Satakunta

FI197 Pirkanmaa

FI200 Åland

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

LV009 Zemgale

SE110 Stockholms län

SE121 Uppsala län

SE122 Södermanlands län

SE123 Östergötlands län

SE124 Örebro län

SE125 Västmanlands län

SE214 Gotlands län

SE313 Gävleborgs län

2021TC16RFCB014

HU SK

(INTERREG VI-A) Vengrija – Slovakija

HU110 Budapest

HU120 Pest

HU212 Komárom-Esztergom

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312 Heves

HU313 Nógrád

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK023 Nitriansky kraj

SK032 Banskobystrický kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB015

SE NO

(INTERREG VI-A) Švedija – Norvegija

SE311 Värmlands län

SE312 Dalarnas län

SE232 Västra Götalands län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO082 Viken

2021TC16RFCB016

CZ DE

(INTERREG VI-A) Vokietija/Saksonija – Čekija

CZ041 Karlovarský kraj

CZ042 Ústecký kraj

CZ051 Liberecký kraj

DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt

DED42 Erzgebirgskreis

DED43 Mittelsachsen

DED44 Vogtlandkreis

DED45 Zwickau

2021TC16RFCB017

DE PL

(INTERREG VI-A) Lenkija – Vokietija/Saksonija

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

PL432 Zielonogórski

PL515 Jeleniogórski

2021TC16RFCB018

DE PL

(INTERREG VI-A) Vokietija/Meklenburgas-Pomeranija/Brandenburgas – Lenkija

DE405 Barnim

DE409 Märkisch-Oderland

DE40I Uckermark

DE80J Mecklenburgische Seenplatte

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80N Vorpommern-Greifswald

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszalinski

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

2021TC16RFCB019

EL IT

(INTERREG VI-A) Graikija – Italija

EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza)

EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543 Ιωάννινα (Ioannina)

EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos)

EL622 Κέρκυρα (Kerkyra)

EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia)

EL624 Λευκάδα (Lefkada)

EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania)

EL632 Αχαΐα (Achaia)

EL633 Ηλεία (Ileia)

ITF43 Taranto

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITF52 Matera

ITF61 Cosenza

ITF62 Crotone

ITF63 Catanzaro

ITF65 Reggio di Calabria

2021TC16RFCB020

BG RO

(INTERREG VI-A) Rumunija – Bulgarija

BG311 Видин (Vidin)

BG312 Монтана (Montana)

BG313 Враца (Vratsa)

BG314 Плевен (Pleven)

BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323 Русе (Ruse)

BG325 Силистра (Silistra)

BG332 Добрич (Dobrich)

RO223 Constanţa

RO312 Călăraşi

RO314 Giurgiu

RO317 Teleorman

RO411 Dolj

RO413 Mehedinţi

RO414 Olt

2021TC16RFCB021

BG EL

(INTERREG VI-A) Graikija – Bulgarija

BG413 Благоевград (Blagoevgrad)

BG422 Хасково (Haskovo)

BG424 Смолян (Smolyan)

BG425 Кърджали (Kardzhali)

EL511 Έβρος (Evros)

EL512 Ξάνθη (Xanthi)

EL513 Ροδόπη (Rodopi)

EL514 Δράμα (Drama)

EL515 Καβάλα (Kavala)

EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

EL526 Σέρρες (Serres)

2021TC16RFCB022

DE NL

(INTERREG VI-A) Vokietija – Nyderlandai

DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt

DE942 Emden, Kreisfreie Stadt

DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt

DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt

DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt

DE946 Ammerland

DE947 Aurich

DE948 Cloppenburg

DE949 Emsland

DE94A Friesland (DE)

DE94B Grafschaft Bentheim

DE94C Leer

DE94D Oldenburg, Landkreis

DE94E Osnabrück, Landkreis

DE94F Vechta

DE94G Wesermarsch

DE94H Wittmund

DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt

DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt

DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt

DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B Kleve

DEA1D Rhein-Kreis Neuss

DEA1E Viersen

DEA1F Wesel

DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt

DEA34 Borken

DEA35 Coesfeld

DEA37 Steinfurt

DEA38 Warendorf

NL111 Oost-Groningen

NL112 Delfzijl en omgeving

NL113 Overig Groningen

NL124 Noord-Friesland

NL125 Zuidwest-Friesland

NL126 Zuidoost-Friesland

NL131 Noord-Drenthe

NL132 Zuidoost-Drenthe

NL133 Zuidwest-Drenthe

NL211 Noord-Overijssel

NL212 Zuidwest-Overijssel

NL213 Twente

NL221 Veluwe

NL224 Zuidwest-Gelderland

NL225 Achterhoek

NL226 Arnhem/Nijmegen

NL230 Flevoland

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

2021TC16RFCB023

AT DE CH LI

(INTERREG VI-A) Vokietija – Austrija – Šveicarija – Lichtenšteinas (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis

DE137 Tuttlingen

DE138 Konstanz

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DE147 Bodenseekreis

DE148 Ravensburg

DE149 Sigmaringen

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Landkreis Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

CH033 Aargau

CH040 Zürich

CH051 Glarus

CH052 Schaffhausen

CH053 Appenzell Ausserrhoden

CH054 Appenzell Innerrhoden

CH055 St. Gallen

CH056 Graubünden

CH057 Thurgau

LI000 Liechtenstein

2021TC16RFCB024

CZ PL

(INTERREG VI-A) Čekija – Lenkija

CZ051 Liberecký kraj

CZ052 Královéhradecký kraj

CZ053 Pardubický kraj

CZ071 Olomoucký kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

PL22C Tyski

PL225 Bielski

PL227 Rybnicki

PL515 Jeleniogórski

PL517 Wałbrzyski

PL518 Wrocławski

PL523 Nyski

PL524 Opolski

2021TC16RFCB025

SE NO DK

(INTERREG VI-A) Švedija – Danija – Norvegija (Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE224 Skåne län

SE231 Hallands län

SE232 Västra Götalandsregionen

NO081 Oslo

NO082 Viken

NO091 Vestfold og Telemark

NO092 Agder

DK011 Byen København

DK012 Københavns omegn

DK013 Nordsjælland

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK041 Vestjylland

DK042 Østjylland

DK050 Nordjylland

2021TC16RFCB026

LT LV

(INTERREG VI-A) Latvija – Lietuva

LT023 Klaipėdos apskritis

LT025 Panevėžio apskritis

LT026 Šiaulių apskritis

LT028 Telšių apskritis

LT029 Utenos apskritis

LV003 Kurzeme

LV005 Latgale

LV009 Zemgale

2021TC16RFCB027

FI SE NO

(INTERREG VI-A) Švedija – Suomija – Norvegija (AURORA)

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

FI1D7 Lappi

FI194 Etelä-Pohjanmaa

FI195 Pohjanmaa

SE312 Dalarnas län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

SE331 Västerbottens län

SE332 Norrbottens län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO071 Nordland

NO074 Troms og Finnmark

2021TC16RFCB028

SI HR

(INTERREG VI-A) Slovėnija – Kroatija

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR036 Istarska županija

HR050 Grad Zagreb

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR064 Krapinsko-zagorska županija

HR065 Zagrebačka županija

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI036 Posakvska (pirmiau Spodnjeposavska)

SI037 Jugovzhodna Slovenija

SI038 Primorsko-notranjska (pirmiau Notranjsko-kraška)

SI041 Osrednjeslovenska

SI044 Obalno-kraška

2021TC16RFCB029

SK CZ

(INTERREG VI-A) Slovakija – Čekija

CZ064 Jihomoravsky kraj

CZ072 Zlinsky kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK022 Trenčiansky kraj

SK031 Žilinský kraj

2021TC16RFCB030

LT PL

(INTERREG VI-A) Lietuva – Lenkija

LT011 Vilniaus apskritis

LT021 Alytaus apskritis

LT022 Kauno apskritis

LT024 Marijampolės apskritis

LT027 Tauragės apskritis

PL623 Ełcki

PL841 Białostocki

PL843 Suwalski

2021TC16RFCB031

IT FR

(INTERREG VI-A) Italija – Prancūzija (Maritime)

ITC31 Imperia

ITC32 Savona

ITC33 Genova

ITC34 La Spezia

ITG2D Sassari

ITG2E Nuoro

ITG2F Cagliari

ITG2G Oristano

ITG2H Sud Sardegna

ITI11 Massa-Carrara

ITI12 Lucca

ITI16 Livorno

ITI17 Pisa

ITI1A Grosseto

FRL03 Alpes-Maritimes

FRL05 Var

FRM02 Haute-Corse

FRM01 Corse-du-Sud

2021TC16RFCB032

FR IT

(INTERREG VI-A) Prancūzija – Italija (ALCOTRA)

FRK27 Savoie

FRK28 Haute-Savoie

FRL01 Alpes -de -Haute -Provence

FRL02 Hautes -Alpes

FRL03 Alpes -Maritimes

ITC11 Torino

ITC16 Cuneo

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31 Imperia

2021TC16RFCB033

IT CH

(INTERREG VI-A) Italija – Šveicarija

ITC12 Vercelli

ITC13 Biella

ITC14 Verbano-Cusio-Ossola

ITC15 Novara

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC41 Varese

ITC42 Como

ITC43 Lecco

ITC44 Sondrio

ITH10 Bolzano-Bozen

CH012 Valais

CH056 Graubünden

CH070 Ticino

2021TC16RFCB034

IT SI

(INTERREG VI-A) Italija – Slovėnija

SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska

SI042 Gorenjska

SI043 GoriskaGoriška

SI044 Obalno-kraška

SI041 Osrednjeslovenska

ITH35 Venezia

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

2021TC16RFCB035

IT MT

(INTERREG VI-A) Italija – Malta

ITG11 Trapani

ITG12 Palermo

ITG13 Messina

ITG14 Agrigento

ITG15 Caltanissetta

ITG16 Enna

ITG17 Catania

ITG18 Ragusa

ITG19 Siracusa

MT001 Malta

MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna

2021TC16RFCB036

DE FR CH

(INTERREG VI-A) Prancūzija – Vokietija – Šveicarija (Aukštutinis Reinas)

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DE121 Baden-Baden, Stadtkreis

DE122 Karlsruhe, Stadtkreis

DE123 Karlsruhe, Landkreis

DE124 Rastatt

DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132 Breisgau-Hochschwarzwald

DE133 Emmendingen

DE134 Ortenaukreis

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3H Südliche Weinstrasse

FRF11 Bas -Rhin

FRF12 Haut -Rhin

CH023 Solothurn

CH025 Jura

CH031 Basel-Stadt

CH032 Basel-Landschaft

CH033 Aargau

2021TC16RFCB037

FR CH

(INTERREG VI-A) Prancūzija – Šveicarija

FRC21 Doubs

FRC22 Jura

FRC24 Territoire de Belfort

FRK21 Ain

FRK28 Haute-Savoie

CH011 Vaud

CH012 Valais

CH013 Genève

CH021 Bern

CH022 Fribourg

CH024 Neuchâtel

CH025 Jura

2021TC16RFCB038

IT HR

(INTERREG VI-A) Italija – Kroatija

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR032 Ličko-senjska županija

HR033 Zadarska županija

HR034 Šibensko-kninska županija

HR035 Splitsko-dalmatinska županija

HR036 Istarska županija

HR037 Dubrovačko-neretvanska županija

ITF12 Teramo

ITF13 Pescara

ITF14 Chieti

ITF22 Campobasso

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITH35 Venezia

ITH36 Padova

ITH37 Rovigo

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

ITH56 Ferrara

ITH57 Ravenna

ITH58 Forlì-Cesena

ITH59 Rimini

ITI31 Pesaro e Urbino

ITI32 Ancona

ITI33 Macerata

ITI34 Ascoli Piceno

ITI35 Fermo

2021TC16RFCB039

BE FR

(INTERREG VI-A) Belgija – Prancūzija (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE253 Arr. Ieper

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

BE258 Arr. Veurne

BE32A Arr. Ath

BE32B Arr. Charleroi

BE323 Arr. Mons

BE328 Arr. Mouscron

BE329 Arr. La Louvière

BE32C Arr. Soignies

BE32D Arr. Thuin

BE328 Arr. Tournai

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

BE351 Arr. Dinant

BE352 Arr. Namur

BE353 Arr. Philippeville

FRE11 Nord

FRE12 Pas-de-Calais

FRE21 Aisne

FRE22 Oise

FRE23 Somme

FRF21 Ardennes

FRF23 Marne

2021TC16RFCB040

BE DE FR LU

(INTERREG VI-A) Prancūzija – Belgija – Vokietija – Liuksemburgas (Grande Région/Großregion)

BE331 Arr. Huy

BE332 Arr. Liège

BE334 Arr. Waremme

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25 Trier-Saarburg

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DEC01 Regionalverband Saarbrücken

DEC02 Merzig-Wadern

DEC04 Saarlouis

DEC05 Saarpfalz-Kreis

DEB15 Birkenfeld

DEB22 Bernkastel-Wittlich

DEB24 Vulkaneifel

DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3F Kaiserslautern, Landkreis

DEB3G Kusel

DEB3H Südliche Weinstraße

DEC03 Neunkirchen

DEC06 St. Wendel

FRF31 Meurthe-et-Moselle

FRF32 Meuse

FRF33 Moselle

LU000 Luxembourg

2021TC16RFCB041

BE NL

(INTERREG VI-A) Belgija – Nyderlandai (Vlaanderen-Nederland)

BE211 Arr. Antwerpen

BE212 Arr. Mechelen

BE213 Arr. Turnhout

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE223 Arr. Tongeren

BE231 Arr. Aalst

BE232 Arr. Dendermonde

BE233 Arr. Eeklo

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE236 Arr. Sint-Niklaas

BE242 Arr. Leuven

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342 Overig Zeeland

NL411 West-Noord-Brabant

NL412 Midden-Noord-Brabant

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB042

RO HU

(INTERREG VI-A) Rumunija – Vengrija

HU321 Hajdú-Bihar

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU332 Békés

HU333 Csongrád

RO111 Bihor

RO115 Satu Mare

RO421 Arad

RO424 Timiş

2021TC16RFCB043

EE LV

(INTERREG VI-A) Estija – Latvija

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

2021TC16RFCB044

IT AT

(INTERREG VI-A) Italija – Austrija

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213: Unterkärnten

AT321: Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323: Salzburg und Umgebung

AT331: Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

ITH10 Bolzano-Bozen

ITH32: Vicenza

ITH33 Belluno

ITH34: Treviso

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43: Gorizia

ITH44: Trieste

2021TC16RFCB045

SI HU

(INTERREG VI-A) Slovėnija – Vengrija

HU222 Vas

HU223 Zala

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

2021TC16RFCB046

SI AT

(INTERREG VI-A) Slovėnija – Austrija

AT113 Südburgenland

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213 Unterkärnten

AT221 Graz

AT223 Östliche Obersteiermark

AT224 Oststeiermark

AT225 West- und Südsteiermark

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI033 Koroška

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI041 Osrednjeslovenska

SI042 Gorenjska

SI043 Goriška

2021TC16RFCB047

EL CY

(INTERREG VI-A) Graikija – Kipras

CY000 Κύπρος (Kipras)

EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413 Χίος (Chios)

EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos)

EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL431 Ηράκλειο (Irakleio)

EL432 Λασίθι (Lasithi)

EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο)

EL434 Χανιά (Chania)

2021TC16RFCB048

DE DK

(INTERREG VI-A) Vokietija – Danija

DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt

DEF07 Nordfriesland

DEF08 Ostholstein

DEF0A Plön

DEF0B Rendsburg-Eckernförde

DEF0C Schleswig-Flensburg

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK031 Fyn

DK032 Sydjylland

2014TC16RFPC001

IE UK

(INTERREG VI-A) PEACE PLUS Airija – Šiaurės Airija/Jungtinė Karalystė

IE041 Border

IE062 Mid-East

UKN06 Belfast

UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon

UKN08 Newry, Mourne and Down

UKN09 Ards and North Down

UKN0A Derry City and Strabane

UKN0B Mid Ulster

UKN0C Causeway Coast and Glens

UKN0D Antrim and Newtownabbey

UKN0E Lisburn and Castlereagh

UKN0F Mid and East Antrim

UKN0G Fermanagh and Omagh

| INTERREG A PNPP III TVB programos (PNPP III TVB) |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 lygio regionai (pagal Reglamentą (ES) Nr. 1059/2003 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (ES) 2019/1755) |
| 2021TC16IPCB001 | HU RS | (INTERREG VI-A) PNPP Vengrija – Serbija |
| | HU331 | Bács-Kiskun |
| | HU333 | Csongrád |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS127 | Srem District |
| | | |
| 2021TC16IPCB002 | RO RS | (INTERREG VI-A) PNPP Rumunija – Serbija |
| | RO413 | Mehedinți |
| | RO422 | Caraș-Severin |
| | RO424 | Timiș |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS221 | Bor District |
| | RS222 | Braničevski District |
| | RS227 | Podunavski District |
| | | |
| 2021TC16IPCB003 | HR RS | (INTERREG VI-A) PNPP Kroatija – Serbija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR025 | Osječko-baranjska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS127 | Srem District |
| | RS213 | Mačva District |
| | | |
| 2021TC16IPCB004 | HR BA ME | (INTERREG VI-A) PNPP Kroatija – Bosnija ir Hercegovina – Juodkalnija |
| | HR021 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | HR027 | Karlovačka županija |
| | HR028 | Sisačko-moslavačka županija |
| | HR032 | Ličko-senjska županija |
| | HR033 | Zadarska županija |
| | HR034 | Šibensko-kninska županija |
| | HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| | HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| | HR065 | Zagrebačka županija |
| | ME | Juodkalnija |
| | BA | Brčko District |
| | BA | Republika Srpska |
| | BA | Una Sana Canton |
| | BA | Posavina Canton |
| | BA | Tuzla Canton |
| | BA | Zenica-Doboj Canton |
| | BA | Central Bosnia Canton |
| | BA | West Herzegovina Canton |
| | BA | Herzegovina-Neretva Canton |
| | BA | Canton 10 |
| | | |
| 2021TC16IPCB005 | BG TR | (INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Turkija |
| | BG341 | Бургас/Burgas |
| | BG343 | Ямбол/Yambol |
| | BG422 | Хасково/Haskovo |
| | TR212 | Edirne |
| | TR213 | Kırklareli |
| | | |
| 2021TC16IPCB006 | BG MK | (INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Šiaurės Makedonija |
| | BG413 | Благоевград/Blagoevgrad |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | MK002 | East region |
| | MK004 | Southeast |
| | MK007 | Northeast |
| | | |
| 2021TC16IPCB007 | BG RS | (INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Serbija |
| | BG311 | Видин/Vidin |
| | BG312 | Монтана/Montana |
| | BG313 | Враца/Vratsa |
| | BG412 | София/Sofia |
| | BG414 | Перник/Pernik |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | RS221 | Bor District |
| | RS223 | Zaječar District |
| | RS224 | Jablanica District |
| | RS225 | Nišava District |
| | RS226 | Pirot District |
| | RS228 | Pčinja District |
| | RS229 | Toplica District |
| | | |
| 2021TC16IPCB008 | IT AL ME | (INTERREG VI-A) PNPP Italija – Albanija – Juodkalnija (Pietinė Adrija) |
| | ITF21 | Isernia |
| | ITF22 | Campobasso |
| | ITF43 | Taranto |
| | ITF44 | Brindisi |
| | ITF45 | Lecce |
| | ITF46 | Foggia |
| | ITF47 | Bari |
| | ITF48 | Barletta-Andria-Trani |
| | ME | Juodkalnija |
| | AL | Albanija |
| | | |
| 2021TC16IPCB009 | EL MK | (INTERREG VI-A) PNPP Graikija – Šiaurės Makedonija |
| | EL522 | Θεσσαλονίκη/Thessaloniki |
| | EL523 | Κιλκίς/Kilkis |
| | EL524 | Πέλλα/Pella |
| | EL526 | Σέρρες/Serres |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | MK001 | Vardar |
| | MK003 | Southwest |
| | MK004 | Southeast |
| | MK005 | Pelagonia |
| | | |
| 2021TC16IPCB010 | EL AL | (INTERREG VI-A) PNPP Graikija – Albanija |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL532 | Καστοριά/Kastoria |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | EL541 | Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza |
| | EL542 | Θεσπρωτία/Thesprotia |
| | EL543 | Ιωάννινα/Ioannina |
| | EL621 | Ζάκυνθος/Zakynthos |
| | EL622 | Κέρκυρα/Kerkyra |
| | EL623 | Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia |
| | EL624 | Λευκάδα/Lefkada |
| | AL031 | Berat |
| | AL032 | Fier |
| | AL033 | Gjirokastër |
| | AL034 | Korçë |
| | AL035 | Vlorë |

INTERREG A PNPP III TVB programos (PNPP III TVB)

CCI

NUTS 3 lygio regionai (pagal Reglamentą (ES) Nr. 1059/2003 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (ES) 2019/1755)

2021TC16IPCB001

HU RS

(INTERREG VI-A) PNPP Vengrija – Serbija

HU331

Bács-Kiskun

HU333

Csongrád

RS121

West Bačka District

RS122

South Banat District

RS123

South Bačka District

RS124

North Banat District

RS125

North Bačka District

RS126

Central Banat District

RS127

Srem District

2021TC16IPCB002

RO RS

(INTERREG VI-A) PNPP Rumunija – Serbija

RO413

Mehedinți

RO422

Caraș-Severin

RO424

Timiș

RS122

South Banat District

RS124

North Banat District

RS126

Central Banat District

RS221

Bor District

RS222

Braničevski District

RS227

Podunavski District

2021TC16IPCB003

HR RS

(INTERREG VI-A) PNPP Kroatija – Serbija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR025

Osječko-baranjska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

RS121

West Bačka District

RS123

South Bačka District

RS125

North Bačka District

RS127

Srem District

RS213

Mačva District

2021TC16IPCB004

HR BA ME

(INTERREG VI-A) PNPP Kroatija – Bosnija ir Hercegovina – Juodkalnija

HR021

Bjelovarsko-bilogorska županija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

HR027

Karlovačka županija

HR028

Sisačko-moslavačka županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR065

Zagrebačka županija

ME

Juodkalnija

BA

Brčko District

BA

Republika Srpska

BA

Una Sana Canton

BA

Posavina Canton

BA

Tuzla Canton

BA

Zenica-Doboj Canton

BA

Central Bosnia Canton

BA

West Herzegovina Canton

BA

Herzegovina-Neretva Canton

BA

Canton 10

2021TC16IPCB005

BG TR

(INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Turkija

BG341

Бургас/Burgas

BG343

Ямбол/Yambol

BG422

Хасково/Haskovo

TR212

Edirne

TR213

Kırklareli

2021TC16IPCB006

BG MK

(INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Šiaurės Makedonija

BG413

Благоевград/Blagoevgrad

BG415

Кюстендил/Kyustendil

MK002

East region

MK004

Southeast

MK007

Northeast

2021TC16IPCB007

BG RS

(INTERREG VI-A) PNPP Bulgarija – Serbija

BG311

Видин/Vidin

BG312

Монтана/Montana

BG313

Враца/Vratsa

BG412

София/Sofia

BG414

Перник/Pernik

BG415

Кюстендил/Kyustendil

RS221

Bor District

RS223

Zaječar District

RS224

Jablanica District

RS225

Nišava District

RS226

Pirot District

RS228

Pčinja District

RS229

Toplica District

2021TC16IPCB008

IT AL ME

(INTERREG VI-A) PNPP Italija – Albanija – Juodkalnija (Pietinė Adrija)

ITF21

Isernia

ITF22

Campobasso

ITF43

Taranto

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITF48

Barletta-Andria-Trani

ME

Juodkalnija

AL

Albanija

2021TC16IPCB009

EL MK

(INTERREG VI-A) PNPP Graikija – Šiaurės Makedonija

EL522

Θεσσαλονίκη/Thessaloniki

EL523

Κιλκίς/Kilkis

EL524

Πέλλα/Pella

EL526

Σέρρες/Serres

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL533

Φλώρινα/Florina

MK001

Vardar

MK003

Southwest

MK004

Southeast

MK005

Pelagonia

2021TC16IPCB010

EL AL

(INTERREG VI-A) PNPP Graikija – Albanija

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL532

Καστοριά/Kastoria

EL533

Φλώρινα/Florina

EL541

Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza

EL542

Θεσπρωτία/Thesprotia

EL543

Ιωάννινα/Ioannina

EL621

Ζάκυνθος/Zakynthos

EL622

Κέρκυρα/Kerkyra

EL623

Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia

EL624

Λευκάδα/Lefkada

AL031

Berat

AL032

Fier

AL033

Gjirokastër

AL034

Korçë

AL035

Vlorë

| INTERREG A NEXT programos (KVTBP TVB) |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 lygio regionai (pagal Reglamentą (ES) Nr. 1059/2003 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (ES) 2019/1755) |
| 2021TC16NXCB001 | FI NO RU SE | (INTERREG VI-A) NEXT Kolarctic |
| | FI1D7 | Lappi |
| | NO071 | Nordland |
| | NO074 | Troms og Finnmark |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | SE332 | Norrbottens län |
| | | |
| 2021TC16NXCB002 | FI RU | (INTERREG VI-A) NEXT Karelija |
| | FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| | FI1D8 | Kainuu |
| | FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| | RU | Respublika Kareliya |
| | | |
| 2021TC16NXCB003 | FI RU | (INTERREG VI-A) NEXT Pietryčių Suomija – Rusija |
| | FI1C4 | Kymenlaakso |
| | FI1C5 | Etelä-Karjala |
| | FI1D1 | Etelä-Savo |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB004 | EE RU | (INTERREG VI-A) NEXT Estija – Rusija |
| | EE001 | Põhja-Eesti |
| | EE008 | Lõuna-Eesti |
| | EE009 | Kesk-Eesti |
| | EE00A | Kirde-Eesti |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB005 | LV RU | (INTERREG VI-A) NEXT Latvija – Rusija |
| | LV005 | Latgale |
| | LV008 | Vidzeme |
| | LV006 | Rīga |
| | LV007 | Pierīga |
| | LV009 | Zemgale |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | | |
| 2021TC16NXCB006 | LT RU | (INTERREG VI-A) NEXT Lietuva – Rusija |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT026 | Šiaulių apskritis |
| | LT028 | Telšių apskritis |
| | LT023 | Klaipėdos apskritis |
| | LT024 | Marijampolės apskritis |
| | LT027 | Tauragės apskritis |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB007 | PL RU | (INTERREG VI-A) NEXT Lenkija – Rusija |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL636 | Słupski |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL621 | Elbląski |
| | PL622 | Olsztyński |
| | PL623 | Ełcki |
| | PL633 | Trójmiejski |
| | PL634 | Gdański |
| | PL637 | Chojnicki |
| | PL638 | Starogardzki |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB008 | LV BY | (INTERREG VI-A) NEXT Latvija – Baltarusija |
| | LV005 | Latgale |
| | LV009 | Zemgale |
| | BY | Vitebsk oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB009 | PL BU UA | (INTERREG VI-A) NEXT Lenkija – Baltarusija – Ukraina
   (1) |
| | PL811 | Bialski |
| | PL812 | Chełmsko-zamojski |
| | PL814 | Lubelski |
| | PL815 | Puławski |
| | PL821 | Krośnieński |
| | PL822 | Przemyski |
| | PL823 | Rzeszowski |
| | PL824 | Tarnobrzeski |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL842 | Łomżyński |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL924 | Ostrołęcki |
| | PL925 | Siedlecki |
| | BY | Gomelskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Brestskaya oblast |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Rivne oblast |
| | UA | Ternopil oblast |
| | UA | Lviv oblast |
| | UA | Volyn oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB010 | HU SK RO UA | (INTERREG VI-A) NEXT Vengrija – Slovakija – Rumunija – Ukraina
   (1) |
| | HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | RO215 | Suceava |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | SK041 | Prešovský kraj |
| | SK042 | Košický kraj |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattiaa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB011 | RO MD | (INTERREG VI-A) NEXT Rumunija – Moldovos Respublika |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO213 | Iaşi |
| | RO216 | Vaslui |
| | RO224 | Galaţi |
| | MD | Moldovos Respublika |
| | | |
| 2021TC16NXCB012 | RO UA | (INTERREG VI-A) NEXT Rumunija – Ukraina
   (1) |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO215 | Suceava |
| | RO225 | Tulcea |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB013 | IT TN | (INTERREG VI-A) NEXT Italija – Tunisas |
| | ITG12 | Palermo |
| | ITG16 | Enna |
| | ITG17 | Catania |
| | ITG11 | Trapani |
| | ITG14 | Agrigento |
| | ITG15 | Caltanissetta |
| | ITG18 | Ragusa |
| | ITG19 | Siracusa |
| | ITG13 | Messina |
| | TN | Beja |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Gabes |
| | TN | Manouba |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXCB014 | LT BY | (INTERREG VI-A) NEXT Lietuva – Baltarusija |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT029 | Utenos apskritis |
| | LT011 | Vilniaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT025 | Panevėžio apskritis |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | BY | Vitebsk oblast |

INTERREG A NEXT programos (KVTBP TVB)

CCI

NUTS 3 lygio regionai (pagal Reglamentą (ES) Nr. 1059/2003 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (ES) 2019/1755)

2021TC16NXCB001

FI NO RU SE

(INTERREG VI-A) NEXT Kolarctic

FI1D7

Lappi

NO071

Nordland

NO074

Troms og Finnmark

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

SE332

Norrbottens län

2021TC16NXCB002

FI RU

(INTERREG VI-A) NEXT Karelija

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

RU

Respublika Kareliya

2021TC16NXCB003

FI RU

(INTERREG VI-A) NEXT Pietryčių Suomija – Rusija

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D1

Etelä-Savo

RU

Sankt-Peterburg

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB004

EE RU

(INTERREG VI-A) NEXT Estija – Rusija

EE001

Põhja-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EE009

Kesk-Eesti

EE00A

Kirde-Eesti

RU

Sankt-Peterburg

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB005

LV RU

(INTERREG VI-A) NEXT Latvija – Rusija

LV005

Latgale

LV008

Vidzeme

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV009

Zemgale

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

2021TC16NXCB006

LT RU

(INTERREG VI-A) NEXT Lietuva – Rusija

LT021

Alytaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT027

Tauragės apskritis

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB007

PL RU

(INTERREG VI-A) NEXT Lenkija – Rusija

PL841

Białostocki

PL636

Słupski

PL843

Suwalski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL633

Trójmiejski

PL634

Gdański

PL637

Chojnicki

PL638

Starogardzki

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB008

LV BY

(INTERREG VI-A) NEXT Latvija – Baltarusija

LV005

Latgale

LV009

Zemgale

BY

Vitebsk oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

2021TC16NXCB009

PL BU UA

(INTERREG VI-A) NEXT Lenkija – Baltarusija – Ukraina
   (1)

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL814

Lubelski

PL815

Puławski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL823

Rzeszowski

PL824

Tarnobrzeski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PL924

Ostrołęcki

PL925

Siedlecki

BY

Gomelskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Brestskaya oblast

BY

Grodnenskaya oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Rivne oblast

UA

Ternopil oblast

UA

Lviv oblast

UA

Volyn oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB010

HU SK RO UA

(INTERREG VI-A) NEXT Vengrija – Slovakija – Rumunija – Ukraina
   (1)

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

RO215

Suceava

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattiaa oblast

2021TC16NXCB011

RO MD

(INTERREG VI-A) NEXT Rumunija – Moldovos Respublika

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO216

Vaslui

RO224

Galaţi

MD

Moldovos Respublika

2021TC16NXCB012

RO UA

(INTERREG VI-A) NEXT Rumunija – Ukraina
   (1)

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO215

Suceava

RO225

Tulcea

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16NXCB013

IT TN

(INTERREG VI-A) NEXT Italija – Tunisas

ITG12

Palermo

ITG16

Enna

ITG17

Catania

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG13

Messina

TN

Beja

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Gabes

TN

Manouba

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Medenine

2021TC16NXCB014

LT BY

(INTERREG VI-A) NEXT Lietuva – Baltarusija

LT021

Alytaus apskritis

LT029

Utenos apskritis

LT011

Vilniaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

BY

Grodnenskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

BY

Vitebsk oblast

---

(1)  UA: bendri ES bendradarbiavimo apribojimai Rusijos neteisėtai aneksuotuose regionuose taikomi ir programai INTERREG NEXT.

---

II PRIEDAS

Pagal B kryptį ketinamų remti INTERREG programų teritorijų sąrašas

| CCI | | Pavadinimai |
| --- | --- | --- |
| 2021TC16IPTN001 | IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM | (INTERREG VI-B) PNPP Adrijos ir Jonijos jūros |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | AL | Albanija |
| | BA | Bosnija ir Hercegovina |
| | ME | Juodkalnija |
| | RS | Serbija |
| | MK | Šiaurės Makedonija |
| | SM | San Marinas |
| | | |
| 2021TC16RFTN001 | AT DE FR IT SI CH LI | (INTERREG VI-B) Alpių regionas |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | LI | Lichtenšteinas |
| | | |
| 2021TC16RFTN002 | PT ES FR IE | (INTERREG VI-B) Atlanto vandenyno regionas |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | | |
| 2021TC16FFTN003 | DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU | (INTERREG VI-B) Baltijos jūros regionas |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | EE00 | Eesti |
| | LV00 | Latvija |
| | LT01 | Sostinės regionas |
| | LT02 | Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1B | Helsinki-Uusimaa |
| | FI1C | Etelä-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | FI20 | Åland |
| | SE11 | Stockholm |
| | | |
| | SE12 | Östra Mellansverige |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | BY | Baltarusija |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | RU | Karelya Republik |
| | RU | Komi Republik |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | RU | Novgorodskaya oblast |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Vologda oblast |
| | | |
| 2021TC16RFTN003 | AT CZ DE IT HR HU PL SI SK | (INTERREG VI-B) Vidurio Europa |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DED2 | Dresden |
| | DED4 | Chemnitz |
| | DED5 | Leipzig |
| | DEE0 | Sachsen-Anhalt |
| | DEG0 | Thüringen |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | | |
| 2021TC16FFTN004 | HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA | (INTERREG VI-B) Dunojus
   (1) |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | RO11 | Nord-Vest |
| | RO12 | Centru |
| | RO21 | Nord-Est |
| | RO22 | Sud-Est |
| | RO31 | Sud-Muntenia |
| | RO32 | Bucureşti-Ilfov |
| | RO41 | Sud-Vest Oltenia |
| | RO42 | Vest |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | BA | Bosnija ir Hercegovina |
| | ME | Juodkalnija |
| | RS1 | Serbia - sever |
| | RS11 | City of Belgrade |
| | RS12 | Autonomous Province of Vojvodina |
| | RS21 | Region Šumadije i Zapadne Srbije |
| | RS22 | Region Južne i Istočne Srbije |
| | MD | Moldova |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16FFTN001 | FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK | (INTERREG VI-B) Viduržemio jūros Europos dalis (EURO MED) |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Kýpros |
| | MT | Мalta |
| | PT15 | Algarve |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | ME | Juodkalnija |
| | MK | Šiaurės Makedonija |
| | AL | Albanija |
| | BA | Bosnija ir Hercegovina |
| | | |
| 2021TC16FFTN005 | SE IE FI FO GL IS NO | (INTERREG VI-B) Šiaurės periferija ir Arktis |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | FO | Faroe |
| | GL | Grenlandija (UŠT) |
| | IS | Ísland |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO07 | Nord-Norge |
| | NO0B | Svalbard og Jan Mayen |
| | | |
| 2021TC16RFTN004 | DK BE DE FR NL SE NO | (INTERREG VI-B) Šiaurės jūra |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DE92 | Hannover |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRH0 | Bretagne |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | | |
| 2021TC16RFTN005 | FR BE DE IE NL LU CH | (INTERREG VI-B) Šiaurės Vakarų Europa |
| | BE10 | Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | BE31 | Prov. Brabant Wallon |
| | BE32 | Prov. Hainaut |
| | BE33 | Prov. Liège |
| | BE34 | Prov. Luxembourg (BE) |
| | BE35 | Prov. Namur |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE50 | Bremen |
| | DE71 | Darmstadt |
| | DE72 | Gießen |
| | DE73 | Kassel |
| | DE92 | Hannover |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEA1 | Düsseldorf |
| | DEA2 | Köln |
| | DEA3 | Münster |
| | DEA4 | Detmold |
| | DEA5 | Arnsberg |
| | DEB1 | Koblenz |
| | DEB2 | Trier |
| | DEB3 | Rheinhessen-Pfalz |
| | DEC0 | Saarland |
| | FR10 | Ile-de-France |
| | FRB0 | Centre — Val de Loire |
| | FRC1 | Bourgogne |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRF2 | Champagne-Ardenne |
| | FRF3 | Lorraine |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | LU | Luxembourg |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | | |
| 2021TC16RFTN006 | ES FR PT AD | (INTERREG VI-B) Pietvakarių Europa (SUDOE) |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES41 | Castilla y León |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRK1 | Auvergne |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | AD | Andora |
| | | |
| 2021TC16NXTN001 | IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN | (INTERREG VI-B) NEXT Viduržemio jūros baseinas (NEXT MED) |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Kipras |
| | MT | Мalta |
| | PT15 | Algarve |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR22 | Balıkesir, Çanakkale |
| | TR31 | İzmir |
| | TR32 | Aydın, Denizli, Muğla |
| | TR33 | Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak |
| | TR61 | Antalya, Isparta, Burdur |
| | TR62 | Adana, Mersin |
| | TR63 | Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye |
| | DZ | Tlemcen |
| | DZ | Ain-Temouchent |
| | DZ | Oran |
| | DZ | Mostaganem |
| | DZ | Chlef |
| | DZ | Tipaza |
| | DZ | Boumerdes |
| | DZ | Tizi Ouzou |
| | DZ | Bejaia |
| | DZ | Jijel |
| | DZ | Skikda |
| | DZ | Annaba |
| | DZ | El-Tarf |
| | DZ | Alger |
| | EG | Matruh |
| | EG | Al Iskandariyah (alex.) |
| | EG | Al Buhayrah (behera) |
| | EG | Kafr-el-sheikh |
| | EG | Ash Sharqiyah (sharkia) |
| | EG | Al Daqahliyah (dakahlia) |
| | EG | Dumyat (damietta) |
| | EG | As Ismailiyah (ismailia) |
| | EG | Bur Said (port Said) |
| | EG | Governorate of Cairo |
| | IL | Izraelis (2) |
| | JO | Jordanija |
| | LB | Libanas |
| | PS | Palestina (3) |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Manouba |
| | TN | Siliana |
| | TN | Le Kef |
| | TN | Gafsa |
| | TN | Kebili |
| | TN | Tataouine |
| | TN | Jendouba |
| | TN | Beja |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Gabes |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXTN003 | ES PT MA | (INTERREG VI-B) NEXT Vidurio Atlantas
   (4) |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | PT15 | Algarve |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | MA | Marokas |
| | | |
| 2021TC16NXTN002 | BG EL RO TR AM GE MD UA RU | (INTERREG VI-B) NEXT Juodosios jūros baseinas
   (5) |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | RO22 | Sud-Est |
| | TR10 | İstanbul |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR42 | Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova |
| | TR81 | Zonguldak, Karabük, Bartın |
| | TR82 | Kastamonu, Çankırı, Sinop |
| | TR83 | Samsun, Tokat, Çorum, Amasya |
| | TR90 | Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane |
| | AM | Armėnija |
| | GE | Sakartvelas |
| | MD | Moldovos Respublika |
| | UA | Donetsk oblast (6) (Bachmuto rajonas, Kramatorsko rajonas, Volnovachos rajonas, Mariupolio rajonas, Pokrovsko rajonas) |
| | UA | Kherson oblast |
| | UA | Mykolayiv oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | UA | Zaporizhzhia oblast |
| | RU | Adygėjos Respublika |
| | RU | Krasnodar Krai |
| | RU | Rostov oblast |

CCI

Pavadinimai

2021TC16IPTN001

IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

(INTERREG VI-B) PNPP Adrijos ir Jonijos jūros

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

AL

Albanija

BA

Bosnija ir Hercegovina

ME

Juodkalnija

RS

Serbija

MK

Šiaurės Makedonija

SM

San Marinas

2021TC16RFTN001

AT DE FR IT SI CH LI

(INTERREG VI-B) Alpių regionas

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

FRC2

Franche-Comté

FRF1

Alsace

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

LI

Lichtenšteinas

2021TC16RFTN002

PT ES FR IE

(INTERREG VI-B) Atlanto vandenyno regionas

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

FRI1

Aquitaine

FRI2

Limousin

FRI3

Poitou-Charentes

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

2021TC16FFTN003

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

(INTERREG VI-B) Baltijos jūros regionas

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE93

Lüneburg

DEF0

Schleswig-Holstein

EE00

Eesti

LV00

Latvija

LT01

Sostinės regionas

LT02

Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

FI19

Länsi-Suomi

FI1B

Helsinki-Uusimaa

FI1C

Etelä-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

FI20

Åland

SE11

Stockholm

SE12

Östra Mellansverige

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

BY

Baltarusija

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Kaliningradskaya oblast

RU

Karelya Republik

RU

Komi Republik

RU

Leningradskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

RU

Novgorodskaya oblast

RU

Pskovskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

RU

Vologda oblast

2021TC16RFTN003

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

(INTERREG VI-B) Vidurio Europa

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE91

Braunschweig

DED2

Dresden

DED4

Chemnitz

DED5

Leipzig

DEE0

Sachsen-Anhalt

DEG0

Thüringen

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

2021TC16FFTN004

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

(INTERREG VI-B) Dunojus
   (1)

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

RO11

Nord-Vest

RO12

Centru

RO21

Nord-Est

RO22

Sud-Est

RO31

Sud-Muntenia

RO32

Bucureşti-Ilfov

RO41

Sud-Vest Oltenia

RO42

Vest

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

BA

Bosnija ir Hercegovina

ME

Juodkalnija

RS1

Serbia - sever

RS11

City of Belgrade

RS12

Autonomous Province of Vojvodina

RS21

Region Šumadije i Zapadne Srbije

RS22

Region Južne i Istočne Srbije

MD

Moldova

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16FFTN001

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

(INTERREG VI-B) Viduržemio jūros Europos dalis (EURO MED)

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI1

Toscana

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Kýpros

MT

Мalta

PT15

Algarve

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

ME

Juodkalnija

MK

Šiaurės Makedonija

AL

Albanija

BA

Bosnija ir Hercegovina

2021TC16FFTN005

SE IE FI FO GL IS NO

(INTERREG VI-B) Šiaurės periferija ir Arktis

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

FI19

Länsi-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

FO

Faroe

GL

Grenlandija (UŠT)

IS

Ísland

NO06

Trøndelag

NO07

Nord-Norge

NO0B

Svalbard og Jan Mayen

2021TC16RFTN004

DK BE DE FR NL SE NO

(INTERREG VI-B) Šiaurės jūra

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE91

Braunschweig

DE92

Hannover

DE93

Lüneburg

DE94

Weser-Ems

DEF0

Schleswig-Holstein

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRH0

Bretagne

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

2021TC16RFTN005

FR BE DE IE NL LU CH

(INTERREG VI-B) Šiaurės Vakarų Europa

BE10

Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

BE31

Prov. Brabant Wallon

BE32

Prov. Hainaut

BE33

Prov. Liège

BE34

Prov. Luxembourg (BE)

BE35

Prov. Namur

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE50

Bremen

DE71

Darmstadt

DE72

Gießen

DE73

Kassel

DE92

Hannover

DE94

Weser-Ems

DEA1

Düsseldorf

DEA2

Köln

DEA3

Münster

DEA4

Detmold

DEA5

Arnsberg

DEB1

Koblenz

DEB2

Trier

DEB3

Rheinhessen-Pfalz

DEC0

Saarland

FR10

Ile-de-France

FRB0

Centre — Val de Loire

FRC1

Bourgogne

FRC2

Franche-Comté

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRF1

Alsace

FRF2

Champagne-Ardenne

FRF3

Lorraine

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

LU

Luxembourg

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

2021TC16RFTN006

ES FR PT AD

(INTERREG VI-B) Pietvakarių Europa (SUDOE)

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES41

Castilla y León

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRI3

Poitou-Charentes

FRI1

Aquitaine

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRI2

Limousin

FRK1

Auvergne

FRJ1

Languedoc-Roussillon

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

AD

Andora

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN

(INTERREG VI-B) NEXT Viduržemio jūros baseinas (NEXT MED)

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

ITC3

Liguria

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITI1

Toscana

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Kipras

MT

Мalta

PT15

Algarve

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR22

Balıkesir, Çanakkale

TR31

İzmir

TR32

Aydın, Denizli, Muğla

TR33

Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak

TR61

Antalya, Isparta, Burdur

TR62

Adana, Mersin

TR63

Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye

DZ

Tlemcen

DZ

Ain-Temouchent

DZ

Oran

DZ

Mostaganem

DZ

Chlef

DZ

Tipaza

DZ

Boumerdes

DZ

Tizi Ouzou

DZ

Bejaia

DZ

Jijel

DZ

Skikda

DZ

Annaba

DZ

El-Tarf

DZ

Alger

EG

Matruh

EG

Al Iskandariyah (alex.)

EG

Al Buhayrah (behera)

EG

Kafr-el-sheikh

EG

Ash Sharqiyah (sharkia)

EG

Al Daqahliyah (dakahlia)

EG

Dumyat (damietta)

EG

As Ismailiyah (ismailia)

EG

Bur Said (port Said)

EG

Governorate of Cairo

IL

Izraelis (2)

JO

Jordanija

LB

Libanas

PS

Palestina (3)

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Manouba

TN

Siliana

TN

Le Kef

TN

Gafsa

TN

Kebili

TN

Tataouine

TN

Jendouba

TN

Beja

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Gabes

TN

Medenine

2021TC16NXTN003

ES PT MA

(INTERREG VI-B) NEXT Vidurio Atlantas
   (4)

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

PT15

Algarve

PT18

Alentejo

PT30

Região Autónoma da Madeira

MA

Marokas

2021TC16NXTN002

BG EL RO TR AM GE MD UA RU

(INTERREG VI-B) NEXT Juodosios jūros baseinas
   (5)

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

RO22

Sud-Est

TR10

İstanbul

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR42

Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova

TR81

Zonguldak, Karabük, Bartın

TR82

Kastamonu, Çankırı, Sinop

TR83

Samsun, Tokat, Çorum, Amasya

TR90

Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane

AM

Armėnija

GE

Sakartvelas

MD

Moldovos Respublika

UA

Donetsk oblast (6) (Bachmuto rajonas, Kramatorsko rajonas, Volnovachos rajonas, Mariupolio rajonas, Pokrovsko rajonas)

UA

Kherson oblast

UA

Mykolayiv oblast

UA

Odessa oblast

UA

Zaporizhzhia oblast

RU

Adygėjos Respublika

RU

Krasnodar Krai

RU

Rostov oblast

---

(1)  UA: bendri ES bendradarbiavimo apribojimai Rusijos neteisėtai aneksuotuose regionuose taikomi ir INTERREG programoms.

(2)  Laikantis ES politikos, tarpvalstybinio bendradarbiavimo programa netaikoma nuo 1967 m. birželio mėn. Izraelio okupuotoms teritorijoms. Taigi pagal Gaires dėl Izraelio subjektų ir jų vykdomos veiklos po 1967 m. birželio mėn. Izraelio okupuotose teritorijose atitikties ES nuo 2014 m. finansuojamų dotacijų, premijų ir kitų finansavimo priemonių teikimo reikalavimams (OL C 205/9, 2013 7 19) ES finansavimo reikalavimus atitinka tik tie Izraelio subjektai, kurių įsikūrimo vieta yra Izraelio teritorijoje, ribojamoje iki 1967 m. nustatytų sienų. Be to, ES finansuojama Izraelio subjektų veikla neturi būti vykdoma nuo 1967 m. birželio mėn. Izraelio okupuotose teritorijose.

(3)  Šis pavadinimas neturi būti aiškinamas kaip Palestinos Valstybės pripažinimas ir jis nekeičia valstybių narių skirtingų pozicijų dėl šio klausimo.

(4)  Geografinė aprėptis už ES ribų šiuo metu apibrėžiama.

(5)  UA: bendri ES bendradarbiavimo apribojimai Rusijos neteisėtai aneksuotuose regionuose taikomi ir programai INTERREG NEXT.

(6)  Donecko srityje (Donetsk oblast) reikalavimus atitinka tik tie regionai, kuriuos visiškai kontroliuoja Ukrainos Vyriausybė.

---

III PRIEDAS

Pagal D kryptį ketinamų remti INTERREG programų teritorijų sąrašas

| 2021TC16FFOR001 | ES PT Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | (INTERREG VI-D) Madeira – Azorai – Kanarų salos (MAC) |
| --- | --- | --- |
| | ES70 | Canarias |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | CV | Žaliasis Kyšulys |
| | CI | Dramblio Kaulo Krantas |
| | GM | Gambija |
| | GH | Gana |
| | MR | Mauritanija |
| | SN | Senegalas |
| | ST | San Tomė ir Prinsipė |
| | | |
| 2021TC16FFOR002 | FR Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | (INTERREG VI-D) Mozambiko sąsiauris |
| | FRY5 | Majotas |
| | FRY4 | Reunjonas |
| | KM | Komorų Sąjunga |
| | MG | Madagaskaras |
| | MZ | Mozambikas |
| | SC | Seišeliai |
| | TZ | Tanzanija |
| | | |
| 2021TC16FFOR003 | FR Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | (INTERREG VI-D) Karibai |
| | FRY1 | Gvadelupa |
| | FRY1 | Sen Martenas |
| | FRY2 | Martinika |
| | FRY3 | Gviana |
| | AG | Antigva ir Barbuda |
| | AW | Aruba (UŠT) |
| | BS | Bahamos |
| | BB | Barbadosas |
| | BL | Sen Bartelemi (UŠT) |
| | BZ | Belizas |
| | BQ | Boneras (UŠT) |
| | BQ | Sint Eustatijus (UŠT) |
| | BQ | Saba (UŠT) |
| | BR | Brazilija (tik Amapos, Paros, Amazonės ir Roraimos valstijos) |
| | CO | Kolumbija |
| | CR | Kosta Rika |
| | CU | Kuba |
| | CW | Kiurasao (UŠT) |
| | DM | Dominika |
| | DO | Dominikos Respublika |
| | SV | Salvadoras |
| | GD | Grenada |
| | GT | Gvatemala |
| | GY | Gajana |
| | HT | Haitis |
| | HN | Hondūras |
| | JM | Jamaika |
| | MX | Meksika |
| | NI | Nikaragva |
| | PA | Panama |
| | PR | Puerto Rikas |
| | KN | Sent Kitsas ir Nevis |
| | LC | Sent Lusija |
| | VC | Sent Vinsentas ir Grenadinai |
| | SX | Sint Martenas (UŠT) |
| | SR | Surinamas |
| | TT | Trinidadas ir Tobagas |
| | VE | Venesuela |
| | | |
| 2021TC16FFOR004 | FR Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | (INTERREG VI-D) Indijos vandenynas |
| | FRY4 | Reunjonas |
| | FRY5 | Majotas |
| | TF | Prancūzijos Pietų ir Antarkties Sritys (UŠT) |
| | AU | Australija |
| | KM | Komorai |
| | IN | Indija |
| | KE | Kenija |
| | MG | Madagaskaras |
| | MV | Maldyvai |
| | MU | Mauricijus |
| | MZ | Mozambikas |
| | SC | Seišeliai |
| | ZA | Pietų Afrika |
| | LK | Šri Lanka |
| | TZ | Tanzanija |
| | | |
| 2021TC16FFOR005 | FR Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos | (INTERREG VI-D) Amazonija |
| | FRY3 | Gviana |
| | BR | Brazilija (tik Amapos, Paros ir Amazonės valstijos) |
| | SR | Surinamas |
| | GY | Gajana |

2021TC16FFOR001

ES PT Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

(INTERREG VI-D) Madeira – Azorai – Kanarų salos (MAC)

ES70

Canarias

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

CV

Žaliasis Kyšulys

CI

Dramblio Kaulo Krantas

GM

Gambija

GH

Gana

MR

Mauritanija

SN

Senegalas

ST

San Tomė ir Prinsipė

2021TC16FFOR002

FR Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

(INTERREG VI-D) Mozambiko sąsiauris

FRY5

Majotas

FRY4

Reunjonas

KM

Komorų Sąjunga

MG

Madagaskaras

MZ

Mozambikas

SC

Seišeliai

TZ

Tanzanija

2021TC16FFOR003

FR Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

(INTERREG VI-D) Karibai

FRY1

Gvadelupa

FRY1

Sen Martenas

FRY2

Martinika

FRY3

Gviana

AG

Antigva ir Barbuda

AW

Aruba (UŠT)

BS

Bahamos

BB

Barbadosas

BL

Sen Bartelemi (UŠT)

BZ

Belizas

BQ

Boneras (UŠT)

BQ

Sint Eustatijus (UŠT)

BQ

Saba (UŠT)

BR

Brazilija (tik Amapos, Paros, Amazonės ir Roraimos valstijos)

CO

Kolumbija

CR

Kosta Rika

CU

Kuba

CW

Kiurasao (UŠT)

DM

Dominika

DO

Dominikos Respublika

SV

Salvadoras

GD

Grenada

GT

Gvatemala

GY

Gajana

HT

Haitis

HN

Hondūras

JM

Jamaika

MX

Meksika

NI

Nikaragva

PA

Panama

PR

Puerto Rikas

KN

Sent Kitsas ir Nevis

LC

Sent Lusija

VC

Sent Vinsentas ir Grenadinai

SX

Sint Martenas (UŠT)

SR

Surinamas

TT

Trinidadas ir Tobagas

VE

Venesuela

2021TC16FFOR004

FR Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

(INTERREG VI-D) Indijos vandenynas

FRY4

Reunjonas

FRY5

Majotas

TF

Prancūzijos Pietų ir Antarkties Sritys (UŠT)

AU

Australija

KM

Komorai

IN

Indija

KE

Kenija

MG

Madagaskaras

MV

Maldyvai

MU

Mauricijus

MZ

Mozambikas

SC

Seišeliai

ZA

Pietų Afrika

LK

Šri Lanka

TZ

Tanzanija

2021TC16FFOR005

FR Tam tikros trečiosios šalys ir užjūrio šalys arba teritorijos

(INTERREG VI-D) Amazonija

FRY3

Gviana

BR

Brazilija (tik Amapos, Paros ir Amazonės valstijos)

SR

Surinamas

GY

Gajana

---

IV PRIEDAS

Sąjungos NUTS 3 lygio regionai, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kurioms taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės

| BE211 | Arr. Antwerpen |
| --- | --- |
| BE213 | Arr. Turnhout |
| BE221 | Arr. Hasselt |
| BE222 | Arr. Maaseik |
| BE223 | Arr. Tongeren |
| BE232 | Arr. Dendermonde |
| BE233 | Arr. Eeklo |
| BE234 | Arr. Gent |
| BE236 | Arr. Sint-Niklaas |
| BE251 | Arr. Brugge |
| BE252 | Arr. Diksmuide |
| BE253 | Arr. Ieper |
| BE254 | Arr. Kortrijk |
| BE255 | Arr. Oostende |
| BE256 | Arr. Roeselare |
| BE257 | Arr. Tielt |
| BE258 | Arr. Veurne |
| BE321 | Arr. Ath |
| BE322 | Arr. Charleroi |
| BE323 | Arr. Mons |
| BE324 | Arr. Mouscron |
| BE325 | Arr. Soignies |
| BE326 | Arr. Thuin |
| BE327 | Arr. Tournai |
| BE332 | Arr. Liège |
| BE335 | Arr. Verviers - communes francophones |
| BE336 | Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| BE341 | Arr. Arlon |
| BE342 | Arr. Bastogne |
| BE344 | Arr. Neufchâteau |
| BE345 | Arr. Virton |
| BE351 | Arr. Dinant |
| BE353 | Arr. Philippeville |
| BG311 | Видин (Vidin) |
| BG312 | Монтана (Montana) |
| BG313 | Враца (Vratsa) |
| BG314 | Плевен (Pleven) |
| BG321 | Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| BG323 | Русе (Ruse) |
| BG325 | Силистра (Silistra) |
| BG332 | Добрич (Dobrich) |
| BG341 | Бургас (Burgas) |
| BG343 | Ямбол (Yambol) |
| BG412 | София (Sofia) |
| BG413 | Благоевград (Blagoevgrad) |
| BG414 | Перник (Pernik) |
| BG415 | Кюстендил (Kyustendil) |
| BG422 | Хасково (Haskovo) |
| BG424 | Смолян (Smolyan) |
| BG425 | Кърджали (Kardzhali) |
| CZ031 | Jihočeský kraj |
| CZ032 | Plzeňský kraj |
| CZ041 | Karlovarský kraj |
| CZ042 | Ústecký kraj |
| CZ051 | Liberecký kraj |
| CZ052 | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | Pardubický kraj |
| CZ064 | Jihomoravský kraj |
| CZ071 | Olomoucký kraj |
| CZ072 | Zlínský kraj |
| CZ080 | Moravskoslezský kraj |
| DK011 | Byen København |
| DK012 | Københavns omegn |
| DK013 | Nordsjælland |
| DK014 | Bornholm |
| DK021 | Østsjælland |
| DK022 | Vest- og Sydsjælland |
| DK031 | Fyn |
| DK032 | Sydjylland |
| DK042 | Østjylland |
| DK050 | Nordjylland |
| DE121 | Baden-Baden, Stadtkreis |
| DE122 | Karlsruhe, Stadtkreis |
| DE124 | Rastatt |
| DE131 | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| DE132 | Breisgau-Hochschwarzwald |
| DE133 | Emmendingen |
| DE134 | Ortenaukreis |
| DE136 | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| DE138 | Konstanz |
| DE139 | Lörrach |
| DE13A | Waldshut |
| DE147 | Bodenseekreis |
| DE213 | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| DE214 | Altötting |
| DE215 | Berchtesgadener Land |
| DE216 | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| DE21D | Garmisch-Partenkirchen |
| DE21F | Miesbach |
| DE21K | Rosenheim, Landkreis |
| DE21M | Traunstein |
| DE222 | Passau, Kreisfreie Stadt |
| DE225 | Freyung-Grafenau |
| DE228 | Passau, Landkreis |
| DE229 | Regen |
| DE22A | Rottal-Inn |
| DE233 | Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| DE235 | Cham |
| DE237 | Neustadt a. d. Waldnaab |
| DE239 | Schwandorf |
| DE23A | Tirschenreuth |
| DE244 | Hof, Kreisfreie Stadt |
| DE249 | Hof, Landkreis |
| DE24D | Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| DE273 | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| DE27A | Lindau (Bodensee) |
| DE27B | Ostallgäu |
| DE27E | Oberallgäu |
| DE402 | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| DE403 | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| DE405 | Barnim |
| DE409 | Märkisch-Oderland |
| DE40C | Oder-Spree |
| DE40G | Spree-Neiße |
| DE40I | Uckermark |
| DE803 | Rostock, Kreisfreie Stadt |
| DE80K | Landkreis Rostock |
| DE80L | Vorpommern-Rügen |
| DE80M | Nordwestmecklenburg |
| DE80N | Vorpommern-Greifswald |
| DE942 | Emden, Kreisfreie Stadt |
| DE949 | Emsland |
| DE94B | Grafschaft Bentheim |
| DE94C | Leer |
| DEA15 | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| DEA1B | Kleve |
| DEA1E | Viersen |
| DEA26 | Düren |
| DEA28 | Euskirchen |
| DEA29 | Heinsberg |
| DEA2D | Städteregion Aachen |
| DEA34 | Borken |
| DEB21 | Trier, Kreisfreie Stadt |
| DEB23 | Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| DEB25 | Trier-Saarburg |
| DEB33 | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| DEB37 | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| DEB3A | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| DEB3E | Germersheim |
| DEB3H | Südliche Weinstraße |
| DEB3K | Südwestpfalz |
| DEC01 | Regionalverband Saarbrücken |
| DEC02 | Merzig-Wadern |
| DEC03 | Neunkirchen |
| DEC04 | Saarlouis |
| DEC05 | Saarpfalz-Kreis |
| DED2C | Bautzen |
| DED2D | Görlitz |
| DED2F | Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| DED42 | Erzgebirgskreis |
| DED43 | Mittelsachsen |
| DED44 | Vogtlandkreis |
| DEF01 | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| DEF02 | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| DEF03 | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| DEF07 | Nordfriesland |
| DEF08 | Ostholstein |
| DEF0A | Plön |
| DEF0B | Rendsburg-Eckernförde |
| DEF0C | Schleswig-Flensburg |
| EE001 | Põhja-Eesti |
| EE004 | Lääne-Eesti |
| EE006 | Kesk-Eesti |
| EE007 | Kirde-Eesti |
| EE008 | Lõuna-Eesti |
| IE041 | Border |
| IE052 | South-East |
| IE053 | South-West |
| IE061 | Dublin |
| IE062 | Mid-East |
| EL411 | Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| EL412 | Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| EL413 | Χίος (Chios) |
| EL421 | Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos) |
| EL422 | Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| EL511 | Έβρος (Evros) |
| EL512 | Ξάνθη (Xanthi) |
| EL513 | Ροδόπη (Rodopi) |
| EL514 | Δράμα (Drama) |
| EL515 | Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala) |
| EL523 | Κιλκίς (Kilkis) |
| EL524 | Πέλλα (Pella) |
| EL526 | Σέρρες (Serres) |
| EL532 | Καστοριά (Kastoria) |
| EL533 | Φλώρινα (Florina) |
| EL541 | Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza) |
| EL542 | Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| EL543 | Ιωάννινα (Ioannina) |
| EL613 | Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades) |
| EL622 | Κέρκυρα (Kerkyra) |
| EL642 | Εύβοια (Evvoia) |
| ES113 | Ourense |
| ES114 | Pontevedra |
| ES212 | Gipuzkoa |
| ES220 | Navarra |
| ES241 | Huesca |
| ES415 | Salamanca |
| ES419 | Zamora |
| ES431 | Badajoz |
| ES432 | Cáceres |
| ES512 | Girona |
| ES513 | Lleida |
| ES611 | Almería |
| ES612 | Cádiz |
| ES614 | Granada |
| ES615 | Huelva |
| ES617 | Málaga |
| ES630 | Ceuta |
| ES640 | Melilla |
| FRC21 | Doubs |
| FRC22 | Jura |
| FRC24 | Territoire de Belfort |
| FRD11 | Calvados |
| FRD12 | Manche |
| FRD21 | Eure |
| FRD22 | Seine-Maritime |
| FRE11 | Nord |
| FRE12 | Pas-de-Calais |
| FRE21 | Aisne |
| FRE23 | Somme |
| FRF11 | Bas-Rhin |
| FRF12 | Haut-Rhin |
| FRF21 | Ardennes |
| FRF31 | Meurthe-et-Moselle |
| FRF32 | Meuse |
| FRF33 | Moselle |
| FRI15 | Pyrénées-Atlantiques |
| FRJ15 | Pyrénées-Orientales |
| FRJ21 | Ariège |
| FRJ23 | Haute-Garonne |
| FRJ26 | Hautes-Pyrénées |
| FRK21 | Ain |
| FRK27 | Savoie |
| FRK28 | Haute-Savoie |
| FRL01 | Alpes-de-Haute-Provence |
| FRL02 | Hautes-Alpes |
| FRL03 | Alpes-Maritimes |
| FRM01 | Corse-du-Sud |
| FRM02 | Haute-Corse |
| HR031 | Primorsko-goranska županija |
| HR032 | Ličko-senjska županija |
| HR033 | Zadarska županija |
| HR034 | Šibensko-kninska županija |
| HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| HR036 | Istarska županija |
| HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| HR041 | Grad Zagreb |
| HR042 | Zagrebačka županija |
| HR043 | Krapinsko-zagorska županija |
| HR044 | Varaždinska županija |
| HR045 | Koprivničko-križevačka županija |
| HR046 | Međimurska županija |
| HR048 | Virovitičko-podravska županija |
| HR049 | Požeško-slavonska županija |
| HR04A | Brodsko-posavska županija |
| HR04B | Osječko-baranjska županija |
| HR04C | Vukovarsko-srijemska županija |
| HR04D | Karlovačka županija |
| HR04E | Sisačko-moslavačka županija |
| ITC11 | Torino |
| ITC12 | Vercelli |
| ITC14 | Verbano-Cusio-Ossola |
| ITC16 | Cuneo |
| ITC20 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| ITC31 | Imperia |
| ITC32 | Savona |
| ITC33 | Genova |
| ITC34 | La Spezia |
| ITC41 | Varese |
| ITC42 | Como |
| ITC44 | Sondrio |
| ITF44 | Brindisi |
| ITF45 | Lecce |
| ITF46 | Foggia |
| ITF47 | Bari |
| ITG11 | Trapani |
| ITG14 | Agrigento |
| ITG15 | Caltanissetta |
| ITG18 | Ragusa |
| ITG19 | Siracusa |
| ITG25 | Sassari |
| ITG26 | Nuoro |
| ITG29 | Olbia-Tempio |
| ITG2A | Ogliastra |
| ITH10 | Bolzano-Bozen |
| ITH33 | Belluno |
| ITH42 | Udine |
| ITH43 | Gorizia |
| ITH44 | Trieste |
| ITH56 | Ferrara |
| ITH57 | Ravenna |
| ITH58 | Forlì-Cesena |
| ITH59 | Rimini |
| ITI11 | Massa-Carrara |
| ITI12 | Lucca |
| ITI16 | Livorno |
| ITI17 | Pisa |
| ITI1A | Grosseto |
| ITI31 | Pesaro e Urbino |
| ITI32 | Ancona |
| ITI33 | Macerata |
| ITI35 | Fermo |
| ITI41 | Viterbo |
| CY000 | Κύπρος (Kýpros) |
| LV003 | Kurzeme |
| LV005 | Latgale |
| LV007 | Pierīga |
| LV008 | Vidzeme |
| LV009 | Zemgale |
| LT011 | Vilniaus apskritis |
| LT021 | Alytaus apskritis |
| LT023 | Klaipėdos apskritis |
| LT024 | Marijampolės apskritis |
| LT025 | Panevėžio apskritis |
| LT026 | Šiaulių apskritis |
| LT027 | Tauragės apskritis |
| LT028 | Telšių apskritis |
| LT029 | Utenos apskritis |
| LU000 | Luxembourg |
| HU120 | Pest |
| HU212 | Komárom-Esztergom |
| HU221 | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | Vas |
| HU223 | Zala |
| HU231 | Baranya |
| HU232 | Somogy |
| HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU313 | Nógrád |
| HU321 | Hajdú-Bihar |
| HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU331 | Bács-Kiskun |
| HU332 | Békés |
| HU333 | Csongrád |
| MT001 | Malta |
| MT002 | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| NL111 | Oost-Groningen |
| NL112 | Delfzijl en omgeving |
| NL132 | Zuidoost-Drenthe |
| NL133 | Zuidwest-Drenthe |
| NL211 | Noord-Overijssel |
| NL213 | Twente |
| NL225 | Achterhoek |
| NL226 | Arnhem/Nijmegen |
| NL33C | Groot-Rijnmond |
| NL341 | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| NL342 | Overig Zeeland |
| NL411 | West-Noord-Brabant |
| NL412 | Midden-Noord-Brabant |
| NL414 | Zuidoost-Noord-Brabant |
| NL421 | Noord-Limburg |
| NL422 | Midden-Limburg |
| NL423 | Zuid-Limburg |
| AT111 | Mittelburgenland |
| AT112 | Nordburgenland |
| AT113 | Südburgenland |
| AT124 | Waldviertel |
| AT125 | Weinviertel |
| AT126 | Wiener Umland/Nordteil |
| AT127 | Wiener Umland/Südteil |
| AT211 | Klagenfurt-Villach |
| AT212 | Oberkärnten |
| AT213 | Unterkärnten |
| AT224 | Oststeiermark |
| AT225 | West- und Südsteiermark |
| AT311 | Innviertel |
| AT313 | Mühlviertel |
| AT322 | Pinzgau-Pongau |
| AT323 | Salzburg und Umgebung |
| AT331 | Außerfern |
| AT332 | Innsbruck |
| AT333 | Osttirol |
| AT334 | Tiroler Oberland |
| AT335 | Tiroler Unterland |
| AT341 | Bludenz-Bregenzer Wald |
| AT342 | Rheintal-Bodenseegebiet |
| PL218 | Nowosądecki |
| PL219 | Nowotarski |
| PL225 | Bielski |
| PL227 | Rybnicki |
| PL424 | Miasto Szczecin |
| PL426 | Koszaliński |
| PL427 | Szczecinecko-pyrzycki |
| PL428 | Szczeciński |
| PL431 | Gorzowski |
| PL432 | Zielonogórski |
| PL515 | Jeleniogórski |
| PL517 | Wałbrzyski |
| PL523 | Nyski |
| PL621 | Elbląski |
| PL622 | Olsztyński |
| PL623 | Ełcki |
| PL634 | Gdański |
| PL636 | Słupski |
| PL811 | Bialski |
| PL812 | Chełmsko-zamojski |
| PL821 | Krośnieński |
| PL822 | Przemyski |
| PL841 | Białostocki |
| PL842 | Łomżyński |
| PL843 | Suwalski |
| PT111 | Alto Minho |
| PT112 | Cávado |
| PT11B | Alto Tâmega |
| PT11D | Douro |
| PT11E | Terras de Trás-os-Montes |
| PT150 | Algarve |
| PT16H | Beira Baixa |
| PT16J | Beiras e Serra da Estrela |
| PT184 | Baixo Alentejo |
| PT186 | Alto Alentejo |
| PT187 | Alentejo Central |
| RO111 | Bihor |
| RO114 | Maramureş |
| RO115 | Satu Mare |
| RO212 | Botoşani |
| RO213 | Iaşi |
| RO215 | Suceava |
| RO216 | Vaslui |
| RO223 | Constanţa |
| RO224 | Galaţi |
| RO225 | Tulcea |
| RO312 | Călăraşi |
| RO314 | Giurgiu |
| RO317 | Teleorman |
| RO411 | Dolj |
| RO413 | Mehedinţi |
| RO414 | Olt |
| RO421 | Arad |
| RO422 | Caraş-Severin |
| RO424 | Timiş |
| SI031 | Pomurska |
| SI032 | Podravska |
| SI033 | Koroška |
| SI034 | Savinjska |
| SI036 | Posavska |
| SI037 | Jugovzhodna Slovenija |
| SI038 | Primorsko-notranjska |
| SI042 | Gorenjska |
| SI043 | Goriška |
| SI044 | Obalno-kraška |
| SK010 | Bratislavský kraj |
| SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |
| FI195 | Pohjanmaa |
| FI1B1 | Helsinki-Uusimaa |
| FI1C1 | Varsinais-Suomi |
| FI1C4 | Kymenlaakso |
| FI1C5 | Etelä-Karjala |
| FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| FI1D5 | Keski-Pohjanmaa |
| FI1D7 | Lappi |
| FI1D8 | Kainuu |
| FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| FI200 | Åland |
| SE110 | Stockholms län |
| SE121 | Uppsala län |
| SE213 | Kalmar län |
| SE214 | Gotlands län |
| SE221 | Blekinge län |
| SE224 | Skåne län |
| SE231 | Hallands län |
| SE232 | Västra Götalands län |
| SE311 | Värmlands län |
| SE312 | Dalarnas län |
| SE313 | Gävleborgs län |
| SE321 | Västernorrlands län |
| SE322 | Jämtlands län |
| SE331 | Västerbottens län |
| SE332 | Norrbottens län |

BE211

Arr. Antwerpen

BE213

Arr. Turnhout

BE221

Arr. Hasselt

BE222

Arr. Maaseik

BE223

Arr. Tongeren

BE232

Arr. Dendermonde

BE233

Arr. Eeklo

BE234

Arr. Gent

BE236

Arr. Sint-Niklaas

BE251

Arr. Brugge

BE252

Arr. Diksmuide

BE253

Arr. Ieper

BE254

Arr. Kortrijk

BE255

Arr. Oostende

BE256

Arr. Roeselare

BE257

Arr. Tielt

BE258

Arr. Veurne

BE321

Arr. Ath

BE322

Arr. Charleroi

BE323

Arr. Mons

BE324

Arr. Mouscron

BE325

Arr. Soignies

BE326

Arr. Thuin

BE327

Arr. Tournai

BE332

Arr. Liège

BE335

Arr. Verviers - communes francophones

BE336

Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341

Arr. Arlon

BE342

Arr. Bastogne

BE344

Arr. Neufchâteau

BE345

Arr. Virton

BE351

Arr. Dinant

BE353

Arr. Philippeville

BG311

Видин (Vidin)

BG312

Монтана (Montana)

BG313

Враца (Vratsa)

BG314

Плевен (Pleven)

BG321

Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323

Русе (Ruse)

BG325

Силистра (Silistra)

BG332

Добрич (Dobrich)

BG341

Бургас (Burgas)

BG343

Ямбол (Yambol)

BG412

София (Sofia)

BG413

Благоевград (Blagoevgrad)

BG414

Перник (Pernik)

BG415

Кюстендил (Kyustendil)

BG422

Хасково (Haskovo)

BG424

Смолян (Smolyan)

BG425

Кърджали (Kardzhali)

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ064

Jihomoravský kraj

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ080

Moravskoslezský kraj

DK011

Byen København

DK012

Københavns omegn

DK013

Nordsjælland

DK014

Bornholm

DK021

Østsjælland

DK022

Vest- og Sydsjælland

DK031

Fyn

DK032

Sydjylland

DK042

Østjylland

DK050

Nordjylland

DE121

Baden-Baden, Stadtkreis

DE122

Karlsruhe, Stadtkreis

DE124

Rastatt

DE131

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132

Breisgau-Hochschwarzwald

DE133

Emmendingen

DE134

Ortenaukreis

DE136

Schwarzwald-Baar-Kreis

DE138

Konstanz

DE139

Lörrach

DE13A

Waldshut

DE147

Bodenseekreis

DE213

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214

Altötting

DE215

Berchtesgadener Land

DE216

Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D

Garmisch-Partenkirchen

DE21F

Miesbach

DE21K

Rosenheim, Landkreis

DE21M

Traunstein

DE222

Passau, Kreisfreie Stadt

DE225

Freyung-Grafenau

DE228

Passau, Landkreis

DE229

Regen

DE22A

Rottal-Inn

DE233

Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE235

Cham

DE237

Neustadt a. d. Waldnaab

DE239

Schwandorf

DE23A

Tirschenreuth

DE244

Hof, Kreisfreie Stadt

DE249

Hof, Landkreis

DE24D

Wunsiedel i. Fichtelgebirge

DE273

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE27A

Lindau (Bodensee)

DE27B

Ostallgäu

DE27E

Oberallgäu

DE402

Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE405

Barnim

DE409

Märkisch-Oderland

DE40C

Oder-Spree

DE40G

Spree-Neiße

DE40I

Uckermark

DE803

Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80K

Landkreis Rostock

DE80L

Vorpommern-Rügen

DE80M

Nordwestmecklenburg

DE80N

Vorpommern-Greifswald

DE942

Emden, Kreisfreie Stadt

DE949

Emsland

DE94B

Grafschaft Bentheim

DE94C

Leer

DEA15

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B

Kleve

DEA1E

Viersen

DEA26

Düren

DEA28

Euskirchen

DEA29

Heinsberg

DEA2D

Städteregion Aachen

DEA34

Borken

DEB21

Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23

Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25

Trier-Saarburg

DEB33

Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB37

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3E

Germersheim

DEB3H

Südliche Weinstraße

DEB3K

Südwestpfalz

DEC01

Regionalverband Saarbrücken

DEC02

Merzig-Wadern

DEC03

Neunkirchen

DEC04

Saarlouis

DEC05

Saarpfalz-Kreis

DED2C

Bautzen

DED2D

Görlitz

DED2F

Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED42

Erzgebirgskreis

DED43

Mittelsachsen

DED44

Vogtlandkreis

DEF01

Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02

Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03

Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF07

Nordfriesland

DEF08

Ostholstein

DEF0A

Plön

DEF0B

Rendsburg-Eckernförde

DEF0C

Schleswig-Flensburg

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

IE041

Border

IE052

South-East

IE053

South-West

IE061

Dublin

IE062

Mid-East

EL411

Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412

Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413

Χίος (Chios)

EL421

Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos)

EL422

Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL511

Έβρος (Evros)

EL512

Ξάνθη (Xanthi)

EL513

Ροδόπη (Rodopi)

EL514

Δράμα (Drama)

EL515

Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala)

EL523

Κιλκίς (Kilkis)

EL524

Πέλλα (Pella)

EL526

Σέρρες (Serres)

EL532

Καστοριά (Kastoria)

EL533

Φλώρινα (Florina)

EL541

Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza)

EL542

Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543

Ιωάννινα (Ioannina)

EL613

Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades)

EL622

Κέρκυρα (Kerkyra)

EL642

Εύβοια (Evvoia)

ES113

Ourense

ES114

Pontevedra

ES212

Gipuzkoa

ES220

Navarra

ES241

Huesca

ES415

Salamanca

ES419

Zamora

ES431

Badajoz

ES432

Cáceres

ES512

Girona

ES513

Lleida

ES611

Almería

ES612

Cádiz

ES614

Granada

ES615

Huelva

ES617

Málaga

ES630

Ceuta

ES640

Melilla

FRC21

Doubs

FRC22

Jura

FRC24

Territoire de Belfort

FRD11

Calvados

FRD12

Manche

FRD21

Eure

FRD22

Seine-Maritime

FRE11

Nord

FRE12

Pas-de-Calais

FRE21

Aisne

FRE23

Somme

FRF11

Bas-Rhin

FRF12

Haut-Rhin

FRF21

Ardennes

FRF31

Meurthe-et-Moselle

FRF32

Meuse

FRF33

Moselle

FRI15

Pyrénées-Atlantiques

FRJ15

Pyrénées-Orientales

FRJ21

Ariège

FRJ23

Haute-Garonne

FRJ26

Hautes-Pyrénées

FRK21

Ain

FRK27

Savoie

FRK28

Haute-Savoie

FRL01

Alpes-de-Haute-Provence

FRL02

Hautes-Alpes

FRL03

Alpes-Maritimes

FRM01

Corse-du-Sud

FRM02

Haute-Corse

HR031

Primorsko-goranska županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR036

Istarska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR041

Grad Zagreb

HR042

Zagrebačka županija

HR043

Krapinsko-zagorska županija

HR044

Varaždinska županija

HR045

Koprivničko-križevačka županija

HR046

Međimurska županija

HR048

Virovitičko-podravska županija

HR049

Požeško-slavonska županija

HR04A

Brodsko-posavska županija

HR04B

Osječko-baranjska županija

HR04C

Vukovarsko-srijemska županija

HR04D

Karlovačka županija

HR04E

Sisačko-moslavačka županija

ITC11

Torino

ITC12

Vercelli

ITC14

Verbano-Cusio-Ossola

ITC16

Cuneo

ITC20

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31

Imperia

ITC32

Savona

ITC33

Genova

ITC34

La Spezia

ITC41

Varese

ITC42

Como

ITC44

Sondrio

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG25

Sassari

ITG26

Nuoro

ITG29

Olbia-Tempio

ITG2A

Ogliastra

ITH10

Bolzano-Bozen

ITH33

Belluno

ITH42

Udine

ITH43

Gorizia

ITH44

Trieste

ITH56

Ferrara

ITH57

Ravenna

ITH58

Forlì-Cesena

ITH59

Rimini

ITI11

Massa-Carrara

ITI12

Lucca

ITI16

Livorno

ITI17

Pisa

ITI1A

Grosseto

ITI31

Pesaro e Urbino

ITI32

Ancona

ITI33

Macerata

ITI35

Fermo

ITI41

Viterbo

CY000

Κύπρος (Kýpros)

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LT011

Vilniaus apskritis

LT021

Alytaus apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT027

Tauragės apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT029

Utenos apskritis

LU000

Luxembourg

HU120

Pest

HU212

Komárom-Esztergom

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU313

Nógrád

HU321

Hajdú-Bihar

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU331

Bács-Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

NL111

Oost-Groningen

NL112

Delfzijl en omgeving

NL132

Zuidoost-Drenthe

NL133

Zuidwest-Drenthe

NL211

Noord-Overijssel

NL213

Twente

NL225

Achterhoek

NL226

Arnhem/Nijmegen

NL33C

Groot-Rijnmond

NL341

Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342

Overig Zeeland

NL411

West-Noord-Brabant

NL412

Midden-Noord-Brabant

NL414

Zuidoost-Noord-Brabant

NL421

Noord-Limburg

NL422

Midden-Limburg

NL423

Zuid-Limburg

AT111

Mittelburgenland

AT112

Nordburgenland

AT113

Südburgenland

AT124

Waldviertel

AT125

Weinviertel

AT126

Wiener Umland/Nordteil

AT127

Wiener Umland/Südteil

AT211

Klagenfurt-Villach

AT212

Oberkärnten

AT213

Unterkärnten

AT224

Oststeiermark

AT225

West- und Südsteiermark

AT311

Innviertel

AT313

Mühlviertel

AT322

Pinzgau-Pongau

AT323

Salzburg und Umgebung

AT331

Außerfern

AT332

Innsbruck

AT333

Osttirol

AT334

Tiroler Oberland

AT335

Tiroler Unterland

AT341

Bludenz-Bregenzer Wald

AT342

Rheintal-Bodenseegebiet

PL218

Nowosądecki

PL219

Nowotarski

PL225

Bielski

PL227

Rybnicki

PL424

Miasto Szczecin

PL426

Koszaliński

PL427

Szczecinecko-pyrzycki

PL428

Szczeciński

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL515

Jeleniogórski

PL517

Wałbrzyski

PL523

Nyski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL634

Gdański

PL636

Słupski

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PT111

Alto Minho

PT112

Cávado

PT11B

Alto Tâmega

PT11D

Douro

PT11E

Terras de Trás-os-Montes

PT150

Algarve

PT16H

Beira Baixa

PT16J

Beiras e Serra da Estrela

PT184

Baixo Alentejo

PT186

Alto Alentejo

PT187

Alentejo Central

RO111

Bihor

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO215

Suceava

RO216

Vaslui

RO223

Constanţa

RO224

Galaţi

RO225

Tulcea

RO312

Călăraşi

RO314

Giurgiu

RO317

Teleorman

RO411

Dolj

RO413

Mehedinţi

RO414

Olt

RO421

Arad

RO422

Caraş-Severin

RO424

Timiş

SI031

Pomurska

SI032

Podravska

SI033

Koroška

SI034

Savinjska

SI036

Posavska

SI037

Jugovzhodna Slovenija

SI038

Primorsko-notranjska

SI042

Gorenjska

SI043

Goriška

SI044

Obalno-kraška

SK010

Bratislavský kraj

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

FI195

Pohjanmaa

FI1B1

Helsinki-Uusimaa

FI1C1

Varsinais-Suomi

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D5

Keski-Pohjanmaa

FI1D7

Lappi

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

FI200

Åland

SE110

Stockholms län

SE121

Uppsala län

SE213

Kalmar län

SE214

Gotlands län

SE221

Blekinge län

SE224

Skåne län

SE231

Hallands län

SE232

Västra Götalands län

SE311

Värmlands län

SE312

Dalarnas län

SE313

Gävleborgs län

SE321

Västernorrlands län

SE322

Jämtlands län

SE331

Västerbottens län

SE332

Norrbottens län

---