# Euroopa Liidu L 429/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 429 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik1. detsember 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 429

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik1. detsember 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/2101, 24. november 2021, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate ettevõtjate ja filiaalide poolt (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/2101, 24. november 2021, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate ettevõtjate ja filiaalide poolt (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2102, 28. juuni 2021, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 15 |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vaheline ühise lennunduspiirkonna leping | 17 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2103, 19. august 2021, millega kehtestatakse veebiportaali toimimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/818 artikli 49 lõikele 6 | 65 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2104, 19. august 2021, millega kehtestatakse veebiportaali toimimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/817 artikli 49 lõikele 6 | 72 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2105, 28. september 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, ning määratakse kindlaks sotsiaalkulutuste aruandluse metoodika | 79 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2106, 28. september 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, ning määratakse kindlaks ühised näitajad ning taaste ja vastupidavuse tulemustabeli üksikasjalikud elemendid | 83 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2107, 26. november 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  ) | 92 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2108, 29. november 2021, millega muudetakse 323. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 97 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2109, 30. november 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/704, et teha halduslikke muudatusi biotsiidipere INSECTICIDES FOR HOME USE jaoks antud liidu loas (
  1
  ) | 99 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2110, 30. november 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  ) | 108 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2111, 25. november 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu alusel seoses kalanduse töörühma loomise ja selle töökorra vastuvõtmisega | 146 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2112, 25. november 2021, millega nimetatakse ametisse Saksamaa Liitvabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 151 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2113, 30. november 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks El Salvadori Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 152 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga p loodud erikomitee otsus nr 1/2021, 29. oktoober 2021, mis käsitleb sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli lisade muutmist [2021/2114] | 155 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2102, 28. juuni 2021, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

15

*

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vaheline ühise lennunduspiirkonna leping

17

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2103, 19. august 2021, millega kehtestatakse veebiportaali toimimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/818 artikli 49 lõikele 6

65

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2104, 19. august 2021, millega kehtestatakse veebiportaali toimimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/817 artikli 49 lõikele 6

72

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2105, 28. september 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, ning määratakse kindlaks sotsiaalkulutuste aruandluse metoodika

79

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2106, 28. september 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, ning määratakse kindlaks ühised näitajad ning taaste ja vastupidavuse tulemustabeli üksikasjalikud elemendid

83

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2107, 26. november 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  )

1

92

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2108, 29. november 2021, millega muudetakse 323. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

97

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2109, 30. november 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/704, et teha halduslikke muudatusi biotsiidipere INSECTICIDES FOR HOME USE jaoks antud liidu loas (
  1
  )

1

99

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2110, 30. november 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  )

1

108

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2111, 25. november 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu alusel seoses kalanduse töörühma loomise ja selle töökorra vastuvõtmisega

146

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2112, 25. november 2021, millega nimetatakse ametisse Saksamaa Liitvabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

151

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2113, 30. november 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks El Salvadori Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

152

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga p loodud erikomitee otsus nr 1/2021, 29. oktoober 2021, mis käsitleb sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli lisade muutmist [2021/2114]

155

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee 23. novembri 2021. aasta otsuse (ÜVJP) 2021/2059 (millega uuendatakse Vahemerel läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni volitusi (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/5/2021)) parandus ( ELT L 422, 26.11.2021 ) | 192 |

Parandused

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee 23. novembri 2021. aasta otsuse (ÜVJP) 2021/2059 (millega uuendatakse Vahemerel läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni volitusi (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/5/2021)) parandus ( ELT L 422, 26.11.2021 )

( ELT L 422, 26.11.2021 )

192

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2021/2101,

24. november 2021,

millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate ettevõtjate ja filiaalide poolt

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Läbipaistvus on siseturu tõrgeteta toimimiseks hädavajalik. Oma 27. oktoobri 2015. aasta teatises „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm – Vanamoodi edasi minna ei saa“ ja 16. detsembri 2014. aasta teatises „Komisjoni 2015. aasta tööprogramm – Uus algus“ on komisjon seadnud prioriteediks vajaduse reageerida liidu kodanike üleskutsele saavutada õiglus ja läbipaistvus ning toimida nii, et liit oleks globaalne eeskuju. On oluline, et püüetes saavutada suuremat läbipaistvust arvestataks konkurentidevahelise vastastikkuse küsimusega. |
| --- | --- |

(1)

Läbipaistvus on siseturu tõrgeteta toimimiseks hädavajalik. Oma 27. oktoobri 2015. aasta teatises „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm – Vanamoodi edasi minna ei saa“ ja 16. detsembri 2014. aasta teatises „Komisjoni 2015. aasta tööprogramm – Uus algus“ on komisjon seadnud prioriteediks vajaduse reageerida liidu kodanike üleskutsele saavutada õiglus ja läbipaistvus ning toimida nii, et liit oleks globaalne eeskuju. On oluline, et püüetes saavutada suuremat läbipaistvust arvestataks konkurentidevahelise vastastikkuse küsimusega.

| (2) | Euroopa Parlament rõhutas oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsioonis, (3) et vaja on ambitsioonikat avalikku riikidepõhist aruandlust kui vahendit ettevõtjate läbipaistvuse ja avaliku kontrolli suurendamiseks. Samal ajal kui nõukogu teeb tööd äriühingu tulumaksu vältimise vastu võitlemiseks, tuleb suurendada avalikku kontrolli liidus tegutsevate hargmaiste ettevõtjate äriühingu tulumaksu üle, et veelgi edendada ettevõtjate läbipaistvust ja vastutust, aidates seeläbi kaasa meie ühiskondade heaolule. Avaliku kontrolli tagamine on vajalik ka selleks, et edendada asjatundlikumat avalikku arutelu seoses liidus tegutsevate teatavate hargmaiste ettevõtjate maksukuulekusega ning maksukuulekuse mõjuga reaalmajandusele. Äriühingu tulumaksu läbipaistvust käsitlevate ühiste normide kehtestamine teeniks ka üldist majandushuvi, andes kogu liidus investorite, võlausaldajate ja üldiselt muude kolmandate isikute kaitsmiseks võrdväärsed tagatised, ning aitaks seeläbi taastada liidu kodanike usaldust liikmesriikide maksusüsteemide õigluse vastu. Sellise avaliku kontrolli võib saavutada tulumaksualast teavet käsitleva aruande abil, olenemata sellest, kus hargmaise kontserni lõplik emaettevõtja on asutatud. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlament rõhutas oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsioonis, (3) et vaja on ambitsioonikat avalikku riikidepõhist aruandlust kui vahendit ettevõtjate läbipaistvuse ja avaliku kontrolli suurendamiseks. Samal ajal kui nõukogu teeb tööd äriühingu tulumaksu vältimise vastu võitlemiseks, tuleb suurendada avalikku kontrolli liidus tegutsevate hargmaiste ettevõtjate äriühingu tulumaksu üle, et veelgi edendada ettevõtjate läbipaistvust ja vastutust, aidates seeläbi kaasa meie ühiskondade heaolule. Avaliku kontrolli tagamine on vajalik ka selleks, et edendada asjatundlikumat avalikku arutelu seoses liidus tegutsevate teatavate hargmaiste ettevõtjate maksukuulekusega ning maksukuulekuse mõjuga reaalmajandusele. Äriühingu tulumaksu läbipaistvust käsitlevate ühiste normide kehtestamine teeniks ka üldist majandushuvi, andes kogu liidus investorite, võlausaldajate ja üldiselt muude kolmandate isikute kaitsmiseks võrdväärsed tagatised, ning aitaks seeläbi taastada liidu kodanike usaldust liikmesriikide maksusüsteemide õigluse vastu. Sellise avaliku kontrolli võib saavutada tulumaksualast teavet käsitleva aruande abil, olenemata sellest, kus hargmaise kontserni lõplik emaettevõtja on asutatud.

| (3) | Avalik riikidepõhine aruandlus on tõhus ja sobiv vahend hargmaiste ettevõtjate tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks ja võimaldamaks avalikkusel hinnata nende tegevuse mõju reaalmajandusele. Lisaks suurendab see aktsionäride võimet nõuetekohaselt hinnata ettevõtjate võetud riske, aitab kujundada täpsel teabel põhinevaid investeerimisstrateegiaid ning suurendab otsustajate võimet hinnata liikmesriikide õigusaktide mõju ja tulemuslikkust. Avalikku kontrolli tuleks teostada liidu investeerimiskliimat ja liidu ettevõtjate, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/34/EL (4) sätestatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet kahjustamata. |
| --- | --- |

(3)

Avalik riikidepõhine aruandlus on tõhus ja sobiv vahend hargmaiste ettevõtjate tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks ja võimaldamaks avalikkusel hinnata nende tegevuse mõju reaalmajandusele. Lisaks suurendab see aktsionäride võimet nõuetekohaselt hinnata ettevõtjate võetud riske, aitab kujundada täpsel teabel põhinevaid investeerimisstrateegiaid ning suurendab otsustajate võimet hinnata liikmesriikide õigusaktide mõju ja tulemuslikkust. Avalikku kontrolli tuleks teostada liidu investeerimiskliimat ja liidu ettevõtjate, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/34/EL (4) sätestatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet kahjustamata.

| (4) | Samuti avaldab avalik riikidepõhine aruandlus tõenäoliselt positiivset mõju Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/14/EÜ (5) sätestatud töötajate õigusele olla teavitatud ja ära kuulatud ning samuti võib see ettevõtjate tegevust käsitlevate teadmiste parandamise teel positiivselt mõjutada ettevõttesisese dialoogi kvaliteeti. |
| --- | --- |

(4)

Samuti avaldab avalik riikidepõhine aruandlus tõenäoliselt positiivset mõju Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/14/EÜ (5) sätestatud töötajate õigusele olla teavitatud ja ära kuulatud ning samuti võib see ettevõtjate tegevust käsitlevate teadmiste parandamise teel positiivselt mõjutada ettevõttesisese dialoogi kvaliteeti.

| (5) | Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta järeldustest tulenevalt lisati direktiivi 2013/34/EL läbivaatamisklausel. Nimetatud läbivaatamisklauslis nõuti, et komisjon kaaluks võimalust kehtestada täiendavate tööstussektorite suurettevõtjatele kohustus esitada igal aastal riikidepõhine aruanne, võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suundumusi ning asjaomaste Euroopa algatuste tulemusi. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta järeldustest tulenevalt lisati direktiivi 2013/34/EL läbivaatamisklausel. Nimetatud läbivaatamisklauslis nõuti, et komisjon kaaluks võimalust kehtestada täiendavate tööstussektorite suurettevõtjatele kohustus esitada igal aastal riikidepõhine aruanne, võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suundumusi ning asjaomaste Euroopa algatuste tulemusi.

| (6) | Liit on juba kehtestanud avaliku riikidepõhise aruandluse pangandussektoris Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (6) ning mäe- ja raietööstuses direktiiviga 2013/34/EL. |
| --- | --- |

(6)

Liit on juba kehtestanud avaliku riikidepõhise aruandluse pangandussektoris Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (6) ning mäe- ja raietööstuses direktiiviga 2013/34/EL.

| (7) | Kehtestades käesoleva direktiiviga avaliku riikidepõhise aruandluse, võtab liit finants- ja ettevõtjate läbipaistvuse edendamisel maailmas liidrirolli. |
| --- | --- |

(7)

Kehtestades käesoleva direktiiviga avaliku riikidepõhise aruandluse, võtab liit finants- ja ettevõtjate läbipaistvuse edendamisel maailmas liidrirolli.

| (8) | Suurem läbipaistvus finantsandmete avaldamisel toob eeliseid kõigile, kuna kodanikuühiskonna osalus suureneb, töötajad on paremini informeeritud ning investorid on vähem riskikartlikud. Lisaks saavad ettevõtjad kasu paranenud suhetest sidusrühmadega, mis suurendab stabiilsust ja muudab rahastamise kättesaadavamaks tänu selgemale riskiprofiilile ja paremale mainele. |
| --- | --- |

(8)

Suurem läbipaistvus finantsandmete avaldamisel toob eeliseid kõigile, kuna kodanikuühiskonna osalus suureneb, töötajad on paremini informeeritud ning investorid on vähem riskikartlikud. Lisaks saavad ettevõtjad kasu paranenud suhetest sidusrühmadega, mis suurendab stabiilsust ja muudab rahastamise kättesaadavamaks tänu selgemale riskiprofiilile ja paremale mainele.

| (9) | Komisjon on oma 25. oktoobri 2011. aasta teatises „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas“ määratlenud ettevõtja sotsiaalse vastutuse ettevõtjate vastutusena mõju eest, mida nad ühiskonnale avaldavad. Ettevõtja sotsiaalne vastutus peaks olema ettevõtja juhitud. Avaliku sektori asutused võivad täita toetavat rolli vabatahtlike poliitikameetmete aruka valikuga ja vajaduse korral täiendavate õigusnormidega. Ettevõtjad võivad minna kaugemale õigusnormide järgimisest ning olla sotsiaalselt vastutustundlikumad, võttes oma äristrateegias ja -tegevuses arvesse sotsiaalseid, keskkonnaalaseid, eetilisi ning tarbijate või inimõigustega seotud kaalutlusi. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on oma 25. oktoobri 2011. aasta teatises „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas“ määratlenud ettevõtja sotsiaalse vastutuse ettevõtjate vastutusena mõju eest, mida nad ühiskonnale avaldavad. Ettevõtja sotsiaalne vastutus peaks olema ettevõtja juhitud. Avaliku sektori asutused võivad täita toetavat rolli vabatahtlike poliitikameetmete aruka valikuga ja vajaduse korral täiendavate õigusnormidega. Ettevõtjad võivad minna kaugemale õigusnormide järgimisest ning olla sotsiaalselt vastutustundlikumad, võttes oma äristrateegias ja -tegevuses arvesse sotsiaalseid, keskkonnaalaseid, eetilisi ning tarbijate või inimõigustega seotud kaalutlusi.

| (10) | Kui kontsernil on liidus asutatud teatavat liiki üksusi, peaks avalikkusel olema võimalik kontrollida kogu kontserni tegevust. Kontsernide puhul, mis tegutsevad liidus ainult tütarettevõtjate või filiaalide kaudu, peaksid lõpliku emaettevõtja aruande avaldama ja kättesaadavaks tegema kõnealused tütarettevõtjad ja filiaalid. Kui see teave või aruanne ei ole kättesaadav või kui lõplik emaettevõtja ei esita tütarettevõtjatele või filiaalidele kogu vajalikku teavet, peaksid tütarettevõtjad ja filiaalid koostama, avaldama ja kättesaadavaks tegema tulumaksualast teavet käsitleva aruande, mis sisaldab kogu teavet, mis on nende käsutuses või mille nad on saanud või hankinud, ning avalduse, milles märgitakse, et nende lõplik emaettevõtja ei ole vajalikku teavet neile kättesaadavaks teinud. Proportsionaalsuse ja tõhususe kaalutlustel peaks aga tulumaksualast teavet käsitleva aruande avaldamise ja kättesaadavaks tegemise kohustus piirduma liidus asutatud keskmise suurusega ja suurte tütarettevõtjatega ning liidus avatud võrreldava suurusega filiaalidega. Direktiivi 2013/34/EL reguleerimisala tuleks sellest tulenevalt vastavalt laiendada filiaalidele, mille on liikmesriigis avanud ettevõtja, kes on asutatud väljaspool liitu ja kelle õiguslik vorm on võrreldav direktiivi 2013/34/EL I lisas loetletud ettevõtjate liikidega. Käesolevas direktiivis sätestatud aruandluskohustusi ei tuleks enam kohaldada filiaalide suhtes, mis on likvideeritud, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1132 (7) artikli 37 punktis k. |
| --- | --- |

(10)

Kui kontsernil on liidus asutatud teatavat liiki üksusi, peaks avalikkusel olema võimalik kontrollida kogu kontserni tegevust. Kontsernide puhul, mis tegutsevad liidus ainult tütarettevõtjate või filiaalide kaudu, peaksid lõpliku emaettevõtja aruande avaldama ja kättesaadavaks tegema kõnealused tütarettevõtjad ja filiaalid. Kui see teave või aruanne ei ole kättesaadav või kui lõplik emaettevõtja ei esita tütarettevõtjatele või filiaalidele kogu vajalikku teavet, peaksid tütarettevõtjad ja filiaalid koostama, avaldama ja kättesaadavaks tegema tulumaksualast teavet käsitleva aruande, mis sisaldab kogu teavet, mis on nende käsutuses või mille nad on saanud või hankinud, ning avalduse, milles märgitakse, et nende lõplik emaettevõtja ei ole vajalikku teavet neile kättesaadavaks teinud. Proportsionaalsuse ja tõhususe kaalutlustel peaks aga tulumaksualast teavet käsitleva aruande avaldamise ja kättesaadavaks tegemise kohustus piirduma liidus asutatud keskmise suurusega ja suurte tütarettevõtjatega ning liidus avatud võrreldava suurusega filiaalidega. Direktiivi 2013/34/EL reguleerimisala tuleks sellest tulenevalt vastavalt laiendada filiaalidele, mille on liikmesriigis avanud ettevõtja, kes on asutatud väljaspool liitu ja kelle õiguslik vorm on võrreldav direktiivi 2013/34/EL I lisas loetletud ettevõtjate liikidega. Käesolevas direktiivis sätestatud aruandluskohustusi ei tuleks enam kohaldada filiaalide suhtes, mis on likvideeritud, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1132 (7) artikli 37 punktis k.

| (11) | Hargmaised kontsernid ja asjakohasel juhul ka teatavad eraldiseisvad ettevõtjad peaksid avalikkusele esitama tulumaksualast teavet käsitleva aruande, kui nende tulu on kahe järjestikuse aruandeaasta jooksul ületanud teatavat piirmäära, olenevalt kontserni konsolideeritud tulust või eraldiseisva ettevõtja tulust. Samamoodi peaks sellise kohustuse kohaldamise lõpetama, kui need tulud ei ole kahe järjestikuse aruandeaasta jooksul asjaomast piirmäära enam ületanud. Sellisel juhul peaks hargmaise kontserni või eraldiseisva ettevõtja suhtes endiselt kohaldama kohustust anda aru esimese aruandeaasta kohta, mis järgnes viimasele aruandeaastale, mille jooksul ta tulu ületas nimetatud piirmäära. Sellise hargmaise kontserni või eraldiseisva ettevõtja suhtes tuleks aruandluskohustusi uuesti kohaldama hakata, kui ta tulu on kahe järjestikuse aruandeaasta jooksul asjaomast piirmäära taas ületanud. Võttes arvesse, et finantsaruannete puhul võidakse järgida erinevaid finantsaruandlusraamistikke, tuleks kohaldamisala kindlaksmääramiseks käsitada „tulu“„netokäibena“ nende ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust, ning seejuures tuleks järgida liikmesriigi riigisisest finantsaruandlusraamistikku. Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (8) artikli 43 lõike 2 punkti c ja nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ (9) artikli 66 lõikes 2 on sätestatud vastavalt krediidiasutuse ja kindlustusseltsi netokäibe määratlused. Muude ettevõtjate puhul tuleks tulu hinnata selle finantsaruandlusraamistiku põhjal, mille alusel nende finantsaruanded koostatakse. Tulumaksualast teavet käsitleva aruande sisu puhul tuleks siiski kasutada teistsugust „tulu“ määratlust. |
| --- | --- |

(11)

Hargmaised kontsernid ja asjakohasel juhul ka teatavad eraldiseisvad ettevõtjad peaksid avalikkusele esitama tulumaksualast teavet käsitleva aruande, kui nende tulu on kahe järjestikuse aruandeaasta jooksul ületanud teatavat piirmäära, olenevalt kontserni konsolideeritud tulust või eraldiseisva ettevõtja tulust. Samamoodi peaks sellise kohustuse kohaldamise lõpetama, kui need tulud ei ole kahe järjestikuse aruandeaasta jooksul asjaomast piirmäära enam ületanud. Sellisel juhul peaks hargmaise kontserni või eraldiseisva ettevõtja suhtes endiselt kohaldama kohustust anda aru esimese aruandeaasta kohta, mis järgnes viimasele aruandeaastale, mille jooksul ta tulu ületas nimetatud piirmäära. Sellise hargmaise kontserni või eraldiseisva ettevõtja suhtes tuleks aruandluskohustusi uuesti kohaldama hakata, kui ta tulu on kahe järjestikuse aruandeaasta jooksul asjaomast piirmäära taas ületanud. Võttes arvesse, et finantsaruannete puhul võidakse järgida erinevaid finantsaruandlusraamistikke, tuleks kohaldamisala kindlaksmääramiseks käsitada „tulu“„netokäibena“ nende ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust, ning seejuures tuleks järgida liikmesriigi riigisisest finantsaruandlusraamistikku. Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (8) artikli 43 lõike 2 punkti c ja nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ (9) artikli 66 lõikes 2 on sätestatud vastavalt krediidiasutuse ja kindlustusseltsi netokäibe määratlused. Muude ettevõtjate puhul tuleks tulu hinnata selle finantsaruandlusraamistiku põhjal, mille alusel nende finantsaruanded koostatakse. Tulumaksualast teavet käsitleva aruande sisu puhul tuleks siiski kasutada teistsugust „tulu“ määratlust.

| (12) | Aruandluse dubleerimise vältimiseks pangandussektoris peaksid käesolevas direktiivis sätestatud aruandlusnõuetest olema vabastatud lõplikud emaettevõtjad ja eraldiseisvad ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL ning kes esitavad kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 89 koostatud aruandes andmed kogu oma tegevuse ja asjakohasel juhul konsolideeritud finantsaruannetes esitatud seotud ettevõtjate kogu tegevuse kohta, sealhulgas tegevuse kohta, mille suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (10) III osa I jaotise 2. peatüki sätteid. |
| --- | --- |

(12)

Aruandluse dubleerimise vältimiseks pangandussektoris peaksid käesolevas direktiivis sätestatud aruandlusnõuetest olema vabastatud lõplikud emaettevõtjad ja eraldiseisvad ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL ning kes esitavad kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 89 koostatud aruandes andmed kogu oma tegevuse ja asjakohasel juhul konsolideeritud finantsaruannetes esitatud seotud ettevõtjate kogu tegevuse kohta, sealhulgas tegevuse kohta, mille suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (10) III osa I jaotise 2. peatüki sätteid.

| (13) | Tulumaksualast teavet käsitlev aruanne peaks sisaldama asjakohastel juhtudel seoses asjaomase aruandeaastaga loetelu kõikidest tütarettevõtjatest, kes on loodud liidus või maksujurisdiktsioonis, mis on märgitud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste asjaomase versiooni I lisas ning asjakohastel juhtudel II lisas. Halduskoormuse vältimiseks peaks lõplik emaettevõtja saama tugineda lõpliku emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetesse kantud tütarettevõtjate loetelule. Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes tuleks esitada ka teave kogu tegevuse kohta, millega tegelevad kõik lõpliku emaettevõtja finantsaruannetesse konsolideeritud kontserni kuuluvad seotud ettevõtjad, või olukorrast olenevalt eraldiseisva ettevõtja kogu tegevuse kohta. Kõnealune teave peaks piirduma tõhusa avaliku kontrolli võimaldamiseks vajalikuga, eesmärgiga tagada, et avalikustamine ei tekita asjaomaste ettevõtjate jaoks ebaproportsionaalseid riske ega konkurentsivõime või väärtõlgendamiste aspektist ebasoodsaid olukordi. Tulumaksualast teavet käsitlev aruanne tuleks teha kättesaadavaks 12 kuu jooksul alates bilansipäevast. Tulumaksualast teavet käsitleva aruande puhul ei tohiks kohaldada finantsaruannete avaldamise lühemaid tähtaegu. Käesoleva direktiiviga kehtestatud sätted ei mõjuta direktiivi 2013/34/EL sätteid, mis käsitlevad aruandeaasta finantsaruandeid ja konsolideeritud finantsaruandeid. |
| --- | --- |

(13)

Tulumaksualast teavet käsitlev aruanne peaks sisaldama asjakohastel juhtudel seoses asjaomase aruandeaastaga loetelu kõikidest tütarettevõtjatest, kes on loodud liidus või maksujurisdiktsioonis, mis on märgitud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste asjaomase versiooni I lisas ning asjakohastel juhtudel II lisas. Halduskoormuse vältimiseks peaks lõplik emaettevõtja saama tugineda lõpliku emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetesse kantud tütarettevõtjate loetelule. Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes tuleks esitada ka teave kogu tegevuse kohta, millega tegelevad kõik lõpliku emaettevõtja finantsaruannetesse konsolideeritud kontserni kuuluvad seotud ettevõtjad, või olukorrast olenevalt eraldiseisva ettevõtja kogu tegevuse kohta. Kõnealune teave peaks piirduma tõhusa avaliku kontrolli võimaldamiseks vajalikuga, eesmärgiga tagada, et avalikustamine ei tekita asjaomaste ettevõtjate jaoks ebaproportsionaalseid riske ega konkurentsivõime või väärtõlgendamiste aspektist ebasoodsaid olukordi. Tulumaksualast teavet käsitlev aruanne tuleks teha kättesaadavaks 12 kuu jooksul alates bilansipäevast. Tulumaksualast teavet käsitleva aruande puhul ei tohiks kohaldada finantsaruannete avaldamise lühemaid tähtaegu. Käesoleva direktiiviga kehtestatud sätted ei mõjuta direktiivi 2013/34/EL sätteid, mis käsitlevad aruandeaasta finantsaruandeid ja konsolideeritud finantsaruandeid.

| (14) | Halduskoormuse vältimiseks peaks ettevõtjatel olema õigus esitada käesoleva direktiivi kohase tulumaksualast teavet käsitleva aruande koostamisel teave vastavalt aruandlusjuhistele, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 2011/16/EL (11) III lisa III jao B ja C osas. Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes tuleks täpsustada, millist aruandlusraamistikku kasutati. Tulumaksualast teavet käsitlev aruanne võiks lisaks sellele sisaldada üldist kirjeldust, milles esitatakse selgitused juhul, kui kogunenud maksusummade ja tasutud maksusummade vahel esineb kontserni tasandil olulisi lahknevusi, võttes arvesse eelmiste aruandeaastate vastavaid andmeid. |
| --- | --- |

(14)

Halduskoormuse vältimiseks peaks ettevõtjatel olema õigus esitada käesoleva direktiivi kohase tulumaksualast teavet käsitleva aruande koostamisel teave vastavalt aruandlusjuhistele, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 2011/16/EL (11) III lisa III jao B ja C osas. Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes tuleks täpsustada, millist aruandlusraamistikku kasutati. Tulumaksualast teavet käsitlev aruanne võiks lisaks sellele sisaldada üldist kirjeldust, milles esitatakse selgitused juhul, kui kogunenud maksusummade ja tasutud maksusummade vahel esineb kontserni tasandil olulisi lahknevusi, võttes arvesse eelmiste aruandeaastate vastavaid andmeid.

| (15) | Tähtis on tagada andmete võrreldavus. Sel eesmärgil tuleks komisjonile anda rakendusvolitused kehtestada käesoleva direktiivi kohase tulumaksualast teavet käsitleva aruande esitamiseks ühine vorm ja masinloetavad elektroonilised aruandlusvormingud. Ühise vormi ja nimetatud aruandlusvormingu kehtestamisel peaks komisjon arvesse võtma digitaliseerimise valdkonnas saavutatud edu ning ettevõtjate avaldatud teabe kättesaadavust, eeskätt seoses Euroopa ühtse juurdepääsupunktiga vastavalt komisjoni 24. septembri 2020. aasta teatises „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“ tehtud ettepanekule. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(15)

Tähtis on tagada andmete võrreldavus. Sel eesmärgil tuleks komisjonile anda rakendusvolitused kehtestada käesoleva direktiivi kohase tulumaksualast teavet käsitleva aruande esitamiseks ühine vorm ja masinloetavad elektroonilised aruandlusvormingud. Ühise vormi ja nimetatud aruandlusvormingu kehtestamisel peaks komisjon arvesse võtma digitaliseerimise valdkonnas saavutatud edu ning ettevõtjate avaldatud teabe kättesaadavust, eeskätt seoses Euroopa ühtse juurdepääsupunktiga vastavalt komisjoni 24. septembri 2020. aasta teatises „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“ tehtud ettepanekule. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12).

| (16) | Tagamaks, et kodanikel on piisavalt üksikasjalikku teavet, mille abil paremini hinnata hargmaiste ettevõtjate panust iga liikmesriigi ühiskonna heaolusse, tuleks teave esitada liikmesriikide lõikes. Lisaks tuleks hargmaiste ettevõtjate tegevust käsitlev teave esitada väga üksikasjalikult ka selliste teatavate kolmandate riikide maksujurisdiktsioonide puhul, mis tekitavad erilisi probleeme. Igasuguse muu kolmandates riikides toimuva tegevuse puhul tuleks teave esitada koondandmetena, välja arvatud juhul, kui ettevõtja ise soovib esitada üksikasjalikumat teavet. |
| --- | --- |

(16)

Tagamaks, et kodanikel on piisavalt üksikasjalikku teavet, mille abil paremini hinnata hargmaiste ettevõtjate panust iga liikmesriigi ühiskonna heaolusse, tuleks teave esitada liikmesriikide lõikes. Lisaks tuleks hargmaiste ettevõtjate tegevust käsitlev teave esitada väga üksikasjalikult ka selliste teatavate kolmandate riikide maksujurisdiktsioonide puhul, mis tekitavad erilisi probleeme. Igasuguse muu kolmandates riikides toimuva tegevuse puhul tuleks teave esitada koondandmetena, välja arvatud juhul, kui ettevõtja ise soovib esitada üksikasjalikumat teavet.

| (17) | Teatud maksujurisdiktsioonide puhul tuleb tagada kõrge üksikasjalikkuse tase. Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes tuleks alati esitada teave eraldi iga jurisdiktsiooni kohta, mis on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste (13) lisadesse ning nende ajakohastatud versioonidesse, mis kiidetakse heaks kaks korda aastas, tavaliselt veebruaris ja oktoobris, ning avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias. Nimetatud nõukogu järelduste I lisas on esitatud „Maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu“ ning II lisas „Ülevaade olukorrast seoses koostööd tegevate jurisdiktsioonide poolt hea maksuhaldustava põhimõtete rakendamiseks võetud kohustuste täitmisel ELiga tehtava koostööga“. I lisa puhul tuleks võtta arvesse neid jurisdiktsioone, mis olid loetellu kantud selle aruandeaasta 1. märtsil, mille kohta tuleb koostada tulumaksualast teavet käsitlev aruanne. II lisa puhul tuleks võtta arvesse neid jurisdiktsioone, mis olid nimetatud kõnealuses lisas selle aruandeaasta 1. märtsil, mille kohta tuleb koostada tulumaksualast teavet käsitlev aruanne, ning sellele eelneva aruandeaasta 1. märtsil. |
| --- | --- |

(17)

Teatud maksujurisdiktsioonide puhul tuleb tagada kõrge üksikasjalikkuse tase. Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes tuleks alati esitada teave eraldi iga jurisdiktsiooni kohta, mis on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste (13) lisadesse ning nende ajakohastatud versioonidesse, mis kiidetakse heaks kaks korda aastas, tavaliselt veebruaris ja oktoobris, ning avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias. Nimetatud nõukogu järelduste I lisas on esitatud „Maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu“ ning II lisas „Ülevaade olukorrast seoses koostööd tegevate jurisdiktsioonide poolt hea maksuhaldustava põhimõtete rakendamiseks võetud kohustuste täitmisel ELiga tehtava koostööga“. I lisa puhul tuleks võtta arvesse neid jurisdiktsioone, mis olid loetellu kantud selle aruandeaasta 1. märtsil, mille kohta tuleb koostada tulumaksualast teavet käsitlev aruanne. II lisa puhul tuleks võtta arvesse neid jurisdiktsioone, mis olid nimetatud kõnealuses lisas selle aruandeaasta 1. märtsil, mille kohta tuleb koostada tulumaksualast teavet käsitlev aruanne, ning sellele eelneva aruandeaasta 1. märtsil.

| (18) | Tulumaksualast teavet käsitlevasse aruandesse lisatavate andmete kohene avalikustamine võib teatavatel juhtudel tõsiselt kahjustada ettevõtja äripositsiooni. Sellest tulenevalt peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada ettevõtjatel piiratud arvuks aastateks teatavate teabeelementide avalikustamine edasi lükata, eeldusel et nad nimetatud edasilükkamisest selgelt teavitavad, esitavad aruandes selle kohta põhjendatud selgituse ning dokumenteerivad põhjenduse aluse. Ettevõtjate poolt avalikustamata jäetud teave tuleks avalikustada hilisemas aruandes. Kunagi ei tohiks jätta avalikustamata teavet, mis käsitleb maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste I ja II lisasse kantud maksujurisdiktsioone. |
| --- | --- |

(18)

Tulumaksualast teavet käsitlevasse aruandesse lisatavate andmete kohene avalikustamine võib teatavatel juhtudel tõsiselt kahjustada ettevõtja äripositsiooni. Sellest tulenevalt peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada ettevõtjatel piiratud arvuks aastateks teatavate teabeelementide avalikustamine edasi lükata, eeldusel et nad nimetatud edasilükkamisest selgelt teavitavad, esitavad aruandes selle kohta põhjendatud selgituse ning dokumenteerivad põhjenduse aluse. Ettevõtjate poolt avalikustamata jäetud teave tuleks avalikustada hilisemas aruandes. Kunagi ei tohiks jätta avalikustamata teavet, mis käsitleb maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste I ja II lisasse kantud maksujurisdiktsioone.

| (19) | Selleks et suurendada ettevõtjate läbipaistvust ja vastutust investorite, võlausaldajate, muude kolmandate isikute ja avalikkuse ees ning tagada nõuetekohane juhtimine, peaksid käesoleva direktiivi kohaste aruandekohustuste täitmise tagamise eest vastutama liidus asutatud ja tulumaksualast teavet käsitlevat aruannet koostama, avaldama ja kättesaadavaks tegema kohustatud lõpliku emaettevõtja või eraldiseisva ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed ühiselt. Arvestades, et liidus asutatud tütarettevõtjate, kes kuuluvad väljaspool liitu asutatud lõpliku emaettevõtja kontrolli alla, haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetel või filiaali puhul avalikustamisega seotud vorminõuete eest vastutaval isikul või vastutavatel isikutel võivad olla lõpliku emaettevõtja koostatud tulumaksualast teavet käsitleva aruande sisu kohta piiratud teadmised või piiratud võime sellist teavet või aruannet lõplikult emaettevõtjalt saada, peaksid need liikmed või isikud vastutama oma teadmiste ja võimete piires selle tagamise eest, et lõpliku emaettevõtja või eraldiseisva ettevõtja tulumaksualast teavet käsitlev aruanne on koostatud ja avaldatud viisil, mis on kooskõlas käesoleva direktiiviga, või et tütarettevõtja või filiaal on koostanud, avaldanud ja teinud kättesaadavaks kogu teabe, mis on tema käsutuses või mille ta on saanud või hankinud, vastavalt käesolevale direktiivile. Kui teave või aruanne ei ole täielik, peaks neil liikmetel või isikutel olema kohustus avaldada avaldus, milles on märgitud, et lõplik emaettevõtja või eraldiseisev ettevõtja ei teinud vajalikku teavet kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et suurendada ettevõtjate läbipaistvust ja vastutust investorite, võlausaldajate, muude kolmandate isikute ja avalikkuse ees ning tagada nõuetekohane juhtimine, peaksid käesoleva direktiivi kohaste aruandekohustuste täitmise tagamise eest vastutama liidus asutatud ja tulumaksualast teavet käsitlevat aruannet koostama, avaldama ja kättesaadavaks tegema kohustatud lõpliku emaettevõtja või eraldiseisva ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed ühiselt. Arvestades, et liidus asutatud tütarettevõtjate, kes kuuluvad väljaspool liitu asutatud lõpliku emaettevõtja kontrolli alla, haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetel või filiaali puhul avalikustamisega seotud vorminõuete eest vastutaval isikul või vastutavatel isikutel võivad olla lõpliku emaettevõtja koostatud tulumaksualast teavet käsitleva aruande sisu kohta piiratud teadmised või piiratud võime sellist teavet või aruannet lõplikult emaettevõtjalt saada, peaksid need liikmed või isikud vastutama oma teadmiste ja võimete piires selle tagamise eest, et lõpliku emaettevõtja või eraldiseisva ettevõtja tulumaksualast teavet käsitlev aruanne on koostatud ja avaldatud viisil, mis on kooskõlas käesoleva direktiiviga, või et tütarettevõtja või filiaal on koostanud, avaldanud ja teinud kättesaadavaks kogu teabe, mis on tema käsutuses või mille ta on saanud või hankinud, vastavalt käesolevale direktiivile. Kui teave või aruanne ei ole täielik, peaks neil liikmetel või isikutel olema kohustus avaldada avaldus, milles on märgitud, et lõplik emaettevõtja või eraldiseisev ettevõtja ei teinud vajalikku teavet kättesaadavaks.

| (20) | Selleks et tagada avalikkuse teadlikkus käesoleva direktiiviga direktiivi 2013/34/EL sisse viidud aruandekohustuste ulatusest ja nende järgimisest, peaksid liikmesriigid nõudma, et vannutatud audiitorid ja audiitoriühingud teataksid, kas ettevõtja pidi tulumaksualast teavet käsitleva aruande avaldama, ning kui pidi, siis kas nimetatud aruanne avaldati. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada avalikkuse teadlikkus käesoleva direktiiviga direktiivi 2013/34/EL sisse viidud aruandekohustuste ulatusest ja nende järgimisest, peaksid liikmesriigid nõudma, et vannutatud audiitorid ja audiitoriühingud teataksid, kas ettevõtja pidi tulumaksualast teavet käsitleva aruande avaldama, ning kui pidi, siis kas nimetatud aruanne avaldati.

| (21) | Liikmesriikide kohustusi sätestada karistused ja võtta kõik meetmed, mis on vajalikud, et tagada karistuste täideviimine vastavalt direktiivile 2013/34/EL, kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud selliste liikmesriigi õigusnormide rikkumiste suhtes, mis käsitlevad tulumaksualase teabe avaldamist teatavate ettevõtjate ja filiaalide poolt. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriikide kohustusi sätestada karistused ja võtta kõik meetmed, mis on vajalikud, et tagada karistuste täideviimine vastavalt direktiivile 2013/34/EL, kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud selliste liikmesriigi õigusnormide rikkumiste suhtes, mis käsitlevad tulumaksualase teabe avaldamist teatavate ettevõtjate ja filiaalide poolt.

| (22) | Käesoleva direktiivi eesmärk on suurendada ettevõtjate läbipaistvust ning äriühingu tulumaksu alase teabe läbipaistvust ja kontrolli selle üle, kohandades kehtivat õigusraamistikku seoses ettevõtjatele pandud aruannete avaldamise kohustustega, et kaitsta liikmete ja kolmandate isikute huve Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 50 lõike 2 punkti g tähenduses. Nagu Euroopa Kohus on eelkõige kohtuasjas C-97/96 Verband deutscher Daihatsu-Händler (14) sedastanud, osutatakse ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 2 punktis g „kolmandate isikute“ huvide kaitse vajadusele üldiselt, selles mõistes kategooriaid eristamata või välistamata. Seega on mõiste „kolmandad isikud“ laiem kui investorid ja võlausaldajad ning hõlmab muid huvitatud kolmandaid isikuid, sealhulgas konkurente ja avalikkust. Asutamisvabaduse eesmärki, mille saavutamine on ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 1 väga üldise sõnastuse kohaselt institutsioonide ülesanne, ei saa piirata ELi toimimise lepingu artikli 50 lõikega 2. Arvestades, et käesolev direktiiv käsitleb üksnes tulumaksualast teavet käsitlevate aruannete avaldamise kohustust ega puuduta maksude ühtlustamist, on ELi toimimise lepingu artikli 50 lõige 1 sobiv õiguslik alus. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva direktiivi eesmärk on suurendada ettevõtjate läbipaistvust ning äriühingu tulumaksu alase teabe läbipaistvust ja kontrolli selle üle, kohandades kehtivat õigusraamistikku seoses ettevõtjatele pandud aruannete avaldamise kohustustega, et kaitsta liikmete ja kolmandate isikute huve Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 50 lõike 2 punkti g tähenduses. Nagu Euroopa Kohus on eelkõige kohtuasjas C-97/96 Verband deutscher Daihatsu-Händler (14) sedastanud, osutatakse ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 2 punktis g „kolmandate isikute“ huvide kaitse vajadusele üldiselt, selles mõistes kategooriaid eristamata või välistamata. Seega on mõiste „kolmandad isikud“ laiem kui investorid ja võlausaldajad ning hõlmab muid huvitatud kolmandaid isikuid, sealhulgas konkurente ja avalikkust. Asutamisvabaduse eesmärki, mille saavutamine on ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 1 väga üldise sõnastuse kohaselt institutsioonide ülesanne, ei saa piirata ELi toimimise lepingu artikli 50 lõikega 2. Arvestades, et käesolev direktiiv käsitleb üksnes tulumaksualast teavet käsitlevate aruannete avaldamise kohustust ega puuduta maksude ühtlustamist, on ELi toimimise lepingu artikli 50 lõige 1 sobiv õiguslik alus.

| (23) | Selleks et tagada siseturu täielik toimimine ja võrdsed tingimused liidu ja kolmandate riikide hargmaistele ettevõtjatele, peaks komisjon jätkuvalt uurima võimalusi õigluse ja maksustamise läbipaistvuse suurendamiseks. Eelkõige peaks komisjon uurima läbivaatamisklausli raames seda, kas muu hulgas andmete täielik liigendamine suurendaks käesoleva direktiivi tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada siseturu täielik toimimine ja võrdsed tingimused liidu ja kolmandate riikide hargmaistele ettevõtjatele, peaks komisjon jätkuvalt uurima võimalusi õigluse ja maksustamise läbipaistvuse suurendamiseks. Eelkõige peaks komisjon uurima läbivaatamisklausli raames seda, kas muu hulgas andmete täielik liigendamine suurendaks käesoleva direktiivi tulemuslikkust.

| (24) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(24)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (25) | Käesolev direktiiv on vastuseks huvitatud isikute soovile vähendada moonutusi siseturul, kahjustamata seejuures liidu konkurentsivõimet. See ei tohiks tuua ettevõtjatele kaasa põhjendamatut halduskoormust. Käesoleva direktiivi raames avalikustatava teabe ulatus on üldjuhul proportsionaalne eesmärgiga suurendada ettevõtjate läbipaistvust ja avalikkuse kontrolli. Käesolevas direktiivis austatakse sellest tulenevalt põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(25)

Käesolev direktiiv on vastuseks huvitatud isikute soovile vähendada moonutusi siseturul, kahjustamata seejuures liidu konkurentsivõimet. See ei tohiks tuua ettevõtjatele kaasa põhjendamatut halduskoormust. Käesoleva direktiivi raames avalikustatava teabe ulatus on üldjuhul proportsionaalne eesmärgiga suurendada ettevõtjate läbipaistvust ja avalikkuse kontrolli. Käesolevas direktiivis austatakse sellest tulenevalt põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (26) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate liikmesriigi õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(26)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate liikmesriigi õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud.

| (27) | Direktiivi 2013/34/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(27)

Direktiivi 2013/34/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2013/34/EL muudatused

Direktiivi 2013/34/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Artiklites 48a–48e ja 51 sätestatud kooskõlastamismeetmeid kohaldatakse ka liikmesriikide nende filiaalidega seotud õigus- ja haldusnormide suhtes, mille on liikmesriigis avanud ettevõtja, kelle suhtes ei kohaldata liikmesriigi õigust, kuid kelle õiguslik vorm on võrreldav I lisas loetletud ettevõtjate liikidega. Artiklit 2 kohaldatakse nimetatud filiaalide suhtes määral, mil artiklid 48a–48e ja 51 on kõnealuste filiaalide suhtes kohaldatavad.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Artiklites 48a–48e ja 51 sätestatud kooskõlastamismeetmeid kohaldatakse ka liikmesriikide nende filiaalidega seotud õigus- ja haldusnormide suhtes, mille on liikmesriigis avanud ettevõtja, kelle suhtes ei kohaldata liikmesriigi õigust, kuid kelle õiguslik vorm on võrreldav I lisas loetletud ettevõtjate liikidega. Artiklit 2 kohaldatakse nimetatud filiaalide suhtes määral, mil artiklid 48a–48e ja 51 on kõnealuste filiaalide suhtes kohaldatavad.“

| 2) | Artikli 48 järele lisatakse järgmine peatükk:

  „10a. PEATÜKK

  TULUMAKSUALAST TEAVET KÄSITLEV ARUANNE


  Artikkel 48a
  Tulumaksualase teabe esitamisega seonduvad mõisted

  1.   Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  1) | „lõplik emaettevõtja“ – ettevõtja, kes koostab suurima ettevõtjate ühenduse konsolideeritud finantsaruanded; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 48 järele lisatakse järgmine peatükk:

„10a. PEATÜKK

TULUMAKSUALAST TEAVET KÄSITLEV ARUANNE

TULUMAKSUALAST TEAVET KÄSITLEV ARUANNE

Artikkel 48a

Tulumaksualase teabe esitamisega seonduvad mõisted

1.   Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)

„lõplik emaettevõtja“ – ettevõtja, kes koostab suurima ettevõtjate ühenduse konsolideeritud finantsaruanded;

| 2) | „konsolideeritud finantsaruanded“ – kontserni emaettevõtja koostatud finantsaruanded, milles varad, kohustused, omakapital, tulud ja kulud on esitatud nii, nagu oleks tegemist ühe majandusüksusega; |
| --- | --- |

2)

„konsolideeritud finantsaruanded“ – kontserni emaettevõtja koostatud finantsaruanded, milles varad, kohustused, omakapital, tulud ja kulud on esitatud nii, nagu oleks tegemist ühe majandusüksusega;

| 3) | „maksujurisdiktsioon“ – riik või mitteriiklik jurisdiktsioon, kellel on seoses äriühingu tulumaksuga maksualane autonoomia. |
| --- | --- |

3)

„maksujurisdiktsioon“ – riik või mitteriiklik jurisdiktsioon, kellel on seoses äriühingu tulumaksuga maksualane autonoomia.

| 4) | „eraldiseisev ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei kuulu artikli 2 punktis 11 määratletud kontserni. |
| --- | --- |

4)

„eraldiseisev ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei kuulu artikli 2 punktis 11 määratletud kontserni.

2.   Käesoleva direktiivi artikli 48b kohaldamisel on mõistel „tulu“ sama tähendus, kui:

| a) | „netokäive“ – ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse sellise liikmesriigi õigust, kes ei kohalda määruse (EÜ) nr 1606/2002 alusel vastu võetud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, või |
| --- | --- |

a)

„netokäive“ – ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse sellise liikmesriigi õigust, kes ei kohalda määruse (EÜ) nr 1606/2002 alusel vastu võetud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, või

| b) | „tulu“ – muude ettevõtjate puhul finantsaruandluse raamistiku tähenduses, mille alusel koostatakse finantsaruanded. |
| --- | --- |

b)

„tulu“ – muude ettevõtjate puhul finantsaruandluse raamistiku tähenduses, mille alusel koostatakse finantsaruanded.

Artikkel 48b

Ettevõtjad ja filiaalid, kellelt nõutakse tulumaksualase teabe esitamist

1.   Liikmesriigid nõuavad nendelt lõplikelt emaettevõtjatelt, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust ning kelle konsolideeritud kogutulu oli nende konsolideeritud finantsaruannetes kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval kajastatud suuremana kui 750 000 000 eurot, et nad koostaksid, avaldaksid ja teeksid kättesaadavaks tulumaksualast teavet käsitleva aruande nimetatud kahe järjestikuse aruandeaasta viimase aasta kohta.

Liikmesriigid sätestavad, et lõpliku emaettevõtja suhtes ei kohaldata enam esimeses lõigus sätestatud aruandluskohustusi, kui tema konsolideeritud kogutulu oli tema konsolideeritud finantsaruannetes kajastatuna kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval väiksem kui 750 000 000 eurot.

Liikmesriigid nõuavad nendelt eraldiseisvatelt ettevõtjatelt, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust ning kelle kogutulu oli nende aruandeaasta finantsaruannetes kajastatuna kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval suurem kui 750 000 000 eurot, et nad koostaksid, avaldaksid ja teeksid kättesaadavaks tulumaksualast teavet käsitleva aruande nimetatud kahe järjestikuse aruandeaasta viimase aasta kohta.

Liikmesriigid sätestavad, et eraldiseisva ettevõtja suhtes ei kohaldata enam kolmandas lõigus sätestatud aruandluskohustusi, kui tema kogutulu oli tema finantsaruannetes kajastatuna kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval väiksem kui 750 000 000 eurot.

2.   Liikmesriigid sätestavad, et lõikes 1 sätestatud normi ei kohaldata eraldiseisvate ettevõtjate, lõplike emaettevõtjate ja nende seotud ettevõtjate suhtes, kui sellised ettevõtjad, sealhulgas nende filiaalid on asutatud või nende äritegevuse kindel koht asub või nende alaline majandustegevus toimub üksnes ühe liikmesriigi territooriumil ja mitte üheski muus maksujurisdiktsioonis.

3.   Liikmesriigid sätestavad, et käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud norme ei kohaldata eraldiseisvate ettevõtjate ja lõplike emaettevõtjate suhtes, kui sellised ettevõtjad või nende seotud ettevõtjad avalikustavad aruande kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (*1) artikliga 89, esitades aruandes teabe kõikide oma tegevuste ja nende lõplike emaettevõtjate konsolideeritud finantsaruannetes esitatud kõikide seotud ettevõtjate tegevuste kohta.

4.   Liikmesriigid nõuavad nendelt artikli 3 lõigetes 3 ja 4 osutatud keskmise suurusega ja suurtelt tütarettevõtjatelt, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust ja keda kontrollib lõplik emaettevõtja, kelle suhtes ei kohaldata liikmesriigi õigust, ja kelle konsolideeritud kogutulu oli tema konsolideeritud finantsaruannetes kajastatuna kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval suurem kui 750 000 000 eurot, et nad avaldaksid ja teeksid kättesaadavaks kõnealuse lõpliku emaettevõtja tulumaksualast teavet käsitleva aruande nimetatud kahe järjestikuse aruandeaasta viimase aasta kohta.

Kui nimetatud teave või aruanne ei ole kättesaadav, esitab tütarettevõtja oma lõplikule emaettevõtjale taotluse esitada talle kogu teave, mida tal on vaja oma kohustuse täitmiseks vastavalt esimesele lõigule. Kui lõplik emaettevõtja ei esita kogu nõutud teavet, siis tütarettevõtja koostab, avaldab ja teeb kättesaadavaks tulumaksualast teavet käsitleva aruande, mis sisaldab kogu teavet, mis on tema käsutuses või mille ta on saanud või hankinud, ning avalduse, milles märgitakse, et tema lõplik emaettevõtja ei ole vajalikku teavet kättesaadavaks teinud.

Liikmesriigid sätestavad, et keskmise suurusega ja suurte tütarettevõtjate suhtes ei kohaldata enam käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustusi, kui tema lõpliku emaettevõtja konsolideeritud kogutulu oli tema konsolideeritud finantsaruannetes kajastatuna kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval väiksem kui 750 000 000 eurot.

5.   Liikmesriigid nõuavad oma territooriumil avatud filiaalidelt, kelle suhtes ei kohaldata liikmesriigi õigust, et nad avaldaksid ja teeksid kättesaadavaks lõpliku emaettevõtja või kuuenda lõigu punktis a osutatud eraldiseisva ettevõtja tulumaksualast teavet käsitleva aruande kahe viimase järjestikuse aruandeaasta viimase aasta kohta.

Kui nimetatud teave või aruanne ei ole kättesaadav, esitab isik või esitavad isikud, kes on määratud täitma artikli 48e lõikes 2 osutatud avalikustamisega seotud vorminõudeid, lõplikule emaettevõtjale või käesoleva lõike kuuenda lõigu punktis a osutatud eraldiseisvale ettevõtjale taotluse esitada neile kogu teave, mis võimaldab neil oma kohustusi täita.

Kui kogu nõutud teavet ei esitata, siis filiaal koostab, avaldab ja teeb kättesaadavaks tulumaksualast teavet käsitleva aruande, mis sisaldab kogu teavet, mis on tema käsutuses või mille ta on saanud või hankinud, ning avalduse, milles märgitakse, et lõplik emaettevõtja või eraldiseisev ettevõtja ei teinud vajalikku teavet kättesaadavaks.

Liikmesriigid sätestavad, et käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustusi kohaldatakse üksnes nende filiaalide suhtes, kelle netokäive ületas kahel viimasel järjestikusel aruandeaastal artikli 3 lõike 2 kohaselt üle võetud piirmäära.

Liikmesriigid sätestavad, et filiaali puhul, kelle suhtes kohaldatakse käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustusi, ei kohaldata enam nimetatud kohustusi siis, kui ta netokäive ei ületa kahel viimasel järjestikusel aruandeaastal artikli 3 lõike 2 kohaselt üle võetud piirmäära.

Liikmesriigid sätestavad, et käesolevas lõikes sätestatud norme kohaldatakse filiaali suhtes vaid siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | ettevõtja, kes filiaali avas, on kas sellise kontserni seotud ettevõtja, mille lõpliku emaettevõtja suhtes liikmesriigi õigust ei kohaldata ja mille konsolideeritud kogutulu oli tema konsolideeritud finantsaruannetes kajastatuna kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval suurem kui 750 000 000 eurot, või eraldiseisev ettevõtja, kelle kogutulu oli tema aruandeaasta finantsaruannetes kajastatuna kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval suurem kui 750 000 000 eurot, ning |
| --- | --- |

a)

ettevõtja, kes filiaali avas, on kas sellise kontserni seotud ettevõtja, mille lõpliku emaettevõtja suhtes liikmesriigi õigust ei kohaldata ja mille konsolideeritud kogutulu oli tema konsolideeritud finantsaruannetes kajastatuna kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval suurem kui 750 000 000 eurot, või eraldiseisev ettevõtja, kelle kogutulu oli tema aruandeaasta finantsaruannetes kajastatuna kahe viimase järjestikuse aruandeaasta bilansipäeval suurem kui 750 000 000 eurot, ning

| b) | käesoleva lõigu punktis a osutatud lõplikul emaettevõtjal ei ole keskmise suurusega ega suurt tütarettevõtjat, nagu on osutatud lõikes 4. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõigu punktis a osutatud lõplikul emaettevõtjal ei ole keskmise suurusega ega suurt tütarettevõtjat, nagu on osutatud lõikes 4.

Liikmesriigid sätestavad, et filiaali suhtes ei kohaldata enam käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustusi, kui punktis a sätestatud kriteerium ei ole täidetud kahe järjestikuse aruandeaasta jooksul.

6.   Liikmesriigid ei kohalda käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud norme siis, kui tulumaksualast teavet käsitleva aruande on koostanud viisil, mis on kooskõlas artikliga 48c, lõplik emaettevõtja või eraldiseisev ettevõtja, kelle suhtes ei kohaldata liikmesriigi õigust, ning kui nimetatud aruanne vastab järgmistele kriteeriumitele:

| a) | see tehakse avalikkusele kättesaadavaks tasuta ja masinloetavas elektroonilises aruandlusvormingus:






  i) | kõnealuse lõpliku emaettevõtja veebisaidil või kõnealuse eraldiseisva ettevõtja veebisaidil; |
| --- | --- | --- |

a)

see tehakse avalikkusele kättesaadavaks tasuta ja masinloetavas elektroonilises aruandlusvormingus:

i)

kõnealuse lõpliku emaettevõtja veebisaidil või kõnealuse eraldiseisva ettevõtja veebisaidil;

| ii) | vähemalt ühes liidu ametlikus keeles; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt ühes liidu ametlikus keeles;

| iii) | mitte hiljem kui 12 kuud pärast selle aruandeaasta bilansipäeva, mille kohta aruanne on koostatud, ning |
| --- | --- |

iii)

mitte hiljem kui 12 kuud pärast selle aruandeaasta bilansipäeva, mille kohta aruanne on koostatud, ning

| b) | see sisaldab artikli 48d lõike 1 kohaselt aruande avaldanud ja liikmesriigi õiguse alusel reguleeritava tütarettevõtja nime ja registrijärgset asukohta või filiaali nime ja aadressi. |
| --- | --- |

b)

see sisaldab artikli 48d lõike 1 kohaselt aruande avaldanud ja liikmesriigi õiguse alusel reguleeritava tütarettevõtja nime ja registrijärgset asukohta või filiaali nime ja aadressi.

7.   Liikmesriigid nõuavad, et tütarettevõtjad või filiaalid, mille suhtes ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 4 ja 5, avaldaksid tulumaksualast teavet käsitleva aruande ja teeksid selle kättesaadavaks, kui selliste tütarettevõtjate või filiaalide ainus eesmärk on vältida käesolevas peatükis sätestatud aruandlusnõudeid.

Artikkel 48c

Tulumaksualast teavet käsitleva aruande sisu

1.   Artikli 48b alusel nõutav tulumaksualast teavet käsitlev aruanne sisaldab teavet eraldiseisva ettevõtja või lõpliku emaettevõtja kogu tegevuse kohta, sealhulgas finantsaruannetesse konsolideeritud kõigi seotud ettevõtjate kogu tegevuse kohta vastaval aruandeaastal.

2.   Lõikes 1 osutatud teave sisaldab järgmist:

| a) | lõpliku emaettevõtja või eraldiseisva ettevõtja nimi, asjaomane aruandeaasta ja aruande esitamisel kasutatud vääring ning asjakohasel juhul asjaomast aruandeaastat puudutav loetelu lõpliku emaettevõtja finantsaruannetesse konsolideeritud kõigist tütarettevõtjatest, kes on asutatud liidus või kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste I ja II lisas loetletud maksujurisdiktsioonide hulka; |
| --- | --- |

a)

lõpliku emaettevõtja või eraldiseisva ettevõtja nimi, asjaomane aruandeaasta ja aruande esitamisel kasutatud vääring ning asjakohasel juhul asjaomast aruandeaastat puudutav loetelu lõpliku emaettevõtja finantsaruannetesse konsolideeritud kõigist tütarettevõtjatest, kes on asutatud liidus või kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste I ja II lisas loetletud maksujurisdiktsioonide hulka;

| b) | nende tegevuse iseloomu lühikirjeldus; |
| --- | --- |

b)

nende tegevuse iseloomu lühikirjeldus;

| c) | töötajate arv täistööaja ekvivalendi alusel; |
| --- | --- |

c)

töötajate arv täistööaja ekvivalendi alusel;

| d) | tulu, mis arvutatakse järgmiselt:






  i) | netokäibe summa, muud tegevustulud, tulud märkimisväärsetest osalustest (välja arvatud seotud ettevõtjatelt saadud dividendid), tulu muudelt põhivara hulka kuuluvatelt investeeringutelt ja laenudelt, muud saadaolevad intressid ja samalaadsed tulud, nagu on loetletud käesoleva direktiivi V ja VI lisas, või |
| --- | --- | --- |

d)

tulu, mis arvutatakse järgmiselt:

i)

netokäibe summa, muud tegevustulud, tulud märkimisväärsetest osalustest (välja arvatud seotud ettevõtjatelt saadud dividendid), tulu muudelt põhivara hulka kuuluvatelt investeeringutelt ja laenudelt, muud saadaolevad intressid ja samalaadsed tulud, nagu on loetletud käesoleva direktiivi V ja VI lisas, või

| ii) | tulu, nagu see on määratletud finantsaruandluse raamistikus, mille alusel koostatakse finantsaruanded, välja arvatud väärtuse korrigeerimised ja dividendid seotud ettevõtjatelt; |
| --- | --- |

ii)

tulu, nagu see on määratletud finantsaruandluse raamistikus, mille alusel koostatakse finantsaruanded, välja arvatud väärtuse korrigeerimised ja dividendid seotud ettevõtjatelt;

| e) | tulumaksueelne kasum või kahjum; |
| --- | --- |

e)

tulumaksueelne kasum või kahjum;

| f) | asjaomase aruandeaasta jooksul kogunenud tulumaksu summa, mille puhul on tegemist jooksva maksukuluga, mis kajastatakse ettevõtjate ja filiaalide aruandeaasta maksustatavas kasumis või kahjumis asjaomases maksujurisdiktsioonis; |
| --- | --- |

f)

asjaomase aruandeaasta jooksul kogunenud tulumaksu summa, mille puhul on tegemist jooksva maksukuluga, mis kajastatakse ettevõtjate ja filiaalide aruandeaasta maksustatavas kasumis või kahjumis asjaomases maksujurisdiktsioonis;

| g) | kassapõhiselt tasutud tulumaksu summa, mis tuleb arvutada tulumaksu summana, mida ettevõtjad ja filiaalid asjaomases maksujurisdiktsioonis asjaomasel aruandeaastal tasusid, ning |
| --- | --- |

g)

kassapõhiselt tasutud tulumaksu summa, mis tuleb arvutada tulumaksu summana, mida ettevõtjad ja filiaalid asjaomases maksujurisdiktsioonis asjaomasel aruandeaastal tasusid, ning

| h) | jaotamata kasum asjaomase aruandeaasta lõpus. |
| --- | --- |

h)

jaotamata kasum asjaomase aruandeaasta lõpus.

Punkti d kohaldamisel sisaldab tulu tehinguid seotud osapooltega.

Punkti f kohaldamisel seondub jooksev maksukulu üksnes ettevõtja tegevusega asjaomase aruandeaasta jooksul ning ei sisaldada edasilükkunud tulumaksu ega ebakindlaid maksukohustusi.

Punkti g kohaldamisel sisaldavad tasutud maksud teiste ettevõtjate tasutud kinnipeetavaid makse seoses maksetega ettevõtjatele ja filiaalidele kontserni raames.

Punkti h kohaldamisel tähendab jaotamata kasum eelmiste aruandeaastate ja asjaomase aruandeaasta kasumite summat, mida ei ole veel otsustatud jaotada. Filiaalide puhul on jaotamata kasum selle ettevõtja kasum, kes filiaali avas.

3.   Liikmesriigid lubavad, et käesoleva artikli lõikes 2 loetletud teave esitatakse vastavalt nõukogu direktiivi 2011/16/EL (*2) III lisa III jao B ja C osas osutatud aruandlusjuhistele.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud teabe esitamisel kasutatakse ühist vormi ja masinloetavaid elektroonilisi aruandlusvorminguid. Komisjon sätestab ühise vormi ja elektroonilised aruandlusvormingud rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes esitatakse lõikes 2 või 3 osutatud teave iga liikmesriigi kohta eraldi. Kui liikmesriigil on mitu maksujurisdiktsiooni, koondatakse teave liikmesriigi tasandil.

Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes tuleb esitada ka käesoleva artikli lõikes 2 või 3 osutatud teave eraldi iga maksujurisdiktsiooni kohta, mis on selle aruandeaasta 1. märtsil, mille kohta aruanne koostatakse, kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste I lisasse, ning selline teave tuleb esitada eraldi iga maksujurisdiktsiooni kohta, mis on selle aruandeaasta 1. märtsil, mille kohta aruanne koostatakse, ja sellele eelneva aruandeaasta 1. märtsil nimetatud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste II lisas.

Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes esitatakse ka lõikes 2 või 3 osutatud teave muude maksujurisdiktsioonide kohta koondandmetena.

Teave tuleb seostada iga asjaomase maksujurisdiktsiooniga asutamiskoha, äritegevuse kindla koha olemasolu või alalise majandustegevuse alusel, mis tulenevalt kontserni või eraldiseisva ettevõtja tegevusest võib endaga kaasa tuua tulumaksukohustuse kohaldamise asjaomases maksujurisdiktsioonis.

Kui ühes maksujurisdiktsioonis võidakse kohaldada tulumaksu mitme seotud ettevõtja tegevuse suhtes, peab kõnealuse maksujurisdiktsiooniga seonduv teave hõlmama kogu teavet, mis on seotud iga seotud ettevõtja ja nende filiaalide kogu tegevusega kõnealuses maksujurisdiktsioonis.

Mis tahes konkreetset tegevust käsitlevat teavet ei seostata samaaegselt rohkem kui ühe maksujurisdiktsiooniga.

6.   Liikmesriigid võivad lubada, et üks või mitu lõike 2 või 3 kohaselt nõutud konkreetset teabeelementi jäetakse aruandest ajutiselt välja, kui nende avalikustamine kahjustaks tõsiselt asjaomaste ettevõtjate äripositsiooni. Igasugune avalikustamata jätmine märgitakse aruandes ära koos nõuetekohaselt põhjendatud selgitusega selle põhjuste kohta.

Liikmesriigid tagavad, et igasugune teave, mis esimese lõigu kohaselt avalikustamata jäetakse, avalikustatakse hilisemas tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes viie aasta jooksul alates esialgse avalikustamata jätmise kuupäevast.

Liikmesriigid tagavad, et kunagi ei jäeta avalikustamata teavet, mis käsitleb maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste I ja II lisasse kantud maksujurisdiktsioone, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 5.

7.   Tulumaksualast teavet käsitlev aruanne võib asjakohastel juhtudel sisaldada kontserni tasandil üldist kirjeldust, milles esitatakse selgitused kõigi oluliste erinevuste kohta lõike 2 punktide f ja g kohaselt avalikustatud summade vahel, võttes asjakohasel juhul arvesse eelmiste aruandeaastate vastavaid näitajaid.

8.   Tulumaksualast teavet käsitleva aruande vääringuna kasutatakse vääringut, milles koostatakse lõpliku emaettevõtja konsolideeritud finantsaruanded või eraldiseisva ettevõtja aruandeaasta finantsaruanded. Liikmesriigid ei nõua nimetatud aruande avaldamist muus vääringus kui finantsaruannetes kasutatav vääring.

Artikli 48b lõike 4 teises lõigus märgitud juhul on tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes kasutatavaks vääringuks siiski see vääring, mida tütarettevõtja kasutab oma avaldatud aruandeaasta finantsaruannetes.

9.   Liikmesriik, kes ei ole kasutusele võtnud eurot, võib 750 000 000 euro suuruse piirmäära ümber arvutada omavääringusse. Sellise ümberarvutuse tegemisel kohaldab liikmesriik 21. detsembril 2021Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kehtivat vahetuskurssi. Seejuures võib liikmesriik suurendada või vähendada piirmäärasid kuni 5 %, et saada omavääringus ümardatud summad.

Artikli 48b lõigetes 4 ja 5 osutatud piirmäärad arvutatakse ümber samaväärseks summaks asjaomase kolmanda riigi omavääringus, kohaldades vahetuskurssi 21. detsembri 2021 seisuga, ümardatuna lähima tuhandeni.

10.   Tulumaksualast teavet käsitlevas aruandes täpsustatakse, kas see on koostatud kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või 3.

Artikkel 48d

Avaldamine ja kättesaadavus

1.   Tulumaksualast teavet käsitlev aruanne ja käesoleva direktiivi artiklis 48b märgitud avaldus avaldatakse 12 kuu jooksul pärast selle aruandeaasta bilansipäeva, mille kohta aruanne on koostatud, vastavalt iga liikmesriigi õigusaktidele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1132 (*3) artiklitega 14–28 ning vajaduse korral kooskõlas direktiivi (EL) 2017/1132 artikliga 36.

2.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja poolt lõike 1 kohaselt avaldatud tulumaksualast teavet käsitlev aruanne ja avaldus tehakse avalikkusele kättesaadavaks tasuta vähemalt ühes liidu ametlikus keeles hiljemalt 12 kuud pärast selle aruandeaasta bilansipäeva, mille kohta aruanne on koostatud, järgnevate isikute veebisaidil:

| a) | ettevõtja, kui kohaldatakse artikli 48b lõiget 1; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja, kui kohaldatakse artikli 48b lõiget 1;

| b) | tütarettevõtja või seotud ettevõtja, kui kohaldatakse artikli 48b lõiget 4, või |
| --- | --- |

b)

tütarettevõtja või seotud ettevõtja, kui kohaldatakse artikli 48b lõiget 4, või

| c) | filiaal või see ettevõtja, kes filiaali avas, või seotud ettevõtja, kui kohaldatakse artikli 48b lõiget 5. |
| --- | --- |

c)

filiaal või see ettevõtja, kes filiaali avas, või seotud ettevõtja, kui kohaldatakse artikli 48b lõiget 5.

3.   Liikmesriigid võivad vabastada ettevõtja käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud normide kohaldamisest, kui käesoleva artikli lõike 1 kohaselt avaldatud tulumaksualast teavet käsitlev aruanne tehakse samal ajal avalikkusele kättesaadavaks masinloetavas elektroonilises aruandlusvormingus ja direktiivi (EL) 2017/1132 artiklis 16 osutatud registri veebisaidil, ja on tasuta kättesaadav kõikidele liidus asuvatele kolmandatele isikutele. Ettevõtjate ja filiaalide veebisait, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 2, sisaldab teavet kõnealuse vabastuse kohta ning viidet asjaomase registri veebisaidile.

4.   Artikli 48b lõigetes 1, 4, 5, 6 ja 7 osutatud aruanne ja asjakohastel juhtudel kõnealuse artikli lõigetes 4 ja 5 osutatud avaldus on asjaomasel veebisaidil kättesaadav vähemalt viis järjestikust aastat.

Artikkel 48e

Tulumaksualast teavet käsitleva aruande koostamise, avaldamise ja kättesaadavaks tegemise kohustus

1.   Liikmesriigid sätestavad, et artikli 48b lõikes 1 osutatud lõplike emaettevõtjate või eraldiseisvate ettevõtjate haldus-, juht- ja järelevalveorgani liikmed, kes tegutsevad neile liikmesriigi õigusega antud pädevuse piires, vastutavad ühiselt tulumaksualast teavet käsitleva aruande koostamise, avaldamise ja kättesaadavaks tegemise eest kooskõlas artiklitega 48b, 48c ja 48d.

2.   Liikmesriigid sätestavad, et käesoleva direktiivi artikli 48b lõikes 4 osutatud tütarettevõtjate haldus-, juht- ja järelevalveorgani liikmed ning käesoleva direktiivi artikli 48b lõikes 5 osutatud filiaalide direktiivi (EL) 2017/1132 artiklis 41 sätestatud avalikustamisega seotud vorminõuete täitmise eest vastutavad isikud, kes tegutsevad neile liikmesriigi õigusega antud pädevuse piires, vastutavad ühiselt selle tagamise eest, et nende teadmiste ja võimete piires koostatakse tulumaksualast teavet käsitlev aruanne viisil, mis on kooskõlas artiklitega 48b või 48c või vastab nimetatud artiklitele, olenevalt olukorrast, ning see avaldatakse ja tehakse kättesaadavaks kooskõlas artikliga 48d.

Artikkel 48f

Vannutatud audiitori avaldus

Liikmesriigid nõuavad, et kui sellise ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust, finantsaruanded peavad olema auditeeritud ühe või mitme vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt, märgitakse auditiaruandes, kas sellele aruandeaastale eelneval aastal, mille kohta auditeeritavad finantsaruanded koostati, pidi ettevõtja artikli 48b kohaselt tulumaksualast teavet käsitleva aruande avaldama, ning kui jah, siis kas aruanne avaldati kooskõlas artikliga 48d.

Artikkel 48g

Tulumaksualase teabe esitamise alguskuupäev

Liikmesriigid tagavad, et õigus- ja haldusnorme, millega võetakse üle artiklid 48a–48f, kohaldatakse hiljemalt alates esimese aruandeaasta alguskuupäevast, mis algab 22. juunil 2024 või pärast seda.

Artikkel 48h

Läbivaatamisklausel

22. juuniks 2027 esitab komisjon aruande artiklites 48a–48f sätestatud aruandlusnõuete järgimise ja mõju kohta ning, võttes arvesse olukorda OECD tasandil ning vajadust tagada piisav läbipaistvus ning säilitada ja tagada ettevõtjatele ja erainvesteeringutele konkurentsivõimeline keskkond, vaatab komisjon läbi ja hindab, eeskätt kas oleks asjakohane laiendada artiklis 48b sätestatud tulumaksualast teavet käsitleva aruandluse kohustust ka suurtele ettevõtjatele ja suurtele kontsernidele, nagu on vastavalt määratletud artikli 3 lõigetes 4 ja 7, ning laiendada artiklis 48c sätestatud tulumaksualast teavet käsitleva aruande sisu nii, et see sisaldaks lisaelemente. Samuti hindab komisjon nimetatud aruandes, millist mõju avaldab käesoleva direktiivi tulemuslikkusele artikli 48c lõikes 5 sätestatud kolmandate riikide maksujurisdiktsioonide maksualase teabe esitamine koondandmetena ning artikli 48c lõikes 6 sätestatud teabe ajutine avalikustamata jätmine.

Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, lisades sellele asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338)."

*1

(*2)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1132 äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 46).“
  "

*3

| 3) | Artiklisse 49 lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (*4) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.


  (*4)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“
  " |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 49 lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (*4) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

(*4)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“
  "

*4

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 22. juuniks 2023. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 24. november 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. LOGAR

---

(1)  
  ELT C 487, 28.12.2016, lk 62.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 27. märtsi 2019. aasta seisukoht (ELT C 108, 26.3.2021, lk 623) ja nõukogu 28. septembri 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 11. novembri 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  
  ELT C 108, 26.3.2021, lk 8.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1132 äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 46).

7

(8)  Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

12

(13)  Vt nõukogu järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta ja vastavad lisad (ELT C 413 I, 12.10.2021, lk 1) ning nende järgnevad ajakohastatud versioonid.

13

(14)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 4. detsember 1997, Verband deutscher Daihatsu-Händler, C-97/96, ECLI:EU:C:1997:581.

14

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/15

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2102,

28. juuni 2021,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõigetega 5 ja 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis 1. detsembril 2016 komisjonile loa alustada Armeenia Vabariigiga läbirääkimisi ühise lennunduspiirkonna lepingu üle. Läbirääkimised lõppesid edukalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu (edaspidi „leping“) parafeerimisega 24. novembril 2017. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis 1. detsembril 2016 komisjonile loa alustada Armeenia Vabariigiga läbirääkimisi ühise lennunduspiirkonna lepingu üle. Läbirääkimised lõppesid edukalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu (edaspidi „leping“) parafeerimisega 24. novembril 2017.

| (2) | Lepingu allkirjastamine liidu nimel ja selle ajutine kohaldamine ei mõjuta pädevuse jaotust liidu ja selle liikmesriikide vahel. Käesolevat otsust ei tohiks tõlgendada nii, nagu kasutaks liit võimalust teostada oma välispädevust lepinguga hõlmatud valdkondades, mis kuuluvad jagatud pädevusse, mille puhul ei ole liit veel vastavat pädevust liidu sees teostanud. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu allkirjastamine liidu nimel ja selle ajutine kohaldamine ei mõjuta pädevuse jaotust liidu ja selle liikmesriikide vahel. Käesolevat otsust ei tohiks tõlgendada nii, nagu kasutaks liit võimalust teostada oma välispädevust lepinguga hõlmatud valdkondades, mis kuuluvad jagatud pädevusse, mille puhul ei ole liit veel vastavat pädevust liidu sees teostanud.

| (3) | Leping tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (4) | On asjakohane kehtestada menetlus, mida tuleb järgida seoses seisukohaga, mis võetakse liidu nimel lepingu artikli 27 lõike 7 kohaste ühiskomitee otsuste suhtes, mis käsitlevad liidu õigusaktide lisamist lepingu II lisasse, |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane kehtestada menetlus, mida tuleb järgida seoses seisukohaga, mis võetakse liidu nimel lepingu artikli 27 lõike 7 kohaste ühiskomitee otsuste suhtes, mis käsitlevad liidu õigusaktide lisamist lepingu II lisasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et leping sõlmitakse (1).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Lepingut kohaldatakse ajutiselt kooskõlas selle artikli 30 lõigetega 4 ja 5 kuni lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Pärast seda, kui piisavalt aegsasti on konsulteeritud nõukoguga või selle ettevalmistavate organitega, kui nõukogu nii otsustab, on komisjonil õigus vastu võtta seisukoht, mis võetakse liidu nimel seoses lepingu artikli 27 lõike 7 kohaste ühiskomitee otsustega, mis käsitlevad lepingu II lisa läbivaatamist, niivõrd kui see puudutab liidu õigusaktide lisamist nimetatud lisasse, võttes arvesse vajalikke tehnilisi kohandusi.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 28. juuni 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

M. do C. ANTUNES

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 17.

1

Euroopa Liidu Teataja

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/17

---

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT ARMEENIA VABARIIGI VAHELINE

ühise lennunduspiirkonna leping

SISUKORD

Artikkel 1. Eesmärk

Artikkel 2. Mõisted

I JAOTIS. MAJANDUSSÄTTED

Artikkel 3. Õiguste andmine

Artikkel 4. Lennutegevusluba ja tehniline luba

Artikkel 5. Lennutegevusloa ja tehnilise loa andmisest keeldumine ning nende tühistamine, peatamine või piiramine

Artikkel 6. Investeeringud lennuettevõtjatesse

Artikkel 7. Vastavus õigusnormidele

Artikkel 8. Aus konkurents

Artikkel 9. Ärivõimalused

Artikkel 10. Tolli- ja muud maksud

Artikkel 11. Kasutustasud

Artikkel 12. Piletihinnad ja kaubatariifid

Artikkel 13. Statistika

II JAOTIS. ÕIGUSKOOSTÖÖ

Artikkel 14. Lennundusohutus

Artikkel 15. Lennundusjulgestus

Artikkel 16. Lennuliikluse korraldamine

Artikkel 17. Keskkond

Artikkel 18. Lennuettevõtja vastutus

Artikkel 19. Tarbijakaitse

Artikkel 20. Arvutipõhised broneerimissüsteemid

Artikkel 21. Sotsiaalaspektid

III JAOTIS. INSTITUTSIOONILISED JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 22. Tõlgendamine ja jõustamine

Artikkel 23. Ühiskomitee

Artikkel 24. Vaidluste lahendamine ja vahekohus

Artikkel 25. Kaitsemeetmed

Artikkel 26. Seos teiste lepingutega

Artikkel 27. Muudatused

Artikkel 28. Lõpetamine

Artikkel 29. Registreerimine

Artikkel 30. Jõustumine ja ajutine kohaldamine

Artikkel 31. Autentsed tekstid

I LISA. Üleminekusätted

II LISA. Tsiviillennundusreeglid

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi aluslepingud“) osalised ning Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi ühiselt „ELi liikmesriigid“ ja eraldi „ELi liikmesriik“),

ja EUROOPA LIIT

ühelt poolt

ning ARMEENIA VABARIIK (edaspidi „Armeenia“)

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised“

ELi liikmesriigid ning Armeenia, olles 7. detsembril 1944 Chicagos allakirjutamiseks avatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni osalised, koos Euroopa Liiduga,

ARVESTADES 22. aprillil 1996 Luxembourgis sõlmitud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut;

SOOVIDES luua ühise lennunduspiirkonna (edaspidi „ühine lennunduspiirkond“) eesmärgiga avada juurdepääs lepinguosaliste turgudele, kus valitsevad võrdsed konkurentsitingimused, mittediskrimineerimine ja austatakse samu reegleid, muu hulgas ka lennundusohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, konkurentsi, sotsiaalsete aspektide ning keskkonna vallas;

SOOVIDES parandada lennuteenuseid ning edendada rahvusvahelist lennundussüsteemi, mis põhineb mittediskrimineerimisel ning vabal ja ausal konkurentsil lennuettevõtjate vahel;

SOOVIDES edendada oma huve lennutranspordi vallas;

TUNNISTADES tõhusate lennutranspordiühenduste olulisust kaubanduse, turismi, investeeringute ning majandus- ja sotsiaalarengu seisukohast;

OLLES LEPPINUD KOKKU, et on asjakohane võtta ühise lennunduspiirkonna reeglite aluseks Euroopa Liidus kehtivad õigusaktid, mis on sätestatud käesoleva lepingu II lisas;

TÕDEDES, et ühise lennunduspiirkonna reeglite täielik järgimine võimaldab lepinguosalistel kasutada kõiki ühise lennunduspiirkonna eeliseid, sealhulgas turgudele juurdepääsu avamine ning mõlema lepinguosalise tarbijatele, lennuettevõtjatele ja lennundustöötajatele maksimaalse kasu tagamine;

TÕDEDES, et ühise lennunduspiirkonna rajamine ja selle reeglite rakendamine ei ole võimalik, kohaldamata vajaduse korral üleminekuaega ning et sellega seoses on oluline piisav abi ;

SOOVIDES tagada lennutranspordi ohutuse ja julgestuse kõrgeima taseme ning väljendades tõsist muret õhusõidukite ohutuse vastu suunatud tegude või ähvarduste pärast, mis ohustavad inimesi või vara, mõjuvad kahjulikult lennutranspordi toimimisele ja õõnestavad reisijate usaldust tsiviillennunduse ohutuse vastu;

OLLES KINDLALT OTSUSTANUD kasutada ära võimalikke eeliseid, mida pakub õigusloomealane koostöö ning tsiviillennundusalaste õigusnormide omavaheline ühtlustamine;

TUNNISTADES konkurentsipõhiste lennuteenuste ja elujõulise lennutranspordisektori võimalikke olulisi eeliseid;

SOOVIDES edendada vaba, ausat ja moonutamata konkurentsi; tunnistades, et subsiidiumid võivad kahjustada konkurentsi ja seada ohtu käesoleva lepingu põhieesmärkide saavutamise, ning tunnistades, et lennuettevõtjate võrdsete konkurentsitingimusteta ning vaba, ausa ja moonutamata konkurentsita ei pruugi võimalik kasu realiseeruda;

SOOVIDES tugineda olemasolevatele pooltevahelistele lepingutele ja kokkulepetele, et avada juurdepääs turgudele ning võimaldada tarbijatele, kaubasaatjatele, lennuettevõtjatele, lennujaamadele ja nende töötajatele, üldsusele ja teistele kaudsetele kasusaajatele maksimaalset kasu,

KINNITADES keskkonnakaitse olulisust rahvusvahelise lennunduspoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel;

KINNITADES vajadust kiireloomuliste meetmete järele kliimamuutustega võitlemiseks ja jätkuva koostöö järele, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet lennundusvaldkonnas viisil, mis on vastavuses sellekohaste mitmepoolsete lepingutega, eelkõige Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) asjaomaste õigusaktide ja 12. detsembril 2015 sõlmitud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppega;

VÕTTES ARVESSE tarbijate kaitse olulisust, sealhulgas kaitset, mis tagatakse rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsiooniga (koostatud 28. mail 1999 Montrealis), ning seda, kui oluline on saavutada asjakohane tarbijakaitsetase lennuteenuste osutamisel, ning tunnistades vastastikuse koostöö vajadust kõnealuses valdkonnas;

TUNNISTADES, et avaramate ärivõimaluste eesmärk ei ole kahjustada nende töötingimusi ega -norme, ning rõhutades rahvusvahelise lennunduse sotsiaalse mõõtme olulisust ja seda, kui oluline on uurida, kuidas mõjutab turgudele pääsu võimaldamine töötajaid, tööhõivet ja töötingimusi;

MÄRKIDES vajadust parandada kapitali juurdepääsu lennutranspordisektorile, et arendada lennutransporti;

TUNNISTADES kolmandatele riikidele käesolevale lepingule juurdepääsu andmise võimalikku kasu;

SOOVIDES sõlmida lennutranspordilepingu, mis täiendaks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva lepingu eesmärk on luua lepinguosaliste vahel ühine lennunduspiirkond, mis põhineb turu järkjärgulisel avamisel, lennuettevõtjate omandiõiguse ja nende üle kontrolli omamise liberaliseerimisel, õiglastel ja võrdsetel konkurentsitingimustel, mittediskrimineerimisel ja ühistel reeglitel muu hulgas ka lennundusohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, sotsiaalsete aspektide ning keskkonna vallas. Selleks kehtestatakse käesolevas lepingus lepinguosaliste vahel kohaldatavad reeglid. Need reeglid hõlmavad II lisas loetletud õigusaktide sätteid.

Artikkel 2

Mõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:

| 1) | „leping“ – käesolev leping, selle lisad ja liited, samuti nende muudatused; |
| --- | --- |

1)

„leping“ – käesolev leping, selle lisad ja liited, samuti nende muudatused;

| 2) | „lennutransport“ – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, kauba ja posti (kas eraldi või koos) vedamine õhusõidukiga, sealhulgas regulaar- ja mitteregulaarlennud; |
| --- | --- |

2)

„lennutransport“ – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, kauba ja posti (kas eraldi või koos) vedamine õhusõidukiga, sealhulgas regulaar- ja mitteregulaarlennud;

| 3) | „riikkondsuse kindlaksmääramine“ – kinnitus, et lennuettevõtja, kes soovib osutada lennuteenuseid käesoleva lepingu alusel, vastab artiklis 4 sätestatud omandiõiguse, tegeliku kontrolli ja põhitegevuskoha kohta kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

3)

„riikkondsuse kindlaksmääramine“ – kinnitus, et lennuettevõtja, kes soovib osutada lennuteenuseid käesoleva lepingu alusel, vastab artiklis 4 sätestatud omandiõiguse, tegeliku kontrolli ja põhitegevuskoha kohta kehtestatud nõuetele;

| 4) | „sobivuse kindlaksmääramine“ – kinnitus, et lennuettevõtjal, kes soovib osutada lennuteenuseid käesoleva lepingu alusel, on vajalik finantssuutlikkus ja piisav juhtimiskogemus ning ta järgib õigusnorme ja nõudeid, millega reguleeritakse nende teenuste osutamist; |
| --- | --- |

4)

„sobivuse kindlaksmääramine“ – kinnitus, et lennuettevõtjal, kes soovib osutada lennuteenuseid käesoleva lepingu alusel, on vajalik finantssuutlikkus ja piisav juhtimiskogemus ning ta järgib õigusnorme ja nõudeid, millega reguleeritakse nende teenuste osutamist;

| 5) | „pädev asutus“ – valitsusasutus või -üksus, kes vastutab käesoleva lepingu kohaste haldusülesannete täitmise eest; |
| --- | --- |

5)

„pädev asutus“ – valitsusasutus või -üksus, kes vastutab käesoleva lepingu kohaste haldusülesannete täitmise eest;

| 6) | „konventsioon“ – rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon, mis avati allkirjastamiseks 7. detsembril 1944 Chicagos ja hõlmab järgmist:






  a) | kõik muudatused, mis on jõustunud konventsiooni artikli 94 punkti a alusel ning mille on ratifitseerinud nii Armeenia kui ka ELi liikmesriik või ELi liikmesriigid ning mis on kõnealuse küsimuse puhul asjakohased, ja |
| --- | --- | --- |

6)

„konventsioon“ – rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon, mis avati allkirjastamiseks 7. detsembril 1944 Chicagos ja hõlmab järgmist:

a)

kõik muudatused, mis on jõustunud konventsiooni artikli 94 punkti a alusel ning mille on ratifitseerinud nii Armeenia kui ka ELi liikmesriik või ELi liikmesriigid ning mis on kõnealuse küsimuse puhul asjakohased, ja

| b) | kõik selle lisad või muudatused, mis on vastu võetud konventsiooni artikli 90 alusel, kui sellist lisa või muudatust kohaldatakse konkreetsel hetkel nii Armeenia kui ka ELi liikmesriigi või ELi liikmesriikide suhtes, ning mis on kõnealuse küsimuse puhul asjakohased; |
| --- | --- |

b)

kõik selle lisad või muudatused, mis on vastu võetud konventsiooni artikli 90 alusel, kui sellist lisa või muudatust kohaldatakse konkreetsel hetkel nii Armeenia kui ka ELi liikmesriigi või ELi liikmesriikide suhtes, ning mis on kõnealuse küsimuse puhul asjakohased;

| 7) | „kogumaksumus“ – osutatava teenuse maksumus ning mõistlikud halduskulud; |
| --- | --- |

7)

„kogumaksumus“ – osutatava teenuse maksumus ning mõistlikud halduskulud;

| 8) | „rahvusvaheline lennutransport“ – lennutransport, mis läbib rohkem kui ühe riigi territooriumi kohal asuvat õhuruumi; |
| --- | --- |

8)

„rahvusvaheline lennutransport“ – lennutransport, mis läbib rohkem kui ühe riigi territooriumi kohal asuvat õhuruumi;

| 9) | „põhitegevuskoht“ – lennuettevõtja peakontor või registreeritud asukoht, mis asub selle lepinguosalise territooriumil, kus toimub lennuettevõtja põhiline finantstegevus ja lennuliikluse operatiivjuhtimine, sealhulgas jätkuva lennukõlblikkuse tagamine; |
| --- | --- |

9)

„põhitegevuskoht“ – lennuettevõtja peakontor või registreeritud asukoht, mis asub selle lepinguosalise territooriumil, kus toimub lennuettevõtja põhiline finantstegevus ja lennuliikluse operatiivjuhtimine, sealhulgas jätkuva lennukõlblikkuse tagamine;

| 10) | „mittekaubanduslik vahemaandumine“ – maandumine muul eesmärgil kui reisijate pardaletulek või mahaminek või pagasi, kauba või posti peale- või mahalaadimine; |
| --- | --- |

10)

„mittekaubanduslik vahemaandumine“ – maandumine muul eesmärgil kui reisijate pardaletulek või mahaminek või pagasi, kauba või posti peale- või mahalaadimine;

| 11) | „piletihinnad“ – hinnad, mida makstakse lennuettevõtjatele või nende esindajatele või muudele piletimüüjatele reisijate veo eest lennuteenuse osutamisel (sealhulgas mis tahes muu sellega seotud transpordiliik), ning nende hindade kohaldamise tingimused, sealhulgas esindajale ning muude abiteenuste eest makstav tasu ja kohaldatavad tingimused; |
| --- | --- |

11)

„piletihinnad“ – hinnad, mida makstakse lennuettevõtjatele või nende esindajatele või muudele piletimüüjatele reisijate veo eest lennuteenuse osutamisel (sealhulgas mis tahes muu sellega seotud transpordiliik), ning nende hindade kohaldamise tingimused, sealhulgas esindajale ning muude abiteenuste eest makstav tasu ja kohaldatavad tingimused;

| 12) | „kaubatariifid“ – hinnad, mida makstakse kauba veo eest lennuteenuse osutamisel (sealhulgas mis tahes muu sellega seotud transpordiliik), ning nende hindade kohaldamise tingimused, sealhulgas esindajale ning muude abiteenuste eest makstav tasu ja kohaldatavad tingimused; |
| --- | --- |

12)

„kaubatariifid“ – hinnad, mida makstakse kauba veo eest lennuteenuse osutamisel (sealhulgas mis tahes muu sellega seotud transpordiliik), ning nende hindade kohaldamise tingimused, sealhulgas esindajale ning muude abiteenuste eest makstav tasu ja kohaldatavad tingimused;

| 13) | „territoorium“ – Armeenia puhul Armeenia Vabariigi territoorium ning Euroopa Liidu ja ELi liikmesriikide puhul ELi liikmesriikide maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse ELi lepingut ja ELi toimimise lepingut vastavalt kõnealustes lepingutes sätestatud tingimustele, ning õhuruum nende kohal; |
| --- | --- |

13)

„territoorium“ – Armeenia puhul Armeenia Vabariigi territoorium ning Euroopa Liidu ja ELi liikmesriikide puhul ELi liikmesriikide maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse ELi lepingut ja ELi toimimise lepingut vastavalt kõnealustes lepingutes sätestatud tingimustele, ning õhuruum nende kohal;

| 14) | „kasutustasu“ – lennuettevõtjatelt lennujaama või keskkonna-, aeronavigatsiooni- või lennundusjulgestusrajatiste või -teenuste, sealhulgas nendega seotud teenuste ja rajatiste kasutamise eest võetav tasu; |
| --- | --- |

14)

„kasutustasu“ – lennuettevõtjatelt lennujaama või keskkonna-, aeronavigatsiooni- või lennundusjulgestusrajatiste või -teenuste, sealhulgas nendega seotud teenuste ja rajatiste kasutamise eest võetav tasu;

| 15) | „omakäitlus“ – olukord, kus lennujaama kasutaja osutab otseselt endale üht või mitut liiki maapealset teenust ega sõlmi selliste teenuste osutamiseks lepingut kolmanda isikuga; käesolevas määratluses ei loeta lennujaama kasutajaid omavahel kolmandateks isikuteks, kui:






  a) | ühele kasutajale kuulub enamusosalus teises kasutajas või |
| --- | --- | --- |

15)

„omakäitlus“ – olukord, kus lennujaama kasutaja osutab otseselt endale üht või mitut liiki maapealset teenust ega sõlmi selliste teenuste osutamiseks lepingut kolmanda isikuga; käesolevas määratluses ei loeta lennujaama kasutajaid omavahel kolmandateks isikuteks, kui:

a)

ühele kasutajale kuulub enamusosalus teises kasutajas või

| b) | ühele kasutajale kuulub enamusosalus mõlemas kasutajas; |
| --- | --- |

b)

ühele kasutajale kuulub enamusosalus mõlemas kasutajas;

| 16) | „viienda vabaduse liiklusõigus“ – ühe riigi (õiguse andnud riik) poolt teise riigi (õiguse saanud riik) lennuettevõtjatele antud õigus osutada rahvusvahelisi lennutransporditeenuseid õiguse andnud riigi territooriumi ja kolmanda riigi territooriumi vahel, tingimusel et selliste teenuste osutamine algab või lõpeb õiguse saanud riigi territooriumil; |
| --- | --- |

16)

„viienda vabaduse liiklusõigus“ – ühe riigi (õiguse andnud riik) poolt teise riigi (õiguse saanud riik) lennuettevõtjatele antud õigus osutada rahvusvahelisi lennutransporditeenuseid õiguse andnud riigi territooriumi ja kolmanda riigi territooriumi vahel, tingimusel et selliste teenuste osutamine algab või lõpeb õiguse saanud riigi territooriumil;

| 17) | „kolmas riik“ – riik, kes ei ole ELi liikmesriik ega Armeenia. |
| --- | --- |

17)

„kolmas riik“ – riik, kes ei ole ELi liikmesriik ega Armeenia.

I JAOTIS

MAJANDUSSÄTTED

Artikkel 3

Õiguste andmine

1.   Käesolevas artiklis sätestatud õigused kehtivad vastavalt käesoleva lepingu I lisas kehtestatud üleminekusätetele.

Liiklusõigused ja marsruudiplaan

2.   Mõlemad lepinguosalised annavad teisele lepinguosalisele võrdsetel alustel järgmised õigused rahvusvahelise lennutranspordi korraldamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtjate poolt:

| a) | õigus lennata ilma maandumiseta üle tema territooriumi; |
| --- | --- |

a)

õigus lennata ilma maandumiseta üle tema territooriumi;

| b) | õigus teha tema territooriumil mittekaubanduslikke vahemaandumisi; |
| --- | --- |

b)

õigus teha tema territooriumil mittekaubanduslikke vahemaandumisi;

| c) | õigus teha punktidevahelisi (1) regulaarseid ja mitteregulaarseid rahvusvahelisi reisi-, kombineeritud ja kaubalende järgmistel marsruutidel:






  i) | Euroopa Liidu lennuettevõtjate puhul: | Euroopa Liidus asuvad punktid – Euroopa naabruspoliitika partnerite, (2) Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolses lepingus (3) osalevate riikide või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide (4) territooriumil asuvad vahepunktid – Armeenias asuvad punktid – Väljaspool nimetatud riikide territooriumi asuvad punktid, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

õigus teha punktidevahelisi (1) regulaarseid ja mitteregulaarseid rahvusvahelisi reisi-, kombineeritud ja kaubalende järgmistel marsruutidel:

i)

Euroopa Liidu lennuettevõtjate puhul:

Euroopa Liidus asuvad punktid – Euroopa naabruspoliitika partnerite, (2) Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolses lepingus (3) osalevate riikide või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide (4) territooriumil asuvad vahepunktid – Armeenias asuvad punktid – Väljaspool nimetatud riikide territooriumi asuvad punktid,

| ii) | Armeenia lennuettevõtjate puhul: | Armeenias asuvad punktid – Euroopa naabruspoliitika partnerite, Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolses lepingus osalevate riikide või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide territooriumil asuvad vahepunktid – Euroopa Liidus asuvad punktid; |
| --- | --- | --- |

ii)

Armeenia lennuettevõtjate puhul:

Armeenias asuvad punktid – Euroopa naabruspoliitika partnerite, Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolses lepingus osalevate riikide või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide territooriumil asuvad vahepunktid – Euroopa Liidus asuvad punktid;

| d) | muud käesolevas lepingus sätestatud õigused.
  Tegevuse paindlikkus |
| --- | --- |

d)

muud käesolevas lepingus sätestatud õigused.

Tegevuse paindlikkus

3.   Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad ühel või kõigil lõikes 2 kindlaksmääratud marsruutidel omal valikul teha järgmist:

| a) | lennata ühel või mõlemal suunal; |
| --- | --- |

a)

lennata ühel või mõlemal suunal;

| b) | kasutada ühe õhusõidukiga teostataval lennul erinevaid lennunumbreid; |
| --- | --- |

b)

kasutada ühe õhusõidukiga teostataval lennul erinevaid lennunumbreid;

| c) | lennata vahepunktidesse ja mujal asuvatesse punktidesse ning lepinguosaliste territooriumil asuvatesse punktidesse mis tahes kombinatsioonis ja järjekorras vastavalt lõike 2 sätetele; |
| --- | --- |

c)

lennata vahepunktidesse ja mujal asuvatesse punktidesse ning lepinguosaliste territooriumil asuvatesse punktidesse mis tahes kombinatsioonis ja järjekorras vastavalt lõike 2 sätetele;

| d) | jätta vahele peatusi ühes või mitmes punktis; |
| --- | --- |

d)

jätta vahele peatusi ühes või mitmes punktis;

| e) | vahetada mis tahes punktis oma õhusõiduki mis tahes teise oma õhusõiduki vastu (lennukite vahetus); |
| --- | --- |

e)

vahetada mis tahes punktis oma õhusõiduki mis tahes teise oma õhusõiduki vastu (lennukite vahetus);

| f) | teha vahemaandumisi marsruudi mis tahes punktis kummagi lepinguosalise territooriumil või väljaspool seda; |
| --- | --- |

f)

teha vahemaandumisi marsruudi mis tahes punktis kummagi lepinguosalise territooriumil või väljaspool seda;

| g) | teha transiitvedusid läbi teise lepinguosalise territooriumi; |
| --- | --- |

g)

teha transiitvedusid läbi teise lepinguosalise territooriumi;

| h) | kombineerida vedusid sama õhusõidukiga sõltumata nende päritolust ja |
| --- | --- |

h)

kombineerida vedusid sama õhusõidukiga sõltumata nende päritolust ja

| i) | osutada sama teenust mitmes punktis (kaasterminaliteenus). |
| --- | --- |

i)

osutada sama teenust mitmes punktis (kaasterminaliteenus).

Käesoleva lõikega ette nähtud tegevuspaindlikkust võib kohaldada ilma suunda ja geograafilist järjestust piiramata ja kaotamata käesoleva lepingu alusel lubatud veoõigust, tingimusel et:

| a) | Armeenia lennuettevõtjad teenindavad üht Armeenias asuvat punkti; |
| --- | --- |

a)

Armeenia lennuettevõtjad teenindavad üht Armeenias asuvat punkti;

| b) | Euroopa Liidu lennuettevõtjad teenindavad üht Euroopa Liidus asuvat punkti. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu lennuettevõtjad teenindavad üht Euroopa Liidus asuvat punkti.

4.   Mõlemad lepinguosalised lubavad, et kõik lennuettevõtjad määravad oma osutatava rahvusvahelise lennutranspordi sageduse ja veomahu valitseva turuolukorra alusel. Kooskõlas nimetatud õigusega ei tohi kumbki lepinguosaline ühepoolselt piirata teise lepinguosalise lennuettevõtjate veomahtu, teenuste osutamise sagedust ja korrapärasust, marsruute, liikluse lähte- või sihtpunkte või kasutatavate õhusõidukite tüüpi või tüüpe, välja arvatud tolli, käitamise, lennuliikluse korraldamise ohutuse ja keskkonna- või tervisekaitsega seotud või tehnilistel põhjustel või muudel käesolevas lepingus sätestatud põhjustel.

5.   Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad muu hulgas koodijagamise kokkulepete raames osutada lennuteenuseid kõigisse kolmandas riigis asuvatesse punktidesse, mis ei asu kindlaksmääratud lennuliinidel, eeldusel et nad ei kasuta viienda vabaduse liiklusõigusi.

6.   Käesolevas lepingus sätestatu ei anna:

| a) | Armeenia lennuettevõtjale õigust võtta üheski ELi liikmesriigis pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, kaupa või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt samas ELi liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

Armeenia lennuettevõtjale õigust võtta üheski ELi liikmesriigis pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, kaupa või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt samas ELi liikmesriigis;

| b) | Euroopa Liidu lennuettevõtjale õigust võtta Armeenias pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, kaupa või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt Armeenias. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu lennuettevõtjale õigust võtta Armeenias pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, kaupa või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt Armeenias.

7.   Käesolevast lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste rakendamisel ei tohi lepinguosalised teise lepinguosalise lennuettevõtjaid diskrimineerida, seda eelkõige riikkondsuse alusel.

8.   Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest võivad mõlemad lepinguosalised keelduda rahvusvahelise lennutranspordi korraldamisest sellistesse kolmandatesse riikidesse, sellistest kolmandatest riikidest või selliste kolmandate riikide territooriumil, kellel ei ole asjaomase lepinguosalisega diplomaatilisi suhteid.

Artikkel 4

Lennutegevusluba ja tehniline luba

1.   Ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt lennutegevusloa taotluse saamise korral annab teine lepinguosaline asjakohased lennutegevus- ja tehnilised load nii kiiresti kui võimalik, tingimusel et:

| a) | Armeenia lennuettevõtja puhul:






  i) | lennuettevõtja põhitegevuskoht on Armeenias ja tal on Armeenias kohaldatavate õigusaktide kohane kehtiv lennutegevusluba; |
| --- | --- | --- |

a)

Armeenia lennuettevõtja puhul:

i)

lennuettevõtja põhitegevuskoht on Armeenias ja tal on Armeenias kohaldatavate õigusaktide kohane kehtiv lennutegevusluba;

| ii) | lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud Armeenia teostab lennuettevõtja üle tegelikku regulatiivset kontrolli ja pädev asutus on selgelt tuvastatav ning |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud Armeenia teostab lennuettevõtja üle tegelikku regulatiivset kontrolli ja pädev asutus on selgelt tuvastatav ning

| iii) | lennuettevõtja omandiõigus kuulub vahetult või enamusosaluse kaudu Armeeniale või Armeenia kodanikele ning tegelik kontroll lennuettevõtja üle kuulub Armeeniale või Armeenia kodanikele, või neile mõlemale, kui artiklis 6 ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja omandiõigus kuulub vahetult või enamusosaluse kaudu Armeeniale või Armeenia kodanikele ning tegelik kontroll lennuettevõtja üle kuulub Armeeniale või Armeenia kodanikele, või neile mõlemale, kui artiklis 6 ei ole sätestatud teisiti;

| b) | Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:






  i) | lennuettevõtja põhitegevuskoht on Euroopa Liidu territooriumil ja tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:

i)

lennuettevõtja põhitegevuskoht on Euroopa Liidu territooriumil ja tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega;

| ii) | lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest vastutav ELi liikmesriik teostab lennuettevõtja üle tegelikku ja jätkuvat regulatiivset kontrolli ning asjakohane pädev asutus on selgelt tuvastatav ning |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest vastutav ELi liikmesriik teostab lennuettevõtja üle tegelikku ja jätkuvat regulatiivset kontrolli ning asjakohane pädev asutus on selgelt tuvastatav ning

| iii) | lennuettevõtja on otse või enamusosaluse kaudu ühe või mitme ELi liikmesriigi või ELi liikmesriigi või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriigi või kõnealuste riikide kodanike või nii ühe kui ka teise omandis ja nende tegeliku kontrolli all, kui artiklis 6 ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja on otse või enamusosaluse kaudu ühe või mitme ELi liikmesriigi või ELi liikmesriigi või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriigi või kõnealuste riikide kodanike või nii ühe kui ka teise omandis ja nende tegeliku kontrolli all, kui artiklis 6 ei ole sätestatud teisiti;

| c) | järgitakse artikleid 14 ja 15 ning |
| --- | --- |

c)

järgitakse artikleid 14 ja 15 ning

| d) | lennuettevõtja vastab tingimustele, mis on ette nähtud õigusnormidega, mida taotlust menetlev lepinguosaline rahvusvahelise lennutranspordi teostaja suhtes tavaliselt kohaldab. |
| --- | --- |

d)

lennuettevõtja vastab tingimustele, mis on ette nähtud õigusnormidega, mida taotlust menetlev lepinguosaline rahvusvahelise lennutranspordi teostaja suhtes tavaliselt kohaldab.

2.   Tegevus- ja tehniliste lubade väljaandmisel ei kohtle kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise lennuettevõtjaid diskrimineerivalt.

3.   Ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt lennutegevusloa taotluse saamise korral tunnustab teine lepinguosaline esimese lepinguosalise otsuseid kõnealuse lennuettevõtja sobivuse või riikkondsuse kindlaksmääramise kohta samal viisil, nagu oleks need otsused teinud kõnealuse teise lepinguosalise enda pädev asutus; teise lepinguosalise pädev asutus ei uuri seda küsimust täiendavalt, välja arvatud teises ja kolmandas lõigus sätestatud juhtudel.

Kui lennuettevõtjalt lennutegevusloa taotluse saanud lepinguosalise pädeval asutusel on pärast taotluse saamist või loa andmist konkreetne põhjus kahelda, et vaatamata teise lepinguosalise otsusele ei ole täidetud lõikes 1 sätestatud tingimused asjakohaste lennutegevus- või tehniliste lubade andmiseks, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele ja põhjendab oma kahtlusi sisuliselt. Sel juhul võib kumbki lepinguosaline taotleda konsultatsioone, milles võivad osaleda mõlema lepinguosalise pädevate asutuste esindajad, või lisateavet seoses kõnealuse kahtlusega; sellisele taotlusele tuleb vastata võimalikult kiiresti. Kui küsimusele lahendust ei leita, võib kumbki lepinguosaline teavitada asjast artiklis 23 osutatud ühiskomiteed (edaspidi „ühiskomitee“).

Käesolev lõige ei hõlma ohutussertifikaate või -tunnistusi, julgestusmeetmeid või kindlustuskaitset käsitlevate otsuste tunnustamist.

Artikkel 5

Lennutegevusloa ja tehnilise loa andmisest keeldumine ning nende tühistamine, peatamine või piiramine

1.   Kumbki lepinguosaline võib lennutegevusloa või tehnilise loa andmisest keelduda, loa tühistada, peatada, kehtestada sellele tingimusi või seda piirata või teise lepinguosalise lennuettevõtja tegevusest keelduda, selle muul viisil peatada, kehtestada sellele tingimusi või seda piirata, kui:

| a) | Armeenia lennuettevõtja puhul:






  i) | lennuettevõtja põhitegevuskoht ei ole Armeenias või tal puudub Armeenia õigusaktide kohane kehtiv lennutegevusluba |
| --- | --- | --- |

a)

Armeenia lennuettevõtja puhul:

i)

lennuettevõtja põhitegevuskoht ei ole Armeenias või tal puudub Armeenia õigusaktide kohane kehtiv lennutegevusluba

| ii) | Armeenia on vastutav lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest, kuid lennuettevõtja ei ole Armeenia tegeliku või pideva regulatiivse kontrolli all või kui pädev asutus ei ole selgelt kindlaks määratud või |
| --- | --- |

ii)

Armeenia on vastutav lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest, kuid lennuettevõtja ei ole Armeenia tegeliku või pideva regulatiivse kontrolli all või kui pädev asutus ei ole selgelt kindlaks määratud või

| iii) | lennuettevõtja omandiõigus ei kuulu vahetult ega enamusosaluse kaudu Armeeniale ega Armeenia kodanikele ning tegelik kontroll lennuettevõtja üle ei kuulu Armeeniale ega Armeenia kodanikele, kui artiklis 6 ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja omandiõigus ei kuulu vahetult ega enamusosaluse kaudu Armeeniale ega Armeenia kodanikele ning tegelik kontroll lennuettevõtja üle ei kuulu Armeeniale ega Armeenia kodanikele, kui artiklis 6 ei ole sätestatud teisiti;

| b) | Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:






  i) | lennuettevõtja põhitegevuskoht ei ole Euroopa Liidu territooriumil või tal puudub kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega või |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:

i)

lennuettevõtja põhitegevuskoht ei ole Euroopa Liidu territooriumil või tal puudub kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega või

| ii) | lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud ELi liikmesriigi tegeliku või pideva regulatiivse kontrolli all või pädev asutus ei ole selgelt kindlaks määratud või |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud ELi liikmesriigi tegeliku või pideva regulatiivse kontrolli all või pädev asutus ei ole selgelt kindlaks määratud või

| iii) | lennuettevõtja ei ole otse ega enamusosaluse kaudu Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Liidu liikmesriikide või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni või kõnealuste riikide kodanike, või nii ühe kui ka teise omandis ega nende tegeliku kontrolli all, kui artiklis 6 ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja ei ole otse ega enamusosaluse kaudu Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Liidu liikmesriikide või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni või kõnealuste riikide kodanike, või nii ühe kui ka teise omandis ega nende tegeliku kontrolli all, kui artiklis 6 ei ole sätestatud teisiti;

| c) | ei täideta artiklite 8, 14 ega 15 sätteid või |
| --- | --- |

c)

ei täideta artiklite 8, 14 ega 15 sätteid või

| d) | lennuettevõtja ei ole järginud artiklis 7 osutatud õigusnorme või õigusnorme, mida taotlust menetlev lepinguosaline rahvusvahelise lennutranspordi korraldamise suhtes tavaliselt kohaldab. |
| --- | --- |

d)

lennuettevõtja ei ole järginud artiklis 7 osutatud õigusnorme või õigusnorme, mida taotlust menetlev lepinguosaline rahvusvahelise lennutranspordi korraldamise suhtes tavaliselt kohaldab.

2.   Kui lõike 1 punktides c või d nimetatud õigusnormide edaspidise täitmata jätmise vältimiseks ei ole hädavajalik võtta koheseid meetmeid, rakendatakse käesolevas artiklis nimetatud õigusi üksnes pärast arupidamist teise lepinguosalisega.

3.   Käesolev artikkel ei piira lepinguosalise õigust teise lepinguosalise lennuettevõtjate lennu- või tehniliste lubade väljaandmisest keelduda, neid tühistada, peatada, neile tingimusi seada või neid piirata kooskõlas artikliga 14 või 15.

Artikkel 6

Investeeringud lennuettevõtjatesse

1.   Olenemata artiklitest 4 ja 5 ning pärast seda, kui ühiskomitee on artikli 23 lõike 8 kohaselt kinnitanud, et lepinguosalised ja/või nende kodanikud võivad kooskõlas oma vastavate õigusaktidega omada teise lepinguosalise lennuettevõtjate enamusaktsiaid ja/või tegelikku kontrolli nende lennuettevõtjate üle, võivad lepinguosalised anda ELi liikmesriikidele ja/või nende kodanikele loa omada Armeenia lennuettevõtjate enamusaktsiaid ja/või tegelikku kontrolli nende lennuettevõtjate üle või Armeeniale ja/või selle kodanikele loa omada Euroopa Liidu lennuettevõtjate enamusaktsiaid ja/või tegelikku kontrolli nende lennuettevõtjate üle vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel lubatakse lepinguosalistel ja/või nende kodanikel teha lennuettevõtjatesse investeeringuid ühiskomitee eelneva otsuse alusel vastavalt artikli 23 lõikele 2.

Nimetatud otsuses määratakse kindlaks käesoleva lepingu alusel kokkulepitud teenustega ning kolmandate riikide ja lepinguosaliste vaheliste teenustega seotud tingimused. Artikli 23 lõiget 11 sellise otsuse suhtes ei kohaldata.

Artikkel 7

Vastavus õigusnormidele

1.   Ühe lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes kehtivad teise lepinguosalise õigusnormid, millega reguleeritakse rahvusvahelises lennutranspordis osalevate õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, seal viibimist või sealt väljumist, ning need õhusõidukid järgivad kõnealuseid õigusnorme teise lepinguosalise territooriumile sisenemisel, seal viibides või sealt väljumisel.

2.   Kui ühe lepinguosalise lennuettevõtjate reisijad, meeskond, pagas, kaup ja post sisenevad teise lepinguosalise territooriumile, viibivad seal või lahkuvad sealt, tuleb nende puhul või nende nimel järgida kõnealusel territooriumil kohaldatavaid õigusnorme, millega reguleeritakse reisijaid, meeskonda, pagasit, kaupa ja posti vedava õhusõiduki sisenemist sellele territooriumile, sealt lahkumist või seal käitamist (sealhulgas riiki sisenemise, julgeolekukontrolli, sisserände, passide, tolli ja karantiini reeglid või posti puhul postireeglid).

3.   Lepinguosalised lubavad, et teise lepinguosalise lennuettevõtjad võtavad tema territooriumil meetmeid, millega tagada, et veetakse ainult isikuid, kellel on nõutavad reisidokumendid vastavale territooriumile sisenemiseks või transiidiks läbi selle.

Artikkel 8

Aus konkurents

1.   Lepinguosalised kinnitavad, et nende ühine eesmärk on tagada ausa konkurentsi keskkond ning õiglased ja võrdsed võimalused mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatele, et nad saaksid konkureerida kokkulepitud lennutransporditeenuste osutamisel kindlaksmääratud marsruutidel. Seetõttu võtavad lepinguosalised kõnealuse eesmärgi täielikuks saavutamiseks kõik asjakohased meetmed.

2.   Lepinguosalised kinnitavad, et vaba, aus ja moonutamata konkurents on oluline käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks, ning märgivad, et põhjaliku konkurentsiõiguse ja sõltumatu konkurentsiasutuse olemasolu ning lepinguosaliste vastava konkurentsiõiguse veatu ja tulemuslik kohaldamine on olulised lennutransporditeenuste tõhusaks osutamiseks. Mõlema lepinguosalise konkurentsiõigust, mis hõlmab käesolevas artiklis sisalduvaid küsimusi ja mida aeg-ajalt muudetakse, kohaldatakse vastava lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvate lennuettevõtjate tegevuse suhtes. Lepinguosaliste ühine eesmärk on konkurentsiõiguste ühilduvus ja omavaheline lähendamine ning nende tõhus kohaldamine. Lepinguosalised teevad vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel koostööd konkurentsiõiguse tõhusaks kohaldamiseks, eelkõige võimaldades oma lennuettevõtjatel või teistel kodanikel edastada kooskõlas oma vastavate õigusnormide ja kohtupraktikaga asjakohast teavet juhtumite kohta, mis on seotud teise lepinguosalise konkurentsiasutuste algatatud konkurentsiõigusealase tegevusega.

3.   Ükski käesoleva lepingu säte ei tohi mõjutada, piirata ega kahjustada kummagi lepinguosalise konkurentsivaldkonnas pädevate asutuste ja kohtute (ja Euroopa Komisjoni) õigusi ja volitusi ning kõik konkurentsiõigusealaste õigusaktide täitmise tagamisega seotud küsimused kuuluvad edaspidigi üksnes nende asutuste ja kohtute pädevusse. Seega ei piira meetmed, mida lepinguosaline käesoleva artikli alusel võtab, selliste võimalike meetmete kohaldamist, mida need asutused ja kohtud võtavad.

4.   Kõikide käesoleva artikli kohaselt võetud meetmete eest vastutavad üksnes lepinguosalised ning need puudutavad üksnes teist lepinguosalist ja/või teise lepinguosalise lennuettevõtjat/lennuettevõtjaid, kes osutavad lennutransporditeenuseid lepinguosalistesse riikidesse või neist riikidest. Sellise meetme suhtes ei kohaldata artiklis 24 sätestatud vaidluste lahendamise menetlust.

5.   Mõlemad lepinguosalised väldivad mis tahes diskrimineerimise vorme või ebaausaid tavasid, mis võivad kahjustada teise lepinguosalise lennuettevõtjate võimalusi osutada lennutransporditeenuseid ausa ja võrdse konkurentsi tingimustes.

6.   Kumbki lepinguosaline ei anna ega luba lennuettevõtjatele riiklikku toetust, mis võiks märkimisväärselt ja negatiivselt mõjutada teise lepinguosalise lennuettevõtjate võimalusi osutada lennutransporditeenuseid ausa ja võrdse konkurentsi tingimustes. Selline riiklik toetus võib hõlmata järgmist, kuid mitte ainult: ristsubsideerimine, tegevuskahjumi tasaarvestus, kapitali eraldamine, toetused, tagatised, soodustingimustel laenud või kindlustus, pankrotikaitse, võlgnetavate summade tagasinõudmisest loobumine, investeeritud riiklikelt vahenditelt tavapärase tulu nõudmisest loobumine, maksusoodustused või maksuvabastused, ametiasutuste kehtestatud finantskohustuste hüvitamine ning diskrimineerival või mittekaubanduslikul viisil võimaldatav juurdepääs aeronavigatsiooni- või lennujaamarajatistele ja -teenustele, kütusele, maapealsele teenindusele, ohutusele, arvutipõhistele broneerimissüsteemidele, teenindusaegade jaotamisele või muudele lennuteenuste osutamisega seotud rajatistele ja teenustele.

7.   Kui lepinguosaline annab lennuettevõtjale riiklikku toetust, tagab ta nende meetmete läbipaistvuse, kasutades selleks asjakohaseid vahendeid, mis võivad sisaldada nõuet, et lennuettevõtja esitab kõnealuse toetuse selgelt ja eraldiseisvalt oma raamatupidamisarvestuses.

8.   Mõlemad lepinguosalised esitavad teise lepinguosalise taotluse korral mõistliku aja jooksul esimese lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvate asutuste finantsaruanded ja muu teabe, mida teine lepinguosaline võib käesoleva artikli sätete järgimiseks põhjendatult nõuda. Kõnealune teave võib sisaldada üksikasju toetuse kohta. Sellise teabe esitamisel võidakse nõuda, et teabele juurdepääsu taotlenud lepinguosaline käsitab seda konfidentsiaalsena.

9.   Ilma et see piiraks lõigetes 5 ja 6 osutatud reeglite täitmise tagamise eest vastutava pädeva konkurentsiasutuse ja/või kohtu võetavate meetmete kohaldamist:

| a) | kui üks lepinguosalistest leiab, et tema lennuettevõtjat diskrimineeritakse või tema suhtes kohaldatakse ebaausaid tavasid lõike 5 või 6 tähenduses ning seda on võimalik tõendada, võib ta esitada teisele lepinguosalisele kirjalikud tähelepanekud. Lepinguosaline võib pärast teise lepinguosalise teavitamist pöörduda käesoleva artikliga seotud küsimuste arutamiseks ka teise lepinguosalise territooriumil asuvate vastutavate valitsusasutuste, sealhulgas riigi-, piirkondlike või kohalike asutuste poole. Peale selle võib lepinguosaline taotleda kõnealuse probleemi lahendamiseks konsultatsioone teise lepinguosalisega. Kõnealused konsultatsioonid peavad algama 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest. Selle aja jooksul vahetavad lepinguosalised piisavalt teavet, mis võimaldab ühe lepinguosalise tõstatatud probleemi põhjalikult uurida. |
| --- | --- |

a)

kui üks lepinguosalistest leiab, et tema lennuettevõtjat diskrimineeritakse või tema suhtes kohaldatakse ebaausaid tavasid lõike 5 või 6 tähenduses ning seda on võimalik tõendada, võib ta esitada teisele lepinguosalisele kirjalikud tähelepanekud. Lepinguosaline võib pärast teise lepinguosalise teavitamist pöörduda käesoleva artikliga seotud küsimuste arutamiseks ka teise lepinguosalise territooriumil asuvate vastutavate valitsusasutuste, sealhulgas riigi-, piirkondlike või kohalike asutuste poole. Peale selle võib lepinguosaline taotleda kõnealuse probleemi lahendamiseks konsultatsioone teise lepinguosalisega. Kõnealused konsultatsioonid peavad algama 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest. Selle aja jooksul vahetavad lepinguosalised piisavalt teavet, mis võimaldab ühe lepinguosalise tõstatatud probleemi põhjalikult uurida.

| b) | Kui lepinguosalised ei suuda konsulteerimise käigus 30 päeva jooksul alates konsultatsioonide algusest probleemi lahendada või kui konsultatsioonid ei alga 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest lõike 5 või 6 kohase väidatava rikkumise kohta, võib konsultatsioone taotlenud lepinguosaline peatada käesoleva lepinguga teisele lepinguosalisele antud õigused lennutegevusloa andmisest keeldudes, lennutegevusloa tühistades, kehtetuks tunnistades või peatades või kehtestada tegevuse jaoks tingimused, mida ta peab vajalikuks, või kehtestada tollimaksud või võtta muid meetmeid. Käesoleva lõike kohaselt võetud meetmed peavad olema asjakohased ja proportsionaalsed ning piirduma ulatuse ja kestuse osas rangelt vajalikuga. |
| --- | --- |

b)

Kui lepinguosalised ei suuda konsulteerimise käigus 30 päeva jooksul alates konsultatsioonide algusest probleemi lahendada või kui konsultatsioonid ei alga 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest lõike 5 või 6 kohase väidatava rikkumise kohta, võib konsultatsioone taotlenud lepinguosaline peatada käesoleva lepinguga teisele lepinguosalisele antud õigused lennutegevusloa andmisest keeldudes, lennutegevusloa tühistades, kehtetuks tunnistades või peatades või kehtestada tegevuse jaoks tingimused, mida ta peab vajalikuks, või kehtestada tollimaksud või võtta muid meetmeid. Käesoleva lõike kohaselt võetud meetmed peavad olema asjakohased ja proportsionaalsed ning piirduma ulatuse ja kestuse osas rangelt vajalikuga.

10.   Mõlemad lepinguosalised kohaldavad tõhusalt monopolivastaseid õigusakte kooskõlas lõikega 2 ja keelavad oma lennuettevõtjatel:

| a) | sõlmida teiste lennuettevõtjatega kokkuleppeid, teha otsuseid või rakendada kooskõlastatud tegevusi, mis võivad mõjutada lennutransporditeenuseid vastava lepinguosalise territooriumile või territooriumilt ning mille eesmärk või mõju on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine. Kõnealuse keelu võib kuulutada kohaldamatuks, kui asjaomased kokkulepped, otsused või tavad aitavad parandada teenuste tootmist või osutamist või edendada tehnika või majanduse arengut, võimaldades samal ajal tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa ega: i) kehtesta asjaomastele ettevõtjatele piiranguid, mis ei ole nimetatud eesmärkide saavutamiseks hädavajalikud; ii) anna sellistele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste teenuste olulise osa suhtes ja |
| --- | --- |

a)

sõlmida teiste lennuettevõtjatega kokkuleppeid, teha otsuseid või rakendada kooskõlastatud tegevusi, mis võivad mõjutada lennutransporditeenuseid vastava lepinguosalise territooriumile või territooriumilt ning mille eesmärk või mõju on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine. Kõnealuse keelu võib kuulutada kohaldamatuks, kui asjaomased kokkulepped, otsused või tavad aitavad parandada teenuste tootmist või osutamist või edendada tehnika või majanduse arengut, võimaldades samal ajal tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa ega: i) kehtesta asjaomastele ettevõtjatele piiranguid, mis ei ole nimetatud eesmärkide saavutamiseks hädavajalikud; ii) anna sellistele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste teenuste olulise osa suhtes ja

| b) | kasutada ära turgu valitsevat seisundit viisil, mis võib mõjutada lennutransporditeenuseid vastava lepinguosalise territooriumile või territooriumilt. |
| --- | --- |

b)

kasutada ära turgu valitsevat seisundit viisil, mis võib mõjutada lennutransporditeenuseid vastava lepinguosalise territooriumile või territooriumilt.

11.   Mõlemad lepinguosalised delegeerivad lõikes 10 osutatud monopolidevastaste õigusaktide täitmise tagamise üksnes asjaomasele ja sõltumatule konkurentsiasutusele või kohtule.

12.   Ilma et see piiraks lõikes 10 osutatud reeglite täitmise tagamise eest vastutava asjaomase konkurentsiasutuse või kohtu võetavate meetmete kohaldamist, võib üks lepinguosaline, kui ta leiab, et lennuettevõtja on lõike 10 kohase väidetava rikkumise ohver ning seda on võimalik tõendada, esitada teisele lepinguosalisele kirjalikud tähelepanekud. Lepinguosaline võib pärast teise lepinguosalise teavitamist pöörduda käesoleva artikliga seotud küsimuste arutamiseks ka teise lepinguosalise territooriumil asuvate vastutavate valitsusasutuste, sealhulgas riigi-, piirkondlike või kohalike asutuste poole. Peale selle võib lepinguosaline taotleda kõnealuse probleemi lahendamiseks konsultatsioone teise lepinguosalisega. Kõnealused konsultatsioonid peavad algama 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest. Selle aja jooksul vahetavad lepinguosalised piisavalt teavet, mis võimaldab ühe lepinguosalise tõstatatud probleemi põhjalikult uurida.

13.   Kui lepinguosalised ei suuda konsulteerimise käigus 30 päeva jooksul alates konsultatsioonide algusest probleemi lahendada või kui konsultatsioonid ei alga 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest lõike 10 kohase väidatava rikkumise kohta ja tingimusel, et asjaomane konkurentsiasutus ja/või kohus on tuvastanud monopolivastaste õigusaktide rikkumise, võib konsultatsioone taotlenud lepinguosaline peatada käesoleva lepinguga teisele lepinguosalisele antud õigused lennutegevusloa andmisest keeldudes, lennutegevusloa tühistades või peatades või kehtestada tegevuse jaoks tingimused, mida ta peab vajalikuks, või kehtestada tollimaksud või võtta muid meetmeid. Käesoleva lõike kohaselt võetud meetmed peavad olema asjakohased ja proportsionaalsed ning piirduma ulatuse ja kestuse osas rangelt vajalikuga.

Artikkel 9

Ärivõimalused

1.   Vastavalt I lisas kehtestatud üleminekusätetele tagavad lepinguosalised, et nende asjaomased õigusaktid, reeglid ja menetlused oleksid kooskõlas II lisa A osas loetletud lennutranspordi suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega.

2.   Lepinguosalised nõustuvad, et ettevõtjate äritegevuse tõkked takistavad käesolevast lepingust kasu saamist. Seepärast lepivad lepinguosalised kokku, et nad peavad tõhusalt ja vastastikku kõrvaldama tõkked mõlema lepinguosalise ettevõtjate äritegevuselt, kui need võivad takistada äritegevust, moonutada konkurentsi või mõjutada võrdseid konkurentsitingimusi.

3.   Kummagi lepinguosalise lennuettevõtjatel ei pea olema kohalikku toetajat.

4.   Ühiskomitee kehtestab äritegevuse ja -võimaluste kohta koostöökorra, jälgib edasiminekut ja käsitleb tulemuslikult ettevõtjate äritegevuse tõkkeid ning vaatab korrapäraselt läbi arengusuunad, sealhulgas õigusnormide ja reguleerivate nõuete muutmisega seotud arengusuunad. Lepinguosaline võivad vastavalt 23 taotleda ühiskomitee kokkukutsumist käesoleva artikli kohaldamisega seotud küsimuste arutamiseks.

5.   Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus vabalt asutada teise lepinguosalise territooriumil esindusi ja üksusi lennutranspordi pakkumiseks ning sellega seotud tegevuse edendamiseks ja müügiks, sealhulgas õigus müüa ja väljastada nii oma pileteid või lennuveokirju kui ka teiste lennuettevõtjate pileteid või lennuveokirju.

6.   Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on kooskõlas teise lepinguosalise territooriumile sisenemist ning seal viibimist ja töötamist käsitlevate õigusnormidega õigus tuua teise lepinguosalise territooriumile ja seal tegevuses hoida lennutranspordi pakkumiseks vajalikke juhtiv-, müügi-, tehnilisi, lennutegevus- ja muid spetsialiste. Vajaduse korral hõlbustavad ja kiirendavad mõlemad lepinguosalised vastavalt asjakohastele kehtivatele õigusnormidele töölubade andmist käesoleva lõike kohaselt esindustes töötavatele töötajatele, sealhulgas teatavaid kuni 90 päeva vältavaid ajutisi ülesandeid täitvatele töötajatele.

7.   Ilma et see piiraks teise lõigu punkti b kohaldamist, on kõikidel lennuettevõtjatel seoses teise lepinguosalise territooriumil toimuva maapealse teenindusega õigus:

| a) | tagada ise maapealne teenindus (omakäitlus) või |
| --- | --- |

a)

tagada ise maapealne teenindus (omakäitlus) või

| b) | valida kas täismahus või osalist maapealset teenindust osutavate konkureerivate teenuseosutajate, sealhulgas teiste lennuettevõtjate vahel, kui nimetatud teenuseosutajatel on kõigi lepinguosaliste õigusnormide kohaselt õigus turule pääseda ja kui nimetatud teenuseosutajad on turul olemas. |
| --- | --- |

b)

valida kas täismahus või osalist maapealset teenindust osutavate konkureerivate teenuseosutajate, sealhulgas teiste lennuettevõtjate vahel, kui nimetatud teenuseosutajatel on kõigi lepinguosaliste õigusnormide kohaselt õigus turule pääseda ja kui nimetatud teenuseosutajad on turul olemas.

Esimese lõigu punktides a ja b nimetatud õigustele võib seada üksnes olemasoleva ruumi või läbilaskevõimega seotud konkreetseid piiranguid, mis tulenevad lennujaama ohutu käitamise vajadusest. Kui nimetatud piirangud piiravad või takistavad omakäitlust või välistavad selle ja kui maapealse teeninduse osutajate vahel ei ole tegelikku konkurentsi, peab asjaomane lepinguosaline tagama, et kõik sellised teenused on nii võrdsetel kui ka piisavatel alustel kättesaadavad kõigile lennuettevõtjatele; selliste teenuste hinnad määratakse kindlaks asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

8.   Kõigil lennu- ja muudel ettevõtjatel, kes osutavad maapealse käitluse teenuseid, on õigus teise lepinguosalise territooriumil osutada maapealse käitluse teenuseid samas lennujaamas tegutsevatele lennuettevõtjatele, kui neil on selleks luba ning nad järgivad kohaldatavaid õigusnorme.

9.   Mõlemad lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil asuvate lennujaamade suhtes kohaldatavaid teenindusaegade jaotamise reegleid, suuniseid ja menetlusi kohaldatakse sõltumatult, läbipaistvalt, tõhusalt, mittediskrimineerivalt ja õigel ajal.

10.   Lepinguosaline võib nõuda, et talle edastatakse ainult teavitamise eesmärgil käesoleva lepingu kohaselt pakutavate lennuteenuste käitamis- või tegevuskavad ja lennuplaanid, et oleks võimalik kontrollida käesoleva lepingu alusel antud õigustest kinnipidamist. Kui lepinguosaline nõuab sellist teavitamist, minimeerib ta teise lepinguosalise lennutranspordi vahendajate ja lennuettevõtjate suhtes kehtestatud teatamisnõude ja -korraga seotud halduskoormuse.

11.   Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad teise lepinguosalise territooriumil müüa lennutranspordi- ja seonduvaid teenuseid ise või lennuettevõtja äranägemisel kas oma müügiesindajate, lennuettevõtja määratud muude vahendajate, Interneti või mõne muu sobiva kanali kaudu. Kõikidel lennuettevõtjatel on õigus selliseid transpordi- ja seonduvaid teenuseid müüa ning kõikidel isikutel on vaba võimalus neid osta konkreetsel territooriumil käibel oleva vääringu või vabalt konverteeritava vääringu eest.

12.   Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on teise lepinguosalise territooriumil õigus maksta kohalike kulude, sealhulgas kütuse ja lennujaamatasude eest kohalikus vääringus. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad oma äranägemisel maksta nimetatud kulude eest teise lepinguosalise territooriumil vabalt konverteeritavas vääringus turu vahetuskursiga.

13.   Kõikidel lennuettevõtjatel on õigus konverteerida kohalik tulu nõudmise korral ükskõik millal ja ükskõik kuidas vabalt konverteeritavaks vääringuks ja teise lepinguosalise territooriumilt valitud riiki üle kanda. Konverteerimist ja ülekandmist lubatakse viivitamata ilma piiranguteta ja maksustamiseta lennuettevõtja esmase ülekandetaotluse kuupäeval tehingute suhtes kohaldatava turu vahetuskursi järgi ning seejuures ei kohaldata muid tasusid kui need, mida pangad tavaliselt sellisel konverteerimisel ja ülekandmisel kohaldavad.

14.   Käesoleva lepingu alusel lende teostavad või teenuseid osutavad lepinguosaliste lennuettevõtjad võivad sõlmida selliseid turustuskoostööleppeid, mis hõlmavad plokk-broneeringu või koodijagamise kokkuleppeid:

| a) | lepinguosaliste lennuettevõtja või lennuettevõtjatega; |
| --- | --- |

a)

lepinguosaliste lennuettevõtja või lennuettevõtjatega;

| b) | kolmandate riikide lennuettevõtja või -ettevõtjatega ja |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide lennuettevõtja või -ettevõtjatega ja

| c) | mis tahes riigi mere- või maismaatransporditeenuse pakkujaga, |
| --- | --- |

c)

mis tahes riigi mere- või maismaatransporditeenuse pakkujaga,

tingimusel et i) teenust osutaval lennuettevõtjal on asjakohased liiklusõigused, ii) turustavatel lennuettevõtjatel on asjakohane liiniluba ning iii) kõnealused lepped vastavad nende puhul tavaliselt kohaldatavatele ohutus- ja konkurentsinõuetele.

15.   Turustuskoostöölepetega seotud reisijateveo müügi puhul tuleb ostjat ostukohas või igal juhul enne pardaleminekut teavitada sellest, millised transporditeenuse osutajad tegutsevad igas kõnealuse teenuse sektoris.

16.   Reisijateveo puhul ei kehti maismaa- ja meretransporditeenuse osutajate suhtes lennutransporti reguleerivad õigusnormid üksnes seepärast, et sellist maismaa- ja meretransporditeenust pakub lennuettevõtja enda nimel.

17.   Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest on lepinguosaliste lennuettevõtjatel ja kaubaveo kaudsetel teostajatel lubatud rahvusvahelise lennutranspordi raames piiranguteta kasutada maismaa- ja meretransporti kauba veoks lepinguosaliste või kolmandate riikide mis tahes punktidesse või punktidest, sealhulgas veoks kõigisse tolliteenustega lennujaamadesse või kõigist tolliteenustega rahvusvaheliselt tunnustatud lennujaamadest, samuti on neil vajaduse korral õigus vedada tollitud kauba vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele. Sellisel kaubal, olenemata sellest, kas seda veetakse mööda maismaad, meritsi või lennukiga, peab olema juurdepääs lennujaama tollimenetlusele ja -rajatistele. Lennuettevõtjad võivad teostada ise maismaa- ja meretransporti või sõlmida selleks kokkuleppeid muude maismaa- ja meretranspordiettevõtjatega, sealhulgas muude mere- ja maismaatransporditeenust osutavate lennuettevõtjatega ja lennutransporti hõlmavate kaubavedude kaudsete teostajatega. Selliseid ühendveoteenuseid võib pakkuda ühtse hinnaga, milles on kombineeritud lennu- ning mere- või maismaatransport, tingimusel et teave sellise transpordiviisi kohta ei eksita kaubasaatjaid.

18.   Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus sõlmida frantsiisi- või tootemargikokkuleppeid kummagi lepinguosalise või kolmanda riigi ettevõtjatega, sealhulgas lennuettevõtjatega, tingimusel et lennuettevõtjatel on asjakohased volitused ja nad on täitnud lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete suhtes tavapäraselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimused, eelkõige tingimuse, mille kohaselt tuleb avaldada teenust osutava lennuettevõtja andmed.

19.   Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad sõlmida kokkuleppeid õhusõiduki pakkumiseks kas meeskonnaga või ilma rahvusvahelise lennutranspordi teostamise otstarbel koos:

| a) | lepinguosaliste lennuettevõtja või lennuettevõtjatega ja |
| --- | --- |

a)

lepinguosaliste lennuettevõtja või lennuettevõtjatega ja

| b) | kolmandate riikide lennuettevõtja või -ettevõtjatega, |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide lennuettevõtja või -ettevõtjatega,

tingimusel et kõikidel selliste kokkulepete osalistel on asjakohased volitused ja nad vastavad lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete suhtes kohaldatavates vastavates õigusnormides sätestatud tingimustele. Kumbki lepinguosaline ei nõua, et õhusõiduki andnud lennuettevõtjal peavad olema käesoleva lepingu alusel antud liiklusõigused marsruutidel, millel õhusõiduk lendama hakkab. Lepinguosalised võivad nõuda, et kõnealused kokkulepped peavad olema nende pädevate asutuste poolt heaks kiidetud. Kui lepinguosaline nõuab sellist heakskiitmist, minimeerib ta lennuettevõtjate heakskiitmismenetlusega seotud halduskoormuse.

Artikkel 10

Tolli- ja muud maksud

1.   Ühe lepinguosalise lennuettevõtjate poolt rahvusvahelises lennutranspordis kasutatav õhusõiduk, selle tavapärane pardavarustus, kütus, määrdeained, tarvitatavad tehnilised varud, maapealsed seadmed, varuosad (sealhulgas mootorid), pardavarud (sealhulgas toiduained, mittealkohoolsed ja alkohoolsed joogid, tubakas ning muud reisijatele lennu ajal piiratud koguses müügiks või tarbimiseks ette nähtud tooted) ja muud tooted, mis on ette nähtud rahvusvahelises lennutranspordis osaleva õhusõiduki käitamiseks või teenindamiseks või kasutamiseks ainult seoses sellega, vabastatakse teise lepinguosalise territooriumile saabumisel vastastikkuse alusel kõigist impordipiirangutest, omandi-, kapitali-, tolli- ja aktsiisimaksust ning muudest sarnastest tasudest ja maksudest,

| a) | mida kohaldavad riiklikud või kohalikud asutused või Euroopa Liit ning |
| --- | --- |

a)

mida kohaldavad riiklikud või kohalikud asutused või Euroopa Liit ning

| b) | mis ei põhine osutatava teenuse hinnal. |
| --- | --- |

b)

mis ei põhine osutatava teenuse hinnal.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud maksudest ja tasudest, välja arvatud osutatava teenuse hinnal põhinevad tasud, vabastatakse vastastikkuse alusel ka järgmised:

| a) | lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud mõistliku suurusega pardavarud, mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelises lennutranspordis osaleva lennuki pardal, isegi kui need pardavarud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal; |
| --- | --- |

a)

lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud mõistliku suurusega pardavarud, mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelises lennutranspordis osaleva lennuki pardal, isegi kui need pardavarud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal;

| b) | lepinguosalise territooriumile toodud maapealsed seadmed ja varuosad (sealhulgas mootorid), mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvahelises lennutranspordis kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks või remondiks; |
| --- | --- |

b)

lepinguosalise territooriumile toodud maapealsed seadmed ja varuosad (sealhulgas mootorid), mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvahelises lennutranspordis kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks või remondiks;

| c) | kütus, määrdeained ja tarvitatavad tehnilised varud, mis on lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvahelises lennutranspordis osaleva õhusõiduki jaoks, isegi kui need varud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal, ja |
| --- | --- |

c)

kütus, määrdeained ja tarvitatavad tehnilised varud, mis on lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvahelises lennutranspordis osaleva õhusõiduki jaoks, isegi kui need varud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal, ja

| d) | mõlema lepinguosalise tollireeglitega ette nähtud trükised, mis on ühe lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelises lennutranspordis osaleva õhusõiduki pardal, isegi kui need on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal. |
| --- | --- |

d)

mõlema lepinguosalise tollireeglitega ette nähtud trükised, mis on ühe lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelises lennutranspordis osaleva õhusõiduki pardal, isegi kui need on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal.

3.   Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalist kehtestamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust tema territooriumi kahe punkti vahel.

4.   Tavapärast pardavarustust, samuti ühe lepinguosalise lennuettevõtja õhusõiduki pardal tavaliselt hoitavaid materjale, varusid ja varuosasid, millele on osutatud lõigetes 1 ja 2, võib teise lepinguosalise territooriumil maha laadida üksnes kõnealuse lepinguosalise territooriumi tolliasutuse eelneval loal ning need võivad jääda asjaomaste asutuste järelevalve või kontrolli alla seni, kuni need reeksporditakse või kõrvaldatakse vastavalt tollireeglitele.

5.   Käesolevas artiklis sätestatud maksuvabastused kehtivad ka siis, kui ühe lepinguosalise lennuettevõtjad on saanud lepingu alusel mõnelt muult lennuettevõtjalt, kelle suhtes teine lepinguosaline samuti selliseid vabastusi kohaldab, teise lepinguosalise territooriumil laenuks või edastamiseks lõigetes 1 ja 2 sätestatud tooted.

6.   Käesolev leping ei takista lepinguosalisi kohaldamast makse, lõive ega tasusid kaupade suhtes, mida müüakse reisijatele pardal muul eesmärgil kui pardal tarbimiseks lennuteenuse selle osa jooksul, mis toimub tema territooriumi kahe punkti vahel, kus on lubatud pardaleminek ja pardalt mahatulek.

7.   Lepinguosalise territooriumi otsetransiidi teel läbiv pagas ja kaup vabastatakse tollimaksudest, lõivudest ja muudest sarnastest tasudest, mis ei põhine teenuste osutamise maksumusel.

8.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud seadmete ja varude puhul võidakse nõuda nende hoidmist asjaomaste asutuste järelevalve või kontrolli all.

9.   Käesolev leping ei mõjuta käibemaksu valdkonda.

10.   Käesolev leping ei mõjuta ELi liikmesriikide ja Armeenia vahel kehtivate tulu ja kapitali topeltmaksustamise vältimise konventsioonide sätteid.

Artikkel 11

Kasutustasud

1.   Vastavalt I lisas kehtestatud üleminekusätetele tagavad lepinguosalised, et nende asjaomased õigusaktid, reeglid ja menetlused oleksid kooskõlas II lisa A osas loetletud lennutranspordi suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega.

2.   Lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida nende pädevad asutused või organid võivad kehtestada teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes aeronavigatsiooni ja lennujuhtimise kasutamise eest, on kulupõhised ja mittediskrimineerivad. Igal juhul määratakse kõik teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes kehtestatavad kasutustasud tingimustel, mis on sama soodsad kui mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud tasude kõige soodsamad tingimused.

3.   Mõlemad lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida nende pädevad asutused või üksused võivad kehtestada teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes lennujaama, lennundusjulgestuse ning nendega seotud rajatiste ja teenuste kasutamise eest, välja arvatud artikli 9 lõikes 7 kirjeldatud teenuste eest võetavad tasud, ei ole ebaõiglaselt ega riikkondsuse alusel diskrimineerivad ning on kasutajakategooriate vahel võrdselt jaotatud. Ilma et see piiraks artikli 16 lõike 1 kohaldamist, peegeldavad kõnealused tasud lennujaamas või lennujaamades, milles kohaldatakse ühist tasusüsteemi, lennujaama süsteemis asjakohaste lennujaama ning lennundusjulgestuse rajatiste ja teenuste täielikku maksumust tasusid kehtestavatele pädevatele asutustele või organitele, kuid ei tohi seda ületada. Kõnealused kasutustasud võivad sisaldada mõistlikku tulu koos amortisatsioonikuludega. Rajatisi ja teenuseid, mille eest kasutustasu võetakse, peab saama kasutada tõhusalt ja säästvalt. Igal juhul määratakse kõnealused kasutustasud teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on sama soodsad kui tasude määramise ajal mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud kasutustasude kõige soodsamad tingimused.

4.   Mõlemad lepinguosalised nõuavad, et nende territooriumil asuvate tasusid kehtestavate pädevate asutuste või üksuste ning teenuseid ja varustust kasutavate lennuettevõtjate vahel toimuksid konsultatsioonid ja vahetataks teavet, mis on vajalik selleks, et saada täpne ülevaade kasutustasude põhjendatusest vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatud põhimõtetele. Lepinguosalised tagavad, et tasusid kehtestavad pädevad asutused või üksused teataksid kasutajatele mõistliku aja jooksul ette kõigist kasutustasude muutmise ettepanekutest, et kasutajad saaksid enne muudatuste tegemist väljendada oma arvamust ja esitada oma märkused.

Artikkel 12

Piletihinnad ja kaubatariifid

1.   Lepinguosalised lubavad lepinguosaliste lennuettevõtjatel vaba ja õiglase konkurentsi alusel vabalt piletihindu ja kaubatariife kehtestada.

2.   Lepinguosalised võivad võrdsetel alustel nõuda mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatelt oma pädevate asutuste teavitamist lihtsustatud korras ja üksnes teabe saamise eesmärgil piletihindadest ja kaubatariifidest, mida need ettevõtjad pakuvad lepinguosaliste territooriumilt lähtuvate lendude eest. Lennuettevõtjatelt võib kõnealust teadet nõuda kõige varem piletihinna või kaubatariifi esialgse pakkumise ajal.

3.   Pädevate asutuste vahel võib korraldada arutelusid sellistes küsimustes nagu piletihindadest ja kaubatariifidest teavitamise ja nendega seotud menetluse nõuded ning ebaõiglased, põhjendamatud, diskrimineerivaid või subsideeritud piletihinnad ja kaubatariifid.

Artikkel 13

Statistika

1.   Lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele võrdsetel alustel käesoleva lepingu kohase lennutranspordi kohta käivad kättesaadavad ning mõlema lepinguosalise vastavate õigusnormidega ette nähtud statistilised andmed, mida võib põhjendatult nõuda.

2.   Lepinguosalised teevad ühiskomitee raames koostööd, et hõlbustada käesoleva lepingu kohase lennutranspordi arengu jälgimiseks omavahelist statistilise teabe vahetust.

II JAOTIS

ÕIGUSKOOSTÖÖ

Artikkel 14

Lennundusohutus

1.   Vastavalt I lisas kehtestatud üleminekusätetele tagavad lepinguosalised, et nende asjaomased õigusaktid, reeglid ja menetlused oleksid kooskõlas II lisa B osas loetletud lennutranspordi suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega.

2.   Selle tagamiseks, et pooled rakendaksid käesolevat artiklit ning lõikes 1 osutatud nõudeid ja standardeid, osaleb Armeenia Euroopa Lennundusohutusameti töös vaatlejana alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast.

Euroopa Liit kontrollib ja hindab korrapäraselt koostöös Armeeniaga Armeenia üleminekut II lisa B osas loetletud lennutranspordiga seotud õigusnormide ja standardite täitmisele.

Kui Armeenia on seisukohal, et riik täidab II lisa B osas loetletud lennutranspordiga seotud õigusnorme ja standardeid, teatab ta Euroopa Liidule, et nende täitmist tuleks hinnata.

Kui Armeenia on täielikult täitnud II lisa B osas osutatud lennutranspordiga seotud õigusnormid ja standardid, määrab ühiskomitee kindlaks Armeenia täpse staatuse ja täpsed tingimused tema osalemiseks Euroopa Lennundusohutusameti töös eespool osutatud vaatlejastaatusest kõrgemas staatuses.

3.   Lepinguosalised tagavad, et kui on kahtlusi, et ühe lepinguosalise territooriumil registreeritud õhusõiduk, mis maandub teise lepinguosalise territooriumil asuvas rahvusvahelisele lennuliiklusele avatud lennujaamas, ei vasta konventsiooniga kehtestatud rahvusvahelistele lennundusohutusnormidele, siis kontrollivad teise lepinguosalise pädevad asutused kõnealuse õhusõiduki pardal ja selle ümber seisuplatsil õhusõiduki ja meeskonna dokumentide kehtivust ning õhusõiduki ja selle varustuse nähtavat seisukorda.

4.   Mõlema lepinguosalise pädevad asutused võivad igal ajal taotleda konsultatsioone seoses ohutusnormide järgimisega teise lepinguosalise poolt.

5.   Mõlema lepinguosalise pädevad asutused võtavad kõik asjakohased ja viivitamatud meetmed iga kord, kui nad teevad kindlaks, et:

| a) | õhusõiduk, toode või tegevus ei vasta konventsiooniga kehtestatud miinimumstandarditele või II lisa B osas osutatud lennutranspordiga seotud õigusnormidele ja standarditele (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse), |
| --- | --- |

a)

õhusõiduk, toode või tegevus ei vasta konventsiooniga kehtestatud miinimumstandarditele või II lisa B osas osutatud lennutranspordiga seotud õigusnormidele ja standarditele (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse),

| b) | on tekkinud tõsiseid kahtlusi, et õhusõiduk või selle käitamine ei vasta konventsiooniga või II lisa B osas osutatud lennutranspordiga seotud õigusnormide ja standarditega (vastavalt sellele, millist neist kohaldatakse) kehtestatud miinimumnormidele, või |
| --- | --- |

b)

on tekkinud tõsiseid kahtlusi, et õhusõiduk või selle käitamine ei vasta konventsiooniga või II lisa B osas osutatud lennutranspordiga seotud õigusnormide ja standarditega (vastavalt sellele, millist neist kohaldatakse) kehtestatud miinimumnormidele, või

| c) | on tekkinud tõsiseid kahtlusi, kas konventsiooniga kehtestatud miinimumstandardeid või II lisa B osas osutatud lennutranspordiga seotud õigusnorme ja standardeid (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse) järgitakse ja hallatakse tõhusalt. |
| --- | --- |

c)

on tekkinud tõsiseid kahtlusi, kas konventsiooniga kehtestatud miinimumstandardeid või II lisa B osas osutatud lennutranspordiga seotud õigusnorme ja standardeid (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse) järgitakse ja hallatakse tõhusalt.

6.   Kui lepinguosaline võtab lõike 5 kohaseid meetmeid, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele ja põhjendab meetmete võtmist.

7.   Lõike 5 kohaselt võetud meetmete rakendamine lõpetatakse, kui selliste meetmete rakendamise alus kaob.

Artikkel 15

Lennundusjulgestus

1.   Vastavalt I lisas kehtestatud üleminekusätetele tagavad lepinguosalised, et nende asjaomased õigusaktid, reeglid ja menetlused oleksid kooskõlas II lisa C osas loetletud lennundusjulgestuse suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega.

2.   Euroopa Komisjon võib Armeenia suhtes kohaldada kontrolle kooskõlas II lisa C osas osutatud asjakohaste Euroopa Liidu lennundusjulgestusalaste õigusaktidega. Lepinguosalised kehtestavad vajalikud mehhanismid teabe vahetamiseks nende lennundusjulgestusalaste kontrollide tulemuste kohta.

3.   Kuna tsiviilõhusõiduki, selle reisijate ja meeskonna ohutuse tagamine on rahvusvaheliste lennuteenuste osutamise peamine eeltingimus, kinnitavad lepinguosalised veel kord vastastikust kohustust kaitsta tsiviillennundust ebaseaduslike sekkumiste eest, eelkõige kohustusi, mis on sätestatud konventsioonis, 14. septembril 1963 Tokyos allkirjastatud konventsioonis kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal, 16. detsembril 1970 Haagis allkirjastatud õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise konventsioonis, 23. septembril 1971 Montrealis allkirjastatud tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise konventsioonis, 24. veebruaril 1988 Montrealis allkirjastatud protokollis ebaseaduslike vägivallaaktide vastu võitlemise kohta rahvusvahelist lennuliiklust teenindavates lennujaamades ja 1. märtsil 1991 Montrealis allkirjastatud konventsioonis, mis käsitleb plastiliste lõhkeainete märkimist nende avastamiseks, kuivõrd lepinguosalised on nimetatud konventsioonide ja ka kõikide muude tsiviillennundusjulgestust käsitlevate konventsioonide ja protokollide osalised.

4.   Taotluse korral osutavad lepinguosalised teineteisele igakülgset abi, et takistada tsiviilõhusõiduki ebaseaduslikku hõivamist ning muid ebaseaduslikke tegusid, mis ohustavad sellist õhusõidukit, selle reisijaid ja meeskonda, lennujaamu, aeronavigatsiooniseadmeid ja -teenuseid, ning et hoida ära kõiki muid ohte tsiviillennundusjulgestusele.

5.   Küsimustes, mida ei reguleerita II lisa C osas loetletud lennundusjulgestuse suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega, tegutsevad lepinguosalised vastastikustes suhetes kooskõlas rahvusvaheliste lennundusjulgestusstandarditega ja ICAO kehtestatud asjakohaste soovituslike tavadega. Lepinguosalised nõuavad, et õhusõidukite käitajad, kes kasutavad lepinguosaliste registrisse kantud õhusõidukeid, samuti ettevõtjad, kelle põhitegevuskoht või alaline asukoht on lepinguosaliste territooriumil, ja lepinguosaliste territooriumil asuvate lennujaamade käitajad tegutseksid vastavalt nendele lennundusjulgestuse sätetele.

6.   Mõlemad lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil võetakse tõhusalt meetmeid, millega kaitstakse tsiviillennundust õigusvastaste tegude eest, sealhulgas, kuid mitte ainult, reisijate ja nende käsipagasi ning registreeritud pagasi läbivaatamine; muude isikute kui reisijate, sealhulgas lennumeeskonna ning nendega kaasas olevate esemete läbivaatamine ja julgestuskontroll ning kauba, posti ning parda- ja lennuväljavarude julgestuskontroll ning juurdepääsukontroll lennualale ja piiratud juurdepääsuga turvaaladele. Neid meetmeid kohandatakse vastavalt suurenevale ohule tsiviillennundusjulgestusele. Lepinguosaline nõustub, et tema lennuettevõtjatelt võidakse nõuda, et nad täidaksid lõigetes 1 ja 5 osutatud lennundusjulgestusnõudeid ja muid lennundusjulgestussätteid, mida teine lepinguosaline kohaldab esimese lepinguosalise puhul oma territooriumile sisenemise, sealt lahkumise ja seal viibimise suhtes.

7.   Võttes täielikult arvesse ja austades vastastikku teineteise suveräänsust, võib kumbki lepinguosaline kehtestada julgestusmeetmeid oma territooriumile sisenemiseks, samuti erakorralisi meetmeid, kui tegemist on konkreetse ohuga lennundusjulgestusele, millest tuleks teist lepinguosalist viivitamata teavitada. Lepinguosaline suhtub positiivselt kõigisse teise lepinguosalise taotlustesse võtta mõistlikke julgestusalaseid erimeetmeid ning esimene lepinguosaline võtab arvesse julgestusmeetmeid, mida teine lepinguosaline juba rakendab, ja viimase poolt väljendatud võimalikke seisukohti. Mõlemad lepinguosalised tunnistavad siiski, et käesolev artikkel ei piira lepinguosalise õigust keelata tema territooriumile sisenemast lennul või lendudel, mida ta peab oma julgeolekut ohustavaks. Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist eelnevalt kõikidest kavandatavatest julgestusalastest erimeetmetest, mis võiksid oluliselt mõjutada käesoleva lepingu alusel osutatavate lennutransporditeenuste rahastamist ja korraldamist, välja arvatud juhul, kui see ei ole hädaolukorras mõistlikkuse piires võimalik. Lepinguosaline võib selliste julgestusmeetmete arutamiseks taotleda artikli 23 kohase ühiskomitee kokkukutsumist.

8.   Kui tsiviilõhusõiduk hõivatakse ebaseaduslikult või kui õhusõiduki, selle reisijate ja meeskonna, lennujaamade või aeronavigatsiooniseadmete ja -teenuste turvalisust ohustab muu ebaseaduslik intsident või tekib sellise intsidendi oht, abistavad lepinguosalised teineteist, hõlbustades suhtlemist ning muid asjakohaseid meetmeid, et kiiresti ja ohutult kõnealune intsident lõpetada või selle oht kõrvaldada.

9.   Lepinguosaline võtab kõik tema arvates asjakohased meetmed, et tagada ebaseadusliku hõivamise või ebaseadusliku sekkumise ohvriks langenud ja nende territooriumil maandunud õhusõiduki maapinnale jäämine, välja arvatud juhul, kui õhusõiduki äralend on vajalik inimelu kaitseks. Võimaluse korral võetakse sellised meetmed vastastikuste konsultatsioonide alusel.

10.   Kui ühel lepinguosalisel on põhjendatud kahtlusi, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesolevas artiklis sätestatud lennundusjulgestusnõudeid, taotleb ta viivitamata konsulteerimist teise lepinguosalisega. Kõnealused konsultatsioonid algavad 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest.

11.   Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, annab suutmatus jõuda rahuldavale kokkuleppele 30 päeva jooksul alates sellise taotluse esitamisest või kokku lepitud pikema ajavahemiku jooksul aluse teise lepinguosalise ühe või mitme lennuettevõtja tegevusloa peatamiseks, tühistamiseks, piiramiseks või sellele tingimuste seadmiseks.

12.   Otsese ja erakorralise ohu korral võib lepinguosaline võtta koheseid ajutisi meetmeid.

13.   Käesoleva artikli lõike 11 kohaselt võetud meetmete rakendamine lõpetatakse, kui teine lepinguosaline on viinud oma tegevuse käesoleva artikliga vastavusse.

Artikkel 16

Lennuliikluse korraldamine

1.   Vastavalt I lisas kehtestatud üleminekusätetele tagavad lepinguosalised, et nende asjaomased õigusaktid, reeglid ja menetlused oleksid kooskõlas II lisa D osas loetletud lennutranspordi suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega ning kui seda ei reguleerita ELi õigusraamistikuga, vähemalt asjaomaste ICAO standardite ja soovituslike tavadega käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Lepinguosalised teevad lennuliikluse korraldamisel koostööd, et kaasata Armeenia ühtse Euroopa taeva algatusse ning tõhustada seega olemasolevaid ohutusstandardeid ja Euroopa üldisi lennuliiklusstandardeid, optimeerida lennujuhtimisvõimekust, viia miinimumini hilinemised ja suurendada keskkonnasäästlikkust. Selleks osaleb Armeenia ühtse taeva komitees ja muudes ühtse Euroopa taevaga seotud asutustes vaatlejana alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. Ühiskomitee jälgib ja hõlbustab koostööd lennuliikluse korraldamisel.

3.   Selleks et lepinguosalistel oleks lihtsam kohaldada ühtset Euroopa taevast käsitlevaid õigusakte oma territooriumil:

| a) | võtab Armeenia vajalikud meetmed, et kohandada oma aeronavigatsiooniteenused ning lennuliikluse korraldamise institutsionaalsed ja seirestruktuurid ümber vastavalt ühtse Euroopa taeva nõuetele; |
| --- | --- |

a)

võtab Armeenia vajalikud meetmed, et kohandada oma aeronavigatsiooniteenused ning lennuliikluse korraldamise institutsionaalsed ja seirestruktuurid ümber vastavalt ühtse Euroopa taeva nõuetele;

| b) | asutab Armeenia eelkõige asjakohase riikliku järelevalveasutuse, mis on vähemalt funktsionaalselt sõltumatu aeronavigatsiooniteenuste pakkuja(te)st; |
| --- | --- |

b)

asutab Armeenia eelkõige asjakohase riikliku järelevalveasutuse, mis on vähemalt funktsionaalselt sõltumatu aeronavigatsiooniteenuste pakkuja(te)st;

| c) | kaasab Euroopa Liit Armeenia vastavatesse ühtsest Euroopa taevast tulenevatesse aeronavigatsiooniteenuste, õhuruumi ja koostalitlusvõime valdkonna algatustesse, tehes muu hulgas järgmist:






  i) | olemasoleva funktsionaalse õhuruumiosaga koostöö tegemise või sellega ühinemise või uue õhuruumiosa loomise võimaluse uurimine; |
| --- | --- | --- |

c)

kaasab Euroopa Liit Armeenia vastavatesse ühtsest Euroopa taevast tulenevatesse aeronavigatsiooniteenuste, õhuruumi ja koostalitlusvõime valdkonna algatustesse, tehes muu hulgas järgmist:

i)

olemasoleva funktsionaalse õhuruumiosaga koostöö tegemise või sellega ühinemise või uue õhuruumiosa loomise võimaluse uurimine;

| ii) | ühtse Euroopa taeva võrgustiku funktsioonides osalemine; |
| --- | --- |

ii)

ühtse Euroopa taeva võrgustiku funktsioonides osalemine;

| iii) | oma tegevuse vastavusse viimine SESARi kasutuselevõtu kavadega; |
| --- | --- |

iii)

oma tegevuse vastavusse viimine SESARi kasutuselevõtu kavadega;

| iv) | koostalitlusvõime tugevdamine ja |
| --- | --- |

iv)

koostalitlusvõime tugevdamine ja

| d) | võtab Armeenia vajalikud meetmed, et rakendada Euroopa Liidu tulemuslikkuse kava, et optimeerida üldist lennutõhusust, vähendada kulusid ning muuta olemasolevad süsteemid ohutumaks ja võimsamaks. |
| --- | --- |

d)

võtab Armeenia vajalikud meetmed, et rakendada Euroopa Liidu tulemuslikkuse kava, et optimeerida üldist lennutõhusust, vähendada kulusid ning muuta olemasolevad süsteemid ohutumaks ja võimsamaks.

Artikkel 17

Keskkond

1.   Vastavalt I lisas kehtestatud üleminekusätetele tagavad lepinguosalised, et nende asjaomased õigusaktid, reeglid ja menetlused oleksid kooskõlas II lisa E osas loetletud lennutranspordi suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega.

2.   Lepinguosalised toetavad keskkonna kaitsmise vajadust, soodustades lennunduse säästvat arengut. Lepinguosalised kavatsevad teha koostööd, et selgitada välja lennunduse mõju keskkonnale.

3.   Lepinguosalised tõdevad, et on tähtis teha koostööd, et kaaluda lennunduse mõju keskkonnale ja seda minimeerida kooskõlas käesoleva lepingu eesmärkidega.

4.   Lepinguosalised tunnistavad, et on oluline võidelda kliimamuutuste vastu ja seega lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vastu nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. Lepinguosalised lepivad kokku tihendada koostööd kõnealustes küsimustes, sealhulgas asjakohaste mitmepoolsete kokkulepete abil, mis hõlmavad eelkõige selliste üleilmsete turupõhiste meetmete rakendamist, mis lepiti kokku ICAO 39. assambleel, ja kasutades selleks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe artikli 6 lõikega 4 loodud mehhanismi, et töötada välja üleilmsed turupõhised meetmed, mille abil vähendada kasvuhoonegaaside heidet lennunduses, ning muud kõnealuse artikli kohased aspektid seoses rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heitega.

5.   Lepinguosalised kohustuvad vahetama teavet ja pidama ekspertidega korrapärast otsesuhtlust ja dialoogi, et tugevdada koostööd lennunduse poolt keskkonnale avaldatava mõju vähendamise vallas, mis hõlmab järgmist:

| a) | keskkonnahoidliku lennundustehnoloogiaga seotud teadus- ja arendustegevus; |
| --- | --- |

a)

keskkonnahoidliku lennundustehnoloogiaga seotud teadus- ja arendustegevus;

| b) | lennuliikluse korraldamisega seotud uuendused, et vähendada lennunduse mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

b)

lennuliikluse korraldamisega seotud uuendused, et vähendada lennunduse mõju keskkonnale;

| c) | teadus- ja arendustegevus säästvate alternatiivkütuste leidmiseks lennunduses; |
| --- | --- |

c)

teadus- ja arendustegevus säästvate alternatiivkütuste leidmiseks lennunduses;

| d) | teemadel, mis on seotud lennunduse mõjuga keskkonnale ja kliimat mõjutavate lennundussektori heitkoguste vähendamisega, ja |
| --- | --- |

d)

teemadel, mis on seotud lennunduse mõjuga keskkonnale ja kliimat mõjutavate lennundussektori heitkoguste vähendamisega, ja

| e) | müra vähendamine ja seire, et vähendada lennunduse mõju keskkonnale. |
| --- | --- |

e)

müra vähendamine ja seire, et vähendada lennunduse mõju keskkonnale.

6.   Lähtuvalt oma mitmepoolsetest keskkonnaalastest õigustest ja kohustustest tõhustavad lepinguosalised ka finants- ja tehnoloogiakoostööd seoses meetmetega rahvusvahelisest lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks.

7.   Lepinguosalised tunnistavad vajadust võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida lennutranspordi mõju keskkonnale või tegeleda selle probleemiga, eeldusel et sellised meetmed on täielikult kooskõlas rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustustega.

Artikkel 18

Lennuettevõtja vastutus

Lepinguosalised kinnitavad oma kohustusi, mis tulenevad 28. mail 1999 Montrealis sõlmitud rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsioonist (Montreali konventsioon).

Artikkel 19

Tarbijakaitse

Vastavalt I lisas kehtestatud üleminekusätetele tagavad lepinguosalised, et nende asjaomased õigusaktid, reeglid ja menetlused oleksid kooskõlas II lisa F osas loetletud lennutranspordi suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega.

Artikkel 20

Arvutipõhised broneerimissüsteemid

1.   Vastavalt I lisas kehtestatud üleminekusätetele tagavad lepinguosalised, et nende asjaomased õigusaktid, reeglid ja menetlused oleksid kooskõlas II lisa A osas loetletud lennutranspordi suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega.

2.   Ühe lepinguosalise territooriumil tegutsevatel arvutipõhiste broneerimissüsteemide tarnijatel on õigus oma broneerimissüsteeme sisse tuua, kasutada ja teha need vabalt kättesaadavaks reisibüroodele või reisifirmadele, kelle peamine tegevusala on reisitoodete turustamine teise lepinguosalise territooriumil, tingimusel et arvutipõhine broneerimissüsteem vastab kõigile teise lepinguosalise asjaomaste õigusnormide nõuetele.

3.   Lepinguosalised tühistavad kõik kehtivad nõuded, mis võiksid piirata ühe lepinguosalise arvutipõhise broneerimissüsteemi vaba juurdepääsu teise lepinguosalise turule või muul viisil konkurentsi piirata. Lepinguosalised hoiduvad selliste nõuete vastuvõtmisest tulevikus.

4.   Kumbki lepinguosaline ei sea ega luba oma territooriumil seada teise lepinguosalise arvutipõhiste broneerimissüsteemide tarnijatele nende süsteemide kuvade suhtes erinevaid nõudeid kui oma arvutipõhiste broneerimissüsteemide tarnijatele või muudele tema turul tegutsevatele arvutipõhistele broneerimissüsteemidele. Kumbki lepinguosaline ei takista arvutipõhiste broneerimissüsteemide tarnijate, nende pakkujate ja kasutajate vaheliste lepingute sõlmimist, milles käsitletakse reisiteenuste kohta käiva teabe vahetamist ning millega lihtsustatakse tarbijaile täieliku ja kallutamata teabe kuvamist või õigusnormide nõuete täitmist neutraalse andmeesituse kaudu.

5.   Lepinguosalised tagavad, et ühe lepinguosalise arvutipõhiste broneerimissüsteemide omanikel ja käitajatel, kes täidavad nende olemasolul teise lepinguosalise asjaomaste õigusnormide nõudeid, on samasugune võimalus olla teise lepinguosalise territooriumil arvutipõhiste broneerimissüsteemide omanikud kui kõigil teistel kõnealuse lepinguosalise turul tegutsevatel arvutipõhiste broneerimissüsteemide omanikel ja käitajatel.

Artikkel 21

Sotsiaalaspektid

1.   Vastavalt I lisas kehtestatud üleminekusätetele tagavad lepinguosalised, et nende asjaomased õigusaktid, reeglid ja menetlused oleksid kooskõlas II lisa G osas loetletud lennutranspordi suhtes kehtestatud nõuete ja standarditega.

2.   Lepinguosalised tunnistavad vajadust kaaluda käesoleva lepingu mõju tööturule, -hõivele ja -tingimustele. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd käesolevast lepingust tulenevates tööhõiveküsimustes, muu hulgas selles, mis puudutab mõju tööhõivele, põhiõigusi tööl, töötingimusi, sotsiaalkaitset ja sotsiaaldialoogi.

3.   Lepinguosalised edendavad oma õigusaktide, normide ja tavade kaudu kõrgetasemelist sotsiaalkaitset ja tööhõivet tsiviillennunduse valdkonnas.

4.   Lepinguosalised tunnistavad selle kasu tähtsust, mida annavad olulised majanduseelised, mis tulenevad avatud ja konkurentsivõimeliste turgude olemasolust koosmõjus töötajate rangete tööalaste normidega. Lepinguosalised rakendavad käesolevat lepingut viisil, mis soodustab rangete tööalaste normide kohaldamist, olenemata asjaomaste lennuettevõtjate omandilisest kuuluvusest või nende olemusest, ning tagab, et nende vastavates õigusaktides sätestatud õigusi ja põhimõtteid ei kahjustataks, vaid rakendataks tõhusalt.

5.   Lepinguosalised kohustuvad edendama ja tõhusalt rakendama oma õigusaktides ja tavades rahvusvaheliselt tunnustatud tööõiguse põhireegleid, mis on loetletud Armeenia ja ELi liikmesriikide poolt ratifitseeritud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni olulistes konventsioonides.

6.   Ühtlasi kohustuvad lepinguosalised edendama muid tsiviillennunduse valdkonnas kohaldatavaid sotsiaal- ja töövaldkonna rahvusvaheliselt tunnustatud norme ja lepinguid ning neid oma riigi õiguses tõhusalt rakendama ja nende täitmist tagama.

7.   Mõlemad lepinguosalised võivad taotleda ühiskomitee kokkukutsumist, et arutada taotluse esitanud lepinguosalise arvates olulisi tööjõuküsimusi.

III JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

Tõlgendamine ja lepingu jõustamine

1.   Lepinguosalised võtavad asjakohaseid üld- või erimeetmeid, et tagada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist.

2.   Mõlemad lepinguosalised vastutavad oma territooriumil käesoleva lepingu nõuetekohase jõustamise eest.

3.   Iga lepinguosaline, toimides oma kohaldatavate õigusnormide kohaselt, annab teisele lepinguosalisele vajalikku teavet ja abi lepingu sätete võimalike rikkumiste uurimisel, mida teine lepinguosaline teostab käesoleva lepinguga talle antud pädevuse kohaselt.

4.   Kui lepinguosaline tegutseb talle käesoleva lepinguga antud volituste alusel teisele lepinguosalisele huvi pakkuvates ja teise lepinguosalise pädevaid asutusi või ettevõtjaid käsitlevates küsimustes, tuleb teise lepinguosalise pädevatele asutustele sellest teatada ja anda neile võimalus esitada võimalikud märkused enne lõpliku otsuse tegemist.

5.   Niivõrd, kuivõrd lepingu sätete ning II lisas loetletud õigusaktide sätete sisu langeb kokku ELi aluslepingute kohaste õigusnormide ja kõnealuste lepingute alusel vastuvõetud õigusaktidega, tõlgendatakse nimetatud sätteid nende rakendamisel ja kohaldamisel vastavalt Euroopa Kohtu ja Euroopa Komisjoni asjakohastele otsustele.

Artikkel 23

Ühiskomitee

1.   Luuakse lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee, kes vastutab lepingu haldamise eest ning tagab selle nõuetekohase rakendamise. Selleks esitab komitee soovitusi ja võtab lepinguga ettenähtud juhtudel vastu otsuseid.

2.   Ühiskomitee tegutseb ja teeb otsused konsensuse alusel. Ühiskomitee otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad.

3.   Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

4.   Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas. Ühiskomitee kokkukutsumist võivad taotleda mõlemad lepinguosalised.

5.   Lepinguosaline võib taotleda ühiskomitee kokkukutsumist, et lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud küsimusi. Koosolek toimub esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast taotluse saamist, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

6.   Käesoleva lepingu nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad lepinguosalised teavet ja peavad kummagi lepinguosalise taotlusel nõu ühiskomitees.

7.   Artikli 3 alusel antud õiguste alusel kinnitab ühiskomitee oma otsusega hinnangu, mille Euroopa Liit on teinud selle kohta, kuidas Armeenia rakendab ja kohaldab ELi õigusakte, mis on esitatud I lisa punktis 1.

8.   Ühiskomitee uurib kooskõlas artikliga 6 küsimusi, mis on seotud investeeringutega lepinguosaliste lennuettevõtjatesse ja muudatustega nende tegelikus kontrollimises.

9.   Artikli 14 kohaselt jälgib ühiskomitee I lisas kirjeldatud üleminekuperioodil kasutamise järkjärgulise lõpetamise protsessi õhusõidukite puhul, mis on Armeenias registreeritud, mida kasutavad Armeenia regulatiivse kontrolli alla kuuluvad ettevõtjad ja millel ei ole II lisa B osas loetletud asjakohaste ELi õigusaktide kohaselt välja antud tüübisertifikaati, et tagada nende õhusõidukite kasutamise järkjärguline lõpetamine vastavalt I lisa punktis 7 kirjeldatud kokkulepitud kasutamise lõpetamisele.

10.   Ühiskomitee arendab ka koostööd, tegeledes eelkõige, kuid mitte üksnes järgmisega:

| a) | vaatab läbi käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid mõjutavad turutingimused; |
| --- | --- |

a)

vaatab läbi käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid mõjutavad turutingimused;

| b) | püüab leida tõhusat lahendust küsimustele, mis on seotud artiklis 9 kirjeldatud äritegevuse ja -võimalustega ning võivad muu hulgas takistada käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste turulepääsule ja nende sujuvat osutamist, tagades ausa konkurentsi, õigusnormide ühtlustamise ning õiguslike piirangute vähendamise lennuteenuste osutamisel; |
| --- | --- |

b)

püüab leida tõhusat lahendust küsimustele, mis on seotud artiklis 9 kirjeldatud äritegevuse ja -võimalustega ning võivad muu hulgas takistada käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste turulepääsule ja nende sujuvat osutamist, tagades ausa konkurentsi, õigusnormide ühtlustamise ning õiguslike piirangute vähendamise lennuteenuste osutamisel;

| c) | vahetab teavet, sealhulgas selliste muudatuste kohta asjaomase lepinguosalise õigusnormides ja tegevuspõhimõtetes, mis võivad mõjutada lennuteenuseid; |
| --- | --- |

c)

vahetab teavet, sealhulgas selliste muudatuste kohta asjaomase lepinguosalise õigusnormides ja tegevuspõhimõtetes, mis võivad mõjutada lennuteenuseid;

| d) | kaalub võimalikke valdkondi, millega seoses võiks käesolevat lepingut täiustada, sealhulgas soovitusi selle muutmiseks või kolmandate riikide käesoleva lepinguga ühinemise tingimuste ja korra kohta; |
| --- | --- |

d)

kaalub võimalikke valdkondi, millega seoses võiks käesolevat lepingut täiustada, sealhulgas soovitusi selle muutmiseks või kolmandate riikide käesoleva lepinguga ühinemise tingimuste ja korra kohta;

| e) | arutab investeerimise, omandiõiguse ja kontrolliga seotud üldisi küsimusi; |
| --- | --- |

e)

arutab investeerimise, omandiõiguse ja kontrolliga seotud üldisi küsimusi;

| f) | edendab õiguskoostööd ja vastastikuseid kohustusi, et saavutada reeglite ja meetmete vastastikune tunnustamine ja lähendamine; |
| --- | --- |

f)

edendab õiguskoostööd ja vastastikuseid kohustusi, et saavutada reeglite ja meetmete vastastikune tunnustamine ja lähendamine;

| g) | soodustab vajaduse korral konsulteerimist lennutranspordiküsimustes, mida käsitletakse rahvusvahelistes organisatsioonides ja suhetes kolmandate riikidega, sealhulgas ühise lähenemisviisi kasutuselevõtmise kaalumist; |
| --- | --- |

g)

soodustab vajaduse korral konsulteerimist lennutranspordiküsimustes, mida käsitletakse rahvusvahelistes organisatsioonides ja suhetes kolmandate riikidega, sealhulgas ühise lähenemisviisi kasutuselevõtmise kaalumist;

| h) | hõlbustab lepinguosaliste vahelist statistilise teabe vahetust käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste arengu jälgimiseks ning |
| --- | --- |

h)

hõlbustab lepinguosaliste vahelist statistilise teabe vahetust käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste arengu jälgimiseks ning

| i) | analüüsib käesoleva lepingu rakendamise sotsiaalmõju ja leiab asjakohaseid lahendusi põhjendatuks peetavatele probleemidele. |
| --- | --- |

i)

analüüsib käesoleva lepingu rakendamise sotsiaalmõju ja leiab asjakohaseid lahendusi põhjendatuks peetavatele probleemidele.

11.   Kui ühiskomitee ei aruta küsimust kuue kuu jooksul alates selle edastamisest, võivad lepinguosalised võtta artikli 25 alusel asjakohaseid kaitsemeetmeid.

12.   Käesoleva lepinguga ei välistata väljaspool ühiskomiteed toimuvat lepinguosaliste pädevate asutuste koostööd ega arutelusid, eelkõige lennundusjulgestuse, lennundusohutuse, keskkonnakaitse, lennuliikluse juhtimise, lennundustaristu, konkurentsi ja tarbijakaitse valdkonnas. Lepinguosalised teatavad ühiskomiteele sellise koostöö ja selliste arutelude tulemused, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu rakendamist.

Artikkel 24

Vaidluste lahendamine ja vahekohus

1.   Vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega, välja arvatud artikli 8 kohaldamisalasse kuuluvad küsimused, mis ei kuulu lahendamisele ühiskomitee koosolekul, võib lepinguosalise taotlusel edastada otsustamiseks vahekohtule vastavalt käesolevas artiklis sätestatud menetlustele.

2.   Vahekohtusse pöördumise taotlus esitatakse kirjalikult teisele lepinguosalisele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib oma taotluses, milline meede on kõne all, ja selgitab, mil viisil see meede on vastuolus käesoleva lepinguga; see teave esitatakse viisil, mis annab kaebusele selge õigusliku aluse.

3.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, on vahekohus kolmest vahekohtunikust koosnev kohus, mis moodustatakse järgmiselt:

| a) | 20 päeva jooksul pärast vahekohtutaotluse saamist nimetab iga lepinguosaline vahekohtuniku. 30 päeva jooksul pärast mõlema vahekohtuniku nimetamist määravad nad kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku, kellest saab vahekohtu eesistuja; |
| --- | --- |

a)

20 päeva jooksul pärast vahekohtutaotluse saamist nimetab iga lepinguosaline vahekohtuniku. 30 päeva jooksul pärast mõlema vahekohtuniku nimetamist määravad nad kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku, kellest saab vahekohtu eesistuja;

| b) | kui ükskõik kumb lepinguosalistest ei suuda vahekohtunikku nimetada või kui kolmandat vahekohtunikku ei määrata vastavalt punktile a, võib ükskõik kumb lepinguosaline paluda ICAO nõukogu presidendil 30 päeva jooksul palve saamisest määrata vajalik vahekohtunik või vahekohtunikud. Kui ICAO nõukogu president on Armeenia või ELi liikmesriigi kodanik, määrab vahekohtuniku ICAO nõukogu kõige vanem asepresident, keda ei saa eespool nimetatud põhjusel diskvalifitseerida. |
| --- | --- |

b)

kui ükskõik kumb lepinguosalistest ei suuda vahekohtunikku nimetada või kui kolmandat vahekohtunikku ei määrata vastavalt punktile a, võib ükskõik kumb lepinguosaline paluda ICAO nõukogu presidendil 30 päeva jooksul palve saamisest määrata vajalik vahekohtunik või vahekohtunikud. Kui ICAO nõukogu president on Armeenia või ELi liikmesriigi kodanik, määrab vahekohtuniku ICAO nõukogu kõige vanem asepresident, keda ei saa eespool nimetatud põhjusel diskvalifitseerida.

4.   Vahekohtu moodustamise kuupäevaks on päev, mil viimane kolmest vahekohtunikust nõustub oma ametisse nimetamisega vastavalt ühiskomitee kindlaksmääratud korrale.

5.   Lepinguosalise taotlusel teeb vahekohus kümne päeva jooksul pärast selle moodustamist eelotsuse selle kohta, kas ta peab juhtumit kiireloomuliseks.

6.   Ühe lepinguosalise taotlusel võib vahekohus paluda teisel lepinguosalisel rakendada vahekohtu lõpliku otsuse vastuvõtmiseni ajutisi meetmeid.

7.   Hiljemalt 90 päeva pärast vahekohtu moodustamist edastab vahekohus lepinguosalistele vahearuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjakohaste sätete kohaldatavust ning vahekohtu järelduste ja soovituste põhjendusi. Kui vahekohus leiab, et tal ei ole võimalik sellest tähtajast kinni pidada, teavitab vahekohtu esimees sellest kirjalikult lepinguosalisi, põhjendab viivitust ja nimetab kuupäeva, mil vahekohus plaanib vahearuande esitada. Igal juhul tuleb vahearuanne esitada hiljemalt 120 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.

8.   Lepinguosaline võib 14 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks.

9.   Kiireloomulisel juhul teeb vahekohus kõik võimaliku, et esitada oma vahearuanne 45 päeva ja igal juhul hiljemalt 60 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Lepinguosaline võib seitsme päeva jooksul pärast vahearuande esitamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse selle aruande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Pärast lepinguosaliste poolt vahearuande kohta esitatud kirjalike märkuste arvessevõtmist võib vahekohus oma aruannet muuta ja vajaduse korral asjaolusid täiendavalt uurida. Lõppotsuses kajastatakse piisavas ulatuses vaheläbivaatamise käigus esitatud väiteid ning selles vastatakse selgelt mõlema lepinguosalise küsimustele ja tähelepanekutele.

10.   Vahekohus teatab oma lõppotsuse lepinguosalistele hiljemalt 120 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et tal ei ole võimalik sellest tähtajast kinni pidada, teavitab vahekohtu esimees sellest kirjalikult lepinguosalisi, põhjendab viivitust ja nimetab kuupäeva, mil vahekohus plaanib otsuse esitada. Mingil juhul ei või otsuse teatavaks tegemine võtta rohkem kui 150 päeva alates vahekohtu moodustamise kuupäevast.

11.   Kiireloomulisel juhul teeb vahekohus kõik võimaliku, et esitada oma otsus 60 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamise kuupäevast. Kui vahekohus leiab, et tal ei ole võimalik sellest tähtajast kinni pidada, teavitab vahekohtu esimees sellest kirjalikult lepinguosalisi, põhjendab viivitust ja nimetab kuupäeva, mil vahekohus plaanib otsuse esitada. Mingil juhul ei või otsuse teatavaks tegemine võtta rohkem kui 75 päeva alates vahekohtu moodustamise kuupäevast.

12.   Lepinguosalised võivad esitada taotlusi lõppotsuse selgitamiseks kümne päeva jooksul otsuse avaldamisest. Selgitused esitatakse 15 päeva jooksul taotluse saamisest.

13.   Kui vahekohus leiab, et käesolevat lepingut on rikutud ja vastutav lepinguosaline ei täida kohtu lõppotsust või ei jõua teise lepinguosalisega mõlemat poolt rahuldava lahenduseni 40 päeva jooksul alates vahekohtu lõppotsuse teatavaks tegemisest, võib teine lepinguosaline peatada käesolevast lepingust tulenevate võrreldavate eeliste kohaldamise või peatada osaliselt või vajaduse korral täielikult käesoleva lepingu kohaldamise seni, kuni vastutav lepinguosaline on kohtu lõppotsuse täitnud või kuni lepinguosalised on jõudnud vastastikusel kokkuleppel mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.

Artikkel 25

Kaitsemeetmed

1.   Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, võib ta võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid. Kaitsemeetmeid võetakse ainult sellises ulatuses ja sellise kestusega, mis on vajalik olukorra parandamiseks või lepingu tasakaalu säilitamiseks. Eelistatud on meetmed, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

2.   Kaitsemeetmeid võtta kavatsev lepinguosaline teatab sellest teisele lepinguosalisele ühiskomitee kaudu ja edastab kogu asjakohase teabe.

3.   Lepinguosalised alustavad kohe ühiskomitees konsulteerimist, et jõuda ühiselt vastuvõetava lahenduseni.

4.   Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 1 punkti c ja artikli 5 lõike 1 punkti c kohaldamist, ei või asjaomane lepinguosaline võtta kaitsemeetmeid enne, kui käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud teavitamisest on möödunud üks kuu, välja arvatud juhul, kui käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud konsulteerimismenetlus on lõppenud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

5.   Asjaomane lepinguosaline teatab ühiskomiteele viivitamata võetud meetmetest ja edastab kogu asjakohase teabe.

6.   Kõik käesoleva artikli tingimustel võetud meetmed peatatakse kohe, kui süüdiolev lepinguosaline on täitnud käesoleva lepingu sätted.

Artikkel 26

Seos teiste lepingutega

1.   Artikli 30 kohase ajutise kohaldamise ajal peatatakse Armeenia ja ELi liikmesriikide vahelised olemasolevad kahepoolsed kokkulepped ja korrad, mis kehtivad käesoleva lepingu allkirjastamise ajal, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud ulatuses.

2.   Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 3 kohaldamist ning eeldusel, et Euroopa Liidu lennuettevõtjate vahel ei esine diskrimineerimist riikkondsuse alusel:

| a) | jäävad kehtima olemasolevad õigused ning soodussätted ja -tingimused, mis on seotud omandilise kuuluvuse, liiklusõiguste, veomahu, sageduse, õhusõiduki liigi või muutmisega, koodijagamisega ning Armeenia ja ELi liikmesriikide vaheliste kahepoolsete kokkulepetega ja sellise korraga seotud tasudega, mis kehtivad käesoleva lepingu allkirjastamise ajal ja mida käesolev leping ei hõlma või mis on asjaomaste lennuettevõtjate vabaduste poolest käesoleva lepingu tingimustest soodsamad või paindlikumad; |
| --- | --- |

a)

jäävad kehtima olemasolevad õigused ning soodussätted ja -tingimused, mis on seotud omandilise kuuluvuse, liiklusõiguste, veomahu, sageduse, õhusõiduki liigi või muutmisega, koodijagamisega ning Armeenia ja ELi liikmesriikide vaheliste kahepoolsete kokkulepetega ja sellise korraga seotud tasudega, mis kehtivad käesoleva lepingu allkirjastamise ajal ja mida käesolev leping ei hõlma või mis on asjaomaste lennuettevõtjate vabaduste poolest käesoleva lepingu tingimustest soodsamad või paindlikumad;

| b) | lahendatakse lepinguosaliste vaheline vaidlus küsimuses, kas Armeenia ja ELi liikmesriikide vaheliste kahepoolsete kokkulepete või korra sätted või tingimused on soodsamad või paindlikumad, artikli 24 kohase vaidluste lahendamise menetluse raames. Artikli 24 kohase vaidluste lahendamise menetluse raames lahendatakse ka vaidlused vastuoluliste sätete või tingimuste vaheliste seoste üle. |
| --- | --- |

b)

lahendatakse lepinguosaliste vaheline vaidlus küsimuses, kas Armeenia ja ELi liikmesriikide vaheliste kahepoolsete kokkulepete või korra sätted või tingimused on soodsamad või paindlikumad, artikli 24 kohase vaidluste lahendamise menetluse raames. Artikli 24 kohase vaidluste lahendamise menetluse raames lahendatakse ka vaidlused vastuoluliste sätete või tingimuste vaheliste seoste üle.

3.   Artikli 30 ja käesoleva artikli lõike 2 kohasel jõustumisel muutub käesolev leping selle allkirjastamise ajal kehtivate Armeenia ja ELi liikmesriikide vaheliste olemasolevate kahepoolsete kokkulepete ja kordade suhtes ülimuslikuks.

4.   Kui lepinguosalised ühinevad mõne mitmepoolse lepinguga või kiidavad heaks ICAO või muu rahvusvahelise organisatsiooni otsuse, milles käsitletakse käesoleva lepinguga hõlmatud küsimusi, peavad nad aegsasti kooskõlas artikliga 23 ühiskomitees nõu, et teha kindlaks, kas käesolevat lepingut tuleks selliste arengute arvessevõtmiseks muuta.

Artikkel 27

Muudatused

1.   Lepinguosalised võivad kokku leppida kõikides käesolevasse lepingusse tehtavates muudatustes artikli 23 kohaselt toimunud konsultatsioonide tulemusena. Muudatused jõustuvad vastavalt artiklis 30 sätestatud tingimustele.

2.   Kui üks lepinguosaline soovib käesoleva lepingu sätted läbi vaadata, teatab ta oma otsusest ühiskomiteele.

3.   Ühiskomitee võib ühe lepinguosalise ettepanekul ja kooskõlas käesoleva artikliga konsensuse alusel otsustada lepingu lisasid muuta.

4.   Käesolev leping ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta vastavalt mittediskrimineerimise põhimõttele ühepoolselt vastu uusi või muuta kehtivaid lennutranspordialaseid või II lisas nimetatud valdkondadega seotud õigusakte.

5.   Kui üks lepinguosaline kaalub uute õigusaktide vastuvõtmist või II lisas loetletud kehtivate lennutranspordialaste õigusaktide muutmist, teavitab ta sellest nõuetekohaselt ja vastavalt võimalusele teist lepinguosalist. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib ühiskomitees toimuda eelnev arvamustevahetus.

6.   Lepinguosalised teavitavad üksteist korrapäraselt ja niipea, kui see on asjakohane, vastuvõetud uuest õigusaktist või II lisas loetletud kehtivate lennutranspordialaste õigusaktide või lennutransporti puudutavaid valdkondi käsitlevate õigusaktide muutmisest. Kummagi lepinguosalise taotlusel vahetab ühiskomitee 60 päeva jooksul pärast taotluse saamist seisukohti kõnealuse uue õigusakti või muudatuse mõju üle käesoleva lepingu nõuetekohasele toimimisele.

7.   Pärast lõikes 6 osutatud seisukohtade vahetamist teeb ühiskomitee järgmist:

| a) | võtab vastu otsuse II lisa läbivaatamiseks, et lisada sinna asjaomased uued õigusnormid või asjaomastes õigusaktides tehtud muudatused, vajaduse korral vastastikkuse põhimõtet arvesse võttes; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu otsuse II lisa läbivaatamiseks, et lisada sinna asjaomased uued õigusnormid või asjaomastes õigusaktides tehtud muudatused, vajaduse korral vastastikkuse põhimõtet arvesse võttes;

| b) | võtab vastu otsuse selle kohta, et asjaomast uut õigusakti või muudatust tuleb käsitada käesoleva lepinguga kooskõlas olevana, või |
| --- | --- |

b)

võtab vastu otsuse selle kohta, et asjaomast uut õigusakti või muudatust tuleb käsitada käesoleva lepinguga kooskõlas olevana, või

| c) | soovitab muid mõistliku aja jooksul võetavaid meetmeid lepingu nõuetekohase toimimise tagamiseks. |
| --- | --- |

c)

soovitab muid mõistliku aja jooksul võetavaid meetmeid lepingu nõuetekohase toimimise tagamiseks.

Artikkel 28

Lõpetamine

Lepinguosaline võib mis tahes ajal diplomaatiliste kanalite kaudu teatada kirjalikult teisele lepinguosalisele oma otsusest käesolev leping lõpetada. See teade saadetakse samal ajal ka ICAO-le ja ÜRO sekretariaadile.

Leping kaotab kehtivuse keskööl Greenwichi aja järgi selle Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) lennuhooaja lõpus, mis kestis üks aasta pärast kirjaliku lõpetamisteate saamist, kui enne selle perioodi lõppu ei ole lepinguosaliste kokkuleppel lõpetamisteadet tagasi võetud.

Artikkel 29

Registreerimine

Käesolev leping ja kõik selle muudatused registreeritakse ICAO nõukogus kooskõlas konventsiooni artikliga 83 ja ÜRO sekretariaadis kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 102 pärast nende jõustumist.

Artikkel 30

Jõustumine ja ajutine kohaldamine

1.   Lepinguosalised peavad käesoleva lepingu ratifitseerima või heaks kiitma oma kehtiva korra kohaselt. Ratifitseerimis- või kinnitamiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale, kes teavitab sellest teist lepinguosalist.

2.   Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat.

3.   Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui hoiulevõtja teeb lepinguosalistele teatavaks, et viimane ratifitseerimis- või kinnitamiskiri on hoiule antud.

4.   Olenemata lõikest 3 lepivad lepinguosalised kokku, et nad kohaldavad lepingut vastavalt lõikele 5 ajutiselt kooskõlas mõlema lepinguosalise asjakohaste riigisiseste menetluste ja õigusaktidega.

5.   Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates teise kuu esimesest päevast pärast seda, kui hoiulevõtja teeb lepinguosalistele teatavaks, et hoiule on antud järgmised dokumendid:

| a) | Euroopa Liidu teade liidu ja selle liikmesriikide asjakohaste ja vajalike menetluste lõpetamisest ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu teade liidu ja selle liikmesriikide asjakohaste ja vajalike menetluste lõpetamisest ning

| b) | Armeenia poolt hoiule antud ratifitseerimis- või kinnitamiskiri, millele on osutatud lõikes 1. |
| --- | --- |

b)

Armeenia poolt hoiule antud ratifitseerimis- või kinnitamiskiri, millele on osutatud lõikes 1.

Artikkel 31

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, tšehhi, taani, hollandi, horvaadi, inglise, eesti, soome, prantsuse, saksa, kreeka, ungari, iiri, itaalia, läti, leedu, malta, poola, portugali, rumeenia, slovaki, sloveeni, hispaania, rootsi ja armeenia keeles, kusjuures kõik keeleversioonid on võrdselt autentsed.

Kui keeleversioonide vahel esineb lahknevusi, otsustab ühiskomitee, millises keeles teksti kasutatakse.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Съставено в Брюксел на петнадесети ноември две хиляди двадесет и първа година.

Hecho en Bruselas, el quince de noviembre de dos mil veintiuno.

V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce dvacet jedna.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende november to tusind og enogtyve.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendeinundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne esimese aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.

Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and twenty one.

Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille vingt et un.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an cúigiú lá déag de mhí na Samhna sa bhliain dhá mhíle fiche agus a haon.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog studenoga godine dvije tisuće dvadeset prve.

Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaventuno.

Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada piecpadsmitajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év november havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Novembru fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.

Gedaan te Brussel, vijftien november tweeduizend eenentwintig.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego listopada roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.

Feito em Bruxelas, em quinze de novembro de dois mil e vinte e um.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece noiembrie două mii douăzeci și unu.

V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícdvadsaťjeden.

V Bruslju, dne petnajstega novembra leta dva tisoč enaindvajset.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.

Som skedde i Bryssel den femtonde november år tjugohundratjugoett.

Կատարված՝ Բրյուսելում երկու հազար քսանմեկ թվականի նոյեմբերի տասնհինգին:

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

---

(1)  Käesolevas artiklis esitatud viidet punktidele tuleb mõista viitena rahvusvaheliselt tunnustatud lennujaamadele.

1

(2)  Vt nõukogu 16. juuni 2003. aasta järeldused koos komisjoni 12. mai 2004. aasta teatisega Euroopa naabruspoliitika kohta, mille nõukogu kinnitas oma 14. juuni 2004. aasta järeldustes.

2

(3)  Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni (1) vaheline Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolne leping (ELT L 285, 16.10.2006, lk 3) (1Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta).

3

1

1

(4)  Islandi Vabariik, Liechtensteini Vürstiriik, Norra Kuningriik ja Šveitsi Konföderatsioon.

4

---

I LISA

ÜLEMINEKUSÄTTED

1.

II lisas loetletud lennutranspordialaste nõuete ja standardite, välja arvatud II lisa C osas loetletud lennundusjulgestusalaste õigusaktide sätete täitmist Armeenia poolt hinnatakse Euroopa Liidu vastutusala piires ning hindamine kinnitatakse ühiskomitee otsusega. Hindamine viiakse läbi hiljemalt kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest.

2.

Kui võetakse vastu punktis 1 osutatud otsus, on lepinguosaliste lennuettevõtjatel õigus kasutada viienda vabaduse liiklusõigusi, sealhulgas ka Armeenia lennuettevõtjate õigust kasutada kõnealuseid õigusi Euroopa Liidu territooriumil asuvate punktide vahel vastavalt artiklile 3.

3.

II lisa C osas loetletud lennundusjulgestusalaste õigusaktide nõuete ja standardite täitmist Armeenia poolt hinnatakse Euroopa Liidu vastutusala piires ning hindamine kinnitatakse ühiskomitee otsusega. Kõnealune hindamine tuleb teha hiljemalt kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest. Vahepeal rakendab Armeenia Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) dokumenti nr 30.

4.

Punktis 3 osutatud otsuse vastuvõtmisel tehakse II lisa C osas loetletud lennundusjulgestusalaste õigusaktide salastatud sätted Armeenia pädevatele asutustele kättesaadavaks vastavalt tundliku julgeolekuteabe, sealhulgas ELi salastatud teabe vahetamise lepingule.

5.

Seoses Armeenia järkjärgulise üleminekuga II lisas täpsustatud Euroopa Liidu lennutranspordialaste õigusaktide täielikule kohaldamisele võidakse teha korrapäraseid hindamisi. Kõnealuseid hindamisi teeb Euroopa Komisjon koostöös Armeeniaga.

6.

Armeenia kohaldab alates punktis 1 osutatud otsuse vastuvõtmise kuupäevast lennutegevuslubade väljastamisel reegleid, mis on sisuliselt samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduse lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) II peatükis sätestatud reeglitega. Artikli 4 lõike 3 sätteid, milles käsitletakse Armeenia pädevate asutuste poolt kindlaksmääratud sobivuse või riikkondsuse vastastikust tunnustamist, kohaldatakse Euroopa Liidu pädevate asutuste poolt pärast ühiskomitee kinnituse saamist selle kohta, et Armeenia kohaldab täielikult kõnealuseid lennutegevuslubade väljastamise reegleid.

7.

Ilma et see piiraks ühiskomitee otsuse või artikli 25 kohaldamist, võib Armeenia registris registreeritud ja Armeenia regulatiivse kontrolli alla kuuluvate selliste õhusõidukite lennukõlblikkust, millel ei ole II lisa B osas loetletud asjakohaste ELi õigusaktide kohaselt Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) väljastatud tüübisertifikaati, hallata Armeenia pädevate asutuste vastutusel kooskõlas Armeenias kohaldatavate riigisiseste ohutusnõuetega kuni 1. jaanuarini 2023, tingimusel et õhusõiduk vastab konventsiooniga kehtestatud rahvusvahelistele ohutusstandarditele. Nende õhusõidukite suhtes ei kehti käesolevast lepingust tulenevad õigused ja need õhusõidukid ei teosta lende Euroopa Liitu suunduvatel, sealt alguse saavatel või seal kulgevatel marsruutidel.

---

II LISA

(Ajakohastatakse korrapäraselt)

TSIVIILLENNUNDUSREEGLID

Järgmiste õigusaktide kohaldatavate sätete nõudeid ja standardeid täidetakse kooskõlas käesoleva lepinguga, kui käesolevas lisas või I lisas ei ole sätestatud teisiti. Vajaduse korral on õigusakti kohandused sätestatud käesolevas lisas iga õigusakti järel.

A.   TURULEPÄÄS JA SEONDUVAD KÜSIMUSED

Määrus (EÜ) nr 1008/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta.

Kohaldatavad sätted: artikkel 2, artikli 23 lõige 1, artikkel 24 ja I lisa ning II peatükk kooskõlas käesoleva lepingu I lisa punktiga 6.

Määrus (EÜ) nr 785/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 6. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 285/2010; |
| --- | --- |

—

komisjoni 6. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 285/2010;

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–8.

Direktiiv 2009/12/EÜ

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–11.

Direktiiv 96/67/EÜ

Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–9 ja 11–21 ning lisa; artikli 20 lõike 2 kohaldamisel asendatakse mõiste „komisjon“ mõistega „ühiskomitee“.

Määrus (EÜ) nr 80/2009

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 80/2009 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–11 ja lisad.

B.   LENNUNDUSOHUTUS

Tsiviillennundusohutus ja Euroopa Lennundusohutusameti alusmäärus

Määrus (EÜ) nr 216/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 30. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 690/2009; |
| --- | --- |

—

komisjoni 30. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 690/2009;

| — | määrus (EÜ) nr 1108/2009 |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1108/2009

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–3 (ainult esimene lõik) ja lisa;

| — | komisjoni 8. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 6/2013; |
| --- | --- |

—

komisjoni 8. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 6/2013;

| — | komisjoni 5. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/4; |
| --- | --- |

—

komisjoni 5. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/4;

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–68, välja arvatud artikkel 65, artikli 69 lõike 1 teine lõik, artikli 69 lõige 4 ja I–VI lisa.

Määrus (EL) nr 319/2014

Komisjoni 27. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 319/2014, milles käsitletakse Euroopa lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 593/2007.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–17 ja lisa.

Rakendusmäärus (EL) nr 646/2012

Komisjoni 16. juuli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 646/2012, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste trahvide ja perioodiliste karistusmaksete üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–25

Määrus (EÜ) nr 104/2004

Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 104/2004, milles sätestatakse Euroopa Lennundusohutusameti apellatsiooninõukogu korraldust ja koosseisu käsitlevad eeskirjad.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–7, lisa.

Lennutegevus

Määrus (EL) nr 965/2012

Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 14. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 800/2013; |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 800/2013;

| — | komisjoni 27. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 71/2014; |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 71/2014;

| — | komisjoni 29. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 83/2014; |
| --- | --- |

—

komisjoni 29. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 83/2014;

| — | komisjoni 7. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 379/2014; |
| --- | --- |

—

komisjoni 7. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 379/2014;

| — | komisjoni 29. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/140; |
| --- | --- |

—

komisjoni 29. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/140;

| — | komisjoni 31. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1329; |
| --- | --- |

—

komisjoni 31. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1329;

| — | komisjoni 23. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/640; |
| --- | --- |

—

komisjoni 23. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/640;

| — | komisjoni 11. detsembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2338; |
| --- | --- |

—

komisjoni 11. detsembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2338;

| — | komisjoni 22. juuli 2016. aasta määrus (EL) 2016/1199; |
| --- | --- |

—

komisjoni 22. juuli 2016. aasta määrus (EL) 2016/1199;

| — | komisjoni 1. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/363; |
| --- | --- |

—

komisjoni 1. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/363;

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–9a, I–VIII lisa.

Õhusõiduki meeskond

Määrus (EL) nr 1178/2011

Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 30. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 290/2012; |
| --- | --- |

—

komisjoni 30. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 290/2012;

| — | komisjoni 27. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 70/2014; |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 70/2014;

| — | komisjoni 13. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 245/2014; |
| --- | --- |

—

komisjoni 13. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 245/2014;

| — | komisjoni 17. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/445; |
| --- | --- |

—

komisjoni 17. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/445;

| — | komisjoni 6. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/539; |
| --- | --- |

—

komisjoni 6. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/539;

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–11, I–IV lisa.

Õnnetusjuhtumite uurimine

Määrus (EL) nr 996/2010

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 996/2010 tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 376/2014. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 376/2014.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–23, välja arvatud artikli 7 lõige 4 ja artikkel 19 (kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) nr 376/2014).

Otsus 2012/780/EL

Komisjoni 5. detsembri 2012. aasta otsus 2012/780/EL, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 996/2010 (tsiviillennunduses toimuvate õnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ) artikli 18 lõikega 5 loodud Euroopa lennuohutusalaste soovituste kesksele andmekogule ja nendele soovitustele antud vastustele juurdepääsu õigusi.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–5.

Esmane lennukõlblikkus

Määrus (EL) nr 748/2012

Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 8. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 7/2013; |
| --- | --- |

—

komisjoni 8. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 7/2013;

| — | komisjoni 27. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 69/2014; |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 69/2014;

| — | komisjoni 30. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1039; |
| --- | --- |

—

komisjoni 30. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1039;

| — | komisjoni 5. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/5; |
| --- | --- |

—

komisjoni 5. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/5;

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10, I lisa.

Jätkuv lennukõlblikkus

Määrus (EL) nr 1321/2014

Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 3. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1088; |
| --- | --- |

—

komisjoni 3. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1088;

| — | komisjoni 16. septembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/1536; |
| --- | --- |

—

komisjoni 16. septembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/1536;

| — | komisjoni 27. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/334. |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/334.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–6, I–IV lisa.

Täiendavad lennukõlblikkustingimused

Määrus (EL) 2015/640

Komisjoni 23. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/640, milles käsitletakse teatavat liiki lennutegevuse suhtes kohaldatavaid täiendavaid lennukõlblikkustingimusi ja millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–5 ja lisad.

Lennuväljad

Määrus (EL) nr 139/2014

Komisjoni 12. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 139/2014, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10, I–IV lisa.

Kolmandate riikide käitajad

Määrus (EL) nr 452/2014

Komisjoni 29. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 452/2014, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–4 ning 1. ja 2. lisa.

Lennuliikluse korraldamine / aeronavigatsiooniteenused

Määrus (EL) 2015/340

Komisjoni 20. veebruari 2015. aasta määrus (EL) 2015/340, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10, I–IV lisa.

Rakendusmäärus (EL) 2017/373

Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10 ja lisad.

Intsidentidest teatamine

Määrus (EL) nr 376/2014

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 376/2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–7; artikli 9 lõige 3; artikli 10 lõiked 2–4; artikli 11 lõiked 1 ja 7; artikkel 13, välja arvatud lõige 9; artiklid 14–16; artikkel 21 ja I–III lisa.

Rakendusmäärus (EL) 2015/1018

Komisjoni 29. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1018, millega kehtestatakse tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras teatada.

Kohaldatavad sätted: artikkel 1 ja I–V lisa.

Standardimiskontrollid

Rakendusmäärus (EL) nr 628/2013

Komisjoni 28. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–26.

ELi nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes lennundusohutuse kaalutlustel kohaldatakse Euroopa Liidus tegevuskeeldu

Rakendusmäärus (EÜ) nr 2111/2005

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–13, 15–16 ja lisa.

Rakendusmäärus (EÜ) nr 473/2006

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–6, A–C lisa.

Määrus (EÜ) nr 474/2006

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 16. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/963. |
| --- | --- |

—

komisjoni 16. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/963.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1 ja 2, I ja II lisa.

Tehnilised nõuded ja haldusprotseduurid tsiviillennunduses

Määrus (EMÜ) nr 3922/91

Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1899/2006; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1899/2006;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1900/2006; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1900/2006;

| — | komisjoni 11. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 8/2008; |
| --- | --- |

—

komisjoni 11. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 8/2008;

| — | komisjoni 20. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 859/2008. |
| --- | --- |

—

komisjoni 20. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 859/2008.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10, välja arvatud artikli 4 lõige 1 ja artikli 8 lõige 2 (teine lause), artiklid 12–13, I–III lisa.

C.   LENNUNDUSJULGESTUS

Määrus (EÜ) nr 300/2008/EÜ

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–15, 18, 21 ja lisa.

Määrus (EÜ) nr 272/2009

Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 272/2009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 9. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 297/2010; |
| --- | --- |

—

komisjoni 9. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 297/2010;

| — | komisjoni 22. juuli 2011. aasta määrus (EL) nr 720/2011; |
| --- | --- |

—

komisjoni 22. juuli 2011. aasta määrus (EL) nr 720/2011;

| — | komisjoni 10. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1141/2011; |
| --- | --- |

—

komisjoni 10. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1141/2011;

| — | komisjoni 19. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 245/2013. |
| --- | --- |

—

komisjoni 19. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 245/2013.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–2 ja lisa.

Määrus (EL) nr 1254/2009

Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 30. novembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2096. |
| --- | --- |

—

komisjoni 30. novembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2096.

Määrus (EL) nr 18/2010

Komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta määrus (EL) nr 18/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 seoses riiklike tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmide kriteeriumidega.

Rakendusmäärus (EL) 2015/1998

Komisjoni 5. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1998, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 18. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2426; |
| --- | --- |

—

komisjoni 18. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2426;

| — | komisjoni 12. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/815. |
| --- | --- |

—

komisjoni 12. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/815.

Rakendusotsus C(2015) 8005

Komisjoni 16. novembri 2015. aasta rakendusotsus C(2015) 8005, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 15. mai 2017. aasta rakendusotsus C(2017) 3030. |
| --- | --- |

—

komisjoni 15. mai 2017. aasta rakendusotsus C(2017) 3030.

Määrus (EL) nr 72/2010

Komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta määrus (EL) nr 72/2010, millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 31. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/472. |
| --- | --- |

—

komisjoni 31. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/472.

D.   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

Määrus (EÜ) nr 549/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009*. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009*.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–4, 6, 9–13.

Määrus (EÜ) nr 550/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009*. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009*.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–18, I lisa.

Määrus (EÜ) nr 551/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009*. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009*.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–9.

Määrus (EÜ) nr 552/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (*1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (*1).

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10, I–V lisa.

Tulemuslikkus ja tasud

Rakendusmäärus (EL) nr 390/2013

Komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 390/2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava.

Rakendusmäärus (EL) nr 391/2013

Komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 391/2013, milles sätestatakse ühine aeronavigatsioonitasude süsteem.

Võrgustiku funktsioonid

Määrus (EL) nr 677/2011

Komisjoni 7. juuli 2011. aasta määrus (EL) nr 677/2011, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 12. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 970/2014; |
| --- | --- |

—

komisjoni 12. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 970/2014;

| — | komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/373. |
| --- | --- |

—

komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/373.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–25 ja lisad.

Määrus (EL) nr 255/2010

Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012; |
| --- | --- |

—

komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012;

| — | komisjoni 22. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1006. |
| --- | --- |

—

komisjoni 22. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1006.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–15 ja lisad.

Otsus K(2011) 4130

Komisjoni 7. juuli 2011. aasta otsus K(2011) 4130 võrgustiku haldusasutuse määramise kohta ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise võrgustikule.

Koostalitlus

Määrus (EÜ) nr 1032/2006

Komisjoni 6. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 30/2009. |
| --- | --- |

—

komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 30/2009.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–9, I–V lisa.

Määrus (EÜ) nr 1033/2006

Komisjoni 4. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 18. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 929/2010; |
| --- | --- |

—

komisjoni 18. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 929/2010;

| — | komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012; |
| --- | --- |

—

komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012;

| — | komisjoni 8. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 428/2013; |
| --- | --- |

—

komisjoni 8. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 428/2013;

| — | komisjoni 2. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2120. |
| --- | --- |

—

komisjoni 2. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2120.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–5, lisa.

Määrus (EÜ) nr 633/2007

Komisjoni 7. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 633/2007, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 22. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 283/2011. |
| --- | --- |

—

komisjoni 22. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 283/2011.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–6, I–IV lisa.

Määrus (EÜ) nr 29/2009

Komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 26. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/310. |
| --- | --- |

—

komisjoni 26. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/310.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–14, I–III lisa.

Määrus (EÜ) nr 262/2009

Komisjoni 30. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 262/2009, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 14. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2345. |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2345.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–12, I–VI lisa.

Määrus (EL) nr 73/2010

Komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta määrus (EL) nr 73/2010, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva aeronavigatsiooniliste andmete ja aeronavigatsiooniteabe kvaliteedinõuded, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | Komisjoni 26. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1029/2014. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 26. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1029/2014.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–13, I–X lisa.

Rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011

Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–11, I–VII lisa.

Rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011

Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 26. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014; |
| --- | --- |

—

komisjoni 26. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014;

| — | komisjoni 6. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/386. |
| --- | --- |

—

komisjoni 6. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/386.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–14, I–IX lisa.

Rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012

Komisjoni 16. novembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 10. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 657/2013; |
| --- | --- |

—

komisjoni 10. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 657/2013;

| — | komisjoni 14. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2345. |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2345.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–14, I–V lisa.

EUROOPA LENNULIIKLUSE UUE PÕLVKONNA JUHTIMISSÜSTEEM (SESAR)

Määrus (EÜ) nr 219/2007

Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007, ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1361/2008; |
| --- | --- |

—

nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1361/2008;

| — | nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014. |
| --- | --- |

—

nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014.

Kohaldatavad sätted: artikli 1 lõiked 1–2, artikli 1 lõiked 5–7, artiklid 2 ja 3, artikli 4 lõige 1 ja lisa.

Rakendusmäärus (EL) nr 409/2013

Komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 409/2013, milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–15.

Rakendusmäärus (EL) nr 716/2014

Komisjoni 27. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 716/2014 Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist toetava ühise katseprojekti kehtestamise kohta.

Õhuruum

Määrus (EÜ) nr 2150/2005

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–9 ja lisa.

Rakendusmäärus (EL) nr 923/2012

Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 20. veebruari 2015. aasta määrus (EL) 2015/340; |
| --- | --- |

—

komisjoni 20. veebruari 2015. aasta määrus (EL) 2015/340;

| — | komisjoni 20. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1185. |
| --- | --- |

—

komisjoni 20. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1185.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10, lisa koos liidetega.

Määrus (EL) nr 1332/2011

Komisjoni 16. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1332/2011, millega kehtestatakse ühised õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid õhukokkupõrke vältimiseks, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 15. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/583. |
| --- | --- |

—

komisjoni 15. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/583.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–4 ja lisa.

E.   KESKKOND JA MÜRA

Direktiiv 2002/49/EÜ

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega; muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1137/2008; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1137/2008;

| — | komisjoni 19. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/996. |
| --- | --- |

—

komisjoni 19. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/996.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–12, I–VI lisa.

Direktiiv 2003/96/EÜ

Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik.

Kohaldatavad sätted: artikli 14 lõike 1 punkt b ja artikli 14 lõige 2.

Direktiiv 2006/93/EÜ

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/93/EÜ rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–5, I ja II lisa.

Määrus (EL) nr 598/2014

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 598/2014 müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja korra kehtestamise kohta liidu lennujaamades tasakaalustatud lähenemisviisi raames ning direktiivi 2002/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10, I ja II lisa.

F.   TARBIJAKAITSE

Määrus (EÜ) nr 2027/97

Nõukogu 9. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 889/2002. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 889/2002.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–6 ja lisa.

Määrus (EÜ) nr 261/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–16.

Määrus (EÜ) nr 1107/2006

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–16, I ja II lisa.

G.   SOTSIAALASPEKTID

Direktiiv 89/391/EMÜ

Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta; muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta direktiiv 2007/30/EÜ. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta direktiiv 2007/30/EÜ.

Kohaldatavad sätted – kohaldatakse ainult tsiviillennunduse suhtes: artiklid 1–16.

Direktiiv 2000/79/EÜ

Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/79/EÜ, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta.

Kohaldatavad sätted: artiklid 2 ja 3 ja lisa.

Direktiiv 2003/88/EÜ

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta.

Kohaldatavad sätted – kohaldatakse ainult tsiviillennunduse suhtes: artiklid 1–20 ja 22–23.

---

(*1)  Määruse (EÜ) nr 1070/2009 kohaldatavad sätted: artiklid 1–4, välja arvatud artikli 1 lõige 4.

---

MÄÄRUSED

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/65 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/65

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2103,

19. august 2021,

millega kehtestatakse veebiportaali toimimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/818 artikli 49 lõikele 6

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816, (1) eriti selle artikli 49 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/818 ja (EL) 2019/817 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/818 ja (EL) 2019/817 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas.

| (2) | See raamistik sisaldab mitut koostalitluse komponenti, mis hõlmavad märkimisväärse hulga tundlike isikuandmete töötlemist. On tähtis, et isikutel, kelle andmeid nende komponentide kaudu töödeldakse, oleks võimalik kasutada enda kui andmesubjekti õigusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679, (3) direktiivis (EL) 2016/680 (4) ja määruses (EL) 2018/1725 (5). |
| --- | --- |

(2)

See raamistik sisaldab mitut koostalitluse komponenti, mis hõlmavad märkimisväärse hulga tundlike isikuandmete töötlemist. On tähtis, et isikutel, kelle andmeid nende komponentide kaudu töödeldakse, oleks võimalik kasutada enda kui andmesubjekti õigusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679, (3) direktiivis (EL) 2016/680 (4) ja määruses (EL) 2018/1725 (5).

| (3) | Selleks et hõlbustada isikuandmetega seotud teabe saamise, isikuandmetele juurdepääsu, nende parandamise, kustutamise või töötlemise piiramise õiguse kasutamist, luuakse määrusega (EL) 2019/818 veebiportaal. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et hõlbustada isikuandmetega seotud teabe saamise, isikuandmetele juurdepääsu, nende parandamise, kustutamise või töötlemise piiramise õiguse kasutamist, luuakse määrusega (EL) 2019/818 veebiportaal.

| (4) | Veebiportaal peaks võimaldama isikutel, kelle andmeid töödeldakse mitme identiteedi detektoris ja keda on teavitatud punase või valge lingi olemasolust, leida eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutava liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed. |
| --- | --- |

(4)

Veebiportaal peaks võimaldama isikutel, kelle andmeid töödeldakse mitme identiteedi detektoris ja keda on teavitatud punase või valge lingi olemasolust, leida eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutava liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed.

| (5) | Selleks et hõlbustada suhtlemist portaali kasutaja ja selle liikmesriigi pädeva asutuse vahel, kes vastutab eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest, peaks veebiportaal sisaldama käesolevas määruses sätestatud keeltes kättesaadavat e-kirja standardvormi. Samuti peaks see pakkuma vastuse jaoks kasutatava(te) keel(t)e valikut. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et hõlbustada suhtlemist portaali kasutaja ja selle liikmesriigi pädeva asutuse vahel, kes vastutab eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest, peaks veebiportaal sisaldama käesolevas määruses sätestatud keeltes kättesaadavat e-kirja standardvormi. Samuti peaks see pakkuma vastuse jaoks kasutatava(te) keel(t)e valikut.

| (6) | Selleks et selgitada veebiportaaliga seotud vastavaid kohustusi, tuleks käesolevas määruses täpsustada Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa ameti (eu-LISA), komisjoni ja liikmesriikide kohustused seoses veebiportaaliga. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et selgitada veebiportaaliga seotud vastavaid kohustusi, tuleks käesolevas määruses täpsustada Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa ameti (eu-LISA), komisjoni ja liikmesriikide kohustused seoses veebiportaaliga.

| (7) | Veebiportaali turvaliseks ja sujuvaks käitamiseks tuleks käesoleva määrusega kehtestada veebiportaalis sisalduva teabe turvalisuse nõuded. Lisaks tuleks juurdepääs veebiportaalile logida, et hoida ära võimalikku väärkasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Veebiportaali turvaliseks ja sujuvaks käitamiseks tuleks käesoleva määrusega kehtestada veebiportaalis sisalduva teabe turvalisuse nõuded. Lisaks tuleks juurdepääs veebiportaalile logida, et hoida ära võimalikku väärkasutamist.

| (8) | Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/818 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/818 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/818 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/818 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv.

| (9) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (6). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (6). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (10) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (7) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (7) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (11) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(11)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (10) artikliga 3.

| (12) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (11) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (12) artikliga 3. |
| --- | --- |

(12)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (11) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (12) artikliga 3.

| (13) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (14) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 31. märtsil 2021, |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 31. märtsil 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Domeen ja juurdepääs

1.   Veebiportaal kasutab Euroopa Liidu domeeninime „.europa.eu“.

2.   Veebiportaali kirjeldus tehakse peamistes avalikes otsingumootorites indekseerimise eesmärgil kättesaadavaks.

3.   Liikmesriikide ametlikele keeltele lisaks on veebiportaal üldsusele kättesaadav vähemalt järgmistes keeltes: vene, araabia, jaapani, hiina, albaania, bosnia, makedoonia, hindi ja türgi keel.

4.   Veebiportaal sisaldab määruse (EL) 2019/818 artiklites 47 ja 48 osutatud teavet ning otsinguvahendit, mis võimaldab pärast eri identiteetide käsitsi kontrollimist leida punase või valge lingi loomise eest vastutava liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed. Veebiportaal võib sisaldada ka muud vajalikku teavet, mis hõlbustaks määruse (EL) 2019/818 artiklites 47 ja 48 osutatud õiguste kasutamist.

5.   Veebiportaal peab olema kooskõlas Euroopa Komisjoni Europa veebijuhistes sisalduvate eeskirjade, suuniste ja teabega, eelkõige juurdepääsusuunistega.

6.   Veebiportaal peab ära hoidma asutuste kontaktandmete otsingumootoritele ja muudele automaatsetele vahenditele kättesaadavaks tegemise.

Artikkel 2

Sidusrühmad ja kohustused

1.   Veebiportaali töötab välja ja selle tehnilise haldamise, sealhulgas veebiportaali majutuse, käigushoidmise ja hoolduse tagab eu-LISA vastavalt määruse (EL) 2019/818 artikli 49 lõikes 5 osutatule.

2.   Komisjon annab eu-LISA-le artikli 1 lõikes 4 osutatud veebiportaali sisu ja muud vajalikud muudatused või ajakohastused.

3.   Liikmesriigid esitavad eu-LISA-le õigeaegselt nende asutuste kontaktandmed, kes on pädevad määruse (EL) 2019/818 artiklites 47 ja 48 osutatud taotlusi läbi vaatama ja neile vastama, et veebiportaali sisu oleks võimalik korrapäraselt üles laadida ja ajakohastada, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/818 artikli 49 lõikes 4.

4.   Liikmesriigid tagavad eu-LISA-le kontrolli ja hoolduse eesmärgil ühtse kontaktpunkti.

5.   eu-LISA kontrollib esitatud kontaktandmeid, paludes kõikidel liikmesriikidel vaadata läbi olemasolev teave, et teha võimalikud muudatused või täiendused. Läbivaatamine toimub vähemalt kord aastas.

6.   Seoses andmete töötlemisega veebiportaalis käsitatakse liikmesriikide asutusi määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punkti 7 või direktiivi (EL) 2016/680 artikli 3 punkti 8 kohaste vastutavate töötlejatena.

7.   Seoses isikuandmete töötlemisega veebiportaalis käsitatakse eu-LISAt volitatud töötlejana määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punkti 12 tähenduses.

Artikkel 3

Kasutajaliides

1.   Veebiportaal sisaldab otsinguvahendit, mis võimaldab kasutajatel sisestada määruse (EL) 2019/818 artikli 34 punktis d osutatud eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutava asutuse viite, et saada selle asutuse kontaktandmed.

2.   Pärast sisestatud andmete kehtivuse ja täielikkuse kontrollimist leiab veebiportaal selle asutuse kontaktandmed vastavalt määruse (EL) 2019/818 artikli 49 lõikele 3.

3.   Veebiportaal võimaldab kasutajal avada veebivormi kaudu teabetaotluse, kasutades e-kirja standardvormi, et hõlbustada suhtlemist liikmesriigi pädeva asutusega, kes vastutab eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest. See standardvorm peab sisaldama välja määruse (EL) 2019/818 artikli 34 punktis c osutatud ühtse identifitseerimisnumbri jaoks, et kõnealune asutus saaks leida asjakohased andmed linkide kohta ja vastavad kirjed.

4.   E-kirja standardvorm sisaldab standardset taotlust, millega soovitakse lisateavet ja mis on kättesaadav artikli 1 lõikes 3 osutatud keeltes. E-kirja standardvorm on esitatud lisas. Selles on võimalik valida vastuse jaoks kasutatava(d) keele(d), mille hulgas on vähemalt kaks iga liikmesriigi poolt valitud keelt. Kasutaja saab valida e-kirja standardvormi keele.

5.   Pärast seda, kui kasutaja on veebivormi kaudu esitanud täidetud e-kirja standardvormi, saab ta automaatse kinnitava e-kirja, mis sisaldab sellele taotlusele vastamise eest vastutava asutuse kontaktandmeid ja võimaldab isikul kasutada määruse (EL) 2019/818 artikli 48 lõike 1 kohaseid õigusi.

Artikkel 4

Sisuhaldus

1.   Veebiportaal peab tagama, et üldsusele mõeldud teavet sisaldavad veebisaidi lehed ja otsinguvahend oleksid eraldatud neist lehtedest, mis võimaldavad kasutajal saada eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutava asutuse kontaktandmed.

2.   Selleks et eu-LISA saaks sisu hallata, peab veebiportaalil olema turvaline haldusliides. Sellele liidesele juurdepääs ning tehtud muudatused logitakse vastavalt artiklile 7.

3.   Haldusliides annab eu-LISA-le õiguse lisada veebiportaalile sisu, seda muuta või eemaldada. Ühelgi juhul ei tohi see liides võimaldada eu-LISA-le juurdepääsu ELi infosüsteemides säilitatavatele kolmandate riikide kodanike andmetele.

4.   Sisuhalduse lahendus hõlmab astmelist süsteemi, kus saab ette valmistada kõiki muudatusi, neid vaadata ja saata veebisüsteemi konkreetsel ajahetkel avaldamiseks. See süsteem sisaldab ka vahendeid sisu haldamise lihtsustamiseks ja muudatuste eelvaate kuvamiseks.

Artikkel 5

Turvalisus

1.   Veebiportaal arendatakse välja ja võetakse kasutusele selliselt, et tagatud oleks teenuste konfidentsiaalsus, terviklus ja käideldavus ning tehingute salgamatus, rakendades vähemalt järgmisi rakenduse turvalisuse põhimõtteid:

| a) | mitmekihiline kaitse (kihiline turbemehhanism); |
| --- | --- |

a)

mitmekihiline kaitse (kihiline turbemehhanism);

| b) | positiivne turvamudel (määratakse kindlaks, mis on lubatud, ja lükatakse tagasi kõik muu); |
| --- | --- |

b)

positiivne turvamudel (määratakse kindlaks, mis on lubatud, ja lükatakse tagasi kõik muu);

| c) | tõrgete turvalisus (turvaline veatöötlus); |
| --- | --- |

c)

tõrgete turvalisus (turvaline veatöötlus);

| d) | minimaalõiguste põhimõte; |
| --- | --- |

d)

minimaalõiguste põhimõte;

| e) | turvalisuse lihtsuse põhimõte (hoidutakse keerukast arhitektuurist, kui lihtsam lähenemisviis oleks kiirem ja lihtsam); |
| --- | --- |

e)

turvalisuse lihtsuse põhimõte (hoidutakse keerukast arhitektuurist, kui lihtsam lähenemisviis oleks kiirem ja lihtsam);

| f) | sissetungide tuvastamise ja ärahoidmise põhimõte (igasuguse turvalisuse seisukohast olulise teabe logimine ja haldamine), tehes ennetavaid kontrolle veebiportaali teabe ja liikmesriikide kontaktandmete kaitsmiseks küberrünnakute ja teabelekke eest; |
| --- | --- |

f)

sissetungide tuvastamise ja ärahoidmise põhimõte (igasuguse turvalisuse seisukohast olulise teabe logimine ja haldamine), tehes ennetavaid kontrolle veebiportaali teabe ja liikmesriikide kontaktandmete kaitsmiseks küberrünnakute ja teabelekke eest;

| g) | põhimõte, et taristu ei ole usaldusväärne (rakendus peab autentima ja autoriseerima igast ümbritsevast süsteemist pärineva toimingu); |
| --- | --- |

g)

põhimõte, et taristu ei ole usaldusväärne (rakendus peab autentima ja autoriseerima igast ümbritsevast süsteemist pärineva toimingu);

| h) | põhimõte, et teenused ei ole usaldusväärsed (ühtegi välist süsteemi ei usaldata); |
| --- | --- |

h)

põhimõte, et teenused ei ole usaldusväärsed (ühtegi välist süsteemi ei usaldata);

| i) | turvaliste vaikeväärtuste kehtestamine (tarkvara ja operatsioonisüsteemide keskkondi tuleb vastavalt parimatele tavadele ja tööstusstandarditele tugevdada). |
| --- | --- |

i)

turvaliste vaikeväärtuste kehtestamine (tarkvara ja operatsioonisüsteemide keskkondi tuleb vastavalt parimatele tavadele ja tööstusstandarditele tugevdada).

2.   Veebiportaal arendatakse välja ja võetakse kasutusele selliselt, et tagatud oleks salvestatud logide käideldavus ja terviklus.

3.   Turvalisuse ja andmekaitse eesmärgil sisaldab veebiportaal teadet, milles teavitatakse kasutajaid veebiportaali kasutamist reguleerivatest eeskirjadest ja ebaõigete andmete esitamise tagajärgedest. Teade sisaldab vormi veebiportaali kasutamist reguleerivate eeskirjadega nõustumise kohta, mille kasutaja peab esitama enne, kui tal lubatakse veebiportaali kasutada.

Veebiportaali tehniline ja organisatoorne rakendamine peavad vastama määruse (EL) 2019/818 artikli 42 lõikes 3 osutatud turbekavale ning talitluspidevuse ja suurõnnetusest taastumise kavale.

Artikkel 6

Andmekaitse ja andmesubjekti õigused

1.   Veebiportaal peab vastama määruses (EL) 2016/679, määruses (EL) 2018/1725 ja direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud andmekaitsenormidele.

2.   Veebiportaal peab sisaldama teadet isikuandmete kaitse põhimõtete kohta. See peaks olema kättesaadav eraldi lingi kaudu. Teade peab olema kättesaadav ka veebiportaali igalt lehelt. Teade peab olema selge ja arusaadav.

Artikkel 7

Logid

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2019/818 artikli 48 lõikes 10 osutatud kirjalikku dokumenteerimist, registreeritakse igasugune juurdepääs veebiportaalile logis, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | taotleja poolt kasutatava süsteemi IP-aadress; |
| --- | --- |

a)

taotleja poolt kasutatava süsteemi IP-aadress;

| b) | taotluse kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

b)

taotluse kuupäev ja kellaaeg;

| c) | tehniline teave taotluse esitamise keskkonna kohta, näiteks seadme liik, operatsioonisüsteemi versioon või brauseri mudel ja versioon. |
| --- | --- |

c)

tehniline teave taotluse esitamise keskkonna kohta, näiteks seadme liik, operatsioonisüsteemi versioon või brauseri mudel ja versioon.

2.   Logitud teavet kasutatakse üksnes statistilistel eesmärkidel ning veebiportaali kasutamise seireks, et ära hoida võimalikku väärkasutamist.

3.   Veebiportaali haldusliidesele juurdepääsu kohta logitakse lisaks lõikes 1 osutatud andmetele ka järgmised andmed:

| a) | haldusliidesele juurde pääsenud kasutaja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

a)

haldusliidesele juurde pääsenud kasutaja identifitseerimisandmed;

| b) | veebiportaalis tehtud toimingud (sisu lisamine, muutmine või kustutamine). |
| --- | --- |

b)

veebiportaalis tehtud toimingud (sisu lisamine, muutmine või kustutamine).

4.   Kui see ei sisalda isikuandmeid, võib veebiportaali kasutamise ajal logida täiendavat anonüümset tehnilist teavet, et optimeerida selle kasutamist ja jõudlust.

5.   Teavet, mida logitakse kooskõlas lõigetega 1 ja 3, säilitatakse maksimaalselt kaks aastat.

6.   eu-LISA peab kõikide veebiportaalis tehtud andmetöötlustoimingute logisid.

7.   eu-LISA, liikmesriikide ametiasutused ja liidu asutused määravad igaüks kindlaks nimekirja töötajatest, kellel on nõuetekohased volitused juurdepääsuks veebiportaali andmetöötlustoimingute logiandmetele.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 19. august 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 135, 22.5.2019, lk 85.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK (ELT L 135, 22.5.2019, lk 27).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

5

(6)  See määrus jääb väljapoole nende meetmete kohaldamisala, mis on sätestatud nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

6

acquis

(7)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

7

(8)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

8

acquis

(9)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

9

(10)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

10

acquis

(11)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

11

(12)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

12

acquis

---

LISA

Teabetaotluse e-kirja standardvorm

E-kirja standardvorm on järgmine:

| | SAAJA: < eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutav asutus, mille portaal on leidnud> |
| --- | --- |

SAAJA: < eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutav asutus, mille portaal on leidnud>

| | SAATJA: <kasutaja e-posti aadress> |
| --- | --- |

SAATJA: <kasutaja e-posti aadress>

| | TEEMA: Teabetaotlus seoses mitme identiteedi detektoriga [punane link/valge link]: <ühtne identifitseerimisnumber> |
| --- | --- |

TEEMA: Teabetaotlus seoses mitme identiteedi detektoriga [punane link/valge link]: <ühtne identifitseerimisnumber>

E-kirja sisu:

Lugupeetud

Mind teavitati (vormi kaudu) kirjalikult võimalikest lahknevustest mind puudutavates isikuandmetes.

Nende võimalike lahknevuste tõttu on loodud toimik viitenumbriga < ühtne identifitseerimisnumber >.

Soovin, et kogu selle juhtumiga seotud edasine teave saadetaks < portaali poolt välja arvutatavaks kuupäevaks> < keeles
   (1) >sellele e-posti aadressile.

---

(1)  Rippmenüü keelevalikutega, mille määrab kindlaks iga liikmesriik.

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/72

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2104,

19. august 2021,

millega kehtestatakse veebiportaali toimimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/817 artikli 49 lõikele 6

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726 ja (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK, (1) eriti selle artikli 49 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 (2) on loodud raamistik, millega tagatakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime piiride, viisade, politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas.

| (2) | See raamistik sisaldab mitut koostalitluse komponenti, mis hõlmavad märkimisväärse hulga tundlike isikuandmete töötlemist. On tähtis, et isikutel, kelle andmeid nende komponentide kaudu töödeldakse, oleks võimalik kasutada enda kui andmesubjekti õigusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679, (3) direktiivis (EL) 2016/680 (4) ja määruses (EL) 2018/1725 (5). |
| --- | --- |

(2)

See raamistik sisaldab mitut koostalitluse komponenti, mis hõlmavad märkimisväärse hulga tundlike isikuandmete töötlemist. On tähtis, et isikutel, kelle andmeid nende komponentide kaudu töödeldakse, oleks võimalik kasutada enda kui andmesubjekti õigusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679, (3) direktiivis (EL) 2016/680 (4) ja määruses (EL) 2018/1725 (5).

| (3) | Selleks et hõlbustada isikuandmetega seotud teabe saamise, isikuandmetele juurdepääsu, nende parandamise, kustutamise või töötlemise piiramise õiguse kasutamist, luuakse määrusega (EL) 2019/817 veebiportaal. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et hõlbustada isikuandmetega seotud teabe saamise, isikuandmetele juurdepääsu, nende parandamise, kustutamise või töötlemise piiramise õiguse kasutamist, luuakse määrusega (EL) 2019/817 veebiportaal.

| (4) | Veebiportaal peaks võimaldama isikutel, kelle andmeid töödeldakse mitme identiteedi detektoris ja keda on teavitatud punase või valge lingi olemasolust, leida eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutava liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed. |
| --- | --- |

(4)

Veebiportaal peaks võimaldama isikutel, kelle andmeid töödeldakse mitme identiteedi detektoris ja keda on teavitatud punase või valge lingi olemasolust, leida eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutava liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed.

| (5) | Selleks et hõlbustada suhtlemist portaali kasutaja ja selle liikmesriigi pädeva asutuse vahel, kes vastutab eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest, peaks veebiportaal sisaldama käesolevas määruses sätestatud keeltes kättesaadavat e-kirja standardvormi. Samuti peaks see pakkuma vastuse jaoks kasutatava(te) keel(t)e valikut. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et hõlbustada suhtlemist portaali kasutaja ja selle liikmesriigi pädeva asutuse vahel, kes vastutab eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest, peaks veebiportaal sisaldama käesolevas määruses sätestatud keeltes kättesaadavat e-kirja standardvormi. Samuti peaks see pakkuma vastuse jaoks kasutatava(te) keel(t)e valikut.

| (6) | Selleks et selgitada veebiportaaliga seotud vastavaid kohustusi, tuleks käesolevas määruses täpsustada Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa ameti (eu-LISA), komisjoni ja liikmesriikide kohustused seoses veebiportaaliga. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et selgitada veebiportaaliga seotud vastavaid kohustusi, tuleks käesolevas määruses täpsustada Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa ameti (eu-LISA), komisjoni ja liikmesriikide kohustused seoses veebiportaaliga.

| (7) | Veebiportaali turvaliseks ja sujuvaks käitamiseks tuleks käesoleva määrusega kehtestada veebiportaalis sisalduva teabe turvalisuse nõuded. Lisaks tuleks juurdepääs veebiportaalile logida, et hoida ära võimalikku väärkasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Veebiportaali turvaliseks ja sujuvaks käitamiseks tuleks käesoleva määrusega kehtestada veebiportaalis sisalduva teabe turvalisuse nõuded. Lisaks tuleks juurdepääs veebiportaalile logida, et hoida ära võimalikku väärkasutamist.

| (8) | Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/817 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/817 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse, et määrus (EL) 2019/817 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2019/817 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev määrus Taani suhtes siduv.

| (9) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (6). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale (6). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (10) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (7) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (7) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (11) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (10) artikliga 3 |
| --- | --- |

(11)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (10) artikliga 3

| (12) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (11) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (12) artikliga 3. |
| --- | --- |

(12)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (11) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (12) artikliga 3.

| (13) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (14) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 31. märtsil 2021, |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 31. märtsil 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Domeen ja juurdepääs

1.   Veebiportaal kasutab Euroopa Liidu domeeninime „.europa.eu“.

2.   Veebiportaali kirjeldus tehakse peamistes avalikes otsingumootorites indekseerimise eesmärgil kättesaadavaks.

3.   Liikmesriikide ametlikele keeltele lisaks on veebiportaal üldsusele kättesaadav vähemalt järgmistes keeltes: vene, araabia, jaapani, hiina, albaania, bosnia, makedoonia, hindi ja türgi keel.

4.   Veebiportaal sisaldab määruse (EL) 2019/817 artiklites 47 ja 48 osutatud teavet ning otsinguvahendit, mis võimaldab pärast eri identiteetide käsitsi kontrollimist leida punase või valge lingi loomise eest vastutava liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed. Veebiportaal võib sisaldada ka muud vajalikku teavet, mis hõlbustaks määruse (EL) 2019/817 artiklites 47 ja 48 osutatud õiguste kasutamist.

5.   Veebiportaal peab olema kooskõlas Euroopa Komisjoni Europa veebijuhistes sisalduvate eeskirjade, suuniste ja teabega, eelkõige juurdepääsusuunistega.

6.   Veebiportaal peab ära hoidma asutuste kontaktandmete otsingumootoritele ja muudele automaatsetele vahenditele kättesaadavaks tegemise.

Artikkel 2

Sidusrühmad ja kohustused

1.   Veebiportaali töötab välja ja selle tehnilise haldamise, sealhulgas veebiportaali majutuse, käigushoidmise ja hoolduse tagab eu-LISA vastavalt määruse (EL) 2019/817 artikli 49 lõikes 5 osutatule.

2.   Komisjon annab eu-LISA-le artikli 1 lõikes 4 osutatud veebiportaali sisu ja muud vajalikud muudatused või ajakohastused.

3.   Liikmesriigid esitavad eu-LISA-le õigeaegselt nende asutuste kontaktandmed, kes on pädevad määruse (EL) 2019/817 artiklites 47 ja 48 osutatud taotlusi läbi vaatama ja neile vastama, et veebiportaali sisu oleks võimalik korrapäraselt üles laadida ja ajakohastada, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/817 artikli 49 lõikes 4.

4.   Liikmesriigid tagavad eu-LISA-le kontrolli ja hoolduse eesmärgil ühtse kontaktpunkti.

5.   eu-LISA kontrollib esitatud kontaktandmeid, paludes kõikidel liikmesriikidel vaadata läbi olemasolev teave, et teha võimalikud muudatused või täiendused. Läbivaatamine toimub vähemalt kord aastas.

6.   Seoses andmete töötlemisega veebiportaalis käsitatakse liikmesriikide asutusi määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punkti 7 või direktiivi (EL) 2016/680 artikli 3 punkti 8 kohaste vastutavate töötlejatena.

7.   Seoses isikuandmete töötlemisega veebiportaalis käsitatakse eu-LISAt volitatud töötlejana määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punkti 12 tähenduses.

Artikkel 3

Kasutajaliides

1.   Veebiportaal sisaldab otsinguvahendit, mis võimaldab kasutajatel sisestada määruse (EL) 2019/817 artikli 34 punktis d osutatud eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutava asutuse viite, et saada selle asutuse kontaktandmed.

2.   Pärast sisestatud andmete kehtivuse ja täielikkuse kontrollimist leiab veebiportaal selle asutuse kontaktandmed vastavalt määruse (EL) 2019/817 artikli 49 lõikele 3.

3.   Veebiportaal võimaldab kasutajal avada veebivormi kaudu teabetaotluse, kasutades e-kirja standardvormi, et hõlbustada suhtlemist liikmesriigi pädeva asutusega, kes vastutab eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest. See standardvorm peab sisaldama välja määruse (EL) 2019/817 artikli 34 punktis c osutatud ühtse identifitseerimisnumbri jaoks, et kõnealune asutus saaks leida asjakohased andmed linkide kohta ja vastavad kirjed.

4.   E-kirja standardvorm sisaldab standardset taotlust, millega soovitakse lisateavet ja mis on kättesaadav artikli 1 lõikes 3 osutatud keeltes. E-kirja standardvorm on esitatud lisas. Selles on võimalik valida vastuse jaoks kasutatava(d) keele(d), mille hulgas on vähemalt kaks iga liikmesriigi poolt valitud keelt. Kasutaja saab valida e-kirja standardvormi keele.

5.   Pärast seda, kui kasutaja on veebivormi kaudu esitanud täidetud e-kirja standardvormi, saab ta automaatse kinnitava e-kirja, mis sisaldab sellele taotlusele vastamise eest vastutava asutuse kontaktandmeid ja võimaldab isikul kasutada määruse (EL) 2019/817 artikli 48 lõike 1 kohaseid õigusi.

Artikkel 4

Sisuhaldus

1.   Veebiportaal peab tagama, et üldsusele mõeldud teavet sisaldavad veebisaidi lehed ja otsinguvahend oleksid eraldatud neist lehtedest, mis võimaldavad kasutajal saada eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutava asutuse kontaktandmed.

2.   Selleks et eu-LISA saaks sisu hallata, peab veebiportaalil olema turvaline haldusliides. Sellele liidesele juurdepääs ning tehtud muudatused logitakse vastavalt artiklile 7.

3.   Haldusliides annab eu-LISA-le õiguse lisada veebiportaalile sisu, seda muuta või eemaldada. Ühelgi juhul ei tohi see liides võimaldada eu-LISA-le juurdepääsu ELi infosüsteemides säilitatavatele kolmandate riikide kodanike andmetele.

4.   Sisuhalduse lahendus hõlmab astmelist süsteemi, kus saab ette valmistada kõiki muudatusi, neid vaadata ja saata veebisüsteemi konkreetsel ajahetkel avaldamiseks. See süsteem sisaldab ka vahendeid sisu haldamise lihtsustamiseks ja muudatuste eelvaate kuvamiseks.

Artikkel 5

Turvalisus

1.   Veebiportaal arendatakse välja ja võetakse kasutusele selliselt, et tagatud oleks teenuste konfidentsiaalsus, terviklus ja käideldavus ning tehingute salgamatus, rakendades vähemalt järgmisi rakenduse turvalisuse põhimõtteid:

| a) | mitmekihiline kaitse (kihiline turbemehhanism); |
| --- | --- |

a)

mitmekihiline kaitse (kihiline turbemehhanism);

| b) | positiivne turvamudel (määratakse kindlaks, mis on lubatud, ja lükatakse tagasi kõik muu); |
| --- | --- |

b)

positiivne turvamudel (määratakse kindlaks, mis on lubatud, ja lükatakse tagasi kõik muu);

| c) | tõrgete turvalisus (turvaline veatöötlus); |
| --- | --- |

c)

tõrgete turvalisus (turvaline veatöötlus);

| d) | minimaalõiguste põhimõte; |
| --- | --- |

d)

minimaalõiguste põhimõte;

| e) | turvalisuse lihtsuse põhimõte (hoidutakse keerukast arhitektuurist, kui lihtsam lähenemisviis oleks kiirem ja lihtsam); |
| --- | --- |

e)

turvalisuse lihtsuse põhimõte (hoidutakse keerukast arhitektuurist, kui lihtsam lähenemisviis oleks kiirem ja lihtsam);

| f) | sissetungide tuvastamise ja ärahoidmise põhimõte (igasuguse turvalisuse seisukohast olulise teabe logimine ja haldamine), tehes ennetavaid kontrolle veebiportaali teabe ja liikmesriikide kontaktandmete kaitsmiseks küberrünnakute ja teabelekke eest; |
| --- | --- |

f)

sissetungide tuvastamise ja ärahoidmise põhimõte (igasuguse turvalisuse seisukohast olulise teabe logimine ja haldamine), tehes ennetavaid kontrolle veebiportaali teabe ja liikmesriikide kontaktandmete kaitsmiseks küberrünnakute ja teabelekke eest;

| g) | põhimõte, et taristu ei ole usaldusväärne (rakendus peab autentima ja autoriseerima igast ümbritsevast süsteemist pärineva toimingu); |
| --- | --- |

g)

põhimõte, et taristu ei ole usaldusväärne (rakendus peab autentima ja autoriseerima igast ümbritsevast süsteemist pärineva toimingu);

| h) | põhimõte, et teenused ei ole usaldusväärsed (ühtegi välist süsteemi ei usaldata); |
| --- | --- |

h)

põhimõte, et teenused ei ole usaldusväärsed (ühtegi välist süsteemi ei usaldata);

| i) | turvaliste vaikeväärtuste kehtestamine (tarkvara ja operatsioonisüsteemide keskkondi tuleb vastavalt parimatele tavadele ja tööstusstandarditele tugevdada). |
| --- | --- |

i)

turvaliste vaikeväärtuste kehtestamine (tarkvara ja operatsioonisüsteemide keskkondi tuleb vastavalt parimatele tavadele ja tööstusstandarditele tugevdada).

2.   Veebiportaal arendatakse välja ja võetakse kasutusele selliselt, et tagatud oleks salvestatud logide käideldavus ja terviklus.

3.   Turvalisuse ja andmekaitse eesmärgil sisaldab veebiportaal teadet, milles teavitatakse kasutajaid veebiportaali kasutamist reguleerivatest eeskirjadest ja ebaõigete andmete esitamise tagajärgedest. Teade sisaldab vormi veebiportaali kasutamist reguleerivate eeskirjadega nõustumise kohta, mille kasutaja peab esitama enne, kui tal lubatakse veebiportaali kasutada.

Veebiportaali tehniline ja organisatoorne rakendamine peavad vastama määruse (EL) 2019/817 artikli 42 lõikes 3 osutatud turbekavale ning talitluspidevuse ja suurõnnetusest taastumise kavale.

Artikkel 6

Andmekaitse ja andmesubjekti õigused

1.   Veebiportaal peab vastama määruses (EL) 2016/679, määruses (EL) 2018/1725 ja direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud andmekaitsenormidele.

2.   Veebiportaal peab sisaldama teadet isikuandmete kaitse põhimõtete kohta. See peaks olema kättesaadav eraldi lingi kaudu. Teade peab olema kättesaadav ka veebiportaali igalt lehelt. Teade peab olema selge ja arusaadav.

Artikkel 7

Logid

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2019/817 artikli 48 lõikes 10 osutatud kirjalikku dokumenteerimist, registreeritakse igasugune juurdepääs veebiportaalile logis, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | taotleja poolt kasutatava süsteemi IP-aadress; |
| --- | --- |

a)

taotleja poolt kasutatava süsteemi IP-aadress;

| b) | taotluse kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

b)

taotluse kuupäev ja kellaaeg;

| c) | tehniline teave taotluse esitamise keskkonna kohta, näiteks seadme liik, operatsioonisüsteemi versioon või brauseri mudel ja versioon. |
| --- | --- |

c)

tehniline teave taotluse esitamise keskkonna kohta, näiteks seadme liik, operatsioonisüsteemi versioon või brauseri mudel ja versioon.

2.   Logitud teavet kasutatakse üksnes statistilistel eesmärkidel ning veebiportaali kasutamise seireks, et ära hoida võimalikku väärkasutamist.

3.   Veebiportaali haldusliidesele juurdepääsu kohta logitakse lisaks lõikes 1 osutatud andmetele ka järgmised andmed:

| a) | haldusliidesele juurde pääsenud kasutaja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

a)

haldusliidesele juurde pääsenud kasutaja identifitseerimisandmed;

| b) | veebiportaalis tehtud toimingud (sisu lisamine, muutmine või kustutamine). |
| --- | --- |

b)

veebiportaalis tehtud toimingud (sisu lisamine, muutmine või kustutamine).

4.   Kui see ei sisalda isikuandmeid, võib veebiportaali kasutamise ajal logida täiendavat anonüümset tehnilist teavet, et optimeerida selle kasutamist ja jõudlust.

5.   Teavet, mida logitakse kooskõlas lõigetega 1 ja 3, säilitatakse maksimaalselt kaks aastat.

6.   eu-LISA peab kõikide veebiportaalis tehtud andmetöötlustoimingute logisid.

7.   eu-LISA, liikmesriikide ametiasutused ja liidu asutused määravad igaüks kindlaks nimekirja töötajatest, kellel on nõuetekohased volitused juurdepääsuks veebiportaali andmetöötlustoimingute logiandmetele.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 19. august 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 135, 22.5.2019, lk 27.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 85).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

5

(6)  See määrus jääb väljapoole nende meetmete kohaldamisala, mis on sätestatud nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

6

acquis

(7)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

7

(8)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

8

acquis

(9)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

9

(10)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

10

acquis

(11)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

11

(12)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

12

acquis

---

LISA

Teabetaotluse e-kirja standardvorm

E-kirja standardvorm on järgmine:

SAAJA: < eri identiteetide käsitsi kontrollimise eest vastutav asutus, mille portaal on leidnud>

SAATJA: <kasutaja e-posti aadress>

TEEMA: Teabetaotlus seoses mitme identiteedi detektoriga [punane link/valge link]: <ühtne identifitseerimisnumber>

E-kirja sisu:

Lugupeetud

Mind teavitati (vormi kaudu) kirjalikult võimalikest lahknevustest mind puudutavates isikuandmetes.

Nende võimalike lahknevuste tõttu on loodud toimik viitenumbriga < ühtne identifitseerimisnumber >.

Soovin, et kogu selle juhtumiga seotud edasine teave saadetaks < portaali poolt välja arvutatavaks kuupäevaks> < keeles
   (1) >sellele e-posti aadressile.

---

(1)  Rippmenüü keelevalikutega, mille määrab kindlaks iga liikmesriik.

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/79 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/79

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2105,

28. september 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, ning määratakse kindlaks sotsiaalkulutuste aruandluse metoodika

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, (1) eriti selle artikli 29 lõike 4 punkti b ja artiklit 33,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“) eesmärk on anda tulemuslikku ja märkimisväärset rahalist toetust, et hoogustada liikmesriikides kestlike reformide läbiviimist ning sellega seotud avaliku sektori investeeringuid. Rahastu on sihtotstarbeline vahend, mille eesmärk on leevendada liidus COVID-19 kriisi kahjulikku sotsiaalset ja majanduslikku mõju ja tagajärgi. |
| --- | --- |

(1)

Taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“) eesmärk on anda tulemuslikku ja märkimisväärset rahalist toetust, et hoogustada liikmesriikides kestlike reformide läbiviimist ning sellega seotud avaliku sektori investeeringuid. Rahastu on sihtotstarbeline vahend, mille eesmärk on leevendada liidus COVID-19 kriisi kahjulikku sotsiaalset ja majanduslikku mõju ja tagajärgi.

| (2) | Rahastust toetatakse majanduse ja ühiskonna taastumist ning aidatakse muu hulgas võidelda vaesuse, ebavõrdsuse ja töötuse vastu, luua kvaliteetseid ja stabiilseid töökohti, parandada tervishoiualast suutlikkust ning kujundada paremat järgmise põlvkonna poliitikat, sealhulgas hariduse ja koolituse valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Rahastust toetatakse majanduse ja ühiskonna taastumist ning aidatakse muu hulgas võidelda vaesuse, ebavõrdsuse ja töötuse vastu, luua kvaliteetseid ja stabiilseid töökohti, parandada tervishoiualast suutlikkust ning kujundada paremat järgmise põlvkonna poliitikat, sealhulgas hariduse ja koolituse valdkonnas.

| (3) | Rahastust toetatakse eelkõige liikmesriike selliste meetmete rakendamisel, mis on kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga ning liidu algatustega tööhõive, hariduse, tervishoiu ja sotsiaalvaldkonnas, eelkõige järgmistega: Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, (2) soovitus toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi, (3) noorte tööhõivet käsitlev teatis (4) ja soovitus töösilla kohta, millega tugevdatakse noortegarantiid, (5) soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta, (6) soovitus, millega luuakse Euroopa lastegarantii, (7) puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030), (8) jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava, (9) Euroopa haridusruum (10) ja digiõppe tegevuskava, (11) ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025, (12) romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik, (13) soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025, (14) LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025, (15) teatis Euroopa terviseliidu loomise kohta, (16) Euroopa ravimistrateegia (17) ja Euroopa vähktõvevastase võitluse kava (18). |
| --- | --- |

(3)

Rahastust toetatakse eelkõige liikmesriike selliste meetmete rakendamisel, mis on kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga ning liidu algatustega tööhõive, hariduse, tervishoiu ja sotsiaalvaldkonnas, eelkõige järgmistega: Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, (2) soovitus toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi, (3) noorte tööhõivet käsitlev teatis (4) ja soovitus töösilla kohta, millega tugevdatakse noortegarantiid, (5) soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta, (6) soovitus, millega luuakse Euroopa lastegarantii, (7) puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030), (8) jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava, (9) Euroopa haridusruum (10) ja digiõppe tegevuskava, (11) ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025, (12) romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik, (13) soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025, (14) LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025, (15) teatis Euroopa terviseliidu loomise kohta, (16) Euroopa ravimistrateegia (17) ja Euroopa vähktõvevastase võitluse kava (18).

| (4) | Sellega seoses on oluline, et oleks võimalik anda aru rahastust kaetavatest sotsiaalse mõõtmega reformidest ja investeeringutest. Määruse (EL) 2021/241 artikli 29 lõike 4 punkti b kohaselt määrab komisjon kindlaks rahastu raames sotsiaalkulutuste, sealhulgas laste ja noortega seotud kulutuste aruandluse metoodika. |
| --- | --- |

(4)

Sellega seoses on oluline, et oleks võimalik anda aru rahastust kaetavatest sotsiaalse mõõtmega reformidest ja investeeringutest. Määruse (EL) 2021/241 artikli 29 lõike 4 punkti b kohaselt määrab komisjon kindlaks rahastu raames sotsiaalkulutuste, sealhulgas laste ja noortega seotud kulutuste aruandluse metoodika.

| (5) | Määruse (EL) 2021/241 artikli 31 lõike 3 punkti c kohaselt peaks komisjoni aastaaruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule sisaldama teavet rahastust selle artiklis 3 osutatud kuue samba raames kaetud kulutuste kohta, hõlmates sotsiaalkulutusi, sealhulgas neid, mis on seotud noorte ja lastega. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2021/241 artikli 31 lõike 3 punkti c kohaselt peaks komisjoni aastaaruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule sisaldama teavet rahastust selle artiklis 3 osutatud kuue samba raames kaetud kulutuste kohta, hõlmates sotsiaalkulutusi, sealhulgas neid, mis on seotud noorte ja lastega.

| (6) | Metoodika peaks koosnema kahest etapist: esiteks peaks komisjon, konsulteerides vajaduse korral kõnealuse liikmesriigiga, määrama kõigi liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate peamiselt sotsiaalse mõõtmega reformide ja investeeringute puhul kindlaks, millisesse üheksast sotsiaalpoliitika valdkonnast need kuuluvad; need valdkonnad omakorda kuuluvad lisas sätestatud nelja laiemasse sotsiaalsesse kategooriasse; teiseks tuleks märgistada iga sotsiaalset laadi meede, milles keskendutakse lastele ja noortele, aga ka soolisele võrdõiguslikkusele, kuna määruses (EL) 2021/241 pannakse rõhku soolisele võrdõiguslikkusele, võimaldades eraldi aruandlust selliste kulutuste kohta, mis on seotud laste ja noorte ning vastavalt ka soolise võrdõiguslikkusega. |
| --- | --- |

(6)

Metoodika peaks koosnema kahest etapist: esiteks peaks komisjon, konsulteerides vajaduse korral kõnealuse liikmesriigiga, määrama kõigi liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate peamiselt sotsiaalse mõõtmega reformide ja investeeringute puhul kindlaks, millisesse üheksast sotsiaalpoliitika valdkonnast need kuuluvad; need valdkonnad omakorda kuuluvad lisas sätestatud nelja laiemasse sotsiaalsesse kategooriasse; teiseks tuleks märgistada iga sotsiaalset laadi meede, milles keskendutakse lastele ja noortele, aga ka soolisele võrdõiguslikkusele, kuna määruses (EL) 2021/241 pannakse rõhku soolisele võrdõiguslikkusele, võimaldades eraldi aruandlust selliste kulutuste kohta, mis on seotud laste ja noorte ning vastavalt ka soolise võrdõiguslikkusega.

| (7) | Võttes arvesse, et sotsiaalkulutuste metoodika tuleks võtta kasutusele hiljemalt 31. detsembriks 2021 ja et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks see jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse, et sotsiaalkulutuste metoodika tuleks võtta kasutusele hiljemalt 31. detsembriks 2021 ja et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks see jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Metoodika määratlus

1.   Rahastu raames tehtud sotsiaalkulutusi, sealhulgas laste ja noorte ning soolise võrdõiguslikkusega seotud kulutusi käsitleva aruandluse metoodika põhineb heakskiidetud taaste- ja vastupidavuskavades esitatud hinnangulistel kulutustel ning lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud meetmetel.

2.   Peamiselt sotsiaalse mõõtmega reformid ja investeeringud määratakse ühte lisas sätestatud üheksast sotsiaalpoliitika valdkonnast. Iga sotsiaalpoliitika valdkond kuulub laiemasse sotsiaalsesse kategooriasse. Reformi või investeeringu võib määrata ainult ühte sotsiaalpoliitika valdkonda ja seega ühte sotsiaalsesse kategooriasse.

3.   Iga sotsiaalset laadi meede, milles keskendutakse lastele ja noortele, märgistatakse vastavalt, mis võimaldab järgnevalt esitada eraldi aruandeid rahastu laste ja noortega seotud kulutuste kohta.

4.   Iga sotsiaalset laadi meede, milles keskendutakse soolisele võrdõiguslikkusele, märgistatakse vastavalt, mis võimaldab järgnevalt esitada eraldi aruandeid rahastu võrdõiguslikkusega seotud kulutuste kohta.

5.   Lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud sotsiaalpoliitika valdkonnad ja sotsiaalsed kategooriad, samuti lastele ja noortele ning soolisele võrdõiguslikkusele keskendunud sotsiaalset laadi meetmete märgistus on sätestatud lisas.

6.   Komisjon kasutab seda metoodikat määruse (EL) 2021/241 artikli 31 lõikes 3 osutatud aastaaruandes, et anda teavet rahastust kaetud sotsiaalkulutuste, sealhulgas laste ja noorte ning soolise võrdõiguslikkusega seotud kulutuste kohta.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

1

(2)  (COM/2021/102 final, 4.3.2021).

2

(3)  Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (EL) 2021/402 toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi (ELT L 80, 8.3.2021, lk 1).

3

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Noorte tööhõive toetus: töösild järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020) 276 final, 1.7.2020).

4

(5)  Nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitus, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja millega asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 372, 4.11.2020, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1).

6

(7)  Ootab nõukogus vastuvõtmist (COM(2021) 137 final, 24.3.2021).

7

(8)  (COM(2021) 101 final, 3.3.2021).

8

(9)  (COM(2020) 274 final, 1.7.2020).

9

(10)  Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1).

10

(11)  (COM(2020) 624 final, 30.9.2020).

11

(12)  (COM(2020) 565 final, 18.9.2020).

12

(13)  (COM(2020) 620 final, 7.10.2020).

13

(14)  (COM(2020) 152 final, 5.3.2020).

14

(15)  (COM(2020) 698 final, 12.11.2020).

15

(16)  (COM(2020) 724 final, 11.11.2020).

16

(17)  (COM/2020) 761 final, 25.11.2020).

17

(18)  (COM(2021) 44 final, 3.2.2021).

18

---

LISA

Sotsiaalkulutusi, sealhulgas noorte ja laste ning soolise võrdõiguslikkusega seotud kulutusi käsitlevate aruannete metoodika

1.

| Nelja sotsiaalse põhikategooria üheksa poliitikavaldkonda |
| --- |
| Sotsiaalne kategooria: tööhõive ja oskused |
| 1. | Täiskasvanuharidus, sealhulgas jätkuv kutseõpe; oskuste tunnustamine ja valideerimine |

Nelja sotsiaalse põhikategooria üheksa poliitikavaldkonda

Sotsiaalne kategooria: tööhõive ja oskused

1.

Täiskasvanuharidus, sealhulgas jätkuv kutseõpe; oskuste tunnustamine ja valideerimine

| 2. | Tööhõive toetamine ja töökohtade loomine, sealhulgas palkamise ja töökoha vahetamise stiimulid ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise toetamine |
| --- | --- |

2.

Tööhõive toetamine ja töökohtade loomine, sealhulgas palkamise ja töökoha vahetamise stiimulid ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise toetamine

| 3. | Tööturuasutuste moderniseerimine, mis hõlmab taristut, tööhõivetalitusi, oskuste prognoosimist ja tööinspektsioone; tööhõivekaitse ja -korraldus; sotsiaaldialoog ja palgakujundusmehhanismid; töökohtade kohandamine |
| --- | --- |

3.

Tööturuasutuste moderniseerimine, mis hõlmab taristut, tööhõivetalitusi, oskuste prognoosimist ja tööinspektsioone; tööhõivekaitse ja -korraldus; sotsiaaldialoog ja palgakujundusmehhanismid; töökohtade kohandamine

Sotsiaalne kategooria: haridus ja lapsehoid

| 4. | Alusharidus ja lapsehoid: kättesaadavus, taskukohasus, kvaliteet ja kaasavus, sealhulgas digitaliseerimine ja taristu |
| --- | --- |

4.

Alusharidus ja lapsehoid: kättesaadavus, taskukohasus, kvaliteet ja kaasavus, sealhulgas digitaliseerimine ja taristu

| 5. | Üld-, kutse- ja kõrgharidus: kättesaadavus, taskukohasus, kvaliteet ja kaasavus, sealhulgas digitaliseerimine ja taristu |
| --- | --- |

5.

Üld-, kutse- ja kõrgharidus: kättesaadavus, taskukohasus, kvaliteet ja kaasavus, sealhulgas digitaliseerimine ja taristu

Sotsiaalne kategooria: tervishoid ja pikaajaline hooldus

| 6. | Tervishoid: vastupidavus, kestlikkus, piisavus, kättesaadavus, juurdepääsetavus, taskukohasus ja kvaliteet, sealhulgas digitaliseerimine ja taristu |
| --- | --- |

6.

Tervishoid: vastupidavus, kestlikkus, piisavus, kättesaadavus, juurdepääsetavus, taskukohasus ja kvaliteet, sealhulgas digitaliseerimine ja taristu

| 7. | Pikaajaline hooldus: vastupidavus, kestlikkus, piisavus, kättesaadavus, juurdepääsetavus, taskukohasus ja kvaliteet, sealhulgas digitaliseerimine ja taristu |
| --- | --- |

7.

Pikaajaline hooldus: vastupidavus, kestlikkus, piisavus, kättesaadavus, juurdepääsetavus, taskukohasus ja kvaliteet, sealhulgas digitaliseerimine ja taristu

Sotsiaalne kategooria: sotsiaalpoliitika

| 8. | Munitsipaaleluruumid ja muu sotsiaalne taristu |
| --- | --- |

8.

Munitsipaaleluruumid ja muu sotsiaalne taristu

| 9. | Sotsiaalkaitse, sealhulgas sotsiaalteenused ja haavatavate elanikkonnarühmade integreerimine |
| --- | --- |

9.

Sotsiaalkaitse, sealhulgas sotsiaalteenused ja haavatavate elanikkonnarühmade integreerimine

2.

Komisjon märgistab iga sotsiaalset laadi meetme, milles keskendutakse lastele ja noortele, mis võimaldab esitada eraldi aruandeid rahastust lastele ja noortele tehtud kulutuste kohta.

3.

Komisjon märgistab iga sotsiaalset laadi meetme, milles keskendutakse soolisele võrdõiguslikkusele, mis võimaldab esitada eraldi aruandeid rahastust seoses soolise võrdõiguslikkusega tehtud kulutuste kohta.

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/83 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/83

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2106,

28. september 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, ning määratakse kindlaks ühised näitajad ning taaste ja vastupidavuse tulemustabeli üksikasjalikud elemendid

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, (1) eriti selle artikli 29 lõike 4 punkti a ja artikli 30 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“) eesmärk on anda tulemuslikku ja märkimisväärset rahalist toetust, et hoogustada liikmesriikides kestlike reformide läbiviimist ning sellega seotud avaliku sektori investeeringuid. Rahastu on sihtotstarbeline vahend, mille eesmärk on leevendada liidus COVID-19 kriisi kahjulikku mõju ja tagajärgi. |
| --- | --- |

(1)

Taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“) eesmärk on anda tulemuslikku ja märkimisväärset rahalist toetust, et hoogustada liikmesriikides kestlike reformide läbiviimist ning sellega seotud avaliku sektori investeeringuid. Rahastu on sihtotstarbeline vahend, mille eesmärk on leevendada liidus COVID-19 kriisi kahjulikku mõju ja tagajärgi.

| (2) | Määruse (EL) 2021/241 artikli 29 kohaselt seiratakse ja hinnatakse rahastu rakendamist ühiste näitajate abil. Neid näitajaid kasutatakse selleks, et anda aru määruse (EL) 2021/241 artiklis 4 osutatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest ning seirata ja hinnata rahastu tegevust. Liikmesriigid annavad komisjonile ühiste näitajate kohta aru. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2021/241 artikli 29 kohaselt seiratakse ja hinnatakse rahastu rakendamist ühiste näitajate abil. Neid näitajaid kasutatakse selleks, et anda aru määruse (EL) 2021/241 artiklis 4 osutatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest ning seirata ja hinnata rahastu tegevust. Liikmesriigid annavad komisjonile ühiste näitajate kohta aru.

| (3) | Määruse (EL) 2021/241 artikli 30 kohaselt tuleb rahastu tulemusaruandluse süsteemi rakendada taaste ja vastupidavuse tulemustabeli kujul (edaspidi „tulemustabel“). Tulemustabel peab kajastama liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusamme kõnealuse määruse artiklis 3 osutatud rahastu kohaldamisala kõigis kuues sambas ning seoses ühiste näitajatega. Tulemustabel tehakse üldsusele kättesaadavaks veebisaidil või internetiportaalis ja seda ajakohastatakse kaks korda aastas. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2021/241 artikli 30 kohaselt tuleb rahastu tulemusaruandluse süsteemi rakendada taaste ja vastupidavuse tulemustabeli kujul (edaspidi „tulemustabel“). Tulemustabel peab kajastama liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusamme kõnealuse määruse artiklis 3 osutatud rahastu kohaldamisala kõigis kuues sambas ning seoses ühiste näitajatega. Tulemustabel tehakse üldsusele kättesaadavaks veebisaidil või internetiportaalis ja seda ajakohastatakse kaks korda aastas.

| (4) | Määruse (EL) 2021/241 artiklid 29 ja 30 on omavahel tihedalt seotud, kuna ühised näitajad on oluline osa tulemustabelist, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/241 artikli 30 lõikes 3. Selleks et tagada järjepidevus nende sätete vahel, mis peaksid jõustuma ühel ja samal ajal, anda liikmesriikidele põhjalik ülevaade aruandlusnõuetest ja hõlbustada kõnealuse määruse kohaldamist, on vaja lisada neid artikleid täiendavad sätted ühte delegeeritud määrusesse. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2021/241 artiklid 29 ja 30 on omavahel tihedalt seotud, kuna ühised näitajad on oluline osa tulemustabelist, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/241 artikli 30 lõikes 3. Selleks et tagada järjepidevus nende sätete vahel, mis peaksid jõustuma ühel ja samal ajal, anda liikmesriikidele põhjalik ülevaade aruandlusnõuetest ja hõlbustada kõnealuse määruse kohaldamist, on vaja lisada neid artikleid täiendavad sätted ühte delegeeritud määrusesse.

| (5) | Tulemustabeli eesmärk on anda läbipaistval viisil kokkuvõtlikult teavet rahastu ning nõukogu vastavate rakendusotsustega heaks kiidetud asjaomaste riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusammude kohta. Tulemustabel on aluseks määruse (EL) 2021/241 artiklis 26 osutatud taaste- ja vastupidavusdialoogile Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

(5)

Tulemustabeli eesmärk on anda läbipaistval viisil kokkuvõtlikult teavet rahastu ning nõukogu vastavate rakendusotsustega heaks kiidetud asjaomaste riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusammude kohta. Tulemustabel on aluseks määruse (EL) 2021/241 artiklis 26 osutatud taaste- ja vastupidavusdialoogile Euroopa Parlamendiga.

| (6) | Määruse (EL) 2021/241 artikli 27 kohaselt peavad liikmesriigid Euroopa poolaasta raames esitama kaks korda aastas aruande oma taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusammude ning ühiste näitajate kohta. Et tulemustabelit saaks ajakohastada värskeimate kättesaadavate andmetega kõigi liikmesriikide jaoks sama ajakava alusel ja tagada sellega võrdse kohtlemise, peaks kõik liikmesriigid esitama aruanded ühel ajal kooskõlas Euroopa poolaasta ajakavaga. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2021/241 artikli 27 kohaselt peavad liikmesriigid Euroopa poolaasta raames esitama kaks korda aastas aruande oma taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusammude ning ühiste näitajate kohta. Et tulemustabelit saaks ajakohastada värskeimate kättesaadavate andmetega kõigi liikmesriikide jaoks sama ajakava alusel ja tagada sellega võrdse kohtlemise, peaks kõik liikmesriigid esitama aruanded ühel ajal kooskõlas Euroopa poolaasta ajakavaga.

| (7) | Lisas esitatud ühiste näitajate loetelu on koostatud nii, et see hõlmaks kõiki taaste- ja vastupidavuskavu, kuid liikmesriik peab esitama aruandes andmed ühise näitaja kohta ainult juhul, kui tema kava sisaldab vastavaid meetmeid. Mõne ühise näitaja ebaasjakohasust mõne taaste- ja vastupidavuskava jaoks peaksid komisjon ja asjaomane liikmesriik omavahel arutama. Kuna iga ühine näitaja on üldiselt asjakohane enamiku liikmesriikide jaoks, eeldatakse, et iga liikmesriik peaks andma aru enamiku näitajate kohta. |
| --- | --- |

(7)

Lisas esitatud ühiste näitajate loetelu on koostatud nii, et see hõlmaks kõiki taaste- ja vastupidavuskavu, kuid liikmesriik peab esitama aruandes andmed ühise näitaja kohta ainult juhul, kui tema kava sisaldab vastavaid meetmeid. Mõne ühise näitaja ebaasjakohasust mõne taaste- ja vastupidavuskava jaoks peaksid komisjon ja asjaomane liikmesriik omavahel arutama. Kuna iga ühine näitaja on üldiselt asjakohane enamiku liikmesriikide jaoks, eeldatakse, et iga liikmesriik peaks andma aru enamiku näitajate kohta.

| (8) | Ühised näitajad tuleks määratleda piisavalt üksikasjalikult, et tagada liikmesriikide kogutud andmete võrreldavus ja et neid on rahastu rakendamise kajastamiseks võimalik koondada liidu tasandil. Kui näitajad esitatakse üksikute liikmesriikide tasandil, tuleks ühised näitajad esitada suhtelises arvestuses, tuginedes samuti Eurostati andmetele, et vältida liikmesriikide eksitavaid võrdlusi, mis tulenevad taaste- ja vastupidavuskavade erinevast mahust või laadist. |
| --- | --- |

(8)

Ühised näitajad tuleks määratleda piisavalt üksikasjalikult, et tagada liikmesriikide kogutud andmete võrreldavus ja et neid on rahastu rakendamise kajastamiseks võimalik koondada liidu tasandil. Kui näitajad esitatakse üksikute liikmesriikide tasandil, tuleks ühised näitajad esitada suhtelises arvestuses, tuginedes samuti Eurostati andmetele, et vältida liikmesriikide eksitavaid võrdlusi, mis tulenevad taaste- ja vastupidavuskavade erinevast mahust või laadist.

| (9) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 28 peavad komisjon ja asjaomased liikmesriigid edendama koosmõju ning tagama tulemusliku koordineerimise rahastu ja muude liidu programmide ja vahendite vahel. Seepärast peaksid tulemustabelis sisalduvad näitajad olema võimalikult sidusad muude liidu fondide puhul kasutatavate näitajatega. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 28 peavad komisjon ja asjaomased liikmesriigid edendama koosmõju ning tagama tulemusliku koordineerimise rahastu ja muude liidu programmide ja vahendite vahel. Seepärast peaksid tulemustabelis sisalduvad näitajad olema võimalikult sidusad muude liidu fondide puhul kasutatavate näitajatega.

| (10) | Määruse (EL) 2021/241 artikli 29 kohaselt peab rakendamise seire olema sihipärane ja proportsionaalne rahastu raames korraldatava tegevusega. Komisjoni tulemusaruandluse süsteem peaks seega tagama, et tegevuse elluviimise ja tulemuste seireks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Selleks tuleks liidu rahaliste vahendite saajatele kehtestada proportsionaalsed aruandlusnõuded. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) 2021/241 artikli 29 kohaselt peab rakendamise seire olema sihipärane ja proportsionaalne rahastu raames korraldatava tegevusega. Komisjoni tulemusaruandluse süsteem peaks seega tagama, et tegevuse elluviimise ja tulemuste seireks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Selleks tuleks liidu rahaliste vahendite saajatele kehtestada proportsionaalsed aruandlusnõuded.

| (11) | Komisjon peaks koondama tulemustabeli muud elemendid taaste- ja vastupidavuskavade ning rahastu rakendamise seire käigus kogutud teabe põhjal. See peaks tagama andmete võrreldavuse. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon peaks koondama tulemustabeli muud elemendid taaste- ja vastupidavuskavade ning rahastu rakendamise seire käigus kogutud teabe põhjal. See peaks tagama andmete võrreldavuse.

| (12) | Võttes arvesse, et tulemustabel tuleks võtta kasutusele 31. detsembriks 2021 ja et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks see jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse, et tulemustabel tuleks võtta kasutusele 31. detsembriks 2021 ja et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks see jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Taaste ja vastupidavuse tulemustabeli sisu ja ühiste näitajate loetelu

Tulemustabelis esitatakse taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusammud kõigi määruse (EL) 2021/241 artiklis 3 osutatud kuue samba kohta, mõõdetuna eelkõige järgmiselt:

| a) | eesmärkide ja sihtide täitmine, kajastades nõukogu vastuvõetud rakendusotsustes sätestatud reformide ja investeeringute rakendamist, loetledes rahuldavalt täidetud eesmärgid ja sihid, märkides nende arvu ning osakaalu kõnealustes nõukogu rakendusotsustes sätestatud eesmärkide ja sihtide koguarvust. Sellega seoses võib esitada ka andmeid selle kohta, kuidas eesmärkide ja sihtide saavutamine aitab kaasa asjaomaste riigipõhiste soovituste rakendamisele; |
| --- | --- |

a)

eesmärkide ja sihtide täitmine, kajastades nõukogu vastuvõetud rakendusotsustes sätestatud reformide ja investeeringute rakendamist, loetledes rahuldavalt täidetud eesmärgid ja sihid, märkides nende arvu ning osakaalu kõnealustes nõukogu rakendusotsustes sätestatud eesmärkide ja sihtide koguarvust. Sellega seoses võib esitada ka andmeid selle kohta, kuidas eesmärkide ja sihtide saavutamine aitab kaasa asjaomaste riigipõhiste soovituste rakendamisele;

| b) | rahastust kaetavad kulud, samuti määruse (EL) 2021/241 artiklis 3 osutatud iga samba raames rahastatavad kulud, mis hõlmavad sotsiaalkulutusi komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/2105 (2) määratletud metoodika alusel, võttes aluseks heakskiidetud taaste- ja vastupidavuskavades esitatud hinnanguliste kulude jaotuse; |
| --- | --- |

b)

rahastust kaetavad kulud, samuti määruse (EL) 2021/241 artiklis 3 osutatud iga samba raames rahastatavad kulud, mis hõlmavad sotsiaalkulutusi komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/2105 (2) määratletud metoodika alusel, võttes aluseks heakskiidetud taaste- ja vastupidavuskavades esitatud hinnanguliste kulude jaotuse;

2

| c) | iga taaste- ja vastupidavuskava staatus; |
| --- | --- |

c)

iga taaste- ja vastupidavuskava staatus;

| d) | rahaliste toetuste ja laenude väljamaksmise seis; |
| --- | --- |

d)

rahaliste toetuste ja laenude väljamaksmise seis;

| e) | taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate meetmete temaatiline analüüs ja näited rakendamise edenemise kohta kuue samba alusel; |
| --- | --- |

e)

taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate meetmete temaatiline analüüs ja näited rakendamise edenemise kohta kuue samba alusel;

| f) | lisa kohased ühised näitajad, mille puhul antakse aru edusammudest ning seiratakse ja hinnatakse rahastu üld- ja erieesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

f)

lisa kohased ühised näitajad, mille puhul antakse aru edusammudest ning seiratakse ja hinnatakse rahastu üld- ja erieesmärkide saavutamist.

Artikkel 2

Aruandlus

1.   Et ajakohastada kaks korda aastas tulemustabelit, sealhulgas ühiseid näitajaid järjepidevalt ja ühetaoliselt, esitavad kõik liikmesriigid Euroopa poolaasta raames komisjonile kaks korda aastas aruande ühiste näitajate kohta ning oma taaste- ja vastupidavuskavade, sealhulgas tegevuskorra täitmise edusammude kohta.

2.   Aruanded nende taaste- ja vastupidavuskavade täitmise edusammude kohta esitatakse reeglina igal aastal aprilli keskpaigaks ja oktoobri alguseks ning vastavalt hiljemalt 30. aprilliks ja 15. oktoobriks. Kui see on asjakohane, hõlmab aruandlusperiood kogu kava rakendamise perioodi alates 1. veebruarist 2020.

3.   Ühiste näitajate ajakohastamise aruanded esitatakse igal aastal 28. veebruariks ja 31. augustiks. Aruandlusperiood hõlmab kogu kava rakendamise perioodi alates 1. veebruarist 2020 (kui see on asjakohane) kuni vastavate tähtpäevadeni, milleks on iga aasta 31. detsember ja 30. juuni.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

1

(2)  Komisjoni 28. septembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2105, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, ning määratakse kindlaks sotsiaalkulutuste aruandluse metoodika (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 79).

2

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

Ühiste näitajate loetelu

Ühised näitajad kajastavad edusamme, mis on tehtud rahastu eesmärkide täitmisel taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate reformide ja investeeringute raames. Üht meedet võib kajastada mitme ühise näitaja all. Kui liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskavas ei ole mõne allpool esitatud näitajaga seoses ühtegi meedet, arutab ta komisjoniga, kas märkida näitaja kohta aruandes „ei kohaldata“.

| Number | Taaste- vastupidavusrahastu toetuse ühine näitaja | Taaste- vastupidavusrahastu sambad | Selgitus | Ühik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Primaarenergia aastase tarbimise sääst | Esimene sammas
  Kolmas sammas | Toetatud üksuste primaarenergia aastase kogutarbimise vähenemine rahastu raames võetavate meetmete toel. Lähteolukord on primaarenergia aastane tarbimine enne sekkumist ning saavutatud väärtus osutab primaarenergia aastasele tarbimisele sekkumisele järgneval aastal. Hoonete puhul peavad sekkumised olema piisavalt dokumenteeritud, et neid väärtusi oleks võimalik arvutada, näiteks kasutades energiamärgiseid või muid jälgimissüsteeme, mis täidavad hoonete Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (energiatõhususe direktiivi) (1) artikli 10 lõikes 6 sätestatud kriteeriume. Ettevõtete protsesside puhul dokumenteeritakse primaarenergia aastane tarbimine energiaauditite põhjal kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (2) (energiatõhususe direktiivi) artikliga 8 või muude asjakohaste tehniliste spetsifikatsioonide alusel.
  Üldkasutatav hoone – avaliku sektori asutustele või mittetulundusühendustele kuuluvad hooned, tingimusel et kõnealused asutused teenivad selliseid üldist huvi pakkuvaid eesmärke nagu haridus, tervishoid, keskkond ja transport. Näitena võib tuua üldkasutatavad haldushooned, koolid, haiglad jne. | MWh aastas |
| 2 | Taastuvenergia jaoks paigaldatud täiendav tegevvõimsus | Esimene sammas
  Kolmas sammas | Taastuvenergia jaoks rahastu raames võetavate meetmete toel paigaldatud lisavõimsus, mida oleks võimalik kasutada (st võrguga ühendatud, kui see on asjakohane, ja täielikult valmis tootma või juba toodab energiat). Tootmisvõimsus – „maksimaalne elektritootmise netovõimsus“, nagu on määratlenud Eurostat (3).
  Taastuvenergia – taastuvatest mittefossiilsetest allikatest pärit energia: tuule-, päikese- (soojusenergia ja fotogalvaaniline), geotermiline, ümbritseva keskkonna, loodete, lainete, muu ookeani- ja hüdroenergia ning biomassist, prügilagaasist, reoveepuhasti gaasist ja biogaasist toodetud energia (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/2001 (4)). Näitaja hõlmab ka vesiniku tootmise elektrolüüsivõimsust, mis on loodud rahastu raames võetavate meetmete toel. Näitaja andmed kogutakse ja esitatakse i) taastuvenergia tootmise võimsuse ja ii) vesiniku tootmise elektrolüüsivõimsuse kohta eraldi. | MW |
| 3 | Alternatiivkütuste taristu (tankimis-/laadimispunktid) | Esimene sammas
  Kolmas sammas | Rahastu raames võetavatest meetmetest toetatavate keskkonnasõbralike sõidukite tankimis-/laadimispunktide (uued või uuendatud) arv.
  Laadimispunkt – liides, millega on võimalik laadida korraga ühte elektrisõidukit või vahetada korraga ühe elektrisõiduki aku. Tankimispunkt – rajatis, kus toimub alternatiivkütusega varustamine statsionaarse või liikuva seadme abil.
  Alternatiivkütus – kütused või energiaallikad, mida kasutatakse vähemalt osaliselt transpordi energiavarustuses fossiilsete naftaallikate asemel ja millel on potentsiaali aidata kaasa transpordi CO2-heite vähendamisele ja transpordisektori keskkonnatoime parandamisele, ja mis on kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001 (5).
  Näitaja andmed kogutakse ja esitatakse i) laadimispunktide ja ii) tanklate kohta eraldi. Viimase all tuleb eraldi välja tuua iii) vesinikutanklad. | Tankimis- ja laadimispunktid |
| 4 | Elanikkond, kes saab kasu üleujutuste, metsa- või maastikutulekahjude ja muude kliimaga seotud loodusõnnetuste vastu kindlustamiseks võetud meetmetest | Esimene sammas
  Neljas sammas | Elanikkond, kes elab piirkondades, kus kaitsetaristu (sealhulgas roheline taristu ja looduspõhised lahendused kliimamuutustega kohanemiseks) on üles ehitatud või oluliselt ajakohastatud rahastu raames võetavate meetmete toel, et vähendada haavatavust üleujutuste, metsa- või maastikutulekahjude ja muude kliimaga seotud loodusõnnetuste (tormid, põuad, kuumalained) suhtes. See näitaja hõlmab kaitsemeetmeid, mis on selgelt lokaliseeritud suure riskiga piirkondades ja mis on otseselt suunatud konkreetsetele ohtudele, erinevalt üldisematest meetmetest, mida rakendatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil. Üleujutuste puhul kajastab näitaja ohustatud elanike arvu. | Inimeste arv |
| 5 | Lisandunud eluruumid, millel on internetijuurdepääs väga suure läbilaskevõimega võrkudele | Teine sammas
  Neljas sammas | Selliste eluruumide koguarv, millel on juurdepääs väga suure läbilaskevõimega võrkudele, nagu on määratletud BERECi suunistes väga suure läbilaskevõimega võrkude kohta (BoR (20) 165) (6), millel varem oli juurdepääs aeglasematele ühendustele või millel puudus enne rahastu raames võetavate meetmete tuge üldse internetiühendus. Komisjon võtab arvesse ka 5G-võrgu leviala ja selle uuendamist gigabiti kiiruseni. Parem internetiühendus peab olema rahastu raames võetavate meetmete toe otsene tagajärg. Näitajas võetakse arvesse eluruume, millel on internetiühenduse võimalus, mitte tegelikku kasutust.
  Eluruum – tuba või tubade kogum, mis asuvad alalises ehitises või selle struktuuriliselt eraldatud osas, mis on [...] mõeldud ühele leibkonnale aastaringseks elamiseks“ (7) (vt komisjon (Eurostat)).
  Näitaja ei hõlma ühiseluruume, nagu haiglad, vanadekodud, hooldekodud, vanglad, sõjaväekasarmud, usuasutused, pansionid, töötajate ühiselamud jne. | Eluruumid |
| 6 | Ettevõtted, mida on toetatud digitaaltoodete, -teenuste ja -rakendusprotsesside väljatöötamiseks või vastuvõtmiseks | Teine sammas
  Kolmas sammas | Selliste ettevõtete arv, mida toetatakse rahastu raames võetavatest meetmetest, et töötada välja või võtta kasutusele uusi või märkimisväärselt uuendatud digitehnoloogial põhinevaid teenuseid, tooteid ja protsesse. See hõlmab sellist tipptasemel digitehnoloogiat nagu automatiseerimine, tehisintellekt, küberturvalisus, plokiahel, pilve- ja servtöötluse taristud ning andmeruumid, kvantandmetöötlus ja kõrgjõudlusega andmetöötlus. Olulised uuendused hõlmavad ainult uusi funktsioone. Seepärast kogutakse teavet eraldi i) ettevõtete kohta, mis saavad toetust digitehnoloogia ja -lahenduste arendamiseks, ja ii) ettevõtete kohta, mis saavad toetust digilahenduste kasutuselevõtuks, et muuta oma teenuseid, tooteid või protsesse. Teavet kogutakse ka ettevõtte suuruse alusel.
  Ettevõte võetakse arvesse üks kord, olenemata sellest, mitu korda ta rahastu meetmete kaudu digiüleminekuks toetust saab.
  Ettevõte ja selle liigitus ettevõtte suuruse järgi määratletakse vastavalt näitaja nr 9 jaoks vastu võetud määratlusele. | Ettevõtted |
| 7 | Uute ja uuendatud avalike digiteenuste, -toodete ja -protsesside kasutajad | Teine sammas
  Viies sammas | Selliste avalike digiteenuste, -toodete ja -protsesside kasutajate arv, mis on hiljuti välja töötatud või mida on rahastu raames võetavate meetmete toel oluliselt uuendatud. Olulised uuendused hõlmavad ainult uusi funktsioone. Näitaja lähteväärtus on 0 üksnes juhul, kui digiteenus, -toode või -protsess on uus. Kasutajad on selliste avalike teenuste ja toodete kliendid, mis on hiljuti välja töötatud või mida on uuendatud rahastu raames võetavate meetmete toel, ning avaliku sektori asutuse töötajad, kes kasutavad rahastu raames võetavate meetmete toel loodud uusi või oluliselt uuendatud digitaalseid protsesse. Kui üksikuid kasutajaid ei ole võimalik kindlaks teha, ei käsitata e-teenust kasutava sama kliendi mitmekordset arvestamist topeltarvestusena. | Kasutajaid aastas |
| 8 | Toetatavates teadusasutustes töötavad teadlased | Kolmas sammas | Nende teadlaste arv, kes kasutavad oma tegevussuunas otseselt avalik-õiguslikke või eraõiguslikke teadusrajatisi või seadmeid, mida toetatakse rahastu raames võetavatest meetmetest. Näitajat mõõdetakse aastase täistööaja ekvivalendina, mis arvutatakse vastavalt metoodikale, mis on esitatud OECD Frascati käsiraamatus 2015.
  Toetus peab parandama teadusrajatist või uurimisseadmete kvaliteeti. Arvesse ei võeta kvaliteeti mitteparandavaid asendamisi ega hooldustöid.
  Teadus- ja arendustegevuse valdkonna täitmata ametikohti ei arvestata, samuti ei võeta arvesse teadus- ja arendustegevuse tugitöötajaid (st ametikohad, mis ei ole otseselt seotud teadus- ja arendustegevusega).
  Teadus- ja arendustegevusega hõivatud töötajate aastane täistööajale taandatud töötajate arv – suhtarv, milleks jagatakse kalendriaasta jooksul teadus- ja arendustegevuses tegelikult töötatud tundide arv üksikisiku või rühma poolt samal ajavahemikul tavapäraselt töötatud tundide koguarvuga. Reeglina ei saa isik vastata rohkem kui ühele täistööajale taandatud töötajale teadus- ja arendustegevuses, arvutatuna kaks korda aastas. Tavapäraselt töötatud tundide arv määratakse kindlaks normatiivse/seadusjärgse tööaja alusel. Täistööajaga töötaja identifitseeritakse vastavalt tema tööalasele staatusele, lepingu liigile (täis- või osaline tööaeg) ning teadus- ja arendustegevuses osalemise tasemele (vt OECD Frascati käsiraamat 2015, punkt 5.3).
  Näitaja andmed esitatakse soo alusel (8). | Aastane täistööaja ekvivalent |
| 9 | Toetatavad ettevõtted (millest: väikesed – sealhulgas mikro-, keskmise suurusega ja suured ettevõtted) | Kolmas sammas | Näitaja hõlmab kõiki ettevõtteid, mis saavad rahastu raames võetavate meetmete kaudu rahalist või mitterahalist toetust.
  Ettevõte – juriidiliste üksuste väikseim rühm, mis moodustab kaupu või teenuseid tootva organisatsioonilise üksuse, mis on oma otsuste tegemisel teatavas ulatuses sõltumatu, eriti käibevahendite paigutamise suhtes, ning mis teostab üht või enamat tegevust ühes või mitmes kohas. Ettevõtte võib moodustada ka ainult üks juriidiline üksus. Juriidilised üksused hõlmavad juriidilisi isikuid, keda tunnustatakse sellistena seaduse alusel, sõltumata üksikisikutest või institutsioonidest, kes võivad neid omada või olla nende liikmed, näiteks täisühingud, usaldusühingud, piiratud vastutusega äriühingud, aktsiaseltsid jne. Juriidilised üksused hõlmavad ka füüsilisi isikuid, kes tegelevad majandustegevusega iseseisvalt, nagu kaupluse või autotöökoja omanik või käitaja, jurist või füüsilisest isikust käsitööline (komisjon (Eurostat)) nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 696/93 III jao punkti A alusel).
  Näitaja andmed kogutakse ja esitatakse ettevõtte suuruse alusel. Selle näitaja puhul on ettevõtted tulusaamisele orienteeritud organisatsioonid, mis toodavad kaupu või osutavad teenuseid turu vajaduste rahuldamiseks.
  Ettevõtete liigitus:
  väikesed ettevõtted, sealhulgas mikroettevõtted (0–49 töötajat ja füüsilisest isikust ettevõtjat ning aastakäive -≤ 10 miljonit eurot või bilansimaht - ≤ 10 miljonit eurot);
  keskmise suurusega ettevõte (50–249 töötajat ja füüsilisest isikust ettevõtjat ning aastakäive > 10 miljonit eurot – ≤ 50 miljonit eurot või bilansimaht > 10 miljonit eurot – ≤ 43 miljonit eurot);
  suurettevõtted (> 250 töötajat ja füüsilisest isikust ettevõtjat ning käive > 50 miljonit eurot või bilansimaht > 43 miljonit eurot);
  kui ületatakse ühte kahest künnisest (töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ning aastakäive/bilansimaht), liigitatakse ettevõtted kõrgemasse suuruskategooriasse;
  (komisjon (Eurostat) soovituse 2003/361/EÜ (9) lisa artiklite 2–3 alusel);
  toetatava ettevõtte suurust mõõdetakse toetuse saamise alguses. | Ettevõtted |
| 10 | Haridust või koolitust saama asunud osalejate arv | Teine sammas
  Neljas sammas
  Kuues sammas | Näitaja puhul võetakse arvesse nende inimeste arvu, kes osalevad rahastu raames võetavate meetmetega toetatavas haridus- (ISCED 0–6, täiskasvanuharidus) ja koolitustegevuses (väljaspool töökohta/töökohas toimuv koolitus, jätkuv kutseõpe jne), sealhulgas digioskuste koolitustel osalejaid (10). Seepärast kogutakse ja esitatatakse näitaja andmed eraldi i) hariduses või koolituses osalejate kohta ja ii) digioskuste koolitustel osalejate kohta. Näitaja andmed esitatakse eraldi ka soo (11) ja vanuse (12) alusel.
  Osalejaid võetakse arvesse haridus- või koolitusmeetmes osalema hakkamisel. | Inimeste arv |
| 11 | Töötavate või tööd otsivate inimeste arv | Kolmas sammas
  Neljas sammas | Töötud (13) või mitteaktiivsed, (14) keda on toetatud taaste- ja vastupidavusrahastu meetmetest ja kes töötavad, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana, või kes olid toetuse saamise ajal mitteaktiivsed, ning kes kohe pärast toetuse saamist asusid tööd otsima.
  Näitaja andmed esitatakse soo (15) ja vanuse (16)alusel.
  Tööd otsima asunud isik – isik, kes on tavaliselt ilma tööta, on valmis tööle asuma ja otsib aktiivselt tööd, nagu on määratletud mõiste „töötu“ puhul.
  Isikuid, kes on hiljuti registreeritud riiklikus tööturuasutuses tööotsijana, võetakse alati arvesse, isegi siis, kui nad ei ole kohe valmis tööle asuma. | Inimeste arv |
| 12 | Uute või ajakohastatud tervishoiuasutuste mahutavus | Neljas sammas
  Viies sammas | Inimeste maksimaalne arv aastas, keda uus või ajakohastatud tervishoiuasutus saab rahastu raames võetavate meetmete toel teenindada ühe aasta jooksul vähemalt ühe korra.
  Ajakohastamine ei hõlma energiatõhusaks renoveerimist või hooldust ega remonti. Tervishoiuasutuste hulka kuuluvad haiglad, kliinikud, ambulatoorse ravi keskused, spetsiaalsed hooldusasutused jne. | Inimest aastas |
| 13 | Uute või ajakohastatud lapsehoiu- ja haridusasutuste klassiruumide mahutavus | Neljas sammas
  Kuues sammas | Klassiruumide mahutavus, väljendatuna uute või ajakohastatud alusharidus- ja lapsehoiuasutuste (ISCED 0–6) kohtade maksimaalse arvuna, mis tuleneb rahastu raames võetavate meetmete toest. Klassiruumide mahutavust arvutatakse vastavalt riigisisestele õigusaktidele, kuid see ei hõlma õpetajaid, lapsevanemaid, abipersonali ega muid isikuid, kes võivad neid ruume samuti kasutada.
  Alusharidus- ja lapsehoiuasutused, nagu lastesõimed ja eelkoolid, on asutused, mis on loodud lastele (sünnist algkooli alguseni) (ISCED 0). Haridusasutused hõlmavad koole (ISCED 1–3, ISCED 4) ja kõrgharidust (ISCED 5–6). Näitaja hõlmab lapsehoiu- või haridusasutusi, mis on äsja ehitatud või ajakohastatud (näiteks hügieeni- ja ohutusstandardite parandamiseks), ning ajakohastamine ei hõlma energiatõhusaks renoveerimist või hooldust ja remonti. | Inimeste arv |
| 14 | Toetust saavate 15–29aastaste noorte arv | Kuues sammas | Rahastu raames võetavate meetmete raames rahalist või mitterahalist toetust saavate 15–29aastaste osalejate arv.
  Näitaja andmed esitatakse soo alusel (17). | Inimeste arv |

Number

Taaste- vastupidavusrahastu toetuse ühine näitaja

Taaste- vastupidavusrahastu sambad

Selgitus

Ühik

1

Primaarenergia aastase tarbimise sääst

Esimene sammas

Kolmas sammas

Toetatud üksuste primaarenergia aastase kogutarbimise vähenemine rahastu raames võetavate meetmete toel. Lähteolukord on primaarenergia aastane tarbimine enne sekkumist ning saavutatud väärtus osutab primaarenergia aastasele tarbimisele sekkumisele järgneval aastal. Hoonete puhul peavad sekkumised olema piisavalt dokumenteeritud, et neid väärtusi oleks võimalik arvutada, näiteks kasutades energiamärgiseid või muid jälgimissüsteeme, mis täidavad hoonete Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (energiatõhususe direktiivi) (1) artikli 10 lõikes 6 sätestatud kriteeriume. Ettevõtete protsesside puhul dokumenteeritakse primaarenergia aastane tarbimine energiaauditite põhjal kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (2) (energiatõhususe direktiivi) artikliga 8 või muude asjakohaste tehniliste spetsifikatsioonide alusel.

Üldkasutatav hoone – avaliku sektori asutustele või mittetulundusühendustele kuuluvad hooned, tingimusel et kõnealused asutused teenivad selliseid üldist huvi pakkuvaid eesmärke nagu haridus, tervishoid, keskkond ja transport. Näitena võib tuua üldkasutatavad haldushooned, koolid, haiglad jne.

MWh aastas

2

Taastuvenergia jaoks paigaldatud täiendav tegevvõimsus

Esimene sammas

Kolmas sammas

Taastuvenergia jaoks rahastu raames võetavate meetmete toel paigaldatud lisavõimsus, mida oleks võimalik kasutada (st võrguga ühendatud, kui see on asjakohane, ja täielikult valmis tootma või juba toodab energiat). Tootmisvõimsus – „maksimaalne elektritootmise netovõimsus“, nagu on määratlenud Eurostat (3).

Taastuvenergia – taastuvatest mittefossiilsetest allikatest pärit energia: tuule-, päikese- (soojusenergia ja fotogalvaaniline), geotermiline, ümbritseva keskkonna, loodete, lainete, muu ookeani- ja hüdroenergia ning biomassist, prügilagaasist, reoveepuhasti gaasist ja biogaasist toodetud energia (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/2001 (4)). Näitaja hõlmab ka vesiniku tootmise elektrolüüsivõimsust, mis on loodud rahastu raames võetavate meetmete toel. Näitaja andmed kogutakse ja esitatakse i) taastuvenergia tootmise võimsuse ja ii) vesiniku tootmise elektrolüüsivõimsuse kohta eraldi.

MW

3

Alternatiivkütuste taristu (tankimis-/laadimispunktid)

Esimene sammas

Kolmas sammas

Rahastu raames võetavatest meetmetest toetatavate keskkonnasõbralike sõidukite tankimis-/laadimispunktide (uued või uuendatud) arv.

Laadimispunkt – liides, millega on võimalik laadida korraga ühte elektrisõidukit või vahetada korraga ühe elektrisõiduki aku. Tankimispunkt – rajatis, kus toimub alternatiivkütusega varustamine statsionaarse või liikuva seadme abil.

Alternatiivkütus – kütused või energiaallikad, mida kasutatakse vähemalt osaliselt transpordi energiavarustuses fossiilsete naftaallikate asemel ja millel on potentsiaali aidata kaasa transpordi CO2-heite vähendamisele ja transpordisektori keskkonnatoime parandamisele, ja mis on kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001 (5).

Näitaja andmed kogutakse ja esitatakse i) laadimispunktide ja ii) tanklate kohta eraldi. Viimase all tuleb eraldi välja tuua iii) vesinikutanklad.

Tankimis- ja laadimispunktid

4

Elanikkond, kes saab kasu üleujutuste, metsa- või maastikutulekahjude ja muude kliimaga seotud loodusõnnetuste vastu kindlustamiseks võetud meetmetest

Esimene sammas

Neljas sammas

Elanikkond, kes elab piirkondades, kus kaitsetaristu (sealhulgas roheline taristu ja looduspõhised lahendused kliimamuutustega kohanemiseks) on üles ehitatud või oluliselt ajakohastatud rahastu raames võetavate meetmete toel, et vähendada haavatavust üleujutuste, metsa- või maastikutulekahjude ja muude kliimaga seotud loodusõnnetuste (tormid, põuad, kuumalained) suhtes. See näitaja hõlmab kaitsemeetmeid, mis on selgelt lokaliseeritud suure riskiga piirkondades ja mis on otseselt suunatud konkreetsetele ohtudele, erinevalt üldisematest meetmetest, mida rakendatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil. Üleujutuste puhul kajastab näitaja ohustatud elanike arvu.

Inimeste arv

5

Lisandunud eluruumid, millel on internetijuurdepääs väga suure läbilaskevõimega võrkudele

Teine sammas

Neljas sammas

Selliste eluruumide koguarv, millel on juurdepääs väga suure läbilaskevõimega võrkudele, nagu on määratletud BERECi suunistes väga suure läbilaskevõimega võrkude kohta (BoR (20) 165) (6), millel varem oli juurdepääs aeglasematele ühendustele või millel puudus enne rahastu raames võetavate meetmete tuge üldse internetiühendus. Komisjon võtab arvesse ka 5G-võrgu leviala ja selle uuendamist gigabiti kiiruseni. Parem internetiühendus peab olema rahastu raames võetavate meetmete toe otsene tagajärg. Näitajas võetakse arvesse eluruume, millel on internetiühenduse võimalus, mitte tegelikku kasutust.

Eluruum – tuba või tubade kogum, mis asuvad alalises ehitises või selle struktuuriliselt eraldatud osas, mis on [...] mõeldud ühele leibkonnale aastaringseks elamiseks“ (7) (vt komisjon (Eurostat)).

Näitaja ei hõlma ühiseluruume, nagu haiglad, vanadekodud, hooldekodud, vanglad, sõjaväekasarmud, usuasutused, pansionid, töötajate ühiselamud jne.

Eluruumid

6

Ettevõtted, mida on toetatud digitaaltoodete, -teenuste ja -rakendusprotsesside väljatöötamiseks või vastuvõtmiseks

Teine sammas

Kolmas sammas

Selliste ettevõtete arv, mida toetatakse rahastu raames võetavatest meetmetest, et töötada välja või võtta kasutusele uusi või märkimisväärselt uuendatud digitehnoloogial põhinevaid teenuseid, tooteid ja protsesse. See hõlmab sellist tipptasemel digitehnoloogiat nagu automatiseerimine, tehisintellekt, küberturvalisus, plokiahel, pilve- ja servtöötluse taristud ning andmeruumid, kvantandmetöötlus ja kõrgjõudlusega andmetöötlus. Olulised uuendused hõlmavad ainult uusi funktsioone. Seepärast kogutakse teavet eraldi i) ettevõtete kohta, mis saavad toetust digitehnoloogia ja -lahenduste arendamiseks, ja ii) ettevõtete kohta, mis saavad toetust digilahenduste kasutuselevõtuks, et muuta oma teenuseid, tooteid või protsesse. Teavet kogutakse ka ettevõtte suuruse alusel.

Ettevõte võetakse arvesse üks kord, olenemata sellest, mitu korda ta rahastu meetmete kaudu digiüleminekuks toetust saab.

Ettevõte ja selle liigitus ettevõtte suuruse järgi määratletakse vastavalt näitaja nr 9 jaoks vastu võetud määratlusele.

Ettevõtted

7

Uute ja uuendatud avalike digiteenuste, -toodete ja -protsesside kasutajad

Teine sammas

Viies sammas

Selliste avalike digiteenuste, -toodete ja -protsesside kasutajate arv, mis on hiljuti välja töötatud või mida on rahastu raames võetavate meetmete toel oluliselt uuendatud. Olulised uuendused hõlmavad ainult uusi funktsioone. Näitaja lähteväärtus on 0 üksnes juhul, kui digiteenus, -toode või -protsess on uus. Kasutajad on selliste avalike teenuste ja toodete kliendid, mis on hiljuti välja töötatud või mida on uuendatud rahastu raames võetavate meetmete toel, ning avaliku sektori asutuse töötajad, kes kasutavad rahastu raames võetavate meetmete toel loodud uusi või oluliselt uuendatud digitaalseid protsesse. Kui üksikuid kasutajaid ei ole võimalik kindlaks teha, ei käsitata e-teenust kasutava sama kliendi mitmekordset arvestamist topeltarvestusena.

Kasutajaid aastas

8

Toetatavates teadusasutustes töötavad teadlased

Kolmas sammas

Nende teadlaste arv, kes kasutavad oma tegevussuunas otseselt avalik-õiguslikke või eraõiguslikke teadusrajatisi või seadmeid, mida toetatakse rahastu raames võetavatest meetmetest. Näitajat mõõdetakse aastase täistööaja ekvivalendina, mis arvutatakse vastavalt metoodikale, mis on esitatud OECD Frascati käsiraamatus 2015.

Toetus peab parandama teadusrajatist või uurimisseadmete kvaliteeti. Arvesse ei võeta kvaliteeti mitteparandavaid asendamisi ega hooldustöid.

Teadus- ja arendustegevuse valdkonna täitmata ametikohti ei arvestata, samuti ei võeta arvesse teadus- ja arendustegevuse tugitöötajaid (st ametikohad, mis ei ole otseselt seotud teadus- ja arendustegevusega).

Teadus- ja arendustegevusega hõivatud töötajate aastane täistööajale taandatud töötajate arv – suhtarv, milleks jagatakse kalendriaasta jooksul teadus- ja arendustegevuses tegelikult töötatud tundide arv üksikisiku või rühma poolt samal ajavahemikul tavapäraselt töötatud tundide koguarvuga. Reeglina ei saa isik vastata rohkem kui ühele täistööajale taandatud töötajale teadus- ja arendustegevuses, arvutatuna kaks korda aastas. Tavapäraselt töötatud tundide arv määratakse kindlaks normatiivse/seadusjärgse tööaja alusel. Täistööajaga töötaja identifitseeritakse vastavalt tema tööalasele staatusele, lepingu liigile (täis- või osaline tööaeg) ning teadus- ja arendustegevuses osalemise tasemele (vt OECD Frascati käsiraamat 2015, punkt 5.3).

Näitaja andmed esitatakse soo alusel (8).

Aastane täistööaja ekvivalent

9

Toetatavad ettevõtted (millest: väikesed – sealhulgas mikro-, keskmise suurusega ja suured ettevõtted)

Kolmas sammas

Näitaja hõlmab kõiki ettevõtteid, mis saavad rahastu raames võetavate meetmete kaudu rahalist või mitterahalist toetust.

Ettevõte – juriidiliste üksuste väikseim rühm, mis moodustab kaupu või teenuseid tootva organisatsioonilise üksuse, mis on oma otsuste tegemisel teatavas ulatuses sõltumatu, eriti käibevahendite paigutamise suhtes, ning mis teostab üht või enamat tegevust ühes või mitmes kohas. Ettevõtte võib moodustada ka ainult üks juriidiline üksus. Juriidilised üksused hõlmavad juriidilisi isikuid, keda tunnustatakse sellistena seaduse alusel, sõltumata üksikisikutest või institutsioonidest, kes võivad neid omada või olla nende liikmed, näiteks täisühingud, usaldusühingud, piiratud vastutusega äriühingud, aktsiaseltsid jne. Juriidilised üksused hõlmavad ka füüsilisi isikuid, kes tegelevad majandustegevusega iseseisvalt, nagu kaupluse või autotöökoja omanik või käitaja, jurist või füüsilisest isikust käsitööline (komisjon (Eurostat)) nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 696/93 III jao punkti A alusel).

Näitaja andmed kogutakse ja esitatakse ettevõtte suuruse alusel. Selle näitaja puhul on ettevõtted tulusaamisele orienteeritud organisatsioonid, mis toodavad kaupu või osutavad teenuseid turu vajaduste rahuldamiseks.

Ettevõtete liigitus:

väikesed ettevõtted, sealhulgas mikroettevõtted (0–49 töötajat ja füüsilisest isikust ettevõtjat ning aastakäive -≤ 10 miljonit eurot või bilansimaht - ≤ 10 miljonit eurot);

keskmise suurusega ettevõte (50–249 töötajat ja füüsilisest isikust ettevõtjat ning aastakäive > 10 miljonit eurot – ≤ 50 miljonit eurot või bilansimaht > 10 miljonit eurot – ≤ 43 miljonit eurot);

suurettevõtted (> 250 töötajat ja füüsilisest isikust ettevõtjat ning käive > 50 miljonit eurot või bilansimaht > 43 miljonit eurot);

kui ületatakse ühte kahest künnisest (töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv ning aastakäive/bilansimaht), liigitatakse ettevõtted kõrgemasse suuruskategooriasse;

(komisjon (Eurostat) soovituse 2003/361/EÜ (9) lisa artiklite 2–3 alusel);

toetatava ettevõtte suurust mõõdetakse toetuse saamise alguses.

Ettevõtted

10

Haridust või koolitust saama asunud osalejate arv

Teine sammas

Neljas sammas

Kuues sammas

Näitaja puhul võetakse arvesse nende inimeste arvu, kes osalevad rahastu raames võetavate meetmetega toetatavas haridus- (ISCED 0–6, täiskasvanuharidus) ja koolitustegevuses (väljaspool töökohta/töökohas toimuv koolitus, jätkuv kutseõpe jne), sealhulgas digioskuste koolitustel osalejaid (10). Seepärast kogutakse ja esitatatakse näitaja andmed eraldi i) hariduses või koolituses osalejate kohta ja ii) digioskuste koolitustel osalejate kohta. Näitaja andmed esitatakse eraldi ka soo (11) ja vanuse (12) alusel.

Osalejaid võetakse arvesse haridus- või koolitusmeetmes osalema hakkamisel.

Inimeste arv

11

Töötavate või tööd otsivate inimeste arv

Kolmas sammas

Neljas sammas

Töötud (13) või mitteaktiivsed, (14) keda on toetatud taaste- ja vastupidavusrahastu meetmetest ja kes töötavad, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana, või kes olid toetuse saamise ajal mitteaktiivsed, ning kes kohe pärast toetuse saamist asusid tööd otsima.

Näitaja andmed esitatakse soo (15) ja vanuse (16)alusel.

Tööd otsima asunud isik – isik, kes on tavaliselt ilma tööta, on valmis tööle asuma ja otsib aktiivselt tööd, nagu on määratletud mõiste „töötu“ puhul.

Isikuid, kes on hiljuti registreeritud riiklikus tööturuasutuses tööotsijana, võetakse alati arvesse, isegi siis, kui nad ei ole kohe valmis tööle asuma.

Inimeste arv

12

Uute või ajakohastatud tervishoiuasutuste mahutavus

Neljas sammas

Viies sammas

Inimeste maksimaalne arv aastas, keda uus või ajakohastatud tervishoiuasutus saab rahastu raames võetavate meetmete toel teenindada ühe aasta jooksul vähemalt ühe korra.

Ajakohastamine ei hõlma energiatõhusaks renoveerimist või hooldust ega remonti. Tervishoiuasutuste hulka kuuluvad haiglad, kliinikud, ambulatoorse ravi keskused, spetsiaalsed hooldusasutused jne.

Inimest aastas

13

Uute või ajakohastatud lapsehoiu- ja haridusasutuste klassiruumide mahutavus

Neljas sammas

Kuues sammas

Klassiruumide mahutavus, väljendatuna uute või ajakohastatud alusharidus- ja lapsehoiuasutuste (ISCED 0–6) kohtade maksimaalse arvuna, mis tuleneb rahastu raames võetavate meetmete toest. Klassiruumide mahutavust arvutatakse vastavalt riigisisestele õigusaktidele, kuid see ei hõlma õpetajaid, lapsevanemaid, abipersonali ega muid isikuid, kes võivad neid ruume samuti kasutada.

Alusharidus- ja lapsehoiuasutused, nagu lastesõimed ja eelkoolid, on asutused, mis on loodud lastele (sünnist algkooli alguseni) (ISCED 0). Haridusasutused hõlmavad koole (ISCED 1–3, ISCED 4) ja kõrgharidust (ISCED 5–6). Näitaja hõlmab lapsehoiu- või haridusasutusi, mis on äsja ehitatud või ajakohastatud (näiteks hügieeni- ja ohutusstandardite parandamiseks), ning ajakohastamine ei hõlma energiatõhusaks renoveerimist või hooldust ja remonti.

Inimeste arv

14

Toetust saavate 15–29aastaste noorte arv

Kuues sammas

Rahastu raames võetavate meetmete raames rahalist või mitterahalist toetust saavate 15–29aastaste osalejate arv.

Näitaja andmed esitatakse soo alusel (17).

Inimeste arv

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13), mida on muudetud direktiiviga (EL) 2018/844 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 75).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

(3)  
  „maksimaalne võimalik pidevalt tarnitav aktiivvõimsus võrgu väljundis kõikide jaamade üheaegselt töötamisel (st pärast jaama abiseadmete elektritoidet ja võttes arvesse kadusid jaama lahutamatuks osaks peetavates trafodes)“.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

(5)  Konkreetselt direktiivi (EL) 2018/2001 artikkel 29, milles on sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid.

(6)  Euroopa elektroonilise side seadustiku artikli 2 lõikes 2 on mõiste „väga suure läbilaskevõimega võrk“ praegu määratletud järgmiselt: „väga suure läbilaskevõimega võrk“ – kas elektroonilise side võrk, mis koosneb vähemalt kuni teenuse pakkumise kohas asuva jaotuspunktini täielikult optilisest kiust, või elektroonilise side võrk, mis suudab sideliikluse tippkoormuse tingimustes pakkuda kättesaadava alla- ja üleslüli ribalaiuse, toimekindluse, vigadega seotud parameetrite ning hilistuse ja selle varieeruvuse näitajate osas samalaadset võrgu jõudlust.

(7)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Dwelling

(8)  Mehed, naised, mittebinaarsed isikud. Mitmes liikmesriigis kehtivad õigusnormid või tavad, millega tunnistatakse, et isik ei pruugi kuuluda kumbagi neist kahest kategooriast või ei pruugi soovida, et teda seostatakse ühe või teisega. Nende liikmesriikide puhul registreeritakse need isikud mittebinaarsetena.

(9)  
  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(10)  Kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse VII lisaga, milles on esitatud rahastu digiteerimismeetmed, tuleb digioskuste koolitust mõista sekkumisvaldkonna 108 (digioskuste arendamise toetamine) tähenduses, milles on sätestatud: „See tähendab kõigi tasandite digioskusi ja hõlmab järgmist: digispetsialistide koolitamiseks mõeldud väga spetsiifilised programmid (st tehnoloogiapõhised programmid); õpetajate koolitamine, digitaalse infosisu arendamine hariduslikel eesmärkidel ja vajaliku organisatsioonilise suutlikkuse suurendamine. See hõlmab ka meetmeid ja programme, mille eesmärk on parandada põhilisi digioskusi.“

(11)  Mehed, naised, mittebinaarsed isikud. Mitmes liikmesriigis kehtivad õigusnormid või tavad, millega tunnistatakse, et isik ei pruugi kuuluda kumbagi neist kahest kategooriast või ei pruugi soovida, et teda seostatakse ühe või teisega. Nende liikmesriikide puhul registreeritakse need isikud mittebinaarsetena.

(12)  0–17, 18–29, 30–54, 55 ja vanem.

(13)  Töötu – isik, kes on tavaliselt ilma tööta, on valmis tööle asuma ja otsib aktiivselt tööd. Isikud, keda loetakse riiklike määratluste kohaselt registreeritud töötuteks, loetakse alati töötuteks, isegi juhul, kui nad ei vasta kõigile kolmele kriteeriumile. Allikas: tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, „Labour market policy satistics – Methodology 2018“ (tööturupoliitika statistika – 2018. aasta metoodika), § 18.

(14)  Mitteaktiivsed isikud ei kuulu praegu tööjõu hulka (st nad ei tööta ega ole töötud vastavalt esitatud määratlustele). Allikas: tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, „Labour market policy satistics – Methodology 2018“ (tööturupoliitika statistika – 2018. aasta metoodika), § 20.

(15)  Mehed, naised, mittebinaarsed isikud. Mitmes liikmesriigis kehtivad õigusnormid või tavad, millega tunnistatakse, et isik ei pruugi kuuluda kumbagi neist kahest kategooriast või ei pruugi soovida, et teda seostatakse ühe või teisega. Nende liikmesriikide puhul registreeritakse need isikud mittebinaarsetena.

(16)  0–17, 18–29, 30–54, 55 ja vanem.

(17)  Mehed, naised, mittebinaarsed isikud. Mitmes liikmesriigis kehtivad õigusnormid või tavad, millega tunnistatakse, et isik ei pruugi kuuluda kumbagi neist kahest kategooriast või ei pruugi soovida, et teda seostatakse ühe või teisega. Nende liikmesriikide puhul registreeritakse need isikud mittebinaarsetena.

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/92 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/92

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2107,

26. november 2021,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, kust on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, kust on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas on sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, kust on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas on sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, kust on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi.

| (5) | 17. novembril 2021 teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude hulgas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Lancashire’i krahvkonnas Fylde’i omavalitsusüksuses Kirkhami lähedal ning seda kinnitati 17. novembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

17. novembril 2021 teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude hulgas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Lancashire’i krahvkonnas Fylde’i omavalitsusüksuses Kirkhami lähedal ning seda kinnitati 17. novembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (6) | 19. novembril 2021 teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude hulgas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Derbyshire’i krahvkonnas South Derbyshire’i omavalitsusüksuses Willingtoni lähedal ning seda kinnitati 19. novembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

19. novembril 2021 teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude hulgas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Derbyshire’i krahvkonnas South Derbyshire’i omavalitsusüksuses Willingtoni lähedal ning seda kinnitati 19. novembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (7) | 20. novembril 2021 teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude hulgas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Bournemouth, Christchurch & Poole’i omavalitsusüksuses Pokesdowni lähedal ning seda kinnitati 19. novembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

20. novembril 2021 teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude hulgas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Bournemouth, Christchurch & Poole’i omavalitsusüksuses Pokesdowni lähedal ning seda kinnitati 19. novembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (8) | Ühendkuningriigi veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ja ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriigi veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ja ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (9) | Ühendkuningriik esitas komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ei tohiks Ühendkuningriigi veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada. |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriik esitas komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ei tohiks Ühendkuningriigi veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada.

| (10) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta.

| (11) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu toomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.22 järele järgmised tsoonid GB-2.23, GB-2.24 ja GB-2.25:













  „GB Ühendkuningriik | GB-2.23 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| GB-2.24 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| GB-2.25 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 19.11.2021“; | |

1)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.22 järele järgmised tsoonid GB-2.23, GB-2.24 ja GB-2.25:

„GB Ühendkuningriik

GB-2.23

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

17.11.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

17.11.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

17.11.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

17.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

17.11.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

17.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

17.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

17.11.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

17.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

17.11.2021

GB-2.24

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

19.11.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

19.11.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

19.11.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

19.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

19.11.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

19.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

19.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

19.11.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

19.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

19.11.2021

GB-2.25

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

19.11.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

19.11.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

19.11.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

19.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

19.11.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

19.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

19.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

19.11.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

19.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

19.11.2021“;

| b) | 2. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.22 järele järgmised tsoonid GB-2.23, GB-2.24 ja GB-2.25:







  „Ühendkuningriik | GB-2.23 | Kirkhami lähedal, Fylde, Lancashire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.79° N ja 2.84° W |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.24 | Pokesdowni lähedal, Bournemouth, Christchurch & Poole, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 50.73° N ja 1.82° W |
| GB-2.25 | Willingtoni lähedal, South Derbyshire, Derbyshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.86° N ja 1.52° W“; |

b)

2. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.22 järele järgmised tsoonid GB-2.23, GB-2.24 ja GB-2.25:

„Ühendkuningriik

GB-2.23

Kirkhami lähedal, Fylde, Lancashire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.79° N ja 2.84° W

GB-2.24

Pokesdowni lähedal, Bournemouth, Christchurch & Poole, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 50.73° N ja 1.82° W

GB-2.25

Willingtoni lähedal, South Derbyshire, Derbyshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.86° N ja 1.52° W“;

| 2) | XIV lisa 1. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.22 järele järgmised tsoonid GB-2.23, GB-2.24 ja GB-2.25:













  „GB Ühendkuningriik | GB-2.23 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 17.11.2021 | |
| GB-2.24 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| GB-2.25 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 19.11.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 19.11.2021“. | |

2)

XIV lisa 1. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.22 järele järgmised tsoonid GB-2.23, GB-2.24 ja GB-2.25:

„GB Ühendkuningriik

GB-2.23

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

17.11.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

17.11.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

17.11.2021

GB-2.24

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

19.11.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

19.11.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

19.11.2021

GB-2.25

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

19.11.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

19.11.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

19.11.2021“.

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/97 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/97

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2108,

29. november 2021,

millega muudetakse 323. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 23. novembril 2021 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee teha uue kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

23. novembril 2021 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee teha uue kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi

peadirektor

---

(1)  
  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisasse pealkirja „Füüsilised isikud“ alla lisatakse järgmine kanne:

| 1. | „Emraan Ali (kontrollimata varjunimi: Abu Jihad TNT). Sünniaeg: a) 4.7.1967. Sünnikoht: a) Rio Claro, Trinidad ja Tobago. Kodakondsus: a) Trinidad ja Tobago; b) Ameerika Ühendriigid. Pass nr a) TB162181 (Trinidadi ja Tobago pass, välja antud 27.1.2015 ja kaotas kehtivuse 26.1.2020); b) 420985453 (Ameerika Ühendriikide pass, kaotas kehtivuse 6.2.2017). Riiklik isikukood nr 19670704052 (Trinidadi ja Tobago isikukood). Aadress: a) Ameerika Ühendriigid (kinnipeetav, Miami föderaalne kinnipidamiskeskus, registrinumber: 10423-509); b) #12 Rio Claro Mayaro Road, Rio Claro, Trinidad (varasem asukoht ajavahemikul 2008 – märts 2015); c) #7 Guayaguayare Road, Rio Claro, Trinidad (varasem asukoht 2003. aasta paiku); d) Ameerika Ühendriigid (varasem asukoht ajavahemikul jaanuar 1991 – 2008). Muu teave: a) Iraagi ja Levanti Islamiriigi (ISIL) (loetellu kantud kui Al-Qaida in Iraq) kõrgem liige. Tegeles ISILi heaks värbamisega ja kallutas veebivideotes inimesi terroriakte toime panema. b) Füüsiline kirjeldus: pikkus: 176 cm; kaal: 73 kg; kehaehitus: keskmine; silmade värvus: pruun; juuste värvus: must/kiilas; jume: pruun; c) kõneleb inglise keelt. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 23.11.2021.“ |
| --- | --- |

1.

„Emraan Ali (kontrollimata varjunimi: Abu Jihad TNT). Sünniaeg: a) 4.7.1967. Sünnikoht: a) Rio Claro, Trinidad ja Tobago. Kodakondsus: a) Trinidad ja Tobago; b) Ameerika Ühendriigid. Pass nr a) TB162181 (Trinidadi ja Tobago pass, välja antud 27.1.2015 ja kaotas kehtivuse 26.1.2020); b) 420985453 (Ameerika Ühendriikide pass, kaotas kehtivuse 6.2.2017). Riiklik isikukood nr 19670704052 (Trinidadi ja Tobago isikukood). Aadress: a) Ameerika Ühendriigid (kinnipeetav, Miami föderaalne kinnipidamiskeskus, registrinumber: 10423-509); b) #12 Rio Claro Mayaro Road, Rio Claro, Trinidad (varasem asukoht ajavahemikul 2008 – märts 2015); c) #7 Guayaguayare Road, Rio Claro, Trinidad (varasem asukoht 2003. aasta paiku); d) Ameerika Ühendriigid (varasem asukoht ajavahemikul jaanuar 1991 – 2008). Muu teave: a) Iraagi ja Levanti Islamiriigi (ISIL) (loetellu kantud kui Al-Qaida in Iraq) kõrgem liige. Tegeles ISILi heaks värbamisega ja kallutas veebivideotes inimesi terroriakte toime panema. b) Füüsiline kirjeldus: pikkus: 176 cm; kaal: 73 kg; kehaehitus: keskmine; silmade värvus: pruun; juuste värvus: must/kiilas; jume: pruun; c) kõneleb inglise keelt. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 23.11.2021.“

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/99 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/99

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2109,

30. november 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/704, et teha halduslikke muudatusi biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ jaoks antud liidu loas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 44 lõike 5 esimest lõiku ja artikli 50 teist lõiget,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. mail 2020 andis komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/704 (2) liidu loa (loa number EU-0021035-0000) ettevõtjale Agrobiothers Laboratoire biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks. |
| --- | --- |

(1)

26. mail 2020 andis komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/704 (2) liidu loa (loa number EU-0021035-0000) ettevõtjale Agrobiothers Laboratoire biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks.

| (2) | 8. septembril 2020 esitas ettevõtja Agrobiothers Laboratoire kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 354/2013 (3) artikli 11 lõikega 1 teate Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) halduslike muudatuste kohta seoses biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ jaoks antud liidu loaga, nagu on nimetatud kõnealuse määruse lisa 1. jaotise punktis 1. |
| --- | --- |

(2)

8. septembril 2020 esitas ettevõtja Agrobiothers Laboratoire kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 354/2013 (3) artikli 11 lõikega 1 teate Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) halduslike muudatuste kohta seoses biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ jaoks antud liidu loaga, nagu on nimetatud kõnealuse määruse lisa 1. jaotise punktis 1.

| (3) | Ettevõtja Agrobiothers Laboratoire tegi ettepaneku lisada kaubanduslikud nimetused kolmandal teabetasandil: Üksiktooted biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ omaduste metakokkuvõttes 1, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2020/704 II lisas. Teade registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-DR061688-14. |
| --- | --- |

(3)

Ettevõtja Agrobiothers Laboratoire tegi ettepaneku lisada kaubanduslikud nimetused kolmandal teabetasandil: Üksiktooted biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ omaduste metakokkuvõttes 1, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2020/704 II lisas. Teade registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-DR061688-14.

| (4) | 12. oktoobril 2020 esitas kemikaaliamet kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 354/2013 artikli 11 lõikega 3 komisjonile arvamuse (4) kavandatud muudatuse kohta. Arvamuses järeldatakse, et loaomaniku taotletavad kehtiva loa muudatused kuuluvad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 50 lõike 3 punkti a kohaldamisalasse ning pärast muudatuste rakendamist on kõnealuse määruse artiklis 19 sätestatud tingimused endiselt täidetud. Samal kuupäeval edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste muudetud kokkuvõtte kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 354/2013 artikli 11 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

12. oktoobril 2020 esitas kemikaaliamet kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 354/2013 artikli 11 lõikega 3 komisjonile arvamuse (4) kavandatud muudatuse kohta. Arvamuses järeldatakse, et loaomaniku taotletavad kehtiva loa muudatused kuuluvad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 50 lõike 3 punkti a kohaldamisalasse ning pärast muudatuste rakendamist on kõnealuse määruse artiklis 19 sätestatud tingimused endiselt täidetud. Samal kuupäeval edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste muudetud kokkuvõtte kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 354/2013 artikli 11 lõikele 6.

| (5) | Komisjon nõustub kemikaaliameti arvamusega ja peab seetõttu asjakohaseks muuta biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ liidu luba. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon nõustub kemikaaliameti arvamusega ja peab seetõttu asjakohaseks muuta biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ liidu luba.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2020/704 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 26. mai 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/704, millega antakse liidu luba biotsiidiperele „INSECTICIDES FOR HOME USE“, (ELT L 164, 27.5.2020, lk 19.)

2

(3)  Komisjoni 18. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 354/2013 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 kohaselt loa saanud biotsiidide muudatuste kohta (ELT L 109, 19.4.2013, lk 4).

3

(4)  Euroopa Kemikaaliameti 9. oktoobri 2020. aasta arvamus biotsiidipere „INSECTICIDES FOR HOME USE“ jaoks antud liidu loa haldusliku muutmise kohta, https://echa.europa.eu/documents/10162/22836226/opinion_for_ua-admin_change_bc-dr061688-14_en.pdf/90bc7c1f-ed8e-a127-982c-4f08b3af513f.

4

---

LISA

„II LISA

Biotsiidipere omaduste kokkuvõte

INSECTICIDES FOR HOME USE

Tooteliik 18. Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje)

Loa number: EU-0021035-0000

R4BP registrinumber: EU-0021035-0000

I OSA

ESIMENE TEABETASAND

1.   HALDUSTEAVE

1.1.   Biotsiidipere nimi

| Nimetus | INSECTICIDES FOR HOME USE |
| --- | --- |

Nimetus

INSECTICIDES FOR HOME USE

1.2.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 18. Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 18. Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje)

1.3.   Loaomanik

| Loaomaniku nimi ja aadress | Nimi | Agrobiothers Laboratoire |
| --- | --- | --- |
| Aadress | ZI Route des Platières, 71290 CUISERY, Prantsusmaa |
| Loa number | EU-0021035-0000 |
| R4BP registrinumber | EU-0021035-0000 |
| Loa andmise kuupäev | 16. juuni 2020 |
| Loa kehtivusaja lõppkuupäev | 31. mai 2030 |

Loaomaniku nimi ja aadress

Nimi

Agrobiothers Laboratoire

Aadress

ZI Route des Platières, 71290 CUISERY, Prantsusmaa

Loa number

EU-0021035-0000

R4BP registrinumber

EU-0021035-0000

Loa andmise kuupäev

16. juuni 2020

Loa kehtivusaja lõppkuupäev

31. mai 2030

1.4.   Biotsiidide tootja(d)

| Tootja nimi | Agrobiothers Laboratoire |
| --- | --- |
| Tootja aadress | ZI Route des Platières, 71290 CUISERY, Prantsusmaa |
| Tootmiskohtade asukoht | AF3 16 rue de l’Oberwald, 68360 Soultz, Prantsusmaa |

Tootja nimi

Agrobiothers Laboratoire

Tootja aadress

ZI Route des Platières, 71290 CUISERY, Prantsusmaa

Tootmiskohtade asukoht

AF3 16 rue de l’Oberwald, 68360 Soultz, Prantsusmaa

1.5.   Toimeaine(te) tootja(d)

| Toimeaine | 3-fenoksübensüül-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat (permetriin) |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Tagros Chemicals India Ltd. (Art.95 List: LIMARU NV (Acting for Tagros Chemicals India Private Limited) |
| Tootja aadress | Jhaver Centre, Rajah Annamalai Bldg., IV floor 72 Marshal’s road Egmore, 600008 Chennai, India |
| Tootmiskohtade asukoht | A-4/1&2, Sipcot Industrial Complex, Pachayankuppam Cuddalore, 607 005 Tamilnadu, India |

Toimeaine

3-fenoksübensüül-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat (permetriin)

Tootja nimi

Tagros Chemicals India Ltd. (Art.95 List: LIMARU NV (Acting for Tagros Chemicals India Private Limited)

Tootja aadress

Jhaver Centre, Rajah Annamalai Bldg., IV floor 72 Marshal’s road Egmore, 600008 Chennai, India

Tootmiskohtade asukoht

A-4/1&2, Sipcot Industrial Complex, Pachayankuppam Cuddalore, 607 005 Tamilnadu, India

| Toimeaine | S-metopreen |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Babolna bio Ltd. |
| Tootja aadress | Szallas u.6 H-, 1107 Budapest, Ungari |
| Tootmiskohtade asukoht | Szallas u.6 H-, 1107 Budapest, Ungari |

Toimeaine

S-metopreen

Tootja nimi

Babolna bio Ltd.

Tootja aadress

Szallas u.6 H-, 1107 Budapest, Ungari

Tootmiskohtade asukoht

Szallas u.6 H-, 1107 Budapest, Ungari

2.   BIOTSIIDIPERE KOOSTIS JA KASUTUSVORM

2.1.   Biotsiidipere koostise kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed andmed

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| permetriin | | Toimeaine | 52645-53–1 | 258–067-9 | 0,177 | 0,177 |
| S-metopreen | | Toimeaine | 65733-16–6 | | 0,00225 | 0,00225 |
| Propaan-2-ool | Propan-2-ol | Mitte-toimeaine | 67–63-0 | 200–661-7 | 3,33475 | 3,33475 |
| n-butaan | n-butaane | Mitte-toimeaine | 106–97-8 | 203–448-7 | 63,458 | 63,458 |
| propaan | propaan | Mitte-toimeaine | 74–98-6 | 200–827-9 | 16,271 | 16,271 |
| isobutaan | isobutaan | Mitte-toimeaine | 75–28-5 | 200–857-2 | 4,068 | 4,068 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

permetriin

Toimeaine

52645-53–1

258–067-9

0,177

0,177

S-metopreen

Toimeaine

65733-16–6

0,00225

0,00225

Propaan-2-ool

Propan-2-ol

Mitte-toimeaine

67–63-0

200–661-7

3,33475

3,33475

n-butaan

n-butaane

Mitte-toimeaine

106–97-8

203–448-7

63,458

63,458

propaan

propaan

Mitte-toimeaine

74–98-6

200–827-9

16,271

16,271

isobutaan

isobutaan

Mitte-toimeaine

75–28-5

200–857-2

4,068

4,068

2.2.   Kasutusvormi liik (liigid)

| Kasutusvorm(id) | AE - Aerosool |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AE - Aerosool

II OSA

TEINE TEABETASAND — TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕT(T)E(D)

Toote omaduste metakokkuvõte 1

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 identifikaator

| Identifikaator | INSEKTITSIID MAJAPIDAMISES KASUTATAVA PIHUSENA |
| --- | --- |

Identifikaator

INSEKTITSIID MAJAPIDAMISES KASUTATAVA PIHUSENA

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1–1 |
| --- | --- |

Number

1–1

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 18. Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 18. Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| permetriin | | Toimeaine | 52645-53–1 | 258–067-9 | 0,177 | 0,177 |
| S-metopreen | | Toimeaine | 65733-16–6 | | 0,00225 | 0,00225 |
| Propaan-2-ool | Propan-2-ol | Mitte-toimeaine | 67–63-0 | 200–661-7 | 3,33475 | 3,33475 |
| n-butaan | n-butaane | Mitte-toimeaine | 106–97-8 | 203–448-7 | 63,458 | 63,458 |
| propaan | propaan | Mitte-toimeaine | 74–98-6 | 200–827-9 | 16,271 | 16,271 |
| isobutaan | isobutaan | Mitte-toimeaine | 75–28-5 | 200–857-2 | 4,068 | 4,068 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

permetriin

Toimeaine

52645-53–1

258–067-9

0,177

0,177

S-metopreen

Toimeaine

65733-16–6

0,00225

0,00225

Propaan-2-ool

Propan-2-ol

Mitte-toimeaine

67–63-0

200–661-7

3,33475

3,33475

n-butaan

n-butaane

Mitte-toimeaine

106–97-8

203–448-7

63,458

63,458

propaan

propaan

Mitte-toimeaine

74–98-6

200–827-9

16,271

16,271

isobutaan

isobutaan

Mitte-toimeaine

75–28-5

200–857-2

4,068

4,068

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AE - Aerosool |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AE - Aerosool

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Eriti tuleohtlik aerosool.
  Mahuti on rõhu all: kuumenemisel võib lõhkeda
  Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav.
  Põhjustab tugevat silmade ärritust.
  Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime.
  Sisaldab PERMETRIINI. Võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.
  Hoida lastele kättesaamatus kohas.
  Lugeda tähelepanelikult ja järgida kõiki juhiseid.
  Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. – Mitte suitsetada.
  Mitte pihustada leekidesse või muusse süüteallikasse.
  Mitte purustada ega põletada isegi pärast kasutamist.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käed.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Kui silmade ärritus ei möödu: pöörduda arsti poole.
  Hoida päikesevalguse eest. Mitte hoida temperatuuril üle 50 °C / 122 °F.
  Hoida temperatuuril mitte üle 40 °C / 104 °F.
  Vältida sattumist keskkonda.
  Mahavoolanud toode kokku koguda.
  Kõrvaldada. |

Ohulaused

Eriti tuleohtlik aerosool.

Mahuti on rõhu all: kuumenemisel võib lõhkeda

Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav.

Põhjustab tugevat silmade ärritust.

Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime.

Sisaldab PERMETRIINI. Võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni.

Hoiatuslaused

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Hoida lastele kättesaamatus kohas.

Lugeda tähelepanelikult ja järgida kõiki juhiseid.

Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. – Mitte suitsetada.

Mitte pihustada leekidesse või muusse süüteallikasse.

Mitte purustada ega põletada isegi pärast kasutamist.

Pärast käitlemist pesta hoolega käed.

SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Kui silmade ärritus ei möödu: pöörduda arsti poole.

Hoida päikesevalguse eest. Mitte hoida temperatuuril üle 50 °C / 122 °F.

Hoida temperatuuril mitte üle 40 °C / 104 °F.

Vältida sattumist keskkonda.

Mahavoolanud toode kokku koguda.

Kõrvaldada.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 1. Kasutus # 1 – Insektitsiid majapidamises kasutatava pihusena

| Tooteliik | Tooteliik 18. Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | – |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Kirbud Vastne |Putukad Täiskasvanud putukad
  Ctenocephalides felis
  Puugid
  Ixodes ricinus
  Rhipicephalus sanguineus |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Mittepestava mööbli ja kodutekstiili (vaibad, matid, tugitoolid) sihipärane töötlemine |
| Kasutusmeetod(id) | Pihustamine
  Pärast töödeldava pinna tolmuimejaga puhastamist pihustada toodet 30 cm kauguselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | 1,3-sekundiline pihustus ligikaudu 1 m2 pinna töötlemiseks (2,1 g/m2)
  Kahe tõrje vaheline minimaalne intervall on 6 kuud. |
| Kasutajarühm(ad) | Tavatarbija (mittekutseline kasutaja) |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | Plekist aerosoolpurk, mis on seestpoolt kaetud epoksüfenoolvaigust kaitselakiga (250 ml või 500 ml)
  Plekist aerosoolpurk ilma sisemise kattematerjalita (300 ml) |

Tooteliik

Tooteliik 18. Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

–

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Kirbud Vastne |Putukad Täiskasvanud putukad

Ctenocephalides felis

Puugid

Ixodes ricinus

Rhipicephalus sanguineus

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Mittepestava mööbli ja kodutekstiili (vaibad, matid, tugitoolid) sihipärane töötlemine

Kasutusmeetod(id)

Pihustamine

Pärast töödeldava pinna tolmuimejaga puhastamist pihustada toodet 30 cm kauguselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

1,3-sekundiline pihustus ligikaudu 1 m2 pinna töötlemiseks (2,1 g/m2)

Kahe tõrje vaheline minimaalne intervall on 6 kuud.

Kasutajarühm(ad)

Tavatarbija (mittekutseline kasutaja)

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

Plekist aerosoolpurk, mis on seestpoolt kaetud epoksüfenoolvaigust kaitselakiga (250 ml või 500 ml)

Plekist aerosoolpurk ilma sisemise kattematerjalita (300 ml)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vt üldisi kasutusjuhiseid

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt üldisi kasutusjuhiseid

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

Vt üldisi kasutusjuhiseid

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Vt üldisi kasutusjuhiseid

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Vt üldisi kasutusjuhiseid

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 ÜLDISED KASUTUSJUHISED (1)

5.1.   Kasutusjuhendid

| — | Toodet tuleb kasutada mittepestava mööbli ja kodutekstiili (vaibad, matid, tugitoolid) sihipäraseks töötlemiseks. |
| --- | --- |

—

Toodet tuleb kasutada mittepestava mööbli ja kodutekstiili (vaibad, matid, tugitoolid) sihipäraseks töötlemiseks.

| — | Enne kasutamist lugeda alati etiketti või infolehte ja järgida kõiki antud juhiseid. |
| --- | --- |

—

Enne kasutamist lugeda alati etiketti või infolehte ja järgida kõiki antud juhiseid.

| — | Pidada kinni soovitatud doosidest. |
| --- | --- |

—

Pidada kinni soovitatud doosidest.

| — | Jääktõhusus kuni 6 kuud, mis võib olla lühem pindade tavapärase puhastamise (nt vaipade tolmuimejaga puhastamine) või laialdase kasutamise korral (nt kõndimine, hõõrumine). |
| --- | --- |

—

Jääktõhusus kuni 6 kuud, mis võib olla lühem pindade tavapärase puhastamise (nt vaipade tolmuimejaga puhastamine) või laialdase kasutamise korral (nt kõndimine, hõõrumine).

| — | Pideva leviku korral kasutada resistentsuse tekkimise vältimiseks vaheldumisi tooteid, mis sisaldavad teise toimeviisiga toimeaineid. See on vajalik populatsioonist resistentsete isendite eemaldamiseks. |
| --- | --- |

—

Pideva leviku korral kasutada resistentsuse tekkimise vältimiseks vaheldumisi tooteid, mis sisaldavad teise toimeviisiga toimeaineid. See on vajalik populatsioonist resistentsete isendite eemaldamiseks.

| — | Kui levik püsib vaatamata etiketil/infolehel olevate juhiste järgimisele, võtta ühendust kahjuritõrje kutselise kasutajaga. |
| --- | --- |

—

Kui levik püsib vaatamata etiketil/infolehel olevate juhiste järgimisele, võtta ühendust kahjuritõrje kutselise kasutajaga.

| — | Mitte kasutada kassidel ja teistel loomadel või kasside korvidel. |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada kassidel ja teistel loomadel või kasside korvidel.

| — | Teavitada loaomanikku kui töötlemine ei ole tõhus. |
| --- | --- |

—

Teavitada loaomanikku kui töötlemine ei ole tõhus.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

| — | Mitte kasutada märgadel pestavatel pindadel ja tekstiilidel. |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada märgadel pestavatel pindadel ja tekstiilidel.

| — | Kanalisatsiooni sattumise vältimiseks mitte pesta mööblit üle märja lapiga ning mitte märgpuhastada vaipu ega matte. |
| --- | --- |

—

Kanalisatsiooni sattumise vältimiseks mitte pesta mööblit üle märja lapiga ning mitte märgpuhastada vaipu ega matte.

| — | Enne tõrjet kõrvaldada igasugune toit, sööt ja jook. |
| --- | --- |

—

Enne tõrjet kõrvaldada igasugune toit, sööt ja jook.

| — | Mitte kasutada pindadel ja kohtades, mis asuvad toidu, sööda ja jookide läheduses või mis tõenäoliselt nendega kokku puutuvad. |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada pindadel ja kohtades, mis asuvad toidu, sööda ja jookide läheduses või mis tõenäoliselt nendega kokku puutuvad.

| — | Vältida silma sattumist. |
| --- | --- |

—

Vältida silma sattumist.

| — | Pärast pihustamist lahkuda ruumist ja lasta mõjuda üks tund enne õhutamist. |
| --- | --- |

—

Pärast pihustamist lahkuda ruumist ja lasta mõjuda üks tund enne õhutamist.

| — | Enne tõrje tegemist kõrvaldada või katta kinni terraariumid, akvaariumid ja loomapuurid. |
| --- | --- |

—

Enne tõrje tegemist kõrvaldada või katta kinni terraariumid, akvaariumid ja loomapuurid.

| — | Pihustamise ajaks lülitada välja akvaariumide õhufilter. |
| --- | --- |

—

Pihustamise ajaks lülitada välja akvaariumide õhufilter.

| — | Hoida kassid töödeldud pindadest eemal. Suure tundlikkuse tõttu permetriini suhtes võib toode kassidel põhjustada raskeid kõrvaltoimeid. |
| --- | --- |

—

Hoida kassid töödeldud pindadest eemal. Suure tundlikkuse tõttu permetriini suhtes võib toode kassidel põhjustada raskeid kõrvaltoimeid.

| — | Tõrje tegemise ajal hoida lapsed ja loomad eemal. |
| --- | --- |

—

Tõrje tegemise ajal hoida lapsed ja loomad eemal.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

| — | Sissehingamise korral: viia kannatanu värske õhu kätte ja hoida teda poolistuvas puhkeasendis. Sümptomite ilmnemisel ja/või suure koguse sissehingamisel pöörduda kohe arsti poole. |
| --- | --- |

—

Sissehingamise korral: viia kannatanu värske õhu kätte ja hoida teda poolistuvas puhkeasendis. Sümptomite ilmnemisel ja/või suure koguse sissehingamisel pöörduda kohe arsti poole.

| — | Silma sattumise korral: loputada silmi kohe rohke veega, tõstes aeg-ajalt ülemisi ja alumisi silmalauge. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Jätkata loputamist leige veega vähemalt 10 minuti jooksul. Ärrituse või nägemiskahjustuse ilmnemisel pöörduda arsti poole. |
| --- | --- |

—

Silma sattumise korral: loputada silmi kohe rohke veega, tõstes aeg-ajalt ülemisi ja alumisi silmalauge. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Jätkata loputamist leige veega vähemalt 10 minuti jooksul. Ärrituse või nägemiskahjustuse ilmnemisel pöörduda arsti poole.

| — | Nahale sattumise korral: eemaldada saastunud riided ja jalanõud. Pesta saastunud nahka veega. Sümptomite ilmnemisel pöörduda mürgistusravi spetsialisti poole. |
| --- | --- |

—

Nahale sattumise korral: eemaldada saastunud riided ja jalanõud. Pesta saastunud nahka veega. Sümptomite ilmnemisel pöörduda mürgistusravi spetsialisti poole.

| — | Suhu sattumise korral: loputada suud veega. Sümptomite ilmnemisel või suure koguse suhu sattumise korral pöörduda kohe mürgistusravi spetsialisti poole. |
| --- | --- |

—

Suhu sattumise korral: loputada suud veega. Sümptomite ilmnemisel või suure koguse suhu sattumise korral pöörduda kohe mürgistusravi spetsialisti poole.

| — | Teadvuseta oleku korral mitte anda vedelikke ega kutsuda esile oksendamist; panna kannatanu puhkeasendisse ja pöörduda kohe arsti poole. |
| --- | --- |

—

Teadvuseta oleku korral mitte anda vedelikke ega kutsuda esile oksendamist; panna kannatanu puhkeasendisse ja pöörduda kohe arsti poole.

| — | Hoida pakend või etikett saadaval. |
| --- | --- |

—

Hoida pakend või etikett saadaval.

| — | Permetriin võib olla kassidele ohtlik. Kui esinevad mürgistuse nähud, pöörduda kohe veterinaararsti poole ja näidata talle pakendit. |
| --- | --- |

—

Permetriin võib olla kassidele ohtlik. Kui esinevad mürgistuse nähud, pöörduda kohe veterinaararsti poole ja näidata talle pakendit.

| — | Püretroidid võivad põhjustada paresteesiat (naha põletus- ja torkimistunne ilma nahaärrituseta). Sümptomite püsimise korral: pöörduda arsti poole. |
| --- | --- |

—

Püretroidid võivad põhjustada paresteesiat (naha põletus- ja torkimistunne ilma nahaärrituseta). Sümptomite püsimise korral: pöörduda arsti poole.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

| — | Mitte lasta kasutamata toodet maapinnale, veekogusse, torustikku (kraanikauss, tualett jne) ega äravoolu. |
| --- | --- |

—

Mitte lasta kasutamata toodet maapinnale, veekogusse, torustikku (kraanikauss, tualett jne) ega äravoolu.

| — | Kõrvaldada kasutamata toode, selle pakend ja kõik muud jäätmed vastavalt kohalikele eeskirjadele. |
| --- | --- |

—

Kõrvaldada kasutamata toode, selle pakend ja kõik muud jäätmed vastavalt kohalikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

| — | Säilivusaeg: 24 kuud. |
| --- | --- |

—

Säilivusaeg: 24 kuud.

| — | Mitte hoida temperatuuril üle 40 °C. |
| --- | --- |

—

Mitte hoida temperatuuril üle 40 °C.

| — | Mitte jätta otsese päikesevalguse kätte. |
| --- | --- |

—

Mitte jätta otsese päikesevalguse kätte.

| — | Kaitsta külma eest. |
| --- | --- |

—

Kaitsta külma eest.

6.   MUU TEAVE

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 1

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | FRONTLINE PET CARE SPRAY INSECTICIDE ET ACARICIDE POUR L’HABITAT
  SPRAY ANTIPARASITAIRE POUR L’HABITAT 300 ML FRISKIES
  INSECTICIDE HABITAT/HOME VETOCANIS
  FRONTLINE HOMEGARD SPRAY INSECTICIDE ET ACARICIDE POUR L’HABITAT
  INSECTICIDE HABITAT/HOME VITALVETO
  SPRAY INSECTICIDE POUR L’HABITAT VITALVETO/INSECTICIDE HOUSEHOLD
  SPRAY VITALVETO
  SPRAY INSECTICIDE POUR L’HABITAT VETOCANIS/INSECTICIDE HOUSEHOLD
  SPRAY VETOCANIS
  FRONTLINE HOMEGARD Husholdningsspray med insekticid og acaricid
  FRONTLINE HOMEGARD Insecticide and acaricide household spray
  FRONTLINE HOMEGARD Hyönteisten ja punkkien torjuntasuihke kotitalouksille
  FRONTLINE HOMEGARD insektizides und akarizides Haushaltsspray
  FRONTLINE HOMEGARD Spray Εντομοκτόνο και ακαρεοκτόνο σπρέι οικιακής χρήσης
  FRONTLINE HOMEGARD Spray insetticida e acaricida per l’ambiente domestico
  FRONTLINE HOMEGARD Insecticide en acaricidespray voor huishoudelijk gebruik
  FRONTLINE HOMEGARD Husholdningsspray med insekticid og acaricid
  FRONTLINE HOMEGARD INSETICIDA E ACARICIDA EM SPRAY PARA USO DOMÉSTICO
  FRONTLINE HOMEGARD Hushållspray med insekticid och akaricid |
| --- | --- |
| Loa number | EU-0021035-0001 1–1 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| permetriin | | Toimeaine | 52645-53–1 | 258–067-9 | 0,177 |
| S-metopreen | | Toimeaine | 65733-16–6 | | 0,00225 |
| Propaan-2-ool | Propan-2-ol | Mitte-toimeaine | 67–63-0 | 200–661-7 | 3,33475 |
| n-butaan | n-butaane | Mitte-toimeaine | 106–97-8 | 203–448-7 | 63,458 |
| propaan | propaan | Mitte-toimeaine | 74–98-6 | 200–827-9 | 16,271 |
| isobutaan | isobutaan | Mitte-toimeaine | 75–28-5 | 200–857-2 | 4,068 |

Kaubanduslik nimetus

FRONTLINE PET CARE SPRAY INSECTICIDE ET ACARICIDE POUR L’HABITAT

SPRAY ANTIPARASITAIRE POUR L’HABITAT 300 ML FRISKIES

INSECTICIDE HABITAT/HOME VETOCANIS

FRONTLINE HOMEGARD SPRAY INSECTICIDE ET ACARICIDE POUR L’HABITAT

INSECTICIDE HABITAT/HOME VITALVETO

SPRAY INSECTICIDE POUR L’HABITAT VITALVETO/INSECTICIDE HOUSEHOLD

SPRAY VITALVETO

SPRAY INSECTICIDE POUR L’HABITAT VETOCANIS/INSECTICIDE HOUSEHOLD

SPRAY VETOCANIS

FRONTLINE HOMEGARD Husholdningsspray med insekticid og acaricid

FRONTLINE HOMEGARD Insecticide and acaricide household spray

FRONTLINE HOMEGARD Hyönteisten ja punkkien torjuntasuihke kotitalouksille

FRONTLINE HOMEGARD insektizides und akarizides Haushaltsspray

FRONTLINE HOMEGARD Spray Εντομοκτόνο και ακαρεοκτόνο σπρέι οικιακής χρήσης

FRONTLINE HOMEGARD Spray insetticida e acaricida per l’ambiente domestico

FRONTLINE HOMEGARD Insecticide en acaricidespray voor huishoudelijk gebruik

FRONTLINE HOMEGARD Husholdningsspray med insekticid og acaricid

FRONTLINE HOMEGARD INSETICIDA E ACARICIDA EM SPRAY PARA USO DOMÉSTICO

FRONTLINE HOMEGARD Hushållspray med insekticid och akaricid

Loa number

EU-0021035-0001 1–1

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

permetriin

Toimeaine

52645-53–1

258–067-9

0,177

S-metopreen

Toimeaine

65733-16–6

0,00225

Propaan-2-ool

Propan-2-ol

Mitte-toimeaine

67–63-0

200–661-7

3,33475

n-butaan

n-butaane

Mitte-toimeaine

106–97-8

203–448-7

63,458

propaan

propaan

Mitte-toimeaine

74–98-6

200–827-9

16,271

isobutaan

isobutaan

Mitte-toimeaine

75–28-5

200–857-2

4,068

---

(1)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 1 iga lubatud kasutuse puhul.

1

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/108

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2110,

30. november 2021,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 71 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2024 (3) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Lätis, Poolas ja Slovakkias. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2024 (3) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Lätis, Poolas ja Slovakkias.

| (4) | Kõik rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis, ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riski, aga ka sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid (4). Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (5) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Kõik rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis, ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riski, aga ka sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid (4). Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (5) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta.

| (5) | Pärast rakendusmääruse (EL) 2021/2024 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uus puhang peetavate sigade seas Poolas ning uus puhang uluksigade seas Saksamaal. |
| --- | --- |

(5)

Pärast rakendusmääruse (EL) 2021/2024 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uus puhang peetavate sigade seas Poolas ning uus puhang uluksigade seas Saksamaal.

| (6) | 2021. aasta novembris täheldati üht sigade Aafrika katku puhangut peetavate sigade seas Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna sellises piirkonnas, mis ei ole praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas piirangutsoonina. See uus sigade Aafrika katku puhang peetavate sigade seas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Poola asjaomane sigade Aafrika katku hiljutisest puhangust mõjutatud piirkond, mis ei ole praegu loetletud kõnealuses lisas piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas III taseme piirangutsoonina, ning samuti on vaja määratleda uus I taseme piirangutsoon, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut. |
| --- | --- |

(6)

2021. aasta novembris täheldati üht sigade Aafrika katku puhangut peetavate sigade seas Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna sellises piirkonnas, mis ei ole praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas piirangutsoonina. See uus sigade Aafrika katku puhang peetavate sigade seas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Poola asjaomane sigade Aafrika katku hiljutisest puhangust mõjutatud piirkond, mis ei ole praegu loetletud kõnealuses lisas piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas III taseme piirangutsoonina, ning samuti on vaja määratleda uus I taseme piirangutsoon, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut.

| (7) | 2021. aasta augustis esines ka üks sigade Aafrika katku puhang uluksigade seas Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa sellises piirkonnas, mis ei ole praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang uluksigade seas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Saksamaa asjaomane sigade Aafrika katku hiljutisest puhangust mõjutatud piirkond, mis ei ole praegu loetletud kõnealuses lisas piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonina, ning samuti on vaja määratleda uus I taseme piirangutsoon, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut. |
| --- | --- |

(7)

2021. aasta augustis esines ka üks sigade Aafrika katku puhang uluksigade seas Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa sellises piirkonnas, mis ei ole praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang uluksigade seas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Saksamaa asjaomane sigade Aafrika katku hiljutisest puhangust mõjutatud piirkond, mis ei ole praegu loetletud kõnealuses lisas piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonina, ning samuti on vaja määratleda uus I taseme piirangutsoon, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut.

| (8) | Pärast kõnealust sigade Aafrika katku hiljutist puhangut peetavate sigade seas Poolas ning puhangut uluksigade seas Saksamaal ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes liikmesriikides uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Neid muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. |
| --- | --- |

(8)

Pärast kõnealust sigade Aafrika katku hiljutist puhangut peetavate sigade seas Poolas ning puhangut uluksigade seas Saksamaal ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes liikmesriikides uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Neid muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas.

| (9) | Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Saksamaal ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Saksamaal ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda.

| (10) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/605, milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed (ELT L 129, 15.4.2021, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. novembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2024, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (ELT L 411, 19.11.2021, lk 3).

3

(4)  Töödokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation“ („Sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud piirkondadeks jaotamise põhimõtted ja kriteeriumid“) https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

4

(5)  OIE maismaaloomade tervise koodeks, 28. väljaanne, 2019. I köite ISBN: 978–92-95108-85–1; II köite ISBN: 978–92-95108-86–8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/

5

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

PIIRANGUTSOONID

I OSA

1.   Saksamaa

Järgmised I taseme piirangutsoonid Saksamaal:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Pinnow nördlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Pinnow nördlich der B2,

| — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Sellessen, Spremberg, Bühlow, Laubsdorf, Bagenz und den Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Sellessen, Spremberg, Bühlow, Laubsdorf, Bagenz und den Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau.

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken,

| — | Gemeinde Karstadt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstadt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen,

| — | Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld, Laaske, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld, Laaske, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Stepenitz, Frehne und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Stepenitz, Frehne und Krempendorf,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit den Gemarkungen Bückow und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit den Gemarkungen Bückow und Grabow,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Arnsdorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Arnsdorf,

| — | Gemeinde Burkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Frankenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frankenthal,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großharthau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau,

| — | Gemeinde Großnaundorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großnaundorf,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Haselbachtal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Haselbachtal,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Lichtenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lichtenberg,

| — | Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nebelschütz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neukirch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Ohorn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ohorn,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau,

| — | Gemeinde Schwepnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda,

| — | Gemeinde Stadt Elstra, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra,

| — | Gemeinde Stadt Großröhrsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großröhrsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Pulsnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pulsnitz,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Steina, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steina,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf,

| — | Gemeinde Wachau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wachau,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Beiersdorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Beiersdorf,

| — | Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz,

| — | Gemeinde Dürrhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrhennersdorf,

| — | Gemeinde Großschönau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschönau,

| — | Gemeinde Großschweidnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschweidnitz,

| — | Gemeinde Hainewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hainewalde,

| — | Gemeinde Kurort Jonsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kurort Jonsdorf,

| — | Gemeinde Kottmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kottmar,

| — | Gemeinde Lawalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawalde,

| — | Gemeinde Leutersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leutersdorf,

| — | Gemeinde Mittelherwigsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mittelherwigsdorf,

| — | Gemeinde Oderwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderwitz,

| — | Gemeinde Olbersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Olbersdorf,

| — | Gemeinde Oppach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oppach,

| — | Gemeinde Oybin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oybin,

| — | Gemeinde Rosenbach, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Schönbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönbach,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Herrnhut, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Herrnhut,

| — | Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Seifhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Seifhennersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Zittau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Zittau,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der S 177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der S 177,

| — | Gemeinde Lampertswalde, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau,

| — | Gemeinde Priestewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain,

| — | Gemeinde Stadt Meißen im Norden östlich der Elbe bis zur Bahnlinie, im Süden östlich der S 177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen im Norden östlich der Elbe bis zur Bahnlinie, im Süden östlich der S 177,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Weinböhla, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11,

| — | Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Retzow, Klein Damerow, Hof Retzow, Barackendorf, Wangelin, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Retzow, Klein Damerow, Hof Retzow, Barackendorf, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und der Ortslage: Vietlübbe, Karbow, Hof Karbow, Karbow Ausbau, Darß, Wahlstorf, Quaßlin, Ausbau Darß, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und der Ortslage: Vietlübbe, Karbow, Hof Karbow, Karbow Ausbau, Darß, Wahlstorf, Quaßlin, Ausbau Darß, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle,

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Schlemmin, Kritzow, Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Schlemmin, Kritzow, Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und der Ortslage: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und der Ortslage: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg,

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und der Ortslage: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin Ausbau, Granzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und der Ortslage: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin Ausbau, Granzin,

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und der Ortslage: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Klein Niendorf, Paarsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und der Ortslage: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Klein Niendorf, Paarsch,

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und der Ortslage: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und der Ortslage: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und der Ortslage: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und der Ortslage: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| — | Gemeinde Lewitzrand mit den Ortsteilen und der Ortslage: Matzlow, Garwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit den Ortsteilen und der Ortslage: Matzlow, Garwitz,

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und der Ortslage: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und der Ortslage: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und der Ortslage: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und der Ortslage: Neu Brenz, Alt Brenz,

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und der Ortslage: Flugplatz, Wabel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und der Ortslage: Flugplatz, Wabel,

| — | Gemeinde Blievenstorf mit den Ortsteilen und der Ortslage: Blievenstorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit den Ortsteilen und der Ortslage: Blievenstorf,

| — | Gemeinde Muchow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Muchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Muchow,

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und der Ortslage: Neese, Werle, Prislich, Marienhof, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und der Ortslage: Neese, Werle, Prislich, Marienhof,

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Kolbow, Zierzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Kolbow, Zierzow,

| — | Gemeinde Balow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Balow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Balow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Balow,

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und der Ortslage: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und der Ortslage: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und der Ortslage: Kolonie Kreien, Hof Kreien, Kreien Ausbau, Kreien, Wilson. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und der Ortslage: Kolonie Kreien, Hof Kreien, Kreien Ausbau, Kreien, Wilson.

2.   Eesti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Kreeka

Järgmised I taseme piirangutsoonid Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Läti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Gaviezes, Rucavas, Nīcas, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Gaviezes, Rucavas, Nīcas, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Leedu

Järgmised I taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised I taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poola

Järgmised I taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Górno, Łagów, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Nowa Słupia, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Morawica położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna Nida, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Górno, Łagów, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Nowa Słupia, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Morawica położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna Nida, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim,

| — | gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim,

| — | gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | powat łódzki wschodni, |
| --- | --- |

—

powat łódzki wschodni,

| — | powiat pabianicki, |
| --- | --- |

—

powiat pabianicki,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

| — | gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim,

w województwie śląskim:

| — | gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat oleśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat oleśnicki,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kąty Wrocławskie, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Długołęka położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr S8, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kąty Wrocławskie, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Długołęka położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr S8, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | część powiatu miejskiego Wrocław położóna na północny zachód od linii wyznaczonej przez autostradę nr A8, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Wrocław położóna na północny zachód od linii wyznaczonej przez autostradę nr A8,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | powiat średzki, |
| --- | --- |

—

powiat średzki,

| — | miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | gminy Krotoszyce, Kunice, Legnickie Pole, Miłkowice, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Krotoszyce, Kunice, Legnickie Pole, Miłkowice, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| — | gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| — | gminy Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 biegnącej od północnej granicy gminy do południowej granicy gminy w miejcowości Lasowice w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 biegnącej od północnej granicy gminy do południowej granicy gminy w miejcowości Lasowice w powiecie milickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat krotoszyński, |
| --- | --- |

—

powiat krotoszyński,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | gmina Praszka, część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gmina Praszka, część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gminy Grodków, Lubsza, Olszanka, Skarbimierz i miasto Brzeg w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodków, Lubsza, Olszanka, Skarbimierz i miasto Brzeg w powiecie brzeskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Banie i Widuchowa, w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie i Widuchowa, w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Kozielice w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Kozielice w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakkia

Järgmised I taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

II OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised II taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Saksamaa

Järgmised II taseme piirangutsoonid Saksamaal:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide und Liskau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide und Liskau,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Drieschnitz, Gablenz, Komptendorf und Sergen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Drieschnitz, Gablenz, Komptendorf und Sergen,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow und Hohenfelde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow und Hohenfelde,

| — | Gemeinde Schöneberg mit den Gemarkungen Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöneberg mit den Gemarkungen Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf und Putlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf und Putlitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Jännersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Jännersdorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B6,

| — | Gemeinde Laußnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Laußnitz,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B96,

| — | Gemeinde Ottendorf-Okrilla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ottendorf-Okrilla,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B96,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Königsbrück mit dem Ortsteil Röhrsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Königsbrück mit dem Ortsteil Röhrsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtteile Gomlitz, Lausa/Friedersdorf, Marsdorf, Weixdorf, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtteile Gomlitz, Lausa/Friedersdorf, Marsdorf, Weixdorf,

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L.,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Groß Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau,

| — | Gemeinde Horka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka,

| — | Gemeinde Kodersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Markersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf,

| — | Gemeinde Mücka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rosenbach nördlich der S129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach nördlich der S129,

| — | Gemeinde Schleife, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S129,

| — | Gemeinde Schöpstal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S129,

| — | Gemeinde Stadt Görlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Görlitz,

| — | Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S129 bis Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S129 bis Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Niesky,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S129 und K8616, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S129 und K8616,

| — | Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L.,

| — | Gemeinde Trebendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf,

| — | Gemeinde Vierkirchen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen,

| — | Gemeinde Waldhufen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen,

| — | Gemeinde Weißkeißel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Lampertswalde mit den Ortsteilen Lampertswalde, Mühlbach, Quersa, Schönborn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde mit den Ortsteilen Lampertswalde, Mühlbach, Quersa, Schönborn,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig nördlich der S80 und östlich der S81, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig nördlich der S80 und östlich der S81,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla östlich der S81. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla östlich der S81.

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und der Ortslage: Slate, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und der Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Neuburg, Groß Pankow, Klein Pankow, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und der Ortslage: Neuburg, Groß Pankow, Klein Pankow, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und der Ortslage: Marnitz, Jarchow, Leppin, Mooster, Drenkow, Malow, Tessenow, Poltnitz, Poitendorf, Zachow, Dorf Poltnitz, Suckow, Mentin, Griebow, Griebow-Mühle, Mentin Ausbau, Malower Mühle, Hof Poltnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und der Ortslage: Marnitz, Jarchow, Leppin, Mooster, Drenkow, Malow, Tessenow, Poltnitz, Poitendorf, Zachow, Dorf Poltnitz, Suckow, Mentin, Griebow, Griebow-Mühle, Mentin Ausbau, Malower Mühle, Hof Poltnitz,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und den Ortslagen: Neu Herzfeld, Wulfsahl, Herzfeld, Repzin, Neu Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin Ausbau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und den Ortslagen: Neu Herzfeld, Wulfsahl, Herzfeld, Repzin, Neu Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin Ausbau,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Stresendorf, Meierstorf (teilweise), Drefahl, Pampin, Platschow, Ziegendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Stresendorf, Meierstorf (teilweise), Drefahl, Pampin, Platschow, Ziegendorf,

| — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Klüß, Löcknitz, Brunow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Klüß, Löcknitz, Brunow,

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortstlagen: Groß Godems und Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortstlagen: Groß Godems und Klein Godems,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und den Ortslagen: Möllenbeck, Horst, Carlshof und Menzendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und den Ortslagen: Möllenbeck, Horst, Carlshof und Menzendorf,

| — | Gemeinde Dambeck mit den Ortsteilen und den Ortslagen: Dambeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit den Ortsteilen und den Ortslagen: Dambeck,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit Ortsteilen und Ortslage: Neu Drefahl und Meierstorf (teilweise). |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit Ortsteilen und Ortslage: Neu Drefahl und Meierstorf (teilweise).

3.   Eesti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Läti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes pagasts, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes pagasts, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novada Cirmas, Pureņu, Ņukšu, Pildas, Rundēnu, Istras, Pasienes, Zvirgzdenes, Blontu, Pušmucovas, Mērdzenes, Mežvidu, Salnavas, Malnavas, Goliševas pagasts, Līdumnieku pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V508 un upes Kurjanka no autoceļa V510 līdz Krievijas Federācijas robežai, Ciblas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V508, V511, Isnaudas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa V511, V506, Lauderu pagasta daļa uz dienvidrietumiem no autoceļa V544, V514, V539, Zaļesjes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V539, V513, P52 un A12, Kārsavas, Ludzas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ludzas novada Cirmas, Pureņu, Ņukšu, Pildas, Rundēnu, Istras, Pasienes, Zvirgzdenes, Blontu, Pušmucovas, Mērdzenes, Mežvidu, Salnavas, Malnavas, Goliševas pagasts, Līdumnieku pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V508 un upes Kurjanka no autoceļa V510 līdz Krievijas Federācijas robežai, Ciblas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V508, V511, Isnaudas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa V511, V506, Lauderu pagasta daļa uz dienvidrietumiem no autoceļa V544, V514, V539, Zaļesjes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V539, V513, P52 un A12, Kārsavas, Ludzas pilsēta,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Leedu

Järgmised II taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised II taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poola

Järgmised II taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę S8 biegnącą od południowej granicy miasta Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę S8 biegnącą od południowej granicy miasta Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | część gminy Brańszczyk położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brańszczyk położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzeczew powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzeczew powiecie przeworskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | gmina Cybinka w powiecie słubickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cybinka w powiecie słubickim,

| — | gminy Gozdnica i Wymiarki w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gozdnica i Wymiarki w powiecie żagańskim,

| — | gminy Bobrowice, Bytnica, Gubin z miastem Gubin, Maszewo, Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bobrowice, Bytnica, Gubin z miastem Gubin, Maszewo, Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

| — | gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Skierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Skierczyn w powiecie lubańskim,

| — | część powiatu miejskiego Wrocław położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A8, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Wrocław położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A8,

| — | gminy Czernica, Siechnice, część gminy Długołęka położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr S8, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Siechnice, część gminy Długołęka położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr S8, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz- Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz- Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat wolsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat wolsztyński,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Chojna, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Chojna, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakkia

Järgmised II taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Stropkov, the whole municipalities of Bžany, Lomné, Kručov, Nižná Olšava, Miňovce, Turany nad Ondavou, Vyšný Hrabovec, Tokajík, Mrázovce, Breznica, Brusnica, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Stropkov, the whole municipalities of Bžany, Lomné, Kručov, Nižná Olšava, Miňovce, Turany nad Ondavou, Vyšný Hrabovec, Tokajík, Mrázovce, Breznica, Brusnica, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, Fijaš, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, Fijaš,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised III taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene, |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene,

| — | the whole municipality of Gulyantzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi,

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia,

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik,

| — | the whole municipality of Iskar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar,

| — | the whole municipality of Knezha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha,

| — | the whole municipality of Nikopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol,

| — | the whole municipality of Pordim, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim,

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

the Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavinitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Itaalia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Läti

Järgmised III taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Ludzas novada Briģu, Nirzas pagasts, Līdumnieku pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V508 un upes Kurjanka posmā no autoceļa V510 līdz Krievijas Federācijas robežai, Ciblas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V508, V511, Isnaudas pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa V511, V506, Lauderu pagasta daļa uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V544, V514, V539, Zaļesjes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V539, V513, P52 un A12, Zilupes pilsēta. |
| --- | --- |

—

Ludzas novada Briģu, Nirzas pagasts, Līdumnieku pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V508 un upes Kurjanka posmā no autoceļa V510 līdz Krievijas Federācijas robežai, Ciblas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V508, V511, Isnaudas pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa V511, V506, Lauderu pagasta daļa uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V544, V514, V539, Zaļesjes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V539, V513, P52 un A12, Zilupes pilsēta.

4.   Poola

Järgmised III taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | powiat działdowski, |
| --- | --- |

—

powiat działdowski,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część powiatu olsztyńskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu olsztyńskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Barczewo, Purda, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Barczewo, Purda, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie olsztyńskim,

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | część powiatu żuromińskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu żuromińskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu mławskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu mławskiego niewymieniona w części I załącznika I,

w województwie lubelskim:

| — | gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| — | gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Czarna, Pilzno, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Górzyca, Ośno Lubuskie, Rzepin, Słubice w powiecie słubickim, |
| --- | --- |

—

gminy Górzyca, Ośno Lubuskie, Rzepin, Słubice w powiecie słubickim,

| — | gmina Dąbie w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Dąbie w powiecie krośnieńskim,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań z miastem Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań z miastem Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Chocianów, Gaworzyce, Radwanice i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów, Gaworzyce, Radwanice i Przemków w powiecie polkowickim,

| — | gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim,

| — | gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim,

| — | część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim,

| — | część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 biegnącej od północnej granicy gminy do południowej granicy gminy w miejcowości Lasowice w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 biegnącej od północnej granicy gminy do południowej granicy gminy w miejcowości Lasowice w powiecie milickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Chęciny, Chmielnik, Łopuszno, Pierzchnica, część gminy Morawica położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna Nida, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chęciny, Chmielnik, Łopuszno, Pierzchnica, część gminy Morawica położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna Nida, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim,

| — | gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim,

| — | gmina w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

5.   Rumeenia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakkia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov’, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov’,

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Veľký Krtíš: Malé Zlievce, Glabušovce, Olováry, Zombor, Čeláre, Bušince, Kováčovce, Vrbovka, Kiarov, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Dolné Plachtince, Stredné Plachtince, Horné Plachtince, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Modrý kameň, Veľké Straciny, Malé Straciny, Dolné Strháre, Horné Strháre, Pôtor, Horná Strehová, Slovenské Kračany, Chrťany, Závada, Vieska, Dolná strehová, Ľuboriečka, Veľké Zlievce, Muľa, Opatovská Nová ves, Bátorová, Nenince, Pribelce, |
| --- | --- |

—

In the district of Veľký Krtíš: Malé Zlievce, Glabušovce, Olováry, Zombor, Čeláre, Bušince, Kováčovce, Vrbovka, Kiarov, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Dolné Plachtince, Stredné Plachtince, Horné Plachtince, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Modrý kameň, Veľké Straciny, Malé Straciny, Dolné Strháre, Horné Strháre, Pôtor, Horná Strehová, Slovenské Kračany, Chrťany, Závada, Vieska, Dolná strehová, Ľuboriečka, Veľké Zlievce, Muľa, Opatovská Nová ves, Bátorová, Nenince, Pribelce,

| — | In the district of Brezno: Brezno, Čierny Balog, Drábsko, Sihla, Pohronská Polhora, Michalová, Bacúch, Beňuš, Braväcovo, Jarabá, Bystrá, Horná Lehota, Mýto pod ďumbierom, Podbrezová, Osrblie, Hronec, Valaská, |
| --- | --- |

—

In the district of Brezno: Brezno, Čierny Balog, Drábsko, Sihla, Pohronská Polhora, Michalová, Bacúch, Beňuš, Braväcovo, Jarabá, Bystrá, Horná Lehota, Mýto pod ďumbierom, Podbrezová, Osrblie, Hronec, Valaská,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov , Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov , Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša. |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša.

---

OTSUSED

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/146

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2111,

25. november 2021,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu alusel seoses kalanduse töörühma loomise ja selle töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. aprillil 2021 vastu otsuse (EL) 2021/689 (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sõlmimise kohta (2). Kaubandus- ja koostööleping jõustus 1. mail 2021. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. aprillil 2021 vastu otsuse (EL) 2021/689 (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sõlmimise kohta (2). Kaubandus- ja koostööleping jõustus 1. mail 2021.

| (2) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga q loodi kalanduse erikomitee. Selle volitused on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõikes 4. Mittetäielik loetelu kalanduse erikomitee ülesannetest ja pädevusvaldkondadest on esitatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 508. |
| --- | --- |

(2)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga q loodi kalanduse erikomitee. Selle volitused on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõikes 4. Mittetäielik loetelu kalanduse erikomitee ülesannetest ja pädevusvaldkondadest on esitatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 508.

| (3) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 punktiga f on kalanduse erikomiteele antud õigus luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi. Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 9 lõike 2 kohaselt aitab iga loodud töörühm kõnealuse komitee alluvuses komiteesid oma ülesannete täitmisel ning eelkõige valmistab ette kõnealuse komitee tööd ja täidab töörühmale kõnealuse komitee poolt määratud ülesandeid. Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et töörühmad lepivad vastastikku kokku oma kodukorra, koosolekute ajakava ja päevakorra. |
| --- | --- |

(3)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 punktiga f on kalanduse erikomiteele antud õigus luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi. Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 9 lõike 2 kohaselt aitab iga loodud töörühm kõnealuse komitee alluvuses komiteesid oma ülesannete täitmisel ning eelkõige valmistab ette kõnealuse komitee tööd ja täidab töörühmale kõnealuse komitee poolt määratud ülesandeid. Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et töörühmad lepivad vastastikku kokku oma kodukorra, koosolekute ajakava ja päevakorra.

| (4) | Nõukogu võttis 5. oktoobril 2021 vastu otsuse (EL) 2021/1765 (3) seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees. See otsus hõlmab kõnealuse komitee töörühmade järelevalvet ja koordineerimist, kuid ei hõlma nende loomist ja tegevuse lõpetamist. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 5. oktoobril 2021 vastu otsuse (EL) 2021/1765 (3) seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees. See otsus hõlmab kõnealuse komitee töörühmade järelevalvet ja koordineerimist, kuid ei hõlma nende loomist ja tegevuse lõpetamist.

| (5) | On asjakohane, et kalanduse erikomitee loob vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 punktile f oma alluvuses tegutseva kalanduse töörühma. Kalanduse töörühm peaks kehtestama oma kodukorra ja andma oma tegevusest kalanduse erikomiteele korrapäraselt aru. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane, et kalanduse erikomitee loob vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 punktile f oma alluvuses tegutseva kalanduse töörühma. Kalanduse töörühm peaks kehtestama oma kodukorra ja andma oma tegevusest kalanduse erikomiteele korrapäraselt aru.

| (6) | Kalanduse töörühm peaks toimima teabevahetuse, tehniliste arutelude ja vastastikuse konsulteerimise foorumina. Kalanduse töörühma eesmärk ei ole vastu võtta õigusliku toimega akte või meetmeid, välja arvatud oma kodukorra vastuvõtmine. Kuna ei saa välistada, et kalanduse töörühm koostab kalanduse erikomitee poolt talle määratud ülesannete täitmisel või võtab erandkorras vastu õigusliku toimega akte, on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis selliste juhtudega seoses liidu nimel kalanduse töörühma koosolekutel võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Kalanduse töörühm peaks toimima teabevahetuse, tehniliste arutelude ja vastastikuse konsulteerimise foorumina. Kalanduse töörühma eesmärk ei ole vastu võtta õigusliku toimega akte või meetmeid, välja arvatud oma kodukorra vastuvõtmine. Kuna ei saa välistada, et kalanduse töörühm koostab kalanduse erikomitee poolt talle määratud ülesannete täitmisel või võtab erandkorras vastu õigusliku toimega akte, on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis selliste juhtudega seoses liidu nimel kalanduse töörühma koosolekutel võetakse.

| (7) | Nõukogu peaks kooskõlas aluslepingute, otsuse (EL) 2021/689 ja käesoleva otsuse asjakohaste sätetega kehtestama liidu nimel kalanduse töörühmas võetava seisukoha seoses kalanduse töörühma loomisega ning samuti liidu nimel kalanduse töörühmas võetavad seisukohad seoses kalanduse töörühma kodukorra ja muude õigusliku toimega aktide vastuvõtmisega ning nende seisukohtade täpsustamisega. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu peaks kooskõlas aluslepingute, otsuse (EL) 2021/689 ja käesoleva otsuse asjakohaste sätetega kehtestama liidu nimel kalanduse töörühmas võetava seisukoha seoses kalanduse töörühma loomisega ning samuti liidu nimel kalanduse töörühmas võetavad seisukohad seoses kalanduse töörühma kodukorra ja muude õigusliku toimega aktide vastuvõtmisega ning nende seisukohtade täpsustamisega.

| (8) | Kalanduse töörühma koosolekud tuleks ette valmistada tihedas koostöös nõukogu ja selle ettevalmistavate organitega ning nende tihedal osalusel. |
| --- | --- |

(8)

Kalanduse töörühma koosolekud tuleks ette valmistada tihedas koostöös nõukogu ja selle ettevalmistavate organitega ning nende tihedal osalusel.

| (9) | Euroopa Parlamenti tuleb vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 viivitamata ja täielikult teavitada, |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamenti tuleb vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 viivitamata ja täielikult teavitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kalanduse erikomitees seoses kalanduse töörühma loomisega, on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

2.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kalanduse erikomitees seoses kalanduse töörühma kodukorra vastuvõtmisega ja selle seisukoha täpsustamisega, on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

3.   Liidu seisukohta kalanduse töörühmas, kui kõnealune töörühm on saanud ülesandeks koostada või vastu võtta õigusliku toimega akte, täpsustatakse veelgi vastavalt käesoleva otsuse III lisale.

Artikkel 2

Nõukogu hindab käesolevat otsust vastavalt vajadusele ja asjakohasel juhul muudab seda komisjoni ettepaneku põhjal. Läbivaatamine toimub igal juhul hiljemalt 31. detsembriks 2022.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  Nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsus (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 149, 30.4.2021, lk 2).

1

(2)  Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (ELT L 149, 30.4.2021, lk 10).

2

(3)  Nõukogu 5. oktoobri 2021. aasta otsus (EL) 2021/1765 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (ELT L 355, 7.10.2021, lk 135).

3

---

I LISA

SEISUKOHT, MIS VÕETAKSE LIIDU NIMEL KALANDUSE ERIKOMITEES SEOSES KALANDUSE TÖÖRÜHMA LOOMISEGA

Liit püüab tagada, et kalanduse erikomitee alluvuses luuakse kalanduse töörühm kui teabevahetuse, tehniliste arutelude ja vastastikuse konsulteerimise foorum. Kalanduse töörühm aitab kalanduse erikomitee alluvuses kõnealust komiteed tema ülesannete täitmisel ning eelkõige valmistab ette kalanduse erikomitee tööd ja täidab kõiki kõnealusele töörühmale kõnealuse komitee poolt määratud ülesandeid.

---

II LISA

SEISUKOHT, MIS VÕETAKSE LIIDU NIMEL KALANDUSE ERIKOMITEES SEOSES KALANDUSE TÖÖRÜHMA KODUKORRA VASTUVÕTMISEGA

Liit püüab tagada, et kalanduse töörühma kodukord põhineb partnerlusnõukogu ja komiteede kodukorral, mis on esitatud kaubandus- ja koostöölepingu I lisas, nähes seejuures ette, et kohandused peab kinnitama nõukogu komisjoni esitatavate seisukohavõttude alusel. Kalanduse töörühma kodukorraga võib ette näha ka erinevaid temaatilisi koosseise.

Enne kui kalanduse töörühm oma kodukorra vastu võtab, edastab komisjon nõukogule piisavalt varakult enne kõnealuse töörühma koosolekut või töörühmas toimuvat kirjalikku menetlust ning igal juhul hiljemalt kaheksa tööpäeva enne kõnealuse koosoleku või kirjaliku menetluse algust kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et liidu nimel võetava seisukoha üksikasju arutada ja need kinnitada.

---

III LISA

LIIDU SEISUKOHA TÄPSUSTAMINE KALANDUSE TÖÖRÜHMA KOOSOLEKUTEL

Kui kalanduse töörühm koostab või võtab vastu õigusliku toimega akte, astutakse kõik vajalikud sammud, et liidu nimel väljendatavas seisukohas võetaks arvesse Euroopa Komisjonile edastatud viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid ning see oleks kooskõlas otsuse (EL) 2021/1765 I ja II lisaga.

Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule piisavalt varakult enne kalanduse töörühma koosolekut või kalanduse töörühmas toimuvat kirjalikku menetlust, sealhulgas siis, kui kõnealune töörühm valmistab ette või võtab vastu oma kodukorra, ning igal juhul hiljemalt kaheksa tööpäeva enne kõnealuse koosoleku või kirjaliku menetluse algust kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et liidu nimel võetava seisukoha üksikasju arutada ja need kinnitada.

Käesolevas lisas sätestatud põhimõtted suunavad komisjoni tööd kalanduse töörühma koosolekute ajal.

Kui kalanduse töörühma koosoleku käigus ei ole võimalik saavutada kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule vastavalt käesolevas lisas ette nähtud menetlusele.

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/151 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/151

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2112,

25. november 2021,

millega nimetatakse ametisse Saksamaa Liitvabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis, (1)

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025.

| (3) | Seoses Sabine SÜTTERLIN-WAACKI tagasiastumisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Sabine SÜTTERLIN-WAACKI tagasiastumisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht.

| (4) | Saksamaa valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 Claus Christian CLAUSSEN, kes on piirkondliku organi esindaja ja kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat Minister für Justiz, Europa und Verbraucherschutz des Landes Schleswig-Holstein (Schleswig-Holsteini liidumaa justiits-, Euroopa asjade ja tarbijakaitseminister), |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 Claus Christian CLAUSSEN, kes on piirkondliku organi esindaja ja kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat Minister für Justiz, Europa und Verbraucherschutz des Landes Schleswig-Holstein (Schleswig-Holsteini liidumaa justiits-, Euroopa asjade ja tarbijakaitseminister),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 kohaliku organi esindaja Claus Christian CLAUSSEN, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat Minister für Justiz, Europa und Verbraucherschutz des Landes Schleswig-Holstein (Schleswig-Holsteini liidumaa justiits-, Euroopa asjade ja tarbijakaitseminister).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 10. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2157, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025 (ELT L 327, 17.12.2019, lk 78).

2

---

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/152 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/152

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2113,

30. november 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks El Salvadori Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille El Salvadori Vabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille El Salvadori Vabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille El Salvadori Vabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille El Salvadori Vabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | 29. augustil 2021 esitas El Salvadori Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ (elektrooniline vaktsineerimistõend) kaudu. El Salvadori Vabariik teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse El Salvadoris COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas El Salvadori Vabariik komisjonile, et tema süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

29. augustil 2021 esitas El Salvadori Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ (elektrooniline vaktsineerimistõend) kaudu. El Salvadori Vabariik teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse El Salvadoris COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas El Salvadori Vabariik komisjonile, et tema süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | El Salvadori Vabariik teatas komisjonile ka, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

El Salvadori Vabariik teatas komisjonile ka, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

| (5) | Komisjon tegi 4. novembril 2021 El Salvadori Vabariigi taotlusel tehnilised testid, mis näitasid, et El Salvadori Vabariik on andnud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid välja süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille El Salvadori Vabariik on süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tegi 4. novembril 2021 El Salvadori Vabariigi taotlusel tehnilised testid, mis näitasid, et El Salvadori Vabariik on andnud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid välja süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille El Salvadori Vabariik on süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | El Salvadori Vabariik teatas komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Selliste vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, Spikevax ja CoronaVac. |
| --- | --- |

(6)

El Salvadori Vabariik teatas komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Selliste vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, Spikevax ja CoronaVac.

| (7) | El Salvadori Vabariik teatas komisjonile samuti, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide, ent mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral. |
| --- | --- |

(7)

El Salvadori Vabariik teatas komisjonile samuti, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide, ent mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral.

| (8) | Ühtlasi teatas El Salvadori Vabariik komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Ühtlasi teatas El Salvadori Vabariik komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva.

| (9) | Lisaks teatas El Salvadori Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel El Salvadoris töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemust või haiguse läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks teatas El Salvadori Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel El Salvadoris töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemust või haiguse läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et El Salvadori Vabariigis süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et El Salvadori Vabariigis süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille El Salvadori Vabariik on süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille El Salvadori Vabariik on süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks El Salvadori Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks El Salvadori Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Selleks et ühendada El Salvadori Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et ühendada El Salvadori Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

El Salvadori Vabariigis süsteemi „Comprobante electrónico de vacunación“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

Artikkel 2

El Salvadori Vabariik ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 30. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/155 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/155

---

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELISE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPINGU ARTIKLI 8 LÕIKE 1 PUNKTIGA P LOODUD ERIKOMITEE OTSUS nr 1/2021,

29. oktoober 2021,

mis käsitleb sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli lisade muutmist [2021/2114]

ERIKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut (1) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“), eriti selle sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli artiklit SSC.68,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli artiklile SSC.68 võib sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee muuta kõnealuse protokolli lisasid ja liiteid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli artiklile SSC.68 võib sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee muuta kõnealuse protokolli lisasid ja liiteid.

| (2) | Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli lisasid SSC-1, SSC-3, SSC-4, SSC-5 ja SSC-6 tuleks muuta niivõrd, kuivõrd need kajastavad liikmesriikide ja Ühendkuningriigi siseriiklikke õigusakte, eelkõige selleks, et võtta arvesse siseriiklike õigusaktide hiljutisi muudatusi. Lisa SSC-1 pealkirja tuleks parandada, et mitte viidata üksnes „rahalistele“ hüvitistele. Lisa SSC-7 liidet SSCI-1 tuleks muuta, et kajastada selles loetletud kokkuleppe ühe osalise otsust. |
| --- | --- |

(2)

Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli lisasid SSC-1, SSC-3, SSC-4, SSC-5 ja SSC-6 tuleks muuta niivõrd, kuivõrd need kajastavad liikmesriikide ja Ühendkuningriigi siseriiklikke õigusakte, eelkõige selleks, et võtta arvesse siseriiklike õigusaktide hiljutisi muudatusi. Lisa SSC-1 pealkirja tuleks parandada, et mitte viidata üksnes „rahalistele“ hüvitistele. Lisa SSC-7 liidet SSCI-1 tuleks muuta, et kajastada selles loetletud kokkuleppe ühe osalise otsust.

| (3) | Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli artikli SSC.11 lõike 6 kohaselt peavad pooled avaldama ajakohastatud lisa SSC-8 võimalikult kiiresti pärast ühe kuu möödumist kaubandus- ja koostöölepingu jõustumisest, |
| --- | --- |

(3)

Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli artikli SSC.11 lõike 6 kohaselt peavad pooled avaldama ajakohastatud lisa SSC-8 võimalikult kiiresti pärast ühe kuu möödumist kaubandus- ja koostöölepingu jõustumisest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriikide ja Ühendkuningriigi kandeid sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli lisades SSC-1, SSC-3, SSC-4, SSC-5 ja SSC-6 ning lisa SSC-7 liites SSCI-1 ajakohastatakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli lisa SSC-8 ajakohastatakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle avaldamise kuupäeval.

Brüssel ja London, 29. oktoober 2021

Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee nimel

kaaseesistujad

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

1

---

I LISA

„LISA SSC-1

TEATAVAD HÜVITISED, MILLE SUHTES KÄESOLEVAT PROTOKOLLI EI KOHALDATA

1. OSA

MITTEOSAMAKSELISED RAHALISED ERIHÜVITISED

(käesoleva protokolli artikli SSC.3 lõike 4 punkt a)

i)   ÜHENDKUNINGRIIK

| a) | Riiklik pension (2002. aasta riikliku pensioni seadus) ja Põhja-Iirimaa 2002. aasta riikliku pensioni seadus; |
| --- | --- |

a)

Riiklik pension (2002. aasta riikliku pensioni seadus) ja Põhja-Iirimaa 2002. aasta riikliku pensioni seadus;

| b) | sissetulekust sõltuvad toetused tööotsijatele (1995. aasta tööotsijate seadus ja Põhja-Iirimaa 1995. aasta tööotsijate määrus); |
| --- | --- |

b)

sissetulekust sõltuvad toetused tööotsijatele (1995. aasta tööotsijate seadus ja Põhja-Iirimaa 1995. aasta tööotsijate määrus);

| c) | puuetega isikute elatusraha liikumisvõime komponent (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus ning Põhja-Iirimaa 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus); |
| --- | --- |

c)

puuetega isikute elatusraha liikumisvõime komponent (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus ning Põhja-Iirimaa 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus);

| d) | isikliku sõltumatuse toetuse liikumisvõime komponent (2012. aasta hoolekandesüsteemi reformi seaduse 4. osa ja Põhja-Iirimaa 2015. aasta hoolekandesüsteemi reformi määruse 5. osa); |
| --- | --- |

d)

isikliku sõltumatuse toetuse liikumisvõime komponent (2012. aasta hoolekandesüsteemi reformi seaduse 4. osa ja Põhja-Iirimaa 2015. aasta hoolekandesüsteemi reformi määruse 5. osa);

| e) | sissetulekuga seotud töövõimetustoetus (2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus ja Põhja-Iirimaa 2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus); |
| --- | --- |

e)

sissetulekuga seotud töövõimetustoetus (2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus ja Põhja-Iirimaa 2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus);

| f) | hea alguse toidutoetus (Šotimaa 2019. aasta hoolekandesüsteemi toidutoetusmäärused (hea alguse toidutoetus) (SSI 2019/193)); |
| --- | --- |

f)

hea alguse toidutoetus (Šotimaa 2019. aasta hoolekandesüsteemi toidutoetusmäärused (hea alguse toidutoetus) (SSI 2019/193));

| g) | hea alguse toetused (rasedus- ja imikutoetus, alushariduse toetus, kooliealise lapse toetus), Šotimaa 2018. aasta varase lapsepõlve toetuste määrused (hea alguse toetused) (SSI 2018/370); |
| --- | --- |

g)

hea alguse toetused (rasedus- ja imikutoetus, alushariduse toetus, kooliealise lapse toetus), Šotimaa 2018. aasta varase lapsepõlve toetuste määrused (hea alguse toetused) (SSI 2018/370);

| h) | matusetoetus (Šotimaa 2019. aasta matusekulude toetuse määrused) (SSI 2019/292); |
| --- | --- |

h)

matusetoetus (Šotimaa 2019. aasta matusekulude toetuse määrused) (SSI 2019/292);

| i) | Šoti lapsetoetused (Šotimaa 2020. aasta lapsetoetuste määrused) (SSI 2020/351)). |
| --- | --- |

i)

Šoti lapsetoetused (Šotimaa 2020. aasta lapsetoetuste määrused) (SSI 2020/351)).

ii)   LIIKMESRIIGID

AUSTRIA

Kompenseeriv lisatoetus (9. septembri 1955. aasta föderaalseadus üldise sotsiaalkindlustuse kohta – ASVG, 11. oktoobri 1978. aasta föderaalseadus kaubandussektori töötajate sotsiaalkindlustuse kohta – GSVG ja 11. oktoobri 1978. aasta föderaalseadus talupidajate sotsiaalkindlustuse kohta – BSVG).

BELGIA

| a) | Asendussissetuleku toetus (27. veebruari 1987. aasta seadus) (Inkomensvervangende tegemoetkoming / Allocation de remplacement de revenus); |
| --- | --- |

a)

Asendussissetuleku toetus (27. veebruari 1987. aasta seadus) (Inkomensvervangende tegemoetkoming / Allocation de remplacement de revenus);

| b) | tagatud sissetulek eakatele (22. märtsi 2001. aasta seadus) (Inkomensgarantie voor ouderen / Revenu garanti aux personnes âgées). |
| --- | --- |

b)

tagatud sissetulek eakatele (22. märtsi 2001. aasta seadus) (Inkomensgarantie voor ouderen / Revenu garanti aux personnes âgées).

BULGAARIA

Eakate sotsiaalpension (sotsiaalkindlustusseaduse artikkel 89).

KÜPROS

| a) | Sotsiaalpension (1995. aasta sotsiaalpensioniseadus (seadus 25(I)/95), muudetud versioonis); |
| --- | --- |

a)

Sotsiaalpension (1995. aasta sotsiaalpensioniseadus (seadus 25(I)/95), muudetud versioonis);

| b) | raske liikumispuudega isikute toetus (ministrite nõukogu 16. oktoobri 1992. aasta otsus nr 38210, 1. augusti 1994. aasta otsus nr 41370, 11. juuni 1997. aasta otsus nr 46183 ja 16. mai 2001. aasta otsus nr 53675); |
| --- | --- |

b)

raske liikumispuudega isikute toetus (ministrite nõukogu 16. oktoobri 1992. aasta otsus nr 38210, 1. augusti 1994. aasta otsus nr 41370, 11. juuni 1997. aasta otsus nr 46183 ja 16. mai 2001. aasta otsus nr 53675);

| c) | pimedate eritoetus (1996. aasta eritoetuste seadus (seadus 77(I)/96), muudetud versioonis). |
| --- | --- |

c)

pimedate eritoetus (1996. aasta eritoetuste seadus (seadus 77(I)/96), muudetud versioonis).

TAANI

Pensionäride eluasemekulud (individuaalse eluasemetoetuse seadus, konsolideeritud 29. märtsi 1995. aasta seadusega nr 204).

EESTI

Töötutoetus (29. septembri 2005. aasta tööturuteenuste ja -toetuse seadus).

SOOME

| a) | Pensionäride eluasemetoetus (pensionäride eluasemetoetuse seadus, 571/2007); |
| --- | --- |

a)

Pensionäride eluasemetoetus (pensionäride eluasemetoetuse seadus, 571/2007);

| b) | tööturutoetus (töötushüvitiste seadus, 1290/2002). |
| --- | --- |

b)

tööturutoetus (töötushüvitiste seadus, 1290/2002).

PRANTSUSMAA

| a) | Täiendavad toetused:






  i) | spetsiaalsest invaliidsusfondist ning |
| --- | --- | --- |

a)

Täiendavad toetused:

i)

spetsiaalsest invaliidsusfondist ning

| ii) | eakate solidaarsusfondist seoses omandatud õigustega |
| --- | --- |

ii)

eakate solidaarsusfondist seoses omandatud õigustega

(30. juuni 1956. aasta seadus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites);

| b) | puuetega täiskasvanute toetus (30. juuni 1975. aasta seadus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites); |
| --- | --- |

b)

puuetega täiskasvanute toetus (30. juuni 1975. aasta seadus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites);

| c) | eritoetus omandatud õiguste suhtes (10. juuli 1952. aasta seadus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites); |
| --- | --- |

c)

eritoetus omandatud õiguste suhtes (10. juuli 1952. aasta seadus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites);

| d) | eakate solidaarsustoetus (24. juuni 2004. aasta määrus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites) alates 1. jaanuarist 2006. |
| --- | --- |

d)

eakate solidaarsustoetus (24. juuni 2004. aasta määrus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites) alates 1. jaanuarist 2006.

SAKSAMAA

| a) | Elementaarne toimetulekutoetus eakatele ja madalama teenimisvõimega isikutele vastavalt sotsiaalseadustiku XII köite 4. peatükile (Leistungen der Grundsicherung im Alter und bei Erwerbsminderung nach dem Vierten Kapitel des Zwölften Buches Sozialgesetzbuch); |
| --- | --- |

a)

Elementaarne toimetulekutoetus eakatele ja madalama teenimisvõimega isikutele vastavalt sotsiaalseadustiku XII köite 4. peatükile (Leistungen der Grundsicherung im Alter und bei Erwerbsminderung nach dem Vierten Kapitel des Zwölften Buches Sozialgesetzbuch);

| b) | hüvitised elamiskulude katmiseks tööotsijaid käsitlevate põhisätete alusel vastavalt sotsiaalseadustiku II köitele (Leistungen zur Sicherung des Lebensunterhalts in der Grundsicherung für Arbeitssuchende nach dem Zweiten Buch Sozialgesetzbuch). |
| --- | --- |

b)

hüvitised elamiskulude katmiseks tööotsijaid käsitlevate põhisätete alusel vastavalt sotsiaalseadustiku II köitele (Leistungen zur Sicherung des Lebensunterhalts in der Grundsicherung für Arbeitssuchende nach dem Zweiten Buch Sozialgesetzbuch).

KREEKA

Spetsiaalsed eakate abirahad (seadus 1296/82).

UNGARI

| a) | Invaliidsustoetus (invaliidsustoetust käsitlev ministrite nõukogu määrus nr 83/1987 (XII 27)); |
| --- | --- |

a)

Invaliidsustoetus (invaliidsustoetust käsitlev ministrite nõukogu määrus nr 83/1987 (XII 27));

| b) | vanadustoetus (sotsiaalhaldust ja sotsiaalhüvitisi käsitlev 1993. aasta III seadus). |
| --- | --- |

b)

vanadustoetus (sotsiaalhaldust ja sotsiaalhüvitisi käsitlev 1993. aasta III seadus).

IIRIMAA

| a) | Tööotsija toetus (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 2. peatükk); |
| --- | --- |

a)

Tööotsija toetus (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 2. peatükk);

| b) | riigipension (mitteosamakseline) (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 4. peatükk); |
| --- | --- |

b)

riigipension (mitteosamakseline) (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 4. peatükk);

| c) | lesepension või üleelanud registreeritud partneri pension (mitteosamakseline) (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 6. peatükk); |
| --- | --- |

c)

lesepension või üleelanud registreeritud partneri pension (mitteosamakseline) (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 6. peatükk);

| d) | puuetega isikute toetus (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 10. peatükk); |
| --- | --- |

d)

puuetega isikute toetus (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 10. peatükk);

| e) | liikumisvõime toetus (1970. aasta tervishoiuseadus, 61. jagu); |
| --- | --- |

e)

liikumisvõime toetus (1970. aasta tervishoiuseadus, 61. jagu);

| f) | pimedate pension (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 5. peatükk). |
| --- | --- |

f)

pimedate pension (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 5. peatükk).

ITAALIA

| a) | Varatute isikute sotsiaalpensionid (30. aprilli 1969. aasta seadus nr 153); |
| --- | --- |

a)

Varatute isikute sotsiaalpensionid (30. aprilli 1969. aasta seadus nr 153);

| b) | töövõimetute või invaliidistunud tsiviilisikute pensionid ja toetused (30. märtsi 1971. aasta seadus nr 118, 11. veebruari 1980. aasta seadus nr 18 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508); |
| --- | --- |

b)

töövõimetute või invaliidistunud tsiviilisikute pensionid ja toetused (30. märtsi 1971. aasta seadus nr 118, 11. veebruari 1980. aasta seadus nr 18 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508);

| c) | kurtide ja tummade pensionid ja toetused (26. mai 1970. aasta seadus nr 381 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508); |
| --- | --- |

c)

kurtide ja tummade pensionid ja toetused (26. mai 1970. aasta seadus nr 381 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508);

| d) | pimedate tsiviilisikute pensionid ja toetused (27. mai 1970. aasta seadus nr 382 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508); |
| --- | --- |

d)

pimedate tsiviilisikute pensionid ja toetused (27. mai 1970. aasta seadus nr 382 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508);

| e) | miinimumpensione täiendavad hüvitised (4. aprilli 1952. aasta seadus nr 218, 11. novembri 1983. aasta seadus nr 638 ja 29. detsembri 1990. aasta seadus nr 407); |
| --- | --- |

e)

miinimumpensione täiendavad hüvitised (4. aprilli 1952. aasta seadus nr 218, 11. novembri 1983. aasta seadus nr 638 ja 29. detsembri 1990. aasta seadus nr 407);

| f) | puudetoetusi täiendavad hüvitised (12. juuni 1984. aasta seadus nr 222); |
| --- | --- |

f)

puudetoetusi täiendavad hüvitised (12. juuni 1984. aasta seadus nr 222);

| g) | sotsiaaltoetus (8. augusti 1995. aasta seadus nr 335); |
| --- | --- |

g)

sotsiaaltoetus (8. augusti 1995. aasta seadus nr 335);

| h) | täiendav sotsiaaltoetus (29. detsembri 1988. aasta seaduse nr 544 (koos hilisemate muudatustega) artikli 1 lõiked 1 ja 12). |
| --- | --- |

h)

täiendav sotsiaaltoetus (29. detsembri 1988. aasta seaduse nr 544 (koos hilisemate muudatustega) artikli 1 lõiked 1 ja 12).

LÄTI

| a) | Riiklik sotsiaalkindlustushüvitis (1. jaanuari 2003. aasta seadus riiklike sotsiaalhüvitiste kohta); |
| --- | --- |

a)

Riiklik sotsiaalkindlustushüvitis (1. jaanuari 2003. aasta seadus riiklike sotsiaalhüvitiste kohta);

| b) | piiratud liikumisvõimega, puudega isikute transpordikulude hüvitis (1. jaanuari 2003. aasta riiklike sotsiaalhüvitiste seadus). |
| --- | --- |

b)

piiratud liikumisvõimega, puudega isikute transpordikulude hüvitis (1. jaanuari 2003. aasta riiklike sotsiaalhüvitiste seadus).

LEEDU

| a) | Invaliidsuse ja vanadusega seotud sotsiaalabipensionid (1994. aasta sotsiaalabipensionide seadus nr I-675, artiklid 5 ja 6, muudetud versioonis); |
| --- | --- |

a)

Invaliidsuse ja vanadusega seotud sotsiaalabipensionid (1994. aasta sotsiaalabipensionide seadus nr I-675, artiklid 5 ja 6, muudetud versioonis);

| b) | abiraha (1994. aasta sotsiaalabipensionide seadus nr I-675, artikkel 12, muudetud versioonis); |
| --- | --- |

b)

abiraha (1994. aasta sotsiaalabipensionide seadus nr I-675, artikkel 12, muudetud versioonis);

| c) | transporditoetus liikumispuudega inimestele (2000. aasta transporditoetuste seadus, artiklid 7 ja 71, muudetud versioonis). |
| --- | --- |

c)

transporditoetus liikumispuudega inimestele (2000. aasta transporditoetuste seadus, artiklid 7 ja 71, muudetud versioonis).

LUKSEMBURG

Raske või sügava puudega isikute toetus (12. septembri 2003. aasta seaduse artikli 1 lõige 2), välja arvatud isikud, kes on tunnistatud invaliidistunud töötajateks ja kes töötavad avatud tööturul või erikeskkonnas.

MALTA

| a) | Täiendav toetus (1987. aasta sotsiaalkindlustusseaduse artikkel 73 (318. ptk)); |
| --- | --- |

a)

Täiendav toetus (1987. aasta sotsiaalkindlustusseaduse artikkel 73 (318. ptk));

| b) | vanaduspension (1987. aasta sotsiaalkindlustusseadus (318. ptk)). |
| --- | --- |

b)

vanaduspension (1987. aasta sotsiaalkindlustusseadus (318. ptk)).

MADALMAAD

| a) | 24. aprilli 1997. aasta puuetega noorte töö- ja tööhõivetoetuse seadus (Wet Wajong); |
| --- | --- |

a)

24. aprilli 1997. aasta puuetega noorte töö- ja tööhõivetoetuse seadus (Wet Wajong);

| b) | 6. novembri 1986. aasta lisahüvitiste seadus (TW). |
| --- | --- |

b)

6. novembri 1986. aasta lisahüvitiste seadus (TW).

POOLA

| a) | Sotsiaalpension (Renta socjalna) (27. juuni 2003. aasta sotsiaalpensionide seadus (Ustawa o rencie socjalnej); |
| --- | --- |

a)

Sotsiaalpension (Renta socjalna) (27. juuni 2003. aasta sotsiaalpensionide seadus (Ustawa o rencie socjalnej);

| b) | täiendav vanemahüvitis (Rodzicielskie świadczenie uzupełniające Mama 4+) (31. jaanuari 2019. aasta täiendava vanemahüvitise seadus (Ustawa o rodzicielskim świadczeniu uzupełniającym); |
| --- | --- |

b)

täiendav vanemahüvitis (Rodzicielskie świadczenie uzupełniające Mama 4+) (31. jaanuari 2019. aasta täiendava vanemahüvitise seadus (Ustawa o rodzicielskim świadczeniu uzupełniającym);

| c) | täiendav hüvitis iseseisvalt mittetoimetulevatele isikutele (Świadczenie uzupełniające dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji) (31. juuli seadus, mis käsitleb täiendavat hüvitist iseseisvalt mittetoimetulevatele isikutele (Ustawa o świadczeniu uzupełniającym dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji). |
| --- | --- |

c)

täiendav hüvitis iseseisvalt mittetoimetulevatele isikutele (Świadczenie uzupełniające dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji) (31. juuli seadus, mis käsitleb täiendavat hüvitist iseseisvalt mittetoimetulevatele isikutele (Ustawa o świadczeniu uzupełniającym dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji).

PORTUGAL

| a) | Mitteosamakseline riiklik vanaduspension (13. oktoobri 1980. aasta dekreet-seadus nr 464/80, muudetud versioonis); |
| --- | --- |

a)

Mitteosamakseline riiklik vanaduspension (13. oktoobri 1980. aasta dekreet-seadus nr 464/80, muudetud versioonis);

| b) | mitteosamakseline lesepension (11. novembri 1981. aasta dekreet nr 52/81); |
| --- | --- |

b)

mitteosamakseline lesepension (11. novembri 1981. aasta dekreet nr 52/81);

| c) | eakate täiendav solidaarsustoetus (29. detsembri 2005. aasta dekreet-seadus nr 232/2005, muudetud versioonis). |
| --- | --- |

c)

eakate täiendav solidaarsustoetus (29. detsembri 2005. aasta dekreet-seadus nr 232/2005, muudetud versioonis).

SLOVAKKIA

| a) | Ainsaks sissetulekuallikaks olevates pensionides enne 1. jaanuari 2004 tehtud kohandus; |
| --- | --- |

a)

Ainsaks sissetulekuallikaks olevates pensionides enne 1. jaanuari 2004 tehtud kohandus;

| b) | enne 1. jaanuari 2004 määratud sotsiaalpension. |
| --- | --- |

b)

enne 1. jaanuari 2004 määratud sotsiaalpension.

HISPAANIA

| a) | Miinimumsissetuleku tagatis (7. aprilli 1982. aasta seadus nr 13/82); |
| --- | --- |

a)

Miinimumsissetuleku tagatis (7. aprilli 1982. aasta seadus nr 13/82);

| b) | rahalised hüvitised eakate ja töövõimetute invaliidide abistamiseks (24. juuli 1981. aasta kuninglik dekreet nr 2620/81):






  i) | mitteosamakselised invaliidsus- ja vanaduspensionid, mis on ette nähtud 30. oktoobri 2015. aasta kuningliku dekreet-seadusega nr 8/2015 heakskiidetud sotsiaalkindlustuse üldseaduse konsolideeritud teksti VI jaotise II peatükiga, ning |
| --- | --- | --- |

b)

rahalised hüvitised eakate ja töövõimetute invaliidide abistamiseks (24. juuli 1981. aasta kuninglik dekreet nr 2620/81):

i)

mitteosamakselised invaliidsus- ja vanaduspensionid, mis on ette nähtud 30. oktoobri 2015. aasta kuningliku dekreet-seadusega nr 8/2015 heakskiidetud sotsiaalkindlustuse üldseaduse konsolideeritud teksti VI jaotise II peatükiga, ning

| ii) | eespool nimetatud pensione täiendavad hüvitised, mis on sätestatud autonoomsete piirkondade õigusaktidega ning mis tagavad asjaomase autonoomse piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset olukorda arvesse võttes elatusmiinimumiga võrdse sissetuleku; |
| --- | --- |

ii)

eespool nimetatud pensione täiendavad hüvitised, mis on sätestatud autonoomsete piirkondade õigusaktidega ning mis tagavad asjaomase autonoomse piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset olukorda arvesse võttes elatusmiinimumiga võrdse sissetuleku;

| c) | toetused liikumisvõimaluste parandamiseks ja transpordikulude hüvitamiseks (7. aprilli 1982. aasta seadus nr 13/1982). |
| --- | --- |

c)

toetused liikumisvõimaluste parandamiseks ja transpordikulude hüvitamiseks (7. aprilli 1982. aasta seadus nr 13/1982).

ROOTSI

| a) | Eluasemetoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 100.–103. peatükk); |
| --- | --- |

a)

Eluasemetoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 100.–103. peatükk);

| b) | eakate finantstoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 74. peatükk). |
| --- | --- |

b)

eakate finantstoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 74. peatükk).

2. OSA

PIKAAJALISE HOOLDUSE HÜVITISED

(käesoleva protokolli artikli SSC.3 lõike 4 punkt d)

i)   ÜHENDKUNINGRIIK

| a) | Hooldustoetus (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus, 1991. aasta sotsiaalkindlustuse (hooldustoetuse) määrused, 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste Põhja-Iirimaa seadus ning 1992. aasta sotsiaalkindlustuse (hooldustoetuse) Põhja-Iirimaa määrused); |
| --- | --- |

a)

Hooldustoetus (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus, 1991. aasta sotsiaalkindlustuse (hooldustoetuse) määrused, 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste Põhja-Iirimaa seadus ning 1992. aasta sotsiaalkindlustuse (hooldustoetuse) Põhja-Iirimaa määrused);

| b) | hooldajatoetus (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus, 1976. aasta sotsiaalkindlustuse (invaliidi hooldamise toetuse) määrused, 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste Põhja-Iirimaa seadus ning 1976. aasta sotsiaalkindlustuse (invaliidi hooldamise toetuse) Põhja-Iirimaa määrused); |
| --- | --- |

b)

hooldajatoetus (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus, 1976. aasta sotsiaalkindlustuse (invaliidi hooldamise toetuse) määrused, 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste Põhja-Iirimaa seadus ning 1976. aasta sotsiaalkindlustuse (invaliidi hooldamise toetuse) Põhja-Iirimaa määrused);

| c) | invaliidi ülalpidamistoetus, hooldusega seonduv osa (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus, 1991. aasta sotsiaalkindlustuse (invaliidi ülalpidamistoetuse) määrused, 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste Põhja-Iirimaa seadus ja 1992. aasta sotsiaalkindlustuse (invaliidi ülalpidamistoetuse) Põhja-Iirimaa määrused); |
| --- | --- |

c)

invaliidi ülalpidamistoetus, hooldusega seonduv osa (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus, 1991. aasta sotsiaalkindlustuse (invaliidi ülalpidamistoetuse) määrused, 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste Põhja-Iirimaa seadus ja 1992. aasta sotsiaalkindlustuse (invaliidi ülalpidamistoetuse) Põhja-Iirimaa määrused);

| d) | isikliku sõltumatuse toetuse igapäevaelu komponent (2012. aasta hoolekandesüsteemi reformi seaduse 4. osa, 2013. aasta sotisaalkindlustuse (isikliku sõltumatuse toetuse) määrused, 2013. aasta isikliku sõltumatuse toetuse määruste üleminekusätted, 2019. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse määruste üleminekusätete muudatused, Põhja-Iirimaa 2015. aasta hoolekandesüsteemi reformi seaduse 5. osa, Põhja-Iirimaa 2016. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse määrused, Põhja-Iirimaa 2016. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse määruste üleminekusätted ja Põhja-Iirimaa 2019. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse määruste üleminekusätete muudatused); |
| --- | --- |

d)

isikliku sõltumatuse toetuse igapäevaelu komponent (2012. aasta hoolekandesüsteemi reformi seaduse 4. osa, 2013. aasta sotisaalkindlustuse (isikliku sõltumatuse toetuse) määrused, 2013. aasta isikliku sõltumatuse toetuse määruste üleminekusätted, 2019. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse määruste üleminekusätete muudatused, Põhja-Iirimaa 2015. aasta hoolekandesüsteemi reformi seaduse 5. osa, Põhja-Iirimaa 2016. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse määrused, Põhja-Iirimaa 2016. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse määruste üleminekusätted ja Põhja-Iirimaa 2019. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse määruste üleminekusätete muudatused);

| e) | hooldajatoetuse lisahüvitis (Šotimaa 2018. aasta sotsiaalkindlustuse seadus); |
| --- | --- |

e)

hooldajatoetuse lisahüvitis (Šotimaa 2018. aasta sotsiaalkindlustuse seadus);

| f) | noore hooldaja toetus (Šotimaa 2020. aasta hooldajatoetuse (noore hooldaja toetus) muudetud määrused); |
| --- | --- |

f)

noore hooldaja toetus (Šotimaa 2020. aasta hooldajatoetuse (noore hooldaja toetus) muudetud määrused);

| g) | lastele mõeldud talvine kütteabi (lastele ja noortele mõeldud talvise kütteabi (Šotimaa) määrused 2020 (SSI 2020/352)). |
| --- | --- |

g)

lastele mõeldud talvine kütteabi (lastele ja noortele mõeldud talvise kütteabi (Šotimaa) määrused 2020 (SSI 2020/352)).

ii)   LIIKMESRIIGID

AUSTRIA

Riiklik pikaajalise hoolduse toetuse seadus (Bundespflegegeldgesetz, BPGG), originaalversioon BGBl. nr 110/1993, muudetud versioonis: Pflegegeld (§ 1), Pflegekarenzgeld (§ 21c).

BELGIA

| a) | Ravi- ja haigushüvitiste kohustusliku kindlustuse seaduse (Loi relative à l’assurance obligatoire soins de santé et indemnités / Wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige verzorging en uitkeringen) (koordineeritud 14. juulil 1994) artikli 93 lõige 8. |
| --- | --- |

a)

Ravi- ja haigushüvitiste kohustusliku kindlustuse seaduse (Loi relative à l’assurance obligatoire soins de santé et indemnités / Wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige verzorging en uitkeringen) (koordineeritud 14. juulil 1994) artikli 93 lõige 8.

| b) | 27. veebruari 1987. aasta seadus puuetega inimestele makstavate toetuste kohta (Loi relative aux allocations aux personnes handicapées / Wet betreffende de tegemoetkomingen aan gehandicapten). |
| --- | --- |

b)

27. veebruari 1987. aasta seadus puuetega inimestele makstavate toetuste kohta (Loi relative aux allocations aux personnes handicapées / Wet betreffende de tegemoetkomingen aan gehandicapten).

| c) | Flaami sotsiaalkaitse (Vlaamse sociale bescherming): Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet houdende Vlaamse sociale bescherming) ja Flaami valitsuse 30. novembri 2018. aasta määrused.






  — | II jaotis. Rahalised hüvitised, Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet houdende Vlaamse sociale bescherming):






  — | artikli 4 punkt 1 ja artiklid 77–83, Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming), suures ulatuses teistest isikutest sõltuvate isikute hoolduse eelarve; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Flaami sotsiaalkaitse (Vlaamse sociale bescherming): Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet houdende Vlaamse sociale bescherming) ja Flaami valitsuse 30. novembri 2018. aasta määrused.

—

II jaotis. Rahalised hüvitised, Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet houdende Vlaamse sociale bescherming):

—

artikli 4 punkt 1 ja artiklid 77–83, Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming), suures ulatuses teistest isikutest sõltuvate isikute hoolduse eelarve;

| — | artikli 4 punkt 2 ja artiklid 84–90, Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming), hooldusvajadusega eakate hoolduse eelarve; |
| --- | --- |

—

artikli 4 punkt 2 ja artiklid 84–90, Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming), hooldusvajadusega eakate hoolduse eelarve;

| — | artikli 4 punkt 3 ja artiklid 91–94, Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming), põhitoetuste eelarve; |
| --- | --- |

—

artikli 4 punkt 3 ja artiklid 91–94, Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming), põhitoetuste eelarve;

| d) | 13. detsembri 2018. aasta dekreet eakatele või ülalpeetavatele pakutavate teenuste ja palliatiivse hoolduse kohta (Dekret über die Angebote für Senioren und Personen mit Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege); |
| --- | --- |

d)

13. detsembri 2018. aasta dekreet eakatele või ülalpeetavatele pakutavate teenuste ja palliatiivse hoolduse kohta (Dekret über die Angebote für Senioren und Personen mit Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege);

| e) | 4. juuni 2007. aasta dekreet psühhiaatriliste õenduskodude kohta (Dekret über die psychiatrischen Pflegewohnheime); |
| --- | --- |

e)

4. juuni 2007. aasta dekreet psühhiaatriliste õenduskodude kohta (Dekret über die psychiatrischen Pflegewohnheime);

| f) | valitsuse 20. juuni 2017. aasta dekreet liikumisabivahendite kohta (Erlass über die Mobilitätshilfen); |
| --- | --- |

f)

valitsuse 20. juuni 2017. aasta dekreet liikumisabivahendite kohta (Erlass über die Mobilitätshilfen);

| g) | 13. detsembri 2016. aasta dekreet enesemääratud elu ameti asutamise kohta saksakeelse kogukonna jaoks (Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für selbstbestimmtes Leben); |
| --- | --- |

g)

13. detsembri 2016. aasta dekreet enesemääratud elu ameti asutamise kohta saksakeelse kogukonna jaoks (Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für selbstbestimmtes Leben);

| h) | 5. märtsi 1990. aasta kuninglik dekreet eakate abistamise toetuse kohta (Königliches Dekret vom 5. März 1990 über die Beihilfe für ältere Menschen); |
| --- | --- |

h)

5. märtsi 1990. aasta kuninglik dekreet eakate abistamise toetuse kohta (Königliches Dekret vom 5. März 1990 über die Beihilfe für ältere Menschen);

| i) | 21. detsembri 2018. aasta määrus, mis käsitleb Brüsseli tervisekindlustusasutusi ravi ja inimestele abi andmise valdkonnas (Ordonnantie van 21 december 2018 betreffende de Brusselse verzekeringsinstellingen in het domein van de gezondheidszorg en de hulp aan personen / Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux personnes); |
| --- | --- |

i)

21. detsembri 2018. aasta määrus, mis käsitleb Brüsseli tervisekindlustusasutusi ravi ja inimestele abi andmise valdkonnas (Ordonnantie van 21 december 2018 betreffende de Brusselse verzekeringsinstellingen in het domein van de gezondheidszorg en de hulp aan personen / Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux personnes);

| j) | 3. juuli 1996. aasta kuningliku dekreedi (millega rakendatakse tervishoiuteenuste ja -hüvitiste kohustusliku kindlustuse seadus, koordineeritud 14. juulil 1994) artikkel 215a (Artikel 215 bis Koninklijk Besluit van 3 juli 1996 tot uitvoering van de wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige verzorging en uitkeringen, gecoördineerd op 14 juli 1994 / Article 215 bis Arrêté royal du 3 juillet 1996 portant application de la loi sur l'assurance obligatoire des soins de santé et des prestations, coordonné le 14 juillet 1994); |
| --- | --- |

j)

3. juuli 1996. aasta kuningliku dekreedi (millega rakendatakse tervishoiuteenuste ja -hüvitiste kohustusliku kindlustuse seadus, koordineeritud 14. juulil 1994) artikkel 215a (Artikel 215 bis Koninklijk Besluit van 3 juli 1996 tot uitvoering van de wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige verzorging en uitkeringen, gecoördineerd op 14 juli 1994 / Article 215 bis Arrêté royal du 3 juillet 1996 portant application de la loi sur l'assurance obligatoire des soins de santé et des prestations, coordonné le 14 juillet 1994);

| k) | 20. juuli 1971. aasta kuningliku dekreedi (mis käsitleb hüvitiskindlustuse ja emapuhkuse kindlustuse rakendamist füüsilisest isikust ettevõtjate ja abistavate abikaasade kasuks) artikkel 12 (Artikel 12 Koninklijk Besluit van 20 juli 1971 betreffende de uitvoering houdende instelling van een uitkeringsverzekering en een moederschapsverzekering ten voordele van de zelfstandigen en van de meewerkende echtgenoten / Article 12 Arrêté royal du 20 juillet 1971 relatif à la mise en place de l’assurance de prévoyance et de l'assurance maternité au profit des indépendants et des conjoints aidants); |
| --- | --- |

k)

20. juuli 1971. aasta kuningliku dekreedi (mis käsitleb hüvitiskindlustuse ja emapuhkuse kindlustuse rakendamist füüsilisest isikust ettevõtjate ja abistavate abikaasade kasuks) artikkel 12 (Artikel 12 Koninklijk Besluit van 20 juli 1971 betreffende de uitvoering houdende instelling van een uitkeringsverzekering en een moederschapsverzekering ten voordele van de zelfstandigen en van de meewerkende echtgenoten / Article 12 Arrêté royal du 20 juillet 1971 relatif à la mise en place de l’assurance de prévoyance et de l'assurance maternité au profit des indépendants et des conjoints aidants);

| l) | Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artiklid 43/32–43/46: eakate abistamise toetus; |
| --- | --- |

l)

Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artiklid 43/32–43/46: eakate abistamise toetus;

| m) | Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artikkel 799: kõrvalabi eelarve; |
| --- | --- |

m)

Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artikkel 799: kõrvalabi eelarve;

| n) | 8. veebruari 2018. aasta dekreet perehüvitiste haldamise ja maksmise kohta; |
| --- | --- |

n)

8. veebruari 2018. aasta dekreet perehüvitiste haldamise ja maksmise kohta;

| o) | 19. detsembri 1939. aasta seadus peretoetuste kohta (LGAF): peretoetus; |
| --- | --- |

o)

19. detsembri 1939. aasta seadus peretoetuste kohta (LGAF): peretoetus;

| p) | 10. detsembri 2020. aasta määrus eakate abistamise toetuse kohta (Ordonnantie van 10 december betreffende de tegemoetkoming voor hulp aan bejaarden / Ordonnance du 10 décembre 2020 relative à l'allocation pour l'aide aux personnes âgées); |
| --- | --- |

p)

10. detsembri 2020. aasta määrus eakate abistamise toetuse kohta (Ordonnantie van 10 december betreffende de tegemoetkoming voor hulp aan bejaarden / Ordonnance du 10 décembre 2020 relative à l'allocation pour l'aide aux personnes âgées);

| q) | Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami piirkonna sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming) ja Flaami valitsuse 30. novembri 2018. aasta määrused:






  — | Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreedi (Flaami piirkonna sotsiaalkaitse korralduse kohta) artikli 4 punkt 4 ja artiklid 140–153: hoolekandeasutuste rahastamine; |
| --- | --- | --- |

q)

Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreet Flaami piirkonna sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming) ja Flaami valitsuse 30. novembri 2018. aasta määrused:

—

Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreedi (Flaami piirkonna sotsiaalkaitse korralduse kohta) artikli 4 punkt 4 ja artiklid 140–153: hoolekandeasutuste rahastamine;

| — | Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreedi (Flaami piirkonna sotsiaalkaitse korralduse kohta) artikli 4 punkt 5 ning 6. juuli 2018. aasta dekreedi (mis käsitleb psühhiaatriliste hooldekodude, turvakodude algatuste, taastusravilepingute, taastusravihaiglate ja multidistsiplinaarsete palliatiivse hoolduse nõustamisrühmade sektorite ülevõtmist seoses psühhiaatriliste hooldekodude ja turvakodude algatuste rahastamisega) (Decreet van 6 juli 2018 betreffende de overname van de sectoren psychiatrische verzorgingstehuizen, initiatieven van beschut wonen, revalidatieovereenkomsten, revalidatieziekenhuizen en multidisciplinaire begeleidingsequipes voor palliatieve verzorging voor wat betreft de financiering van de psychiatrische verzorgingstehuizen en de initiatieven van beschut wonen) artiklid 54–72; |
| --- | --- |

—

Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreedi (Flaami piirkonna sotsiaalkaitse korralduse kohta) artikli 4 punkt 5 ning 6. juuli 2018. aasta dekreedi (mis käsitleb psühhiaatriliste hooldekodude, turvakodude algatuste, taastusravilepingute, taastusravihaiglate ja multidistsiplinaarsete palliatiivse hoolduse nõustamisrühmade sektorite ülevõtmist seoses psühhiaatriliste hooldekodude ja turvakodude algatuste rahastamisega) (Decreet van 6 juli 2018 betreffende de overname van de sectoren psychiatrische verzorgingstehuizen, initiatieven van beschut wonen, revalidatieovereenkomsten, revalidatieziekenhuizen en multidisciplinaire begeleidingsequipes voor palliatieve verzorging voor wat betreft de financiering van de psychiatrische verzorgingstehuizen en de initiatieven van beschut wonen) artiklid 54–72;

| — | Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreedi (mis käsitleb liikumisabivahendeid) artikli 4 punkt 9 ja artiklid 105–135; |
| --- | --- |

—

Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta dekreedi (mis käsitleb liikumisabivahendeid) artikli 4 punkt 9 ja artiklid 105–135;

| r) | 13. detsembri 2018. aasta dekreet eakatele ja toetust vajavatele isikutele pakutavate teenuste ning palliatiivse hoolduse kohta (Dekret vom 13. Dezember 2018 über die Angebote für Senioren und Personen mit Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege); |
| --- | --- |

r)

13. detsembri 2018. aasta dekreet eakatele ja toetust vajavatele isikutele pakutavate teenuste ning palliatiivse hoolduse kohta (Dekret vom 13. Dezember 2018 über die Angebote für Senioren und Personen mit Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege);

| s) | 4. juuni 2007. aasta dekreet psühhiaatriliste õenduskodude kohta (Dekret über die psychiatrischen Pflegewohnheime); |
| --- | --- |

s)

4. juuni 2007. aasta dekreet psühhiaatriliste õenduskodude kohta (Dekret über die psychiatrischen Pflegewohnheime);

| t) | valitsuse 20. juuni 2017. aasta dekreet liikumisabivahendite kohta (Erlass über die Mobilitätshilfen); |
| --- | --- |

t)

valitsuse 20. juuni 2017. aasta dekreet liikumisabivahendite kohta (Erlass über die Mobilitätshilfen);

| u) | 13. detsembri 2016. aasta dekreet enesemääratud elu ameti asutamise kohta saksakeelse kogukonna jaoks (Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für selbstbestimmtes Leben); |
| --- | --- |

u)

13. detsembri 2016. aasta dekreet enesemääratud elu ameti asutamise kohta saksakeelse kogukonna jaoks (Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für selbstbestimmtes Leben);

| v) | 5. märtsi 1990. aasta kuninglik dekreet eakate abistamise toetuse kohta (Königliches Dekret vom 5. März 1990 über die Beihilfe für ältere Menschen); |
| --- | --- |

v)

5. märtsi 1990. aasta kuninglik dekreet eakate abistamise toetuse kohta (Königliches Dekret vom 5. März 1990 über die Beihilfe für ältere Menschen);

| w) | valitsuse 19. detsembri 2019. aasta dekreet üleminekukorra kohta seoses eelneva loa või heakskiidu saamise menetlusega välismaal toimuva pikaajalise rehabilitatsiooni kulude katmiseks või jagamiseks (Erlass der Regierung zur übergangsweisen Regelung des Verfahrens zur Erlangung einer Vorabgeehmigung oder Zustimmung zwecks Kostenübernahme oder Kostenbeteiligung für eine Langzeitrehabilitation im Ausland); |
| --- | --- |

w)

valitsuse 19. detsembri 2019. aasta dekreet üleminekukorra kohta seoses eelneva loa või heakskiidu saamise menetlusega välismaal toimuva pikaajalise rehabilitatsiooni kulude katmiseks või jagamiseks (Erlass der Regierung zur übergangsweisen Regelung des Verfahrens zur Erlangung einer Vorabgeehmigung oder Zustimmung zwecks Kostenübernahme oder Kostenbeteiligung für eine Langzeitrehabilitation im Ausland);

| x) | 21. detsembri 2018. aasta määrus, mis käsitleb Brüsseli tervisekindlustusasutusi ravi ja inimestele abi andmise valdkonnas (Ordonnantie van 21 december 2018 betreffende de Brusselse verzekeringsinstellingen in het domein van de gezondheidszorg en de hulp aan personen / Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux personnes); |
| --- | --- |

x)

21. detsembri 2018. aasta määrus, mis käsitleb Brüsseli tervisekindlustusasutusi ravi ja inimestele abi andmise valdkonnas (Ordonnantie van 21 december 2018 betreffende de Brusselse verzekeringsinstellingen in het domein van de gezondheidszorg en de hulp aan personen / Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux personnes);

| y) | 10. juuli 2008. aasta koordineeritud seadus haiglate ja muude hoolekandeasutuste kohta:






  — | psühhiaatriliste hooldekodude (MSP) pakutavad hüvitised ning hooldamine hooldekodudes (MR) ja päevakeskustes (CSJ): artikkel 170; |
| --- | --- | --- |

y)

10. juuli 2008. aasta koordineeritud seadus haiglate ja muude hoolekandeasutuste kohta:

—

psühhiaatriliste hooldekodude (MSP) pakutavad hüvitised ning hooldamine hooldekodudes (MR) ja päevakeskustes (CSJ): artikkel 170;

| — | turvakodude algatuste (IHP) pakutavad teenused: artikkel 6; |
| --- | --- |

—

turvakodude algatuste (IHP) pakutavad teenused: artikkel 6;

| z) | kohustusliku ravi- ja kahjukindlustuse seadus, koordineeritud 14. juulil 1994:






  — | psühhiaatriliste hooldekodude (MSP) pakutavad hüvitised: artikli 34 lõige 11e: MSPde pakutavad hüvitised; |
| --- | --- | --- |

z)

kohustusliku ravi- ja kahjukindlustuse seadus, koordineeritud 14. juulil 1994:

—

psühhiaatriliste hooldekodude (MSP) pakutavad hüvitised: artikli 34 lõige 11e: MSPde pakutavad hüvitised;

| — | hooldamine hooldekodudes (MR) ja päevakeskustes (CSJ): artikkel 26, artikli 34 punktid 11 ja 12, artikli 37 § 12 ja artikli 69 § 4; |
| --- | --- |

—

hooldamine hooldekodudes (MR) ja päevakeskustes (CSJ): artikkel 26, artikli 34 punktid 11 ja 12, artikli 37 § 12 ja artikli 69 § 4;

| — | suitsetamisest loobumine: artikli 34 lõike 1 punkt 24 (tingimusel, et tervishoiuhüvitised hõlmavad abistamist ja abi suitsetamisest loobumise ravimite puhul); |
| --- | --- |

—

suitsetamisest loobumine: artikli 34 lõike 1 punkt 24 (tingimusel, et tervishoiuhüvitised hõlmavad abistamist ja abi suitsetamisest loobumise ravimite puhul);

| aa) | 18. juuli 2001. aasta kuninglik dekreet, millega kehtestatakse eeskirjad, mille kohaselt määratakse turvakodude algatuste jaoks kindlaks rahaliste vahendite eelarve, viibimispäevade kvoot ja ühe viibimispäeva hind: turvakodude algatuste (IHP) pakutavad teenused; |
| --- | --- |

aa)

18. juuli 2001. aasta kuninglik dekreet, millega kehtestatakse eeskirjad, mille kohaselt määratakse turvakodude algatuste jaoks kindlaks rahaliste vahendite eelarve, viibimispäevade kvoot ja ühe viibimispäeva hind: turvakodude algatuste (IHP) pakutavad teenused;

| bb) | 31. augusti 2009. aasta kuninglik dekreet, mis käsitleb tervishoiuteenuste osutamist ja hüvitamiskindlustust suitsetamisest loobumiseks antava abi puhul; |
| --- | --- |

bb)

31. augusti 2009. aasta kuninglik dekreet, mis käsitleb tervishoiuteenuste osutamist ja hüvitamiskindlustust suitsetamisest loobumiseks antava abi puhul;

| cc) | Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustik:






  — | psühhiaatriliste hooldekodude (MSP) pakutavad hüvitised ja turvakodude algatuste (IHP) pakutavad teenused: artikli 43/7 punkt 6; |
| --- | --- | --- |

cc)

Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustik:

—

psühhiaatriliste hooldekodude (MSP) pakutavad hüvitised ja turvakodude algatuste (IHP) pakutavad teenused: artikli 43/7 punkt 6;

| — | hooldamine hooldekodudes (MR) ja päevakeskustes (CSJ): artikli 43/7 punkt 4; |
| --- | --- |

—

hooldamine hooldekodudes (MR) ja päevakeskustes (CSJ): artikli 43/7 punkt 4;

| — | funktsionaalsed ümberõppekeskused: artikli 43/7 punkt 3; hooldus, mis on vajalik pikaajaliseks staatuse uuendamiseks vajalikuks raviks, millele on osutatud Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artikli 43/2 lõike 1 punktis 11 sätestatud funktsionaalse ümberõppeasutusega sõlmitud staatuse uuendamise lepingutes; |
| --- | --- |

—

funktsionaalsed ümberõppekeskused: artikli 43/7 punkt 3; hooldus, mis on vajalik pikaajaliseks staatuse uuendamiseks vajalikuks raviks, millele on osutatud Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artikli 43/2 lõike 1 punktis 11 sätestatud funktsionaalse ümberõppeasutusega sõlmitud staatuse uuendamise lepingutes;

| — | eakate vastuvõtu- ja majutusasutused: artiklid 334–410; |
| --- | --- |

—

eakate vastuvõtu- ja majutusasutused: artiklid 334–410;

| — | hooldusasutused: artiklid 411–418; |
| --- | --- |

—

hooldusasutused: artiklid 411–418;

| — | integreeritud tervishoiuühingud: artiklid 419–433; |
| --- | --- |

—

integreeritud tervishoiuühingud: artiklid 419–433;

| — | vaimne tervis: artiklid 539–624; |
| --- | --- |

—

vaimne tervis: artiklid 539–624;

| — | perede ja vanurite toetamine: artiklid 219–260; |
| --- | --- |

—

perede ja vanurite toetamine: artiklid 219–260;

| — | suitsetamisest loobumine: artikli 43/7 punkt 9; |
| --- | --- |

—

suitsetamisest loobumine: artikli 43/7 punkt 9;

| — | liikumisabivahendid: artikli 43/7 punkti 1; Vallooni piirkonna valitsuse 11. aprilli 2019. aasta määrus, millega kehtestatakse sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artikli 43/7 punktis 1 ning Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artiklis 10/8 osutatud hüvitiste ja sekkumismeetmete nomenklatuur; |
| --- | --- |

—

liikumisabivahendid: artikli 43/7 punkti 1; Vallooni piirkonna valitsuse 11. aprilli 2019. aasta määrus, millega kehtestatakse sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artikli 43/7 punktis 1 ning Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustiku artiklis 10/8 osutatud hüvitiste ja sekkumismeetmete nomenklatuur;

| — | palliatiivne hooldus; artikkel 491/4 ja s; |
| --- | --- |

—

palliatiivne hooldus; artikkel 491/4 ja s;

| dd) | Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustik: artikkel 726:






  — | lühiajalised majutusteenused, täiskasvanute eluasemeteenused (SRA), täiskasvanute ööbimisega seotud teenused (SRNA), toetust saavad majutusteenused (SLS): artiklid 1192–1314; |
| --- | --- | --- |

dd)

Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmete ja tervishoiu seadustik: artikkel 726:

—

lühiajalised majutusteenused, täiskasvanute eluasemeteenused (SRA), täiskasvanute ööbimisega seotud teenused (SRNA), toetust saavad majutusteenused (SLS): artiklid 1192–1314;

| — | igapäevaelutegevuste tugiteenused: artikkel 726; |
| --- | --- |

—

igapäevaelutegevuste tugiteenused: artikkel 726;

| — | teenused, millega korraldatakse pereliikmetest hooldajate ja puuetega inimeste ajutist hooldust: artikkel 831/1; |
| --- | --- |

—

teenused, millega korraldatakse pereliikmetest hooldajate ja puuetega inimeste ajutist hooldust: artikkel 831/1;

| — | teenused, millega toetatakse peretüüpi hooldusteenuseid: artikkel 477; |
| --- | --- |

—

teenused, millega toetatakse peretüüpi hooldusteenuseid: artikkel 477;

| — | täiskasvanutele pakutavad tugiteenused: artikli 552 § 2; |
| --- | --- |

—

täiskasvanutele pakutavad tugiteenused: artikli 552 § 2;

| — | varajased tugiteenused: artikli 552 § 1; |
| --- | --- |

—

varajased tugiteenused: artikli 552 § 1;

| — | integreerumise tugiteenused: artikkel 630; |
| --- | --- |

—

integreerumise tugiteenused: artikkel 630;

| — | teenused, millega pakutakse viipekeelset tõlget: artikkel 831/77; |
| --- | --- |

—

teenused, millega pakutakse viipekeelset tõlget: artikkel 831/77;

| — | individuaalne integratsiooniabi: artikkel 784; |
| --- | --- |

—

individuaalne integratsiooniabi: artikkel 784;

| — | puuetega inimeste funktsionaalne taastusravi: artikkel 832; |
| --- | --- |

—

puuetega inimeste funktsionaalne taastusravi: artikkel 832;

| — | spetsiaalsed vastuvõtuteenused noortele, noorte eluasemeteenused (SRJ): artiklid 1314/97–1314/187; |
| --- | --- |

—

spetsiaalsed vastuvõtuteenused noortele, noorte eluasemeteenused (SRJ): artiklid 1314/97–1314/187;

| — | täiskasvanute päevahooldusteenused (SAJA): artiklid 1314/1–1314/96; |
| --- | --- |

—

täiskasvanute päevahooldusteenused (SAJA): artiklid 1314/1–1314/96;

| ee) | 9. märtsi 2017. aasta dekreet, mis käsitleb majutuse hinda ja teatavate raskete meditsiinitehniliste teenuste seadmete rahastamist haiglates: meditsiinilis-sotsiaalne taristu; |
| --- | --- |

ee)

9. märtsi 2017. aasta dekreet, mis käsitleb majutuse hinda ja teatavate raskete meditsiinitehniliste teenuste seadmete rahastamist haiglates: meditsiinilis-sotsiaalne taristu;

| ff) | Vallooni piirkonna valitsuse 15. mai 2008. aasta määrus: meditsiinilis-sotsiaalne taristu; |
| --- | --- |

ff)

Vallooni piirkonna valitsuse 15. mai 2008. aasta määrus: meditsiinilis-sotsiaalne taristu;

| gg) | 14. mai 2003. aasta kuninglik dekreet: integreeritud koduhooldusteenused; |
| --- | --- |

gg)

14. mai 2003. aasta kuninglik dekreet: integreeritud koduhooldusteenused;

| hh) | 31. detsembri 2018. aasta koostööleping Flaami kogukonna, Vallooni piirkonna, prantsuskeelse kogukonna komisjoni, ühise kogukonna komisjoni ja saksakeelse kogukonna vahel, mis käsitleb liikumisabivahendeid (Samenwerkingsakkoord van 31 december 2018 tussen de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschapscommissie en de Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie betreffende de mobiliteitshulpmiddelen / Accord de collaboration du 31 décembre 2018 entre la Communauté flamande, la Commission communautaire française et la Commission communautaire commune sur les aides à la mobilité); |
| --- | --- |

hh)

31. detsembri 2018. aasta koostööleping Flaami kogukonna, Vallooni piirkonna, prantsuskeelse kogukonna komisjoni, ühise kogukonna komisjoni ja saksakeelse kogukonna vahel, mis käsitleb liikumisabivahendeid (Samenwerkingsakkoord van 31 december 2018 tussen de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschapscommissie en de Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie betreffende de mobiliteitshulpmiddelen / Accord de collaboration du 31 décembre 2018 entre la Communauté flamande, la Commission communautaire française et la Commission communautaire commune sur les aides à la mobilité);

| ii) | 31. detsembri 2018. aasta koostööleping Flaami kogukonna, Vallooni piirkonna, prantsuskeelse kogukonna, ühise kogukonna komisjoni, prantsuskeelse kogukonna komisjoni ja saksakeelse kogukonna vahel, mis käsitleb ühtset kontaktpunkti liikumisabivahendite jaoks kakskeelses pealinna Brüsseli piirkonnas (Samenwerkingsakkoord van 31 december 2018 tussen de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschapscommissie en de Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie betreffende het uniek loket voor de mobiliteitshulpmiddelen in het tweetalige gebied Brussel-Hoofdstad / Accord de coopération du 31 décembre 2018 entre la Communauté flamande, la Commission communautaire française et la Commission communautaire commune relatif au guichet unique pour les aides à la mobilité dans la région bilingue de Bruxelles-Capitale). |
| --- | --- |

ii)

31. detsembri 2018. aasta koostööleping Flaami kogukonna, Vallooni piirkonna, prantsuskeelse kogukonna, ühise kogukonna komisjoni, prantsuskeelse kogukonna komisjoni ja saksakeelse kogukonna vahel, mis käsitleb ühtset kontaktpunkti liikumisabivahendite jaoks kakskeelses pealinna Brüsseli piirkonnas (Samenwerkingsakkoord van 31 december 2018 tussen de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschapscommissie en de Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie betreffende het uniek loket voor de mobiliteitshulpmiddelen in het tweetalige gebied Brussel-Hoofdstad / Accord de coopération du 31 décembre 2018 entre la Communauté flamande, la Commission communautaire française et la Commission communautaire commune relatif au guichet unique pour les aides à la mobilité dans la région bilingue de Bruxelles-Capitale).

BULGAARIA

| a) | 1999. aasta sotsiaalkindlustuse seaduse (член 103 от Кодекса за социално осигуряване) (pealkirja muudetud 2003. aastal) artikkel 103; |
| --- | --- |

a)

1999. aasta sotsiaalkindlustuse seaduse (член 103 от Кодекса за социално осигуряване) (pealkirja muudetud 2003. aastal) artikkel 103;

| b) | 1998. aasta sotsiaalabi seadus (Закон за социално подпомагане); |
| --- | --- |

b)

1998. aasta sotsiaalabi seadus (Закон за социално подпомагане);

| c) | 1998. aasta määrus sotsiaalabi seaduse rakendamise kohta (Правилник за прилагане на Закона за социално подпомагане); |
| --- | --- |

c)

1998. aasta määrus sotsiaalabi seaduse rakendamise kohta (Правилник за прилагане на Закона за социално подпомагане);

| d) | 2019. aasta puuetega inimeste seadus (Закон за хората с увреждания); |
| --- | --- |

d)

2019. aasta puuetega inimeste seadus (Закон за хората с увреждания);

| e) | 2019. aasta kõrvalabi seadus (Закон за личната помощ); |
| --- | --- |

e)

2019. aasta kõrvalabi seadus (Закон за личната помощ);

| f) | 2019. aasta määrus puuetega inimeste seaduse rakendamise kohta (Правилник за прилагане на Закона за интеграция на хората с увреждания); |
| --- | --- |

f)

2019. aasta määrus puuetega inimeste seaduse rakendamise kohta (Правилник за прилагане на Закона за интеграция на хората с увреждания);

| g) | 2017. aasta määrus meditsiinilise ekspertiisi kohta (Наредба за медицинската експертиза). |
| --- | --- |

g)

2017. aasta määrus meditsiinilise ekspertiisi kohta (Наредба за медицинската експертиза).

HORVAATIA

| a) | Sotsiaalhoolekande seadus (Zakon o socijalnoj skrbi, ametlik väljaanne nr 157/13, 152/14, 99/15, 52/16, 16/17, 130/17, 98/19, 64/20 ja 138/20):






  — | tagatud miinimumhüvitis (zajamčena minimalna naknada); |
| --- | --- | --- |

a)

Sotsiaalhoolekande seadus (Zakon o socijalnoj skrbi, ametlik väljaanne nr 157/13, 152/14, 99/15, 52/16, 16/17, 130/17, 98/19, 64/20 ja 138/20):

—

tagatud miinimumhüvitis (zajamčena minimalna naknada);

| — | eluasemehüvitis (naknada za troškove stanovanja); |
| --- | --- |

—

eluasemehüvitis (naknada za troškove stanovanja);

| — | õigus kütusekuludele (pravo na troškove ogrjeva); |
| --- | --- |

—

õigus kütusekuludele (pravo na troškove ogrjeva);

| — | abi vähekindlustatud energiatarbijatele (naknada za ugroženog kupca energenata); |
| --- | --- |

—

abi vähekindlustatud energiatarbijatele (naknada za ugroženog kupca energenata);

| — | ühekordne abimakse; |
| --- | --- |

—

ühekordne abimakse;

| — | isiklike vajaduste toetus majutuse saajale (naknada za osobne potrebe korisnika smještaja); |
| --- | --- |

—

isiklike vajaduste toetus majutuse saajale (naknada za osobne potrebe korisnika smještaja);

| — | haridushüvitis (naknada u vezi s obrazovanjem); |
| --- | --- |

—

haridushüvitis (naknada u vezi s obrazovanjem);

| — | isikliku puude toetus (osobna invalidnina); |
| --- | --- |

—

isikliku puude toetus (osobna invalidnina);

| — | abi- ja hooldustoetus (doplatak za pomoć i njegu); |
| --- | --- |

—

abi- ja hooldustoetus (doplatak za pomoć i njegu);

| — | lapsevanemast hooldaja või hooldaja toetus (naknada za status roditelja njegovatelja ili njegovatelja); |
| --- | --- |

—

lapsevanemast hooldaja või hooldaja toetus (naknada za status roditelja njegovatelja ili njegovatelja);

| — | tööotsija toetused (naknada do zaposlenja); |
| --- | --- |

—

tööotsija toetused (naknada do zaposlenja);

| b) | kasuperes hooldamise seadus (Zakon o udomiteljstvu OG 115/18):






  — | kasuperena tegutsemise toetus (opskrbnina); |
| --- | --- | --- |

b)

kasuperes hooldamise seadus (Zakon o udomiteljstvu OG 115/18):

—

kasuperena tegutsemise toetus (opskrbnina);

| — | kasuperes hooldamise toetus (naknada za rad udomitelja). |
| --- | --- |

—

kasuperes hooldamise toetus (naknada za rad udomitelja).

KÜPROS

| a) | Sotsiaalhoolekande teenused (Υπηρεσίες Κοινωνικής Ευημερίας); |
| --- | --- |

a)

Sotsiaalhoolekande teenused (Υπηρεσίες Κοινωνικής Ευημερίας);

| b) | garanteeritud miinimumsissetulekut ja sotsiaalhüvitisi üldiselt (erakorralised vajadused ja hooldusvajadused) käsitlevad määrused ja dekreedid, muudetud või asendatud. 1991.–2011. aasta seadused, mis käsitlevad vanadekodusid ja puuetega inimeste kodusid (Οι περί Στεγών για Ηλικιωμένους και Αναπήρους Νόμοι) (L. 222/91 ja L. 65(I)/2011); |
| --- | --- |

b)

garanteeritud miinimumsissetulekut ja sotsiaalhüvitisi üldiselt (erakorralised vajadused ja hooldusvajadused) käsitlevad määrused ja dekreedid, muudetud või asendatud. 1991.–2011. aasta seadused, mis käsitlevad vanadekodusid ja puuetega inimeste kodusid (Οι περί Στεγών για Ηλικιωμένους και Αναπήρους Νόμοι) (L. 222/91 ja L. 65(I)/2011);

| c) | seadused, mis käsitlevad täiskasvanute päevahoiukeskusi (Οι περί Κέντρων Ενηλίκων Νόμοι) (L. 38(Ι)/1997 ja L. 64(Ι)/2011); |
| --- | --- |

c)

seadused, mis käsitlevad täiskasvanute päevahoiukeskusi (Οι περί Κέντρων Ενηλίκων Νόμοι) (L. 38(Ι)/1997 ja L. 64(Ι)/2011);

| d) | määruse 360/2012 kohane riigiabikava üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks (vähese tähtsusega abi) [Σχέδιο Κρατικών Ενισχύσεων ‘Ησσονος Σημασίας, βαση του Κανονισμού 360/2012 για την παροχή υπηρεσιών γενικού οικονομικού συμφέροντος]; |
| --- | --- |

d)

määruse 360/2012 kohane riigiabikava üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks (vähese tähtsusega abi) [Σχέδιο Κρατικών Ενισχύσεων ‘Ησσονος Σημασίας, βαση του Κανονισμού 360/2012 για την παροχή υπηρεσιών γενικού οικονομικού συμφέροντος];

| e) | sotsiaalhüvitiste haldamise teenistus (Υπηρεσία Διαχείρισης Επιδομάτων Πρόνοιας); |
| --- | --- |

e)

sotsiaalhüvitiste haldamise teenistus (Υπηρεσία Διαχείρισης Επιδομάτων Πρόνοιας);

| f) | garanteeritud miinimumsissetulekut ja sotsiaalhüvitisi üldiselt käsitlev 2014. aasta seadus, muudetud või asendatud; |
| --- | --- |

f)

garanteeritud miinimumsissetulekut ja sotsiaalhüvitisi üldiselt käsitlev 2014. aasta seadus, muudetud või asendatud;

| g) | garanteeritud miinimumsissetulekut ja sotsiaalhüvitisi üldiselt käsitlevad määrused ja dekreedid, muudetud või asendatud. |
| --- | --- |

g)

garanteeritud miinimumsissetulekut ja sotsiaalhüvitisi üldiselt käsitlevad määrused ja dekreedid, muudetud või asendatud.

TŠEHHI

Hooldushüvitis vastavalt seadusele nr 108/2006 sotsiaalteenuste kohta (Zákon o sociálních službách).

TAANI

| a) | Konsolideeritud seadus sotsiaalteenuste kohta (Lov om social service):






  — | hüvitis lähisugulaste hooldamise eest, kes soovivad surra oma kodus (Vederlag til pasning af nærtstående, der ønsker at dø i eget hjem); |
| --- | --- | --- |

a)

Konsolideeritud seadus sotsiaalteenuste kohta (Lov om social service):

—

hüvitis lähisugulaste hooldamise eest, kes soovivad surra oma kodus (Vederlag til pasning af nærtstående, der ønsker at dø i eget hjem);

| — | abi selliste isikute saamata jäänud sissetuleku katmiseks, kes hooldavad kodus alla 18aastast last, kellel on oluline ja püsiv füüsilise või vaimse talitlushäire või invasiivne krooniline või pikaajaline haigus (Hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste til personer, som passer et barn under 18 med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse i hjemmet); |
| --- | --- |

—

abi selliste isikute saamata jäänud sissetuleku katmiseks, kes hooldavad kodus alla 18aastast last, kellel on oluline ja püsiv füüsilise või vaimse talitlushäire või invasiivne krooniline või pikaajaline haigus (Hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste til personer, som passer et barn under 18 med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse i hjemmet);

| — | lisakulude katmine selliste laste ja noorte puhul, kellel on oluline ja püsiv füüsilise või vaimse funktsioneerimise häire või raske krooniline või pikaajaline haigus (Dækning af merudgifter til børn og unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse); |
| --- | --- |

—

lisakulude katmine selliste laste ja noorte puhul, kellel on oluline ja püsiv füüsilise või vaimse funktsioneerimise häire või raske krooniline või pikaajaline haigus (Dækning af merudgifter til børn og unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse);

| — | isiklik abi ja hooldus, hoolduse määramise sätteid sisaldavad tahteavaldused ja füüsilise või vaimse puudega või sotsiaalse eriprobleemiga täiskasvanute kontaktisikud (Personlig hjælp og pleje, "plejetestamenter" og kontaktperson for voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer); |
| --- | --- |

—

isiklik abi ja hooldus, hoolduse määramise sätteid sisaldavad tahteavaldused ja füüsilise või vaimse puudega või sotsiaalse eriprobleemiga täiskasvanute kontaktisikud (Personlig hjælp og pleje, "plejetestamenter" og kontaktperson for voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer);

| — | abivahendid ja abi püsiva füüsilise või vaimse puudega inimeste eluaseme sisustamiseks (Hjælpemidler, hjælp til indretning af bolig for personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne); |
| --- | --- |

—

abivahendid ja abi püsiva füüsilise või vaimse puudega inimeste eluaseme sisustamiseks (Hjælpemidler, hjælp til indretning af bolig for personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne);

| — | puudega või raske, sealhulgas ravimatu haigusega lähisugulase hooldamine kodus (Pasning af nærtstående med handicap eller alvorlig, herunder uhelbredelig, lidelse i hjemmet); |
| --- | --- |

—

puudega või raske, sealhulgas ravimatu haigusega lähisugulase hooldamine kodus (Pasning af nærtstående med handicap eller alvorlig, herunder uhelbredelig, lidelse i hjemmet);

| b) | eluasemetoetuse konsolideerimise seadus (Lov om individuel boligstøtte);






  — | toetus kulude katmiseks, mis on seotud elamispinnaga eraomandis olevates elamuühistutes, mis sobivad raske füüsilise puudega inimestele (Støtte til udgifter til bolig i private andelsboligforeninger, der er egnet for stærkt bevægelseshæmmede); |
| --- | --- | --- |

b)

eluasemetoetuse konsolideerimise seadus (Lov om individuel boligstøtte);

—

toetus kulude katmiseks, mis on seotud elamispinnaga eraomandis olevates elamuühistutes, mis sobivad raske füüsilise puudega inimestele (Støtte til udgifter til bolig i private andelsboligforeninger, der er egnet for stærkt bevægelseshæmmede);

| c) | sotsiaaleluruumide konsolideerimise seadus (Lov om almene boliger);






  — | puuetega inimeste juurdepääs eri liiki eluasemetele, mida reguleeritakse seadusega (Adgang for handicappede til boligtyper omfattet af loven). |
| --- | --- | --- |

c)

sotsiaaleluruumide konsolideerimise seadus (Lov om almene boliger);

—

puuetega inimeste juurdepääs eri liiki eluasemetele, mida reguleeritakse seadusega (Adgang for handicappede til boligtyper omfattet af loven).

EESTI

| a) | 2016. aasta sotsiaalhoolekande seadus; |
| --- | --- |

a)

2016. aasta sotsiaalhoolekande seadus;

| b) | 1999. aasta puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus. |
| --- | --- |

b)

1999. aasta puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus.

PRANTSUSMAA

| a) | Lisahüvitis kolmandale isikule (majoration pour tierce personne, MTP): sotsiaalkindlustusseadustiku (Code de la sécurité sociale) artiklid L. 341-4 ja L. 355-1; |
| --- | --- |

a)

Lisahüvitis kolmandale isikule (majoration pour tierce personne, MTP): sotsiaalkindlustusseadustiku (Code de la sécurité sociale) artiklid L. 341-4 ja L. 355-1;

| b) | lisahüvitis kolmanda isiku poole pöördumise korral (prestation complémentaire pour recours à tierce personne): sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel L. 434-2; |
| --- | --- |

b)

lisahüvitis kolmanda isiku poole pöördumise korral (prestation complémentaire pour recours à tierce personne): sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel L. 434-2;

| c) | spetsiaalne lisahüvitis puudega lapse koolitamiseks (complément d’allocation d'éducation de l’enfant handicapé): sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel L. 541-1; |
| --- | --- |

c)

spetsiaalne lisahüvitis puudega lapse koolitamiseks (complément d’allocation d'éducation de l’enfant handicapé): sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel L. 541-1;

| d) | puuete kompenseerimise toetus (prestation de compensation du handicap, PCH): sotsiaalhoolekande- ja perekonnaseadustiku (Code de l’action sociale et des familles) artiklid L. 245-1–L. 245-14; |
| --- | --- |

d)

puuete kompenseerimise toetus (prestation de compensation du handicap, PCH): sotsiaalhoolekande- ja perekonnaseadustiku (Code de l’action sociale et des familles) artiklid L. 245-1–L. 245-14;

| e) | autonoomia kaotamise toetus (allocation personnalisée d’autonomie, APA): sotsiaalhoolekande- ja perekonnaseadustiku artiklid L. 232-1–L. 232-28 (Code de l’action sociale et des familles). |
| --- | --- |

e)

autonoomia kaotamise toetus (allocation personnalisée d’autonomie, APA): sotsiaalhoolekande- ja perekonnaseadustiku artiklid L. 232-1–L. 232-28 (Code de l’action sociale et des familles).

SAKSAMAA

Pikaajalise hoolduse hüvitised sotsiaalseadustiku XI köite 4. peatüki alusel (Leistungen der Pflegeversicherung nach Kapitel 4 des Elften Buches Sozialgesetzbuch).

KREEKA

| a) | Seadus nr 1140/1981, muudetud versioonis; |
| --- | --- |

a)

Seadus nr 1140/1981, muudetud versioonis;

| b) | dekreet-seadus nr 162/73 ja ministrite ühisotsus nr Π4β/5814/1997; |
| --- | --- |

b)

dekreet-seadus nr 162/73 ja ministrite ühisotsus nr Π4β/5814/1997;

| c) | ministri 9. oktoobri 2001. aasta otsus nr Π1γ/ΑΓΠ/οικ.14963; |
| --- | --- |

c)

ministri 9. oktoobri 2001. aasta otsus nr Π1γ/ΑΓΠ/οικ.14963;

| d) | seadus nr 4025/2011; |
| --- | --- |

d)

seadus nr 4025/2011;

| e) | seadus nr 4109/2013; |
| --- | --- |

e)

seadus nr 4109/2013;

| f) | seaduse nr 4199/2013 artikkel 127; |
| --- | --- |

f)

seaduse nr 4199/2013 artikkel 127;

| g) | seaduse nr 4368/2016 artikkel 334; |
| --- | --- |

g)

seaduse nr 4368/2016 artikkel 334;

| h) | seaduse nr 4483/2017 artikkel 153; |
| --- | --- |

h)

seaduse nr 4483/2017 artikkel 153;

| i) | seaduse nr 498/1-11-2018 artiklid 28, 30 ja 31, riikliku raviteenuseosutajate organisatsiooni (EOPYY) ühtlustatud tervisehüvitiste määrus. |
| --- | --- |

i)

seaduse nr 498/1-11-2018 artiklid 28, 30 ja 31, riikliku raviteenuseosutajate organisatsiooni (EOPYY) ühtlustatud tervisehüvitiste määrus.

UNGARI

Pikaajalise hoolduse hüvitised isikutele, kes pakuvad isiklikku hooldust (1993. aasta sotsiaalhalduse ja sotsiaalabi III seadus, mida on täiendatud valitsuse ja ministrite dekreetidega).

IIRIMAA

| a) | 2009. aasta õenduskodude toetuskava seadus (nr 15, 2009); |
| --- | --- |

a)

2009. aasta õenduskodude toetuskava seadus (nr 15, 2009);

| b) | koduhoolduse toetus (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, peatükk 8A). |
| --- | --- |

b)

koduhoolduse toetus (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, peatükk 8A).

ITAALIA

| a) | 30. märtsi 1971. aasta seadus nr 118, mis käsitleb tsiviilisikutele makstavaid invaliidsushüvitisi (Legge 30 Marzo 1971, n. 118 - Conversione in Legge del D.L. 30 gennaio 1971, n. 5 e nuove norme in favore dei mutilati ed invalidi civili); |
| --- | --- |

a)

30. märtsi 1971. aasta seadus nr 118, mis käsitleb tsiviilisikutele makstavaid invaliidsushüvitisi (Legge 30 Marzo 1971, n. 118 - Conversione in Legge del D.L. 30 gennaio 1971, n. 5 e nuove norme in favore dei mutilati ed invalidi civili);

| b) | 11. veebruari 1980. aasta seadus nr 18 pideva hoolduse toetuse kohta (Legge 11 Febbraio 1980, n. 18 - Indennità di accompagnamento agli invalidi civili totalmente inabili); |
| --- | --- |

b)

11. veebruari 1980. aasta seadus nr 18 pideva hoolduse toetuse kohta (Legge 11 Febbraio 1980, n. 18 - Indennità di accompagnamento agli invalidi civili totalmente inabili);

| c) | 5. veebruari 1992. aasta seaduse nr 104 artikkel 33 (puuetega inimeste raamseadus) (Legge 5 Febbraio 1992, n. 104 - Legge-quadro per l’assistenza, l’integrazione sociale e i diritti delle persone handicappate); |
| --- | --- |

c)

5. veebruari 1992. aasta seaduse nr 104 artikkel 33 (puuetega inimeste raamseadus) (Legge 5 Febbraio 1992, n. 104 - Legge-quadro per l’assistenza, l’integrazione sociale e i diritti delle persone handicappate);

| d) | 31. märtsi 1998. aasta dekreet-seadus nr 112, mis käsitleb seadusandlike ülesannete ja halduspädevuse ülekandmist riigilt piirkondadele ja kohalike üksustele (Decreto Legislativo 31 Marzo 1998, n. 112 - Conferimento di funzioni e compiti amministrativi dello Stato alle regioni ed agli enti locali, in attuazione del capo I della Legge 15 Marzo 1997, n. 59); |
| --- | --- |

d)

31. märtsi 1998. aasta dekreet-seadus nr 112, mis käsitleb seadusandlike ülesannete ja halduspädevuse ülekandmist riigilt piirkondadele ja kohalike üksustele (Decreto Legislativo 31 Marzo 1998, n. 112 - Conferimento di funzioni e compiti amministrativi dello Stato alle regioni ed agli enti locali, in attuazione del capo I della Legge 15 Marzo 1997, n. 59);

| e) | 4. novembri 2010. aasta seaduse nr 183 artikkel 24, millega muudetakse eeskirju, mis käsitlevad abi andmise lube raskes olukorras olevatele puudega isikutele (Legge n. 183 del 4 Novembre 2010, art. 24 - Modifiche alla disciplina in materia di permessi per l’assistenza a portatori di handicap in situazione di gravità); |
| --- | --- |

e)

4. novembri 2010. aasta seaduse nr 183 artikkel 24, millega muudetakse eeskirju, mis käsitlevad abi andmise lube raskes olukorras olevatele puudega isikutele (Legge n. 183 del 4 Novembre 2010, art. 24 - Modifiche alla disciplina in materia di permessi per l’assistenza a portatori di handicap in situazione di gravità);

| f) | 27. detsembri 2013. aasta seadus nr 147, mis sisaldab sätteid iga- ja mitmeaastase riigieelarve koostamise kohta – 2014. aasta stabiilsusseadus (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale dello Stato – Legge di stabilità 2014). |
| --- | --- |

f)

27. detsembri 2013. aasta seadus nr 147, mis sisaldab sätteid iga- ja mitmeaastase riigieelarve koostamise kohta – 2014. aasta stabiilsusseadus (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale dello Stato – Legge di stabilità 2014).

LÄTI

| a) | 31. oktoobri 2002. aasta seadus, mis käsitleb sotsiaalteenuseid ja -abi (Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likums); |
| --- | --- |

a)

31. oktoobri 2002. aasta seadus, mis käsitleb sotsiaalteenuseid ja -abi (Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likums);

| b) | 12. juuni 1997. aasta meditsiiniteenuste seadus (Ārstniecības likums); |
| --- | --- |

b)

12. juuni 1997. aasta meditsiiniteenuste seadus (Ārstniecības likums);

| c) | 30. detsembri 2009. aasta patsiendi õiguste seadus (Pacientu tiesību likums); |
| --- | --- |

c)

30. detsembri 2009. aasta patsiendi õiguste seadus (Pacientu tiesību likums);

| d) | 28. augusti 2018. aasta ministrite kabineti määrus nr 555 tervishoiukorralduse ja maksete tegemise menetluse kohta (Ministru kabineta 2018. gada 28.augusta noteikumi Nr.555 „Veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanas un samaksas kārtība“); |
| --- | --- |

d)

28. augusti 2018. aasta ministrite kabineti määrus nr 555 tervishoiukorralduse ja maksete tegemise menetluse kohta (Ministru kabineta 2018. gada 28.augusta noteikumi Nr.555 „Veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanas un samaksas kārtība“);

| e) | 27. mai 2003. aasta ministrite kabineti määrus nr 275, mis käsitleb maksete tegemise menetlust sotsiaalhoolekande ja sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuste eest ning menetlusi teenuste maksumuse korvamiseks kohaliku omavalitsuse eelarvest (Ministru kabineta 2003.gada 27.maija noteikumi Nr.275 „Sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu samaksas kārtība un kārtība, kādā pakalpojuma izmaksas tiek segtas no pašvaldības budžeta“); |
| --- | --- |

e)

27. mai 2003. aasta ministrite kabineti määrus nr 275, mis käsitleb maksete tegemise menetlust sotsiaalhoolekande ja sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuste eest ning menetlusi teenuste maksumuse korvamiseks kohaliku omavalitsuse eelarvest (Ministru kabineta 2003.gada 27.maija noteikumi Nr.275 „Sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu samaksas kārtība un kārtība, kādā pakalpojuma izmaksas tiek segtas no pašvaldības budžeta“);

| f) | 2. aprilli 2019. aasta ministrite kabineti määrus nr 138 sotsiaalteenuste ja sotsiaalabi saamise kohta (Ministru kabineta 2019.gada 2.aprīļa noteikumi Nr 138 „Noteiku mi par sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības saņemšanu“); |
| --- | --- |

f)

2. aprilli 2019. aasta ministrite kabineti määrus nr 138 sotsiaalteenuste ja sotsiaalabi saamise kohta (Ministru kabineta 2019.gada 2.aprīļa noteikumi Nr 138 „Noteiku mi par sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības saņemšanu“);

| g) | 1. jaanuari 2003. aasta riiklike sotsiaaltoetuste seadus – toetus hooldust vajavale puudega isikule (Valsts sociālo pabalstu likums). |
| --- | --- |

g)

1. jaanuari 2003. aasta riiklike sotsiaaltoetuste seadus – toetus hooldust vajavale puudega isikule (Valsts sociālo pabalstu likums).

LEEDU

| a) | Leedu Vabariigi 29. juuni 2016. aasta sihtotstarbeliste hüvitiste seadus nr XII-2507 kohta (Lietuvos Respublikos tikslinių kompensacijų įstatymas); |
| --- | --- |

a)

Leedu Vabariigi 29. juuni 2016. aasta sihtotstarbeliste hüvitiste seadus nr XII-2507 kohta (Lietuvos Respublikos tikslinių kompensacijų įstatymas);

| b) | Leedu Vabariigi 21. mai 1996. aasta tervisekindlustuse seadus nr I-1343 (Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymas); |
| --- | --- |

b)

Leedu Vabariigi 21. mai 1996. aasta tervisekindlustuse seadus nr I-1343 (Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymas);

| c) | Leedu Vabariigi 19. juuli 1994. aasta tervishoiusüsteemi seadus nr I-552 (Lietuvos Respublikos sveikatos sistemos įstatymas); |
| --- | --- |

c)

Leedu Vabariigi 19. juuli 1994. aasta tervishoiusüsteemi seadus nr I-552 (Lietuvos Respublikos sveikatos sistemos įstatymas);

| d) | Leedu Vabariigi 6. juuni 1996. aasta tervishoiuasutuste seadus nr I-1367 (Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymas). |
| --- | --- |

d)

Leedu Vabariigi 6. juuni 1996. aasta tervishoiuasutuste seadus nr I-1367 (Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymas).

LUKSEMBURG

Hüvitised, mille suhtes kohaldatakse pikaajalist hoolduskindlustust sotsiaalkindlustusseadustiku V köite „Pikaajaline hoolduskindlustus“ alusel, nimelt:

| — | igapäevategevuste jaoks vajalik hooldus ja toetus; |
| --- | --- |

—

igapäevategevuste jaoks vajalik hooldus ja toetus;

| — | sõltumatuse ja iseseisvuse toetamiseks vajalik tegevus; |
| --- | --- |

—

sõltumatuse ja iseseisvuse toetamiseks vajalik tegevus;

| — | individuaalse järelevalve, grupijärelevalve ja öise järelevalvega seotud tegevus; |
| --- | --- |

—

individuaalse järelevalve, grupijärelevalve ja öise järelevalvega seotud tegevus;

| — | hooldajate koolitusega seotud tegevus; |
| --- | --- |

—

hooldajate koolitusega seotud tegevus;

| — | majapidamistöödega abistamine; |
| --- | --- |

—

majapidamistöödega abistamine;

| — | pikaajalise hoolduse asutuse tegevuse toetamine; |
| --- | --- |

—

pikaajalise hoolduse asutuse tegevuse toetamine;

| — | kindlasummaline hüvitis inkontinentsusvahendite jaoks; |
| --- | --- |

—

kindlasummaline hüvitis inkontinentsusvahendite jaoks;

| — | tugitehnoloogia ja sellealane koolitus; |
| --- | --- |

—

tugitehnoloogia ja sellealane koolitus;

| — | kodu kohandamine; |
| --- | --- |

—

kodu kohandamine;

| — | kindlasummaline rahaline hüvitis, mis asendab mitterahalisi hüvitisi, mis on ette nähtud igapäevategevusteks ja koduabiliste abistamiseks, mida hooldaja osutab vastavalt hooldus- ja abimeetmete kokkuvõttele; |
| --- | --- |

—

kindlasummaline rahaline hüvitis, mis asendab mitterahalisi hüvitisi, mis on ette nähtud igapäevategevusteks ja koduabiliste abistamiseks, mida hooldaja osutab vastavalt hooldus- ja abimeetmete kokkuvõttele;

| — | hooldaja pensionimaksete katmine; |
| --- | --- |

—

hooldaja pensionimaksete katmine;

| — | kindlasummalised rahalised hüvitised teatavate haiguste puhul. |
| --- | --- |

—

kindlasummalised rahalised hüvitised teatavate haiguste puhul.

MALTA

| a) | Sotsiaalkindlustusseadus (Att dwar is-Sigurta’ Socjali) (ptk 318); |
| --- | --- |

a)

Sotsiaalkindlustusseadus (Att dwar is-Sigurta’ Socjali) (ptk 318);

| b) | täiendav õigusakt 318.19: riigi omanduses olevate asutuste ja hostelite hindade määrused (Regolamenti dwar it-Trasferiment ta' Fondi għal Hostels Statali Indikati); |
| --- | --- |

b)

täiendav õigusakt 318.19: riigi omanduses olevate asutuste ja hostelite hindade määrused (Regolamenti dwar it-Trasferiment ta' Fondi għal Hostels Statali Indikati);

| c) | täiendav õigusakt 318.17: rahaliste vahendite ülekandmise määrused (valitsuse rahastatavad voodikohad) (Regolamenti dwar it-Trasferiment ta' Fondi għal Sodod Iffinanzjati mill-Gvern); |
| --- | --- |

c)

täiendav õigusakt 318.17: rahaliste vahendite ülekandmise määrused (valitsuse rahastatavad voodikohad) (Regolamenti dwar it-Trasferiment ta' Fondi għal Sodod Iffinanzjati mill-Gvern);

| d) | täiendav õigusakt 318.13: riigi rahastatavate hoolekandeasutuste teenuste hindu käsitlevad määrused (Regolamenti dwar Rati għal Servizzi Residenzjali Finanzjali mill-Istat); |
| --- | --- |

d)

täiendav õigusakt 318.13: riigi rahastatavate hoolekandeasutuste teenuste hindu käsitlevad määrused (Regolamenti dwar Rati għal Servizzi Residenzjali Finanzjali mill-Istat);

| e) | hooldaja toetus – sotsiaalkindlustusseaduse artikli 68 lõike 1 punkt a; |
| --- | --- |

e)

hooldaja toetus – sotsiaalkindlustusseaduse artikli 68 lõike 1 punkt a;

| f) | hooldaja hüvitise suurendamine – sotsiaalkindlustusseaduse artikli 68 lõike 1 punkt b. |
| --- | --- |

f)

hooldaja hüvitise suurendamine – sotsiaalkindlustusseaduse artikli 68 lõike 1 punkt b.

MADALMAAD

3. detsembri 2014. aasta pikaajalise hoolduse seadus (Wet langdurige zorg (WLZ)).

POOLA

| a) | Arstiabi toetus (zasiłek pielęgnacyjny), erihoolduse toetus (specjalny zasiłek opiekuńczy), õendustoetus (świadczenie pielęgnacyjne); 28. novembri 2003. aasta perehüvitiste seadus (Ustawa o świadczeniach rodzinnych); |
| --- | --- |

a)

Arstiabi toetus (zasiłek pielęgnacyjny), erihoolduse toetus (specjalny zasiłek opiekuńczy), õendustoetus (świadczenie pielęgnacyjne); 28. novembri 2003. aasta perehüvitiste seadus (Ustawa o świadczeniach rodzinnych);

| b) | hooldaja toetus (zasiłek dla opiekuna) 4. aprilli 2014. aasta seadus hooldajatele toetuste määramise ja maksmise kohta (Ustawa o ustalaniu i wypłacaniu zasiłków dla opiekunów). |
| --- | --- |

b)

hooldaja toetus (zasiłek dla opiekuna) 4. aprilli 2014. aasta seadus hooldajatele toetuste määramise ja maksmise kohta (Ustawa o ustalaniu i wypłacaniu zasiłków dla opiekunów).

PORTUGAL

Sotsiaalkindlustus ja piisavate vahendite tagamine:

| a) | sõltuvuse lisatasu: 14. juuli 1999. aasta seadusandlik dekreet nr 265/99, muudetud (complemento por dependência); |
| --- | --- |

a)

sõltuvuse lisatasu: 14. juuli 1999. aasta seadusandlik dekreet nr 265/99, muudetud (complemento por dependência);

| b) | sõltuvuse lisatasu erikaitsesüsteemi alusel puude korral: 31. augusti 2009. aasta seadus nr 90/2009, uuesti avaldatud 20. oktoobri 2015. aasta seadusandliku dekreedi nr 246/2015 konsolideeritud versioonis, muudetud (regime especial de proteção na invalidez). |
| --- | --- |

b)

sõltuvuse lisatasu erikaitsesüsteemi alusel puude korral: 31. augusti 2009. aasta seadus nr 90/2009, uuesti avaldatud 20. oktoobri 2015. aasta seadusandliku dekreedi nr 246/2015 konsolideeritud versioonis, muudetud (regime especial de proteção na invalidez).

Sotsiaalkindlustussüsteem ja riiklik tervishoiuteenistus:

| c) | riiklik võrgustik integreeritud järjepidevaks hoolduseks: 6. juuni 2006. aasta seadusandlik dekreet nr 101/06, uuesti avaldatud 28. juuli 2015. aasta seadusandliku dekreedi nr 136/2015 konsolideeritud versioonis (rede de cuidados continuados integrados); |
| --- | --- |

c)

riiklik võrgustik integreeritud järjepidevaks hoolduseks: 6. juuni 2006. aasta seadusandlik dekreet nr 101/06, uuesti avaldatud 28. juuli 2015. aasta seadusandliku dekreedi nr 136/2015 konsolideeritud versioonis (rede de cuidados continuados integrados);

| d) | integreeritud järjepidev hooldus vaimse tervise korral: 28. jaanuari 2010. aasta seadusandlik dekreet nr 8/2010 vaimse tervise integreeritud järjepideva hoolduse üksuste ja meeskondade loomise kohta, muudetud ja uuesti avaldatud 10. veebruari 2011. aasta dekreetseadusega nr 22/2011 (unidades e equipas de cuidados continuados integrados de saúde mental); |
| --- | --- |

d)

integreeritud järjepidev hooldus vaimse tervise korral: 28. jaanuari 2010. aasta seadusandlik dekreet nr 8/2010 vaimse tervise integreeritud järjepideva hoolduse üksuste ja meeskondade loomise kohta, muudetud ja uuesti avaldatud 10. veebruari 2011. aasta dekreetseadusega nr 22/2011 (unidades e equipas de cuidados continuados integrados de saúde mental);

| e) | pediaatriline hooldus (riiklik võrgustik integreeritud järjepidevaks hoolduseks): 12. oktoobri 2015. aasta dekreet nr 343/2015, mis käsitleb laste haigla- ja ambulatoorse ravi nõudeid, samuti integreeritud järjepideva hoolduse rahvusliku võrgustiku raames tegutsevaid laste ravimeeskondi (condições de instalação e funcionamento das unidades de internamento de cuidados integrados e de ambulatório pediátricas da Rede Nacional de Cuidados Continuados Integrados); |
| --- | --- |

e)

pediaatriline hooldus (riiklik võrgustik integreeritud järjepidevaks hoolduseks): 12. oktoobri 2015. aasta dekreet nr 343/2015, mis käsitleb laste haigla- ja ambulatoorse ravi nõudeid, samuti integreeritud järjepideva hoolduse rahvusliku võrgustiku raames tegutsevaid laste ravimeeskondi (condições de instalação e funcionamento das unidades de internamento de cuidados integrados e de ambulatório pediátricas da Rede Nacional de Cuidados Continuados Integrados);

| f) | mitteametlik hooldaja (toetus): 6. septembri seadus nr 100/2019 mitteametliku hooldaja staatuse kohta (Estatuto do cuidador informal). |
| --- | --- |

f)

mitteametlik hooldaja (toetus): 6. septembri seadus nr 100/2019 mitteametliku hooldaja staatuse kohta (Estatuto do cuidador informal).

RUMEENIA

| a) | 6. detsembri 2006. aasta seadus nr 448/2006 puuetega inimeste õiguste kaitse ja edendamise kohta koos hilisemate muudatuste ja täiendustega:






  — | puuetega inimestele makstavad hüvitised, nimelt puuetega täiskasvanutele ja lastele makstav igakuine täiendav isiklik eelarve ning puuetega täiskasvanutele makstav igakuine hüvitis, mis on sätestatud puuetega inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitleva seaduse nr 448/2006 artikli 58 lõikes 4, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega; |
| --- | --- | --- |

a)

6. detsembri 2006. aasta seadus nr 448/2006 puuetega inimeste õiguste kaitse ja edendamise kohta koos hilisemate muudatuste ja täiendustega:

—

puuetega inimestele makstavad hüvitised, nimelt puuetega täiskasvanutele ja lastele makstav igakuine täiendav isiklik eelarve ning puuetega täiskasvanutele makstav igakuine hüvitis, mis on sätestatud puuetega inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitleva seaduse nr 448/2006 artikli 58 lõikes 4, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega;

| — | lisahüvitis, mis on ette nähtud puuetega inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitleva seaduse nr 448/2006 artikli 42 lõikega 4 ja artikliga 43, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega; |
| --- | --- |

—

lisahüvitis, mis on ette nähtud puuetega inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitleva seaduse nr 448/2006 artikli 42 lõikega 4 ja artikliga 43, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega;

| — | täiendav hüvitis raske nägemispuudega täiskasvanule, mis on sätestatud puuetega inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitleva seaduse nr 448/2006 artikli 42 lõikes 1 ja artikli 58 lõikes 3, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega; HIVst/AIDSist tingitud puudega lastele makstav igakuine toidutoetus, mis on ette nähtud puuetega inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitleva seaduse nr 448/2006 artikli 58 lõikes 2, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega; |
| --- | --- |

—

täiendav hüvitis raske nägemispuudega täiskasvanule, mis on sätestatud puuetega inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitleva seaduse nr 448/2006 artikli 42 lõikes 1 ja artikli 58 lõikes 3, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega; HIVst/AIDSist tingitud puudega lastele makstav igakuine toidutoetus, mis on ette nähtud puuetega inimeste õiguste kaitset ja edendamist käsitleva seaduse nr 448/2006 artikli 58 lõikes 2, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega;

| b) | seadus nr 584/2002, mis käsitleb meetmeid AIDSi leviku tõkestamiseks Rumeenias ning HIVi või AIDSi nakatunud isikute kaitsmiseks, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega:






  — | igakuine toiduhüvitis, mida makstakse seaduse nr 584/2002 alusel, mis käsitleb meetmeid AIDSi leviku tõkestamiseks Rumeenias ning HIVi või AIDSi nakatunud isikute kaitsmiseks. |
| --- | --- | --- |

b)

seadus nr 584/2002, mis käsitleb meetmeid AIDSi leviku tõkestamiseks Rumeenias ning HIVi või AIDSi nakatunud isikute kaitsmiseks, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega:

—

igakuine toiduhüvitis, mida makstakse seaduse nr 584/2002 alusel, mis käsitleb meetmeid AIDSi leviku tõkestamiseks Rumeenias ning HIVi või AIDSi nakatunud isikute kaitsmiseks.

SLOVEENIA

Pikaajalist hooldust ei käsitle ükski konkreetne õigusakt.

Pikaajalise hoolduse hüvitised on hõlmatud järgmiste õigusaktidega:

| a) | pensioni- ja invaliidsuskindlustuse seadus (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 96/2012 ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

a)

pensioni- ja invaliidsuskindlustuse seadus (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 96/2012 ja hilisemad muudatused);

| b) | rahalise sotsiaalabi seadus (Zakon o socialno vartsvenih prejemkih) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 61/2010 ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

b)

rahalise sotsiaalabi seadus (Zakon o socialno vartsvenih prejemkih) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 61/2010 ja hilisemad muudatused);

| c) | riigi rahaliste vahendite kasutamise seadus (Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 62/2010 ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

c)

riigi rahaliste vahendite kasutamise seadus (Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 62/2010 ja hilisemad muudatused);

| d) | sotsiaalkaitse seadus (Zakon o socialnem varstvu) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 3/2004, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

d)

sotsiaalkaitse seadus (Zakon o socialnem varstvu) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 3/2004, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused);

| e) | vanemliku hoolduse ja perehüvitiste seadus (Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 110/2006, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

e)

vanemliku hoolduse ja perehüvitiste seadus (Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 110/2006, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused);

| f) | vaimse ja füüsilise puudega inimesi käsitlev seadus (Zakon o družbenem varstvu duševno in telesno prizadetih oseb) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 41/83 ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

f)

vaimse ja füüsilise puudega inimesi käsitlev seadus (Zakon o družbenem varstvu duševno in telesno prizadetih oseb) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 41/83 ja hilisemad muudatused);

| g) | ravi- ja tervisekindlustuse seadus (Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 72/2006, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

g)

ravi- ja tervisekindlustuse seadus (Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 72/2006, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused);

| h) | sõjaveteranide seadus (Zakon o vojnih veteranih) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 59/06, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

h)

sõjaveteranide seadus (Zakon o vojnih veteranih) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 59/06, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused);

| i) | sõjainvaliidide seadus (Zakon o vojnih invalidih) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 63/59, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

i)

sõjainvaliidide seadus (Zakon o vojnih invalidih) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 63/59, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused);

| j) | eelarvetasakaalu seadus (Zakon za uravnoteženje javnih finance (ZUJF)) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 40/2012 ja hilisemad muudatused); |
| --- | --- |

j)

eelarvetasakaalu seadus (Zakon za uravnoteženje javnih finance (ZUJF)) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 40/2012 ja hilisemad muudatused);

| k) | seadus, millega reguleeritakse üksikisikutele ja leibkondadele tehtavate ülekannete korrigeerimist Sloveenia Vabariigis (Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 114/2006, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused). |
| --- | --- |

k)

seadus, millega reguleeritakse üksikisikutele ja leibkondadele tehtavate ülekannete korrigeerimist Sloveenia Vabariigis (Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 114/2006, ametlik konsolideeritud tekst ja hilisemad muudatused).

HISPAANIA

| a) | 14. detsembri 2006. aasta seadus nr 39/2006, mis käsitleb isikliku autonoomia ja abi edendamist vanadussõltuvuse olukorras isikutele, muudetud versioonis; |
| --- | --- |

a)

14. detsembri 2006. aasta seadus nr 39/2006, mis käsitleb isikliku autonoomia ja abi edendamist vanadussõltuvuse olukorras isikutele, muudetud versioonis;

| b) | 15. aprilli 1969. aasta ministri käskkiri; |
| --- | --- |

b)

15. aprilli 1969. aasta ministri käskkiri;

| c) | 21. juuli 1995. aasta kuninglik dekreet nr 1300/95, muudetud; |
| --- | --- |

c)

21. juuli 1995. aasta kuninglik dekreet nr 1300/95, muudetud;

| d) | 31. oktoobri 1997. aasta kuninglik dekreet nr 1647/97, muudetud. |
| --- | --- |

d)

31. oktoobri 1997. aasta kuninglik dekreet nr 1647/97, muudetud.

ROOTSI

| a) | Hooldustoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 22. peatükk); |
| --- | --- |

a)

Hooldustoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 22. peatükk);

| b) | lisakulude toetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 50. peatükk); |
| --- | --- |

b)

lisakulude toetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 50. peatükk);

| c) | abistamistoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 51. peatükk); |
| --- | --- |

c)

abistamistoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 51. peatükk);

| d) | autotoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 52. peatükk). |
| --- | --- |

d)

autotoetus (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 52. peatükk).

3. OSA

MAKSED, MIS ON SEOTUD KÄESOLEVA PROTOKOLLI ARTIKLI SSC.3 LÕIKES 1 LOETLETUD SOTSIAALKINDLUSTUSLIIGIGA JA MIDA MAKSTAKSE KÜLMA ILMAGA KÜTTEKULUDE KATMISEKS

(käesoleva protokolli artikli SSC.3 lõike 4 punkt f)

i)   ÜHENDKUNINGRIIK

Talvekütusetoetus (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus, 2000. aasta sotsiaalfondi talvekütusetoetuse määrused, 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste Põhja-Iirimaa seadus ning 2000. aasta sotsiaalfondi talvekütusetoetuse Põhja-Iirimaa määrused.

ii)   LIIKMESRIIGID

TAANI

| a) | Sotsiaal- ja riiklike pensionide seadus, LBK nr 983, 23.9.2019; |
| --- | --- |

a)

Sotsiaal- ja riiklike pensionide seadus, LBK nr 983, 23.9.2019;

| b) | sotsiaal- ja riiklikke pensione käsitlevad määrused, BEK nr 1602, 27.12.2019. |
| --- | --- |

b)

sotsiaal- ja riiklikke pensione käsitlevad määrused, BEK nr 1602, 27.12.2019.

LISA SSC-3

PÄDEVASSE RIIKI NAASVATE PENSIONÄRIDE TÄIENDAVAD ÕIGUSED

(käesoleva protokolli artikli SSC.25 lõige 2)

AUSTRIA

BELGIA

BULGAARIA

KÜPROS

TŠEHHI

PRANTSUSMAA

SAKSAMAA

KREEKA

UNGARI

LÄTI

LEEDU

LUKSEMBURG

MADALMAAD

POOLA

PORTUGAL

RUMEENIA

SLOVEENIA

HISPAANIA

ROOTSI

LISA SSC-4

JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST VÕIB LOOBUDA VÕI SEDA EI KOHALDATA

(käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõiked 4 ja 5)

1. OSA

JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST VÕIB LOOBUDA VASTAVALT ARTIKLI SSC.47 LÕIKELE 4

AUSTRIA

| a) | Kõik taotlused hüvitiste saamiseks 9. septembri 1955. aasta üldise sotsiaalkindlustuse seaduse (ASVG), 11. oktoobri 1978. aasta kaubandus- ja ärialal tegutsevate füüsilisest isikuste ettevõtjate sotsiaalkindlustuse seaduse (GSVG), 11. oktoobri 1978. aasta talupidajate sotsiaalkindlustuse seaduse (BSVG) ning 30. novembri 1978. aasta vabadel kutsealadel tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuse seaduse (FSVG) alusel; |
| --- | --- |

a)

Kõik taotlused hüvitiste saamiseks 9. septembri 1955. aasta üldise sotsiaalkindlustuse seaduse (ASVG), 11. oktoobri 1978. aasta kaubandus- ja ärialal tegutsevate füüsilisest isikuste ettevõtjate sotsiaalkindlustuse seaduse (GSVG), 11. oktoobri 1978. aasta talupidajate sotsiaalkindlustuse seaduse (BSVG) ning 30. novembri 1978. aasta vabadel kutsealadel tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuse seaduse (FSVG) alusel;

| b) | kõik pensionikontol põhineva toitjakaotuspensioni taotlused vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele (APG), välja arvatud 2. osas sätestatud juhud; |
| --- | --- |

b)

kõik pensionikontol põhineva toitjakaotuspensioni taotlused vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele (APG), välja arvatud 2. osas sätestatud juhud;

| c) | kõik taotlused Austria piirkondlike arstide kodade (Landesärztekammer) põhiskeemil (põhi- ja täiendav pensionihüvitis, või põhipension) põhinevate toitjakaotuspensionide saamiseks; |
| --- | --- |

c)

kõik taotlused Austria piirkondlike arstide kodade (Landesärztekammer) põhiskeemil (põhi- ja täiendav pensionihüvitis, või põhipension) põhinevate toitjakaotuspensionide saamiseks;

| d) | kõik taotlused Austria veterinaarkirurgide koja pensionifondist makstava toitjakaotuspensioni saamiseks; |
| --- | --- |

d)

kõik taotlused Austria veterinaarkirurgide koja pensionifondist makstava toitjakaotuspensioni saamiseks;

| e) | kõik taotlused lese- ja toitjakaotuspensionide saamiseks vastavalt Austria advokatuuride hoolekandeasutuste põhikirjale (A osa); |
| --- | --- |

e)

kõik taotlused lese- ja toitjakaotuspensionide saamiseks vastavalt Austria advokatuuride hoolekandeasutuste põhikirjale (A osa);

| f) | kõik avaldused hüvitiste saamiseks vastavalt notariaalsele kindlustusseadusele (3. veebruar 1972 – NVG 1972). |
| --- | --- |

f)

kõik avaldused hüvitiste saamiseks vastavalt notariaalsele kindlustusseadusele (3. veebruar 1972 – NVG 1972).

KÜPROS

Kõik vanadus- või lesepensioni taotlused.

TAANI

Kõik sotsiaalpensionide seaduses osutatud pensionide taotlused, välja arvatud käesoleva protokolli lisas SSC-5 nimetatud pensionide taotlused.

IIRIMAA

Kõik riikliku pensioni (ülekandmise), (osamaksulise) riikliku pensioni ja (osamaksulise) lesepensioni taotlused.

LÄTI

Kõik toitjakaotuspensioni taotlused (riiklike pensionide seadus, 1. jaanuar 1996); riiklike kogumispensionide seadus, 1. juuli 2001).

LEEDU

Kõik taotlused riikliku toitjakaotuspensioni saamiseks, mis arvutatakse toitjakaotuspensioni põhisumma alusel (riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seadus).

MADALMAAD

Kõik üldise vanaduskindlustuse seaduse (AOW) kohase vanaduspensioni taotlused.

POOLA

Kõik määratud sissemaksega pensioniskeemi raames makstavate vanaduspensioni ning toitjakaotuspensioni taotlused, välja arvatud juhul, kui rohkem kui ühe riigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodid kokku võrduvad naiste puhul 20 aastaga või ületavad seda ja meeste puhul 25 aastaga või ületavad seda, kuid riiklikud kindlustusperioodid on neist kindlustusperioodidest lühemad (ja mitte lühemad kui 15 aastat naiste puhul ja 20 aastat meeste puhul), ning arvutused tehakse 17. detsembri 1998. aasta seaduse artiklite 27 ja 28 alusel (õigusaktide kogumik 2015, punkt 748).

PORTUGAL

Kõik vanadus- ja toitjakaotuspensioni taotlused, välja arvatud juhul, kui rohkem kui ühe riigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodid kokku võrduvad 21 kalendriaastaga või ületavad seda, riiklikud kindlustusperioodid võrduvad 20 aastaga või on alla selle ja arvutused tehakse 10. mai 2007. aasta dekreetseaduse nr 187/2007 artiklite 32 ja 33 alusel.

SLOVAKKIA

| a) | Kõik taotlused toitjakaotuspensioni (lese- või orvupensioni) saamiseks, mis arvutatakse enne 1. jaanuari 2004 kehtinud õigusaktide kohaselt surnule varem makstud pensioni alusel; |
| --- | --- |

a)

Kõik taotlused toitjakaotuspensioni (lese- või orvupensioni) saamiseks, mis arvutatakse enne 1. jaanuari 2004 kehtinud õigusaktide kohaselt surnule varem makstud pensioni alusel;

| b) | kõik sotsiaalkindlustusseaduse nr 461/2003 Coll. (hiljem muudetud) alusel arvutatava pensioni taotlused. |
| --- | --- |

b)

kõik sotsiaalkindlustusseaduse nr 461/2003 Coll. (hiljem muudetud) alusel arvutatava pensioni taotlused.

ROOTSI

| a) | Enne 1937. aastat sündinud isikutele tagatispensionina makstava vanaduspensioni taotlused (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 66. peatükk); |
| --- | --- |

a)

Enne 1937. aastat sündinud isikutele tagatispensionina makstava vanaduspensioni taotlused (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 66. peatükk);

| b) | lisapensionina makstava vanaduspensioni taotlused (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 63. peatükk). |
| --- | --- |

b)

lisapensionina makstava vanaduspensioni taotlused (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 63. peatükk).

ÜHENDKUNINGRIIK

Kõik taotlused 2014. aasta pensioniseaduse 1. osa kohase vanaduspensioni ja riikliku pensioni ning lesetoetuse ja toitjakaotustoetuse saamiseks, välja arvatud taotlused, mille puhul 6. aprillil 1975 või pärast seda alanud maksustamisaastal:

| i) | olid asjaomasel isikul täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodid Ühendkuningriigi ja liikmesriigi õigusaktide alusel ning üht (või mitut) maksustamisaastat ei käsitletud tingimustele vastava aastana Ühendkuningriigi õigusaktide tähenduses; |
| --- | --- |

i)

olid asjaomasel isikul täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodid Ühendkuningriigi ja liikmesriigi õigusaktide alusel ning üht (või mitut) maksustamisaastat ei käsitletud tingimustele vastava aastana Ühendkuningriigi õigusaktide tähenduses;

| ii) | võetakse kindlustusperioode, mis täitusid Ühendkuningriigis perioodidel kuni 5. juulini 1948 kehtinud õigusaktide alusel, arvesse käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b kohaldamisel liikmesriigi õigusaktide kohaste kindlustus-, töötamis- või elamisperioodide kohaldamisega. |
| --- | --- |

ii)

võetakse kindlustusperioode, mis täitusid Ühendkuningriigis perioodidel kuni 5. juulini 1948 kehtinud õigusaktide alusel, arvesse käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b kohaldamisel liikmesriigi õigusaktide kohaste kindlustus-, töötamis- või elamisperioodide kohaldamisega.

Kõik täiendava pensioni taotlused 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seaduse artikli 44 ning 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste Põhja-Iirimaa seaduse artikli 44 alusel.

3. OSA

JUHUD, MIL KOHALDATAKSE ARTIKLI SSC.47 LÕIGET 5

AUSTRIA

| a) | Pensionikontol põhinevad vanaduspensionid ja nendest tulenevad toitjakaotuspensionid vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele (APG); |
| --- | --- |

a)

Pensionikontol põhinevad vanaduspensionid ja nendest tulenevad toitjakaotuspensionid vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele (APG);

| b) | Austria apteekrite üldist palgafondi (Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich) käsitleva 28. detsembri 2001. aasta riikliku seaduse BGBl I nr 154 artikli 41 kohased kohustuslikud toetused; |
| --- | --- |

b)

Austria apteekrite üldist palgafondi (Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich) käsitleva 28. detsembri 2001. aasta riikliku seaduse BGBl I nr 154 artikli 41 kohased kohustuslikud toetused;

| c) | Austria piirkondlike arstide kodade vanaduspensionid ja ennetähtaegsed vanaduspensionid, mis põhinevad põhiskeemil (põhi- ja täiendav pensionihüvitis või põhipension), ning Austria piirkondlike arstide kodade kõik pensionihüvitised, mis põhinevad täiendaval skeemil (täiendav või erapension); |
| --- | --- |

c)

Austria piirkondlike arstide kodade vanaduspensionid ja ennetähtaegsed vanaduspensionid, mis põhinevad põhiskeemil (põhi- ja täiendav pensionihüvitis või põhipension), ning Austria piirkondlike arstide kodade kõik pensionihüvitised, mis põhinevad täiendaval skeemil (täiendav või erapension);

| d) | Austria veterinaarkirurgide koja pensionifondist makstav vanadustoetus; |
| --- | --- |

d)

Austria veterinaarkirurgide koja pensionifondist makstav vanadustoetus;

| e) | Austria advokatuuride hoolekandeasutuste põhikirja kohased hüvitised (A ja B osa), välja arvatud Austria advokatuuride hoolekandeasutuste põhikirja kohased lese- või toitjakaotuspensioni taotlused (A osa); |
| --- | --- |

e)

Austria advokatuuride hoolekandeasutuste põhikirja kohased hüvitised (A ja B osa), välja arvatud Austria advokatuuride hoolekandeasutuste põhikirja kohased lese- või toitjakaotuspensioni taotlused (A osa);

| f) | riikliku arhitektide ja insener-nõustajate koja hoolekandeasutuste poolt 1993. aasta Austria inseneridekoja seaduse (Ziviltechnikerkammergesetz) ja hoolekandeasutuste põhikirjade kohaselt makstavad hüvitised, välja arvatud nendest tulenevad toitjakaotushüvitised; |
| --- | --- |

f)

riikliku arhitektide ja insener-nõustajate koja hoolekandeasutuste poolt 1993. aasta Austria inseneridekoja seaduse (Ziviltechnikerkammergesetz) ja hoolekandeasutuste põhikirjade kohaselt makstavad hüvitised, välja arvatud nendest tulenevad toitjakaotushüvitised;

| g) | Austria kutseliste raamatupidajate ja maksunõustajate seaduse (Wirtschaftstreuhandberufsgesetz) alusel makstavad riikliku kutseliste raamatupidajate ja maksunõustajate koja hoolekandeasutuste põhikirja kohased hüvitised. |
| --- | --- |

g)

Austria kutseliste raamatupidajate ja maksunõustajate seaduse (Wirtschaftstreuhandberufsgesetz) alusel makstavad riikliku kutseliste raamatupidajate ja maksunõustajate koja hoolekandeasutuste põhikirja kohased hüvitised.

BULGAARIA

Täiendava kohustusliku pensionikindlustuse alla kuuluvad vanaduspensionid vastavalt sotsiaalkindlustusseaduse II jaotise II osale.

HORVAATIA

Kohustusliku kindlustusskeemi alla kuuluvad pensionid, mis põhinevad individuaalselt kogutud kapitalil kooskõlas kohustuslike ja vabatahtlike pensionifondide seaduse (OG 49/99, muudetud versioonis) ning pensionikindlustusseltside ja individuaalselt kogutud kapitalil põhinevate pensionide maksmise seadusega (OG 106/99, muudetud versioonis), välja arvatud kohustuslike ja vabatahtlike pensionifondide seaduse artiklites 47 ja 48 sätestatud juhud ja toitjakaotuspension.

TAANI

| a) | Personaalpensionid; |
| --- | --- |

a)

Personaalpensionid;

| b) | surmatoetused (mis on kogunenud enne 2002. aasta 1. jaanuari Arbejdsmarkedets Tillægspensioni jaoks tehtud osamaksete põhjal); |
| --- | --- |

b)

surmatoetused (mis on kogunenud enne 2002. aasta 1. jaanuari Arbejdsmarkedets Tillægspensioni jaoks tehtud osamaksete põhjal);

| c) | surmatoetused (mis on kogunenud pärast 2002. aasta 1. jaanuari Arbejdsmarkedets Tillægspensioni jaoks tehtud osamaksete põhjal), millele on osutatud konsolideeritud tööturu lisapensioni seaduses (Arbejdsmarkedets Tillægspension) 942:2009. |
| --- | --- |

c)

surmatoetused (mis on kogunenud pärast 2002. aasta 1. jaanuari Arbejdsmarkedets Tillægspensioni jaoks tehtud osamaksete põhjal), millele on osutatud konsolideeritud tööturu lisapensioni seaduses (Arbejdsmarkedets Tillægspension) 942:2009.

EESTI

Kohustusliku vanaduspensioni skeem.

PRANTSUSMAA

Põhi- või täiendavad skeemid, mille puhul vanadushüvitisi arvutatakse pensionipunktide alusel.

UNGARI

Eraõiguslike pensionifondide liikmelisusel põhinevad pensionihüvitised.

LÄTI

Vanaduspensionid (riiklike pensionide seadus, 1. jaanuar 1996; riiklike kogumispensionide seadus, 1. juuli 2001).

POOLA

Sissemaksetega määratud pensioniskeemi kohane vanaduspension.

PORTUGAL

Täiendavad pensionid vastavalt 22. veebruari 2008. aasta dekreetseadusele nr 26/2008 (riiklik kogumispensioniskeem).

SLOVAKKIA

Kohustuslik kogumispension.

SLOVEENIA

Kohustusliku täiendava pensionikindlustuse alusel makstav pension.

ROOTSI

Vanaduspension sissetulekupensioni ja kogumispensioni vormis (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 62. ja 64. peatükk).

ÜHENDKUNINGRIIK

Astmelised pensionihüvitised, mida makstakse vastavalt 1965. aasta riikliku kindlustusseaduse artiklitele 36 ja 37 ning 1966. aasta riikliku kindlustusseaduse (Põhja-Iirimaa) artiklitele 35 ja 36.

LISA SSC-5

HÜVITISED JA LEPINGUD, MIS VÕIMALDAVAD KOHALDADA ARTIKLIT SSC.49

| I. | Käesoleva protokolli artikli SSC.49 lõike 2 punktis a osutatud hüvitised, mille suurus ei sõltu täitunud kindlustus- või elamisperioodide pikkusest. |
| --- | --- |

I.

TAANI

Taani riiklik vanaduspension täisulatuses, millele saavad õiguse pärast 10-aastast elamist isikud, kellele on pension määratud 1. oktoobriks 1989

SOOME

Riiklikud pensionid ja abikaasapensionid, mis on kindlaks määratud üleminekueeskirjade kohaselt ja määratud enne 1. jaanuari 1994 (riikliku pensioni seaduse jõustamise seadus (569/2007)).

Lapsepensioni lisasumma sõltumatu hüvitise arvutamisel vastavalt riikliku pensioni seadusele (riikliku pensioni seadus (568/2007)).

PRANTSUSMAA

Lesepension või lese invaliidsuspension üldise sotsiaalkindlustussüsteemi või põllumajandustöötajate skeemi alusel, kui see arvutatakse surnud abikaasa invaliidsuspensioni alusel, mis on määratud kooskõlas artikli SSC.47 lõike 1 punktiga a.

KREEKA

Põllumajanduskindlustusskeemiga (OGA) seotud hüvitised seaduse nr 4169/1961 alusel.

MADALMAAD

Toitja kaotust käsitlev 21. detsembri 1995. aasta üldine seadus (ANW).

10. novembri 2005. aasta seadus töö ja sissetuleku kohta vastavalt tööjõudlusele (WIA).

HISPAANIA

Üld- ja eriskeemide alusel antavad toitjakaotuspensionid, välja arvatud riigiteenistujate eriskeem.

ROOTSI

| a) | Sissetulekuga seotud haigushüvitis ja tegevushüvitis (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 34. peatükk). |
| --- | --- |

a)

Sissetulekuga seotud haigushüvitis ja tegevushüvitis (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 34. peatükk).

| b) | Tagatispension ja -hüvitis, millega asendati enne 1. jaanuari 1993 kohaldatud riiklikke pensioneid käsitlevate õigusaktide alusel makstud täielikud riiklikud pensionid ja sellest kuupäevast alates kehtivate õigusaktide üleminekueeskirjade alusel makstud täielikud riiklikud pensionid. |
| --- | --- |

b)

Tagatispension ja -hüvitis, millega asendati enne 1. jaanuari 1993 kohaldatud riiklikke pensioneid käsitlevate õigusaktide alusel makstud täielikud riiklikud pensionid ja sellest kuupäevast alates kehtivate õigusaktide üleminekueeskirjade alusel makstud täielikud riiklikud pensionid.

| II. | Käesoleva protokolli artikli SSC.49 lõike 2 punktis b osutatud hüvitised, mille suurus on kindlaks määratud riski realiseerumise kuupäeva ja hilisema kuupäeva vahel täitunuks loetud arvestusliku perioodi alusel. |
| --- | --- |

II.

SOOME

Tööpensionid, mille puhul võetakse arvesse tulevasi perioode vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.

SAKSAMAA

Toitjakaotuspensionid, mille puhul arvestatakse täiendavat perioodi.

Vanaduspensionid, mille puhul arvestatakse juba saadud täiendavat perioodi.

ITAALIA

Itaalia pensionid täieliku töövõimetuse puhul (inabilità)

LÄTI

Eeldatavate kindlustusperioodide alusel arvutatav toitjakaotuspension (1. jaanuari 1996. aasta riiklike pensionide seaduse artikli 23 lõige 8).

LEEDU

| a) | Riikliku sotsiaalkindlustuse töövõimetuspensionid, mida makstakse riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seaduse alusel. |
| --- | --- |

a)

Riikliku sotsiaalkindlustuse töövõimetuspensionid, mida makstakse riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seaduse alusel.

| b) | Riikliku sotsiaalkindlustuse toitjakaotus- ja orvupensionid, mis arvutatakse surnud isiku töövõimetuspensioni alusel vastavalt riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seadusele. |
| --- | --- |

b)

Riikliku sotsiaalkindlustuse toitjakaotus- ja orvupensionid, mis arvutatakse surnud isiku töövõimetuspensioni alusel vastavalt riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seadusele.

LUKSEMBURG

Toitjakaotuspensionid.

SLOVAKKIA

Slovakkia toitjakaotuspensionid, mille aluseks on invaliidsuspension.

HISPAANIA

Väljateenitud pensionid riigiteenistujate eriskeemi alusel riigipensionäride seaduse konsolideeritud teksti I jaotise alusel, kui riski realiseerumisel oli hüvitisesaaja tegev riigiteenistujana või teda käsitati sellena; surma- ja toitjakaotus- (lese-, orvu- ja vanema)pensionid riigipensionäride seaduse konsolideeritud teksti I jaotise alusel, kui riski realiseerumisel oli hüvitisesaaja tegev riigiteenistujana või teda käsitati sellena.

ROOTSI

| a) | Haigushüvitis ja tegevuskompensatsioon garantiihüvitise vormis (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 35. peatükk). |
| --- | --- |

a)

Haigushüvitis ja tegevuskompensatsioon garantiihüvitise vormis (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 35. peatükk).

| b) | Toitjakaotuspension, mis arvutatakse krediteeritud kindlustusperioodide põhjal (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 76.–85. peatükk). |
| --- | --- |

b)

Toitjakaotuspension, mis arvutatakse krediteeritud kindlustusperioodide põhjal (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 76.–85. peatükk).

| III. | Käesoleva protokolli artikli SSC.49 lõike 2 punkti b alapunktis i osutatud kokkulepped, mille eesmärk on vältida ühe ja sama arvestusliku perioodi arvessevõtmist kaks või rohkem korda:

  28. aprillil 1997. aastal Soome Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahel sõlmitud sotsiaalkindlustusleping;

  10. novembril 2000. aastal Soome Vabariigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi vahel sõlmitud sotsiaalkindlustusleping;
  Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsioon, 12. juuni 2012. |
| --- | --- |

III.

28. aprillil 1997. aastal Soome Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahel sõlmitud sotsiaalkindlustusleping;

10. novembril 2000. aastal Soome Vabariigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi vahel sõlmitud sotsiaalkindlustusleping;

Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsioon, 12. juuni 2012.

LISA SSC-6

ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE JA ÜHENDKUNINGRIIGI ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISEKS

(artikli SSC.3 lõige 2, artikli SSC.51 lõige 1 ja artikkel SSC.66)

AUSTRIA

| 1. | Pensionikindlustusperioodide omandamise tähenduses peetakse teises riigis koolis või võrreldavas haridusasutuses käimist samaväärseks koolis või võrreldavas haridusasutuses käimisega vastavalt üldise sotsiaalkindlustusseaduse (Allgemeines Sozialversicherungsgesetz – ASVG) artikli 227 lõike 1 punktile 1 ja artikli 228 lõike 1 punktile 3, kaubandus- ja ärialal tegutsevate isikute sotsiaalkindlustusseaduse (Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz – GSVG) artikli 116 lõikele 7 ja talupidajate sotsiaalkindlustusseaduse (Bauern-Sozialversicherungsgesetz – BSVG) artikli 107 lõikele 7, kui asjaomase isiku suhtes kohaldati millalgi Austria õigust, kuna ta tegutses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana ning ASVG artikli 227 lõikes 3, GSVG artikli 116 lõikes 9 ja BSVG artikli 107 lõikes 9 sätestatud erilised sissemaksed selliste haridusperioodide ostmiseks on tasutud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punktis b nimetatud pro rata hüvitise arvutamisel ei arvestata Austria õigusaktidest tulenevaid lisakindlustuse sissemaksete erikasvu ega kaevurite lisahüvitist. Nendel juhtudel suurendatakse vastavalt asjaoludele ilma eelnimetatud sissemakseteta arvutatud pro rata hüvitist vähendamata lisakindlustuse sissemaksete erikasvu ja kaevurite lisahüvitise võrra. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui käesoleva protokolli artikli SSC.7 alusel on täitunud Austria pensionikindlustusskeemi asendusperioodid, kuid neid ei saa ASVG artiklite 238 ja 239, GSVG artiklite 122 ja 123 ning BSVG artiklite 113 ja 114 kohaselt arvutamisel aluseks võtta, tuleb arvutamisel aluseks võtta lapsehooldusperioodid vastavalt ASVG artiklile 239, GSVG artiklile 123 ning BSVG artiklile 114. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Artiklis SSC.39 osutatud juhtudel kohaldatakse Austria õiguse kohase invaliidsushüvitise suuruse kindlaksmääramisel protokolli 5. peatüki sätteid vajalike muudatustega. |
| --- | --- |

4.

BULGAARIA

Bulgaaria tervisekindlustusseaduse artikli 33 lõige 1 kehtib kõigi nende isikute kohta, kelle jaoks Bulgaaria on käesoleva protokolli III jaotise 1. peatüki kohaselt pädev liikmesriik.

KÜPROS

Käesoleva protokolli artiklite SSC.7, SSC.46 ja SSC.56 kohaldamisel määratakse Küprose Vabariigi õigusaktide alusel iga 6. oktoobril 1980 või pärast seda algav kindlustusnädal kindlaks, jagades asjaomase perioodi kõik sotsiaalkindlustusmaksuga maksustatavad tulud asjaomasel sissemakseaastal sotsiaalkindlustusmaksuga maksustatava põhipalga nädalamääraga, tingimusel et nii saadud nädalate arv ei ületa asjaomase perioodi kalendrinädalate arvu.

TŠEHHI

| 1. | Pereliikmete määratlemisel vastavalt käesoleva protokolli artikli SSC.1 punktile s käsitatakse abikaasana Tšehhi Vabariigi seaduse nr 115/2006 (registreeritud partnerluse kohta) kohaselt määratletud registreeritud partnerit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Olenemata käesoleva protokolli artiklites SSC.6 ja SSC.7 sätestatust, võib täiendava toetuse andmisel nende kindlustusperioodide eest, mis täitusid endise Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi õigusnormide alusel, arvesse võtta üksnes kindlustusperioode, mis on täitunud Tšehhi õigusnormide alusel, et oleks täidetud tingimus, mille kohaselt peab kindlaksmääratud ajavahemikus pärast liitvabariigi lagunemist olema täitunud vähemalt üks aasta Tšehhi pensionikindlustusskeemis (§ 106a lõike 1 punkt b) (seadus nr 155/1995, Coll. pensionikindlustuse kohta). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Artiklis SSC 39 osutatud juhtudel kohaldatakse invaliidsushüvitise summa kindlaksmääramisel vastavalt seadusele nr 155/1995 Coll. protokolli 5. peatüki sätteid mutatis mutandis. |
| --- | --- |

3.

TAANI

| 1. | a) | Arvutades pensione sotsiaalpensionide seaduse (lov om social pension) alusel, loetakse piirialatöötaja või Taani hooajatööle läinud töötaja Taani õigusaktide alusel täitunud töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul asjaomase töötajaga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodidel elas abikaasa teise riigi territooriumil. Käesoleva punkti raames mõistetakse „hooajatööna“ tööd, mis igal aastal aastaaegade vaheldumise tõttu kordub. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Arvutades pensione sotsiaalpensionide seaduse (lov om social pension) alusel, loetakse piirialatöötaja või Taani hooajatööle läinud töötaja Taani õigusaktide alusel täitunud töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul asjaomase töötajaga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodidel elas abikaasa teise riigi territooriumil. Käesoleva punkti raames mõistetakse „hooajatööna“ tööd, mis igal aastal aastaaegade vaheldumise tõttu kordub.

| b) | Arvutades pensione sotsiaalpensionide seaduse (lov om social pension) alusel, loetakse isiku, kelle suhtes ei kehti punkt a, enne 1. jaanuari 1984 Taani õigusaktide alusel täitunud töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul kõnealuse isikuga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodidel elas abikaasa teise riigi territooriumil. |
| --- | --- |

b)

Arvutades pensione sotsiaalpensionide seaduse (lov om social pension) alusel, loetakse isiku, kelle suhtes ei kehti punkt a, enne 1. jaanuari 1984 Taani õigusaktide alusel täitunud töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul kõnealuse isikuga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodidel elas abikaasa teise riigi territooriumil.

| c) | Punktide a ja b kohaselt arvesse võetavaid perioode ei arvestata juhul, kui need langevad kokku perioodidega, mida võetakse asjaomase isiku pensioni arvutamisel arvesse teise riigi kohustusliku kindlustuse seaduste alusel, või perioodidega, mille jooksul asjaomane isik sai pensioni selliste seaduste alusel. Neid perioode võetakse siiski arvesse juhul, kui nimetatud pensioni aastasumma on väiksem kui pool sotsiaalpensioni põhimäärast. |
| --- | --- |

c)

Punktide a ja b kohaselt arvesse võetavaid perioode ei arvestata juhul, kui need langevad kokku perioodidega, mida võetakse asjaomase isiku pensioni arvutamisel arvesse teise riigi kohustusliku kindlustuse seaduste alusel, või perioodidega, mille jooksul asjaomane isik sai pensioni selliste seaduste alusel. Neid perioode võetakse siiski arvesse juhul, kui nimetatud pensioni aastasumma on väiksem kui pool sotsiaalpensioni põhimäärast.

| 2. | a) | Olenemata käesoleva protokolli artikli SSC.7 sätetest on isikutel, kes ei ole ühes või mitmes riigis tasulist tööd teinud, õigus Taani sotsiaalpensionile ainult juhul, kui nad on olnud või on varem olnud Taani alalised elanikud vähemalt kolm aastat, arvestades Taani õigusaktides sätestatud vanusepiiranguid. Vastavalt käesoleva protokolli artiklile SSC.5 ei kohaldata käesoleva protokolli artiklit SSC.8 Taani sotsiaalpensionide suhtes, millele neil isikutel on tekkinud õigus. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Olenemata käesoleva protokolli artikli SSC.7 sätetest on isikutel, kes ei ole ühes või mitmes riigis tasulist tööd teinud, õigus Taani sotsiaalpensionile ainult juhul, kui nad on olnud või on varem olnud Taani alalised elanikud vähemalt kolm aastat, arvestades Taani õigusaktides sätestatud vanusepiiranguid. Vastavalt käesoleva protokolli artiklile SSC.5 ei kohaldata käesoleva protokolli artiklit SSC.8 Taani sotsiaalpensionide suhtes, millele neil isikutel on tekkinud õigus.

| b) | Punktis a osutatud sätteid ei kohaldata Taanis tasulist tööd tegevate või tasulist tööd teinud isikute perekonnaliikmete või üliõpilaste või nende perekonnaliikmete õiguse suhtes saada Taani sotsiaalpensioni. |
| --- | --- |

b)

Punktis a osutatud sätteid ei kohaldata Taanis tasulist tööd tegevate või tasulist tööd teinud isikute perekonnaliikmete või üliõpilaste või nende perekonnaliikmete õiguse suhtes saada Taani sotsiaalpensioni.

| 3. | Ajutine hüvitis töötutele, kes on kaasatud paindliku töögraafiku skeemi (ledighedsydelse, 10. juuni 1997. aasta seadus nr 455), on hõlmatud käesoleva protokolli III jaotise 6. peatükiga. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui Taani sotsiaalpensioni saaval isikul on õigus saada toitjakaotuspensioni ka mõnest teisest riigist, loetakse need pensionid Taani õigusaktide rakendamisel samaliigilisteks hüvitisteks artikli SSC.48 lõike 1 tähenduses, tingimusel et isik, kelle kindlustus- või elamisperioodide alusel toitjakaotuspensioni arvutatakse, on samuti omandanud õiguse saada Taani sotsiaalpensioni. |
| --- | --- |

4.

SOOME

| 1. | Soome riikliku pensioni õiguse kindlaksmääramiseks ja selle suuruse arvutamiseks käesoleva protokolli artiklite SSC.47, SSC.48 ja SSC.49 alusel käsitletakse teiste riikide õigusaktide alusel saadud pensione samamoodi nagu Soome õigusaktide alusel saadud pensione. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kohaldades käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b alapunkti i arvestusperioodi töötasu arvutamiseks Soome töötasust sõltuva pensioniseaduse alusel, kui isikul on pensionikindlustusperioode täitunud mõnes teises riigis töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ajal ning need on osa Soome õigusaktide kohasest vaatlusperioodist, on vaatlusperioodi töötasu võrdne Soomes arvestusperioodi jooksul väljateenitud kogutuluga, jagatuna Soome kindlustusperioodide kuude arvuga vaatlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

2.

PRANTSUSMAA

| 1. | Isikute puhul, kes saavad Prantsusmaal mitterahalisi hüvitisi vastavalt käesoleva protokolli artiklitele SSC.15 või SSC.24 ja elavad Prantsusmaa Haut-Rhin’i, Bas-Rhin’i või Moselle’i departemangus, hõlmavad teise riigi (kes vastutab nende kulude katmise eest) asutuse nimel antavad mitterahalised hüvitised nii üldisest ravikindlustusskeemist kui ka Alsace-Moselle’i kohalikust täiendavast kohustuslikust ravikindlustusskeemist makstavaid hüvitisi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesoleva protokolli III jaotise 5. peatüki kohaldamisel hõlmavad Prantsusmaa õigusaktid, mida kohaldatakse isiku suhtes, kes tegutseb või tegutses varem töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, nii vanaduspensionikindlustuse põhi- kui ka lisaskeemi (-skeeme), millega asjaomane isik on liitunud. |
| --- | --- |

2.

SAKSAMAA

| 1. | Olenemata käesoleva protokolli artikli SSC.6 punktist a ja sotsiaalkindlustuskoodeksi (Sozialgezetzbuch) VI köite artikli 5 lõike 4 punktist 1, on isikul, kes saab teise riigi õigusaktide kohaselt täielikku vanaduspensioni, õigus taotleda kohustuslikku kindlustust Saksamaa pensionikindlustusskeemi raames. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Olenemata käesoleva protokolli artikli SSC.6 punktist a ja sotsiaalkindlustuskoodeksi (Sozialgezetzbuch) VI köite artiklist 7 on isikul, kellel on teises riigis kohustuslik kindlustus või kes saab teise riigi õigusaktide kohaselt vanaduspensioni, õigus liituda Saksamaa vabatahtliku kindlustusskeemiga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sotsiaalkindlustuskoodeksi V köite artikli 47 lõike 1, VII köite artikli 47 lõike 1 ning V köite artikli 24i alusel rahaliste hüvitiste andmiseks kindlustatud isikutele, kes elavad teises riigis, arvutatakse Saksamaa kindlustusskeemides välja hüvitiste summa määramiseks kasutatav netopalk, justkui kindlustatud isik elaks Saksamaal, välja arvatud juhul, kui kindlustatud isik taotleb, et hüvitise summa määrataks kindlaks tema poolt tegelikult saadava netopalga alusel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teiste riikide kodanikud, kelle elukoht või tavapärane asukoht on väljaspool Saksamaad ning kes vastavad Saksamaa pensionikindlustusskeemi üldtingimustele, võivad teha vabatahtlikke sissemakseid ainult juhul, kui nad on varem olnud Saksamaa pensionikindlustusskeemi kaudu vabatahtlikult või kohustuslikult kindlustatud; see kehtib ka kodakondsuseta isikute ja pagulaste kohta, kelle elukoht või harilik viibimiskoht on teises riigis. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sotsiaalkindlustuskoodeksi (Sozialgezetzbuch) VI köite artiklist 253 tulenev arvestusperiood (pauschale Anrechnungszeit) määratakse vaid Saksamaa perioodide põhjal. |
| --- | --- |

5.

| 6. | 31. detsembril 1991 kehtinud Saksamaa pensioniõigusaktide kohaldamisel pensioni ümberarvutamiseks kohaldatakse Saksamaa asendusperioodide (Ersatzzeiten) arvessevõtmisel üksnes Saksamaa õigusakte. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Olenemata välisriigi pensionide seaduse (Fremdrentengesetz) lõikest 2, kohaldatakse käesoleva protokolli kohaldamisel jätkuvalt Saksamaa õigusakte tööõnnetuste ja kutsehaiguste kohta, mille eest on ette nähtud hüvitis seaduse alusel, mis käsitleb välisriigi pensione, ja hüvitiste kohta seoses kindlustusperioodidega, mida saab krediteerida seaduse kohaselt, mis käsitleb välisriigi pensione ümberasustatud isikute ja pagulaste seaduse (Bundesvertriebenengesetz) artikli 1 lõike 2 punktis 3 nimetatud territooriumidel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud vabakutseliste pensioniskeemide teoreetilise suuruse arvutamiseks võtab pädev asutus iga muu riigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusaasta suhtes aluseks keskmise iga-aastase õiguse saada pensioni, mis on välja teenitud pädeva asutuse koosseisus maksude tasumise kaudu. |
| --- | --- |

8.

KREEKA

| 1. | Seadust nr 1469/84, mis käsitleb Kreeka kodanike ja Kreeka päritoluga muude riikide kodanike vabatahtlikku liitumist pensionikindlustusskeemiga, kohaldatakse teiste riikide kodanike, kodakondsuseta isikute ja pagulaste suhtes juhul, kui asjaomased isikud on sõltumata oma elamis- või viibimiskohast varem olnud kohustuslikult või vabatahtlikult Kreeka pensionikindlustusskeemi liikmed. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Olenemata käesoleva protokolli artikli SSC.6 punktist a ja seaduse nr 1140/1981 artiklist 34, on isikul, kes saab teise riigi õigusaktide alusel tööõnnetuste või kutsehaigustega seotud pensioni, õigus taotleda OGA kohaldatavate õigusaktide alusel kohustuslikku kindlustust seoses selliste tegevusaladega, mis kuuluvad kõnealuste õigusaktide kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

2.

IIRIMAA

Olenemata käesoleva protokolli artikli SSC.19 lõikest 2 ja artiklist SSC.57, võetakse Iirimaa õigusaktide kohase haigus- või töötushüvitise määramiseks ettenähtud kindlustatud isiku arvestusliku nädalasissetuleku (reckonable weekly earnings) arvutamisel arvesse tema asjaomase aasta keskmisele nädalapalgale vastavat summat iga töönädala eest, mil ta on asjaomasel aastal olnud töötaja teise riigi õigusaktide kohaselt.

MALTA

Riigiteenistujaid käsitlevad erisätted

| a) | Üksnes käesoleva protokolli artiklite SSC.43 ja SSC.55 kohaldamisel käsitatakse riigiteenistujatena isikuid, kes on võetud tööle relvajõudude seaduse (Malta seadustekogu 220. peatükk), politseiseaduse (Malta seadustekogu 164. peatükk), vanglate seaduse (Malta seadustekogu 260. peatükk) ja kodanikukaitseseaduse (Malta seadustekogu 411. peatükk) alusel; |
| --- | --- |

a)

Üksnes käesoleva protokolli artiklite SSC.43 ja SSC.55 kohaldamisel käsitatakse riigiteenistujatena isikuid, kes on võetud tööle relvajõudude seaduse (Malta seadustekogu 220. peatükk), politseiseaduse (Malta seadustekogu 164. peatükk), vanglate seaduse (Malta seadustekogu 260. peatükk) ja kodanikukaitseseaduse (Malta seadustekogu 411. peatükk) alusel;

| b) | üksnes käesoleva protokolli artikli SSC.1 alapunkti cc kohaldamisel loetakse eespool nimetatud seaduste ja pensionide määruse (Malta seadustekogu 93. peatükk) alusel makstavaid pensioneid „riigiteenistujate eriskeemideks“. |
| --- | --- |

b)

üksnes käesoleva protokolli artikli SSC.1 alapunkti cc kohaldamisel loetakse eespool nimetatud seaduste ja pensionide määruse (Malta seadustekogu 93. peatükk) alusel makstavaid pensioneid „riigiteenistujate eriskeemideks“.

MADALMAAD

| 1. | Ravikindlustus






  a) | Seoses Madalamaade õigusaktide kohase õigusega mitterahalistele hüvitistele käsitatakse käesoleva protokolli III jaotise 1. ja 2. peatüki rakendamisel isikutena, kellel on õigus saada mitterahalisi hüvitisi:






  i) | isikuid, kes Madalmaade ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 2 kohaselt peavad kindlustuse sõlmima ravikindlustusandjaga, ning |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Seoses Madalamaade õigusaktide kohase õigusega mitterahalistele hüvitistele käsitatakse käesoleva protokolli III jaotise 1. ja 2. peatüki rakendamisel isikutena, kellel on õigus saada mitterahalisi hüvitisi:

i)

isikuid, kes Madalmaade ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 2 kohaselt peavad kindlustuse sõlmima ravikindlustusandjaga, ning

| ii) | tegevteenistuses olevate sõjaväelaste perekonnaliikmeid, kes elavad teises riigis, ja isikuid, kes elavad teises riigis ja kellel käesoleva protokolli kohaselt on nende asukohariigis õigus saada tervishoiuteenuseid nii, et kulude eest vastutavad Madalmaad, kui nende suhtes juba ei kohaldata punkti i. |
| --- | --- |

ii)

tegevteenistuses olevate sõjaväelaste perekonnaliikmeid, kes elavad teises riigis, ja isikuid, kes elavad teises riigis ja kellel käesoleva protokolli kohaselt on nende asukohariigis õigus saada tervishoiuteenuseid nii, et kulude eest vastutavad Madalmaad, kui nende suhtes juba ei kohaldata punkti i.

| b) | Isikud, kellele on viidatud punkti 1 alapunkti a punktis i, peavad ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) sätete kohaselt sõlmima ravikindlustusandjaga kindlustuse, ning isikud, kellele on viidatud punkti 1 alapunkti a punktis ii, peavad end registreerima ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen). |
| --- | --- |

b)

Isikud, kellele on viidatud punkti 1 alapunkti a punktis i, peavad ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) sätete kohaselt sõlmima ravikindlustusandjaga kindlustuse, ning isikud, kellele on viidatud punkti 1 alapunkti a punktis ii, peavad end registreerima ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen).

| c) | Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) ja eriravikulusid käsitleva üldseaduse (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) sissemaksete tasumise vastutust käsitlevaid sätteid kohaldatakse alapunktis a viidatud isikute ning nende pereliikmete suhtes. Pereliikmete puhul teeb sissemaksed isik, kellest tuleneb õigus saada tervishoiuteenuseid, millest erandiks on sõjaväelaste pereliikmed, kes elavad teises riigis ja keda maksustatakse otse. |
| --- | --- |

c)

Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) ja eriravikulusid käsitleva üldseaduse (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) sissemaksete tasumise vastutust käsitlevaid sätteid kohaldatakse alapunktis a viidatud isikute ning nende pereliikmete suhtes. Pereliikmete puhul teeb sissemaksed isik, kellest tuleneb õigus saada tervishoiuteenuseid, millest erandiks on sõjaväelaste pereliikmed, kes elavad teises riigis ja keda maksustatakse otse.

| d) | Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) sätteid, mis käsitlevad kindlustuse hilinenud sõlmimist, kohaldatakse mutatis mutandis, kui punkti a alapunktis ii osutatud isikute registreerimine ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen) toimus hilinenult. |
| --- | --- |

d)

Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) sätteid, mis käsitlevad kindlustuse hilinenud sõlmimist, kohaldatakse mutatis mutandis, kui punkti a alapunktis ii osutatud isikute registreerimine ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen) toimus hilinenult.

| e) | Isikutel, kellel on mõne teise riigi õigusaktide kohaselt õigus saada mitterahalisi hüvitisi ning kes elavad või viibivad Madalmaades ajutiselt, on õigus saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada elu- või viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti on neil õigus saada eriravikulusid käsitlevas üldseaduses (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) sätestatud mitterahalisi hüvitisi. |
| --- | --- |

e)

Isikutel, kellel on mõne teise riigi õigusaktide kohaselt õigus saada mitterahalisi hüvitisi ning kes elavad või viibivad Madalmaades ajutiselt, on õigus saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada elu- või viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti on neil õigus saada eriravikulusid käsitlevas üldseaduses (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) sätestatud mitterahalisi hüvitisi.

| f) | Käesoleva protokolli artiklite SSC.21–SSC.27 kohaldamisel käsitatakse lisaks protokolli III jaotise 4. ja 5. peatükiga hõlmatud pensionidele Madalmaade õigusaktide alusel makstavate pensionidena järgmisi hüvitisi:






  — | pensionid, mis on määratud avalike teenistujate ja nende ülalpidamisel olnud isikute pensioneid käsitleva 6. jaanuari 1966. aasta seaduse alusel (Madalmaade avaliku teenistuse pensioniseadus – Algemene burgerlijke pensioenwet); |
| --- | --- | --- |

f)

Käesoleva protokolli artiklite SSC.21–SSC.27 kohaldamisel käsitatakse lisaks protokolli III jaotise 4. ja 5. peatükiga hõlmatud pensionidele Madalmaade õigusaktide alusel makstavate pensionidena järgmisi hüvitisi:

—

pensionid, mis on määratud avalike teenistujate ja nende ülalpidamisel olnud isikute pensioneid käsitleva 6. jaanuari 1966. aasta seaduse alusel (Madalmaade avaliku teenistuse pensioniseadus – Algemene burgerlijke pensioenwet);

| — | pensionid, mis on määratud sõjaväelaste ja nende ülalpidamisel olnud isikute pensioneid käsitleva 6. oktoobri 1966. aasta seaduse alusel (sõjaväepensioniseadus – Algemene militaire pensioenwet); |
| --- | --- |

—

pensionid, mis on määratud sõjaväelaste ja nende ülalpidamisel olnud isikute pensioneid käsitleva 6. oktoobri 1966. aasta seaduse alusel (sõjaväepensioniseadus – Algemene militaire pensioenwet);

| — | töövõimetushüvitised, mis on määratud sõjaväelaste töövõimetushüvitisi käsitleva 7. juuni 1972. aasta seaduse alusel (sõjaväelaste töövõimetushüvitiste seadus – Wetarbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen); |
| --- | --- |

—

töövõimetushüvitised, mis on määratud sõjaväelaste töövõimetushüvitisi käsitleva 7. juuni 1972. aasta seaduse alusel (sõjaväelaste töövõimetushüvitiste seadus – Wetarbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen);

| — | pensionid, mis on määratud Madalmaade raudtee-ettevõtte NV Nederlandse Spoorwegen töötajate ja nende ülalpidamisel olnud isikute pensioneid käsitleva 15. veebruari 1967. aasta seaduse alusel (raudteepensioniseadus – Spoorwegpensioenwet); |
| --- | --- |

—

pensionid, mis on määratud Madalmaade raudtee-ettevõtte NV Nederlandse Spoorwegen töötajate ja nende ülalpidamisel olnud isikute pensioneid käsitleva 15. veebruari 1967. aasta seaduse alusel (raudteepensioniseadus – Spoorwegpensioenwet);

| — | pensionid, mis on määratud Madalmaade raudtee-ettevõtte töötingimusi reguleeriva määruse (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen) alusel; |
| --- | --- |

—

pensionid, mis on määratud Madalmaade raudtee-ettevõtte töötingimusi reguleeriva määruse (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen) alusel;

| — | hüvitised, mis on määratud enne pensioniikka (65 aastat) jõudmist pensionile jäänud isikutele kooskõlas endistele töötajatele vanaduses sissetulekut tagava pensioniskeemiga, või hüvitised, mis on enneaegse tööturult lahkumise korral riikliku pensioniskeemi või kollektiivlepingu alusel ette nähtud 55aastastele või vanematele isikutele; |
| --- | --- |

—

hüvitised, mis on määratud enne pensioniikka (65 aastat) jõudmist pensionile jäänud isikutele kooskõlas endistele töötajatele vanaduses sissetulekut tagava pensioniskeemiga, või hüvitised, mis on enneaegse tööturult lahkumise korral riikliku pensioniskeemi või kollektiivlepingu alusel ette nähtud 55aastastele või vanematele isikutele;

| — | hüvitised, mis on määratud sõjaväelastele ja avalikele teenistujatele koondamise, väljateenitud aastate pensioni ja ennetähtaegselt pensionile jäämise korral kohaldatava skeemi alusel. |
| --- | --- |

—

hüvitised, mis on määratud sõjaväelastele ja avalikele teenistujatele koondamise, väljateenitud aastate pensioni ja ennetähtaegselt pensionile jäämise korral kohaldatava skeemi alusel.

| g) | Käesoleva protokolli artikli SSC.16 lõike 1 kohaldamisel on käesoleva lõike alapunkti a punktis ii osutatud isikutel, kes viibivad ajutiselt Madalmaades, õigus saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti on neil õigus saada eriravikulusid käsitlevas üldseaduses (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) sätestatud mitterahalisi hüvitisi. |
| --- | --- |

g)

Käesoleva protokolli artikli SSC.16 lõike 1 kohaldamisel on käesoleva lõike alapunkti a punktis ii osutatud isikutel, kes viibivad ajutiselt Madalmaades, õigus saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti on neil õigus saada eriravikulusid käsitlevas üldseaduses (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) sätestatud mitterahalisi hüvitisi.

| 2. | Üldise vanaduspensioni seaduse (Algemene Ouderdomswet – AOW) kohaldamine






  a) | Üldise vanaduspensioni seaduse AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. jaanuarile 1957 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul hüvitisesaaja, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperioodina,






  — | elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Üldise vanaduspensioni seaduse AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. jaanuarile 1957 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul hüvitisesaaja, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperioodina,

—

elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil,

| — | teises riigis elades töötas Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või |
| --- | --- |

—

teises riigis elades töötas Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või

| — | töötas teises riigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitatakse kindlustusperioodina. |
| --- | --- |

—

töötas teises riigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitatakse kindlustusperioodina.

Erandina AOW artiklist 7 loetakse pensioniõiguslikuks igaüks, kes elas või töötas Madalmaades kooskõlas eelnimetatud tingimustega üksnes enne 1. jaanuari 1957.

| b) | AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul abielus olev või olnud isik ei olnud teise riigi kui Madalmaade elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel eelnimetatud õigusaktide alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad langevad kokku kõnealuse isiku abikaasal eelnimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või kalendriaastatega, mida tuleb arvesse võtta punkti 2 alapunkti a kohaldamisel, tingimusel et nad olid sellistel perioodidel abielus.
  Erandina AOW artiklist 7 loetakse sellist isikut pensioniõiguslikuks. |
| --- | --- |

b)

AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul abielus olev või olnud isik ei olnud teise riigi kui Madalmaade elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel eelnimetatud õigusaktide alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad langevad kokku kõnealuse isiku abikaasal eelnimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või kalendriaastatega, mida tuleb arvesse võtta punkti 2 alapunkti a kohaldamisel, tingimusel et nad olid sellistel perioodidel abielus.

Erandina AOW artiklist 7 loetakse sellist isikut pensioniõiguslikuks.

| c) | AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. jaanuarile 1957 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperioodina:






  — | elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil või |
| --- | --- | --- |

c)

AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. jaanuarile 1957 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperioodina:

—

elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil või

| — | teises riigis elades töötas Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või |
| --- | --- |

—

teises riigis elades töötas Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või

| — | töötas teises riigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodina. |
| --- | --- |

—

töötas teises riigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodina.

| d) | AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa ei olnud teise riigi kui Madalmaade elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel AOW alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad langevad kokku pensionäril nimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või kalendriaastatega, mida tuleb arvesse võtta punkti 2 alapunkti a kohaldamisel, tingimusel et nad olid nendel perioodidel abielus. |
| --- | --- |

d)

AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa ei olnud teise riigi kui Madalmaade elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel AOW alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad langevad kokku pensionäril nimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või kalendriaastatega, mida tuleb arvesse võtta punkti 2 alapunkti a kohaldamisel, tingimusel et nad olid nendel perioodidel abielus.

| e) | Punkti 2 alapunkte a, b, c ja d ei kohaldata perioodide suhtes, mis langevad kokku:






  — | perioodidega, mida võib võtta arvesse pensioniõiguste arvutamisel muu riigi kui Madalmaade vanaduskindlustuse õigusaktide alusel, või |
| --- | --- | --- |

e)

Punkti 2 alapunkte a, b, c ja d ei kohaldata perioodide suhtes, mis langevad kokku:

—

perioodidega, mida võib võtta arvesse pensioniõiguste arvutamisel muu riigi kui Madalmaade vanaduskindlustuse õigusaktide alusel, või

| — | perioodidega, mille jooksul asjaomane isik on saanud selliste õigusaktide alusel vanaduspensioni. |
| --- | --- |

—

perioodidega, mille jooksul asjaomane isik on saanud selliste õigusaktide alusel vanaduspensioni.

Teise riigi süsteemi kohaseid vabatahtliku kindlustuse perioode ei võeta käesoleva alapunkti kohaldamisel arvesse.

| f) | Punkti 2 alapunktides a, b, c ja d osutatud sätteid kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomane isik on elanud kuus aastat ühe või mitme riigi territooriumil pärast 59aastaseks saamist, ja üksnes seni, kuni kõnealune isik elab ühes neist riikidest. |
| --- | --- |

f)

Punkti 2 alapunktides a, b, c ja d osutatud sätteid kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomane isik on elanud kuus aastat ühe või mitme riigi territooriumil pärast 59aastaseks saamist, ja üksnes seni, kuni kõnealune isik elab ühes neist riikidest.

| g) | Erandina AOW IV peatükist võib igaüks, kes elab muus riigis kui Madalmaad ja kelle abikaasa on vastavalt Madalmaade õigusaktidele kindlustatud kohustusliku kindlustussüsteemi alusel, võtta nimetatud õigusaktide alusel vabatahtliku kindlustuse perioodideks, mil tema abikaasa on kohustuslikult kindlustatud.
  Nimetatud luba ei kaota kehtivust, kui abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja kui tema lesk saab üksnes pensioni toitja kaotust käsitleva üldseaduse (Algemene nabestaandenwet) alusel.
  Igal juhul kaotab vabatahtliku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 65aastaseks.
  Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks vastavalt AOW vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus järgneb punkti 2 alapunktis b viidatud kindlustusperioodile, siis määratakse sissemaksed vastavalt AOW kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele, tingimusel et arvessevõetav sissetulek loetakse Madalmaades saaduks. |
| --- | --- |

g)

Erandina AOW IV peatükist võib igaüks, kes elab muus riigis kui Madalmaad ja kelle abikaasa on vastavalt Madalmaade õigusaktidele kindlustatud kohustusliku kindlustussüsteemi alusel, võtta nimetatud õigusaktide alusel vabatahtliku kindlustuse perioodideks, mil tema abikaasa on kohustuslikult kindlustatud.

Nimetatud luba ei kaota kehtivust, kui abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja kui tema lesk saab üksnes pensioni toitja kaotust käsitleva üldseaduse (Algemene nabestaandenwet) alusel.

Igal juhul kaotab vabatahtliku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 65aastaseks.

Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks vastavalt AOW vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus järgneb punkti 2 alapunktis b viidatud kindlustusperioodile, siis määratakse sissemaksed vastavalt AOW kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele, tingimusel et arvessevõetav sissetulek loetakse Madalmaades saaduks.

| h) | Lõike 2 punktis g viidatud luba ei pea andma kellelegi, kes on kindlustatud mõne muu riigi pensione ja toitjakaotushüvitisi käsitlevate õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

h)

Lõike 2 punktis g viidatud luba ei pea andma kellelegi, kes on kindlustatud mõne muu riigi pensione ja toitjakaotushüvitisi käsitlevate õigusaktide kohaselt.

| i) | Igaüks, kes tahab võtta vabatahtlikku kindlustust lõike 2 punkti g kohaselt, peab seda taotlema sotsiaalkindlustuspangas (Sociale Verzekeringsbank) mitte hiljem kui ühe aasta jooksul alates osalustingimuste täitumise kuupäevast. |
| --- | --- |

i)

Igaüks, kes tahab võtta vabatahtlikku kindlustust lõike 2 punkti g kohaselt, peab seda taotlema sotsiaalkindlustuspangas (Sociale Verzekeringsbank) mitte hiljem kui ühe aasta jooksul alates osalustingimuste täitumise kuupäevast.

| 3. | Toitja kaotust käsitleva üldseaduse (Algemene Nabestaandenwet – ANW) kohaldamine






  a) | Kui lesel on käesoleva protokolli artikli SSC.46 lõike 3 kohaselt tulenevalt toitja kaotust käsitleva üldseaduse (ANW) alusel õigus saada toitjakaotuspensioni, arvutatakse pension vastavalt protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punktile b.
  Nimetatud sätete kohaldamisel käsitatakse Madalmaade õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidena ka enne 1. oktoobrit 1959 täitunud kindlustusperioode, kui nende perioodide jooksul kindlustatud isik pärast 15aastaseks saamist:






  — | elas Madalmaades või |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Kui lesel on käesoleva protokolli artikli SSC.46 lõike 3 kohaselt tulenevalt toitja kaotust käsitleva üldseaduse (ANW) alusel õigus saada toitjakaotuspensioni, arvutatakse pension vastavalt protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punktile b.

Nimetatud sätete kohaldamisel käsitatakse Madalmaade õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidena ka enne 1. oktoobrit 1959 täitunud kindlustusperioode, kui nende perioodide jooksul kindlustatud isik pärast 15aastaseks saamist:

—

elas Madalmaades või

| — | teises riigis elades töötas Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või |
| --- | --- |

—

teises riigis elades töötas Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või

| — | töötas teises riigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitatakse kindlustusperioodina. |
| --- | --- |

—

töötas teises riigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitatakse kindlustusperioodina.

| b) | Arvesse ei võeta punkti 3 alapunkti a alusel arvestatavaid perioode, mis langevad kokku kohustusliku kindlustuse perioodidega, mis on täitunud teise riigi õigusaktide alusel toitjakaotuspensionide kohta. |
| --- | --- |

b)

Arvesse ei võeta punkti 3 alapunkti a alusel arvestatavaid perioode, mis langevad kokku kohustusliku kindlustuse perioodidega, mis on täitunud teise riigi õigusaktide alusel toitjakaotuspensionide kohta.

| c) | Käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b kohaldamisel võetakse kindlustusperioodidena arvesse vaid 15. eluaasta järel vastavalt Madalmaade õigusaktidele täitunud kindlustusperioode. |
| --- | --- |

c)

Käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b kohaldamisel võetakse kindlustusperioodidena arvesse vaid 15. eluaasta järel vastavalt Madalmaade õigusaktidele täitunud kindlustusperioode.

| d) | Erandina ANW artikli 63a lõikest 1 võib isikul, kes elab muus riigis kui Madalmaad ja kelle abikaasa on ANW alusel kohustuslikult kindlustatud, lubada võtta ANW alusel vabatahtliku kindlustuse, tingimusel et selline kindlustus on käesoleva protokolli kohaldamise kuupäevaks juba alanud, kuid ainult perioodideks, mil tema abikaasa on kohustuslikult kindlustatud.
  Nimetatud luba kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb vastavalt ANW-le, välja arvatud juhul, kui abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja lesk saab pensioni üksnes vastavalt ANW-le.
  Igal juhul kaotab vabatahtliku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 65aastaseks.
  Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks vastavalt ANW vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus järgneb punkti 2 alapunktis b viidatud kindlustusperioodile, siis määratakse sissemakse vastavalt ANW kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele, tingimusel et arvessevõetav sissetulek loetakse Madalmaades saaduks. |
| --- | --- |

d)

Erandina ANW artikli 63a lõikest 1 võib isikul, kes elab muus riigis kui Madalmaad ja kelle abikaasa on ANW alusel kohustuslikult kindlustatud, lubada võtta ANW alusel vabatahtliku kindlustuse, tingimusel et selline kindlustus on käesoleva protokolli kohaldamise kuupäevaks juba alanud, kuid ainult perioodideks, mil tema abikaasa on kohustuslikult kindlustatud.

Nimetatud luba kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb vastavalt ANW-le, välja arvatud juhul, kui abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja lesk saab pensioni üksnes vastavalt ANW-le.

Igal juhul kaotab vabatahtliku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 65aastaseks.

Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks vastavalt ANW vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus järgneb punkti 2 alapunktis b viidatud kindlustusperioodile, siis määratakse sissemakse vastavalt ANW kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele, tingimusel et arvessevõetav sissetulek loetakse Madalmaades saaduks.

| 4. | Töövõimetust käsitlevate Madalmaade õigusaktide kohaldamine
  Vastavalt WAOle, WIAle või WAZile hüvitist arvutades võtavad Madalmaade asutused arvesse järgmist:






  — | enne 1. juulit 1967 Madalmaades täitunud palgatööperioodid ja nendega võrdsustatud perioodid; |
| --- | --- | --- |

4.

Vastavalt WAOle, WIAle või WAZile hüvitist arvutades võtavad Madalmaade asutused arvesse järgmist:

—

enne 1. juulit 1967 Madalmaades täitunud palgatööperioodid ja nendega võrdsustatud perioodid;

| — | WAO alusel täitunud kindlustusperioodid; |
| --- | --- |

—

WAO alusel täitunud kindlustusperioodid;

| — | pärast 15. eluaastat asjaomasel isikul vastavalt üldisele töövõimetusseadusele (Algemene Arbeidsongeschiktheidswet) täitunud kindlustusperioodid, kui need ei lange kokku WAO alusel täitunud kindlustusperioodidega; |
| --- | --- |

—

pärast 15. eluaastat asjaomasel isikul vastavalt üldisele töövõimetusseadusele (Algemene Arbeidsongeschiktheidswet) täitunud kindlustusperioodid, kui need ei lange kokku WAO alusel täitunud kindlustusperioodidega;

| — | WAZi alusel täitunud kindlustusperioodid; |
| --- | --- |

—

WAZi alusel täitunud kindlustusperioodid;

| — | WIA alusel täitunud kindlustusperioodid. |
| --- | --- |

—

WIA alusel täitunud kindlustusperioodid.

HISPAANIA

| 1. | Käesoleva protokolli rakendamisel võetakse töötajal riikliku pensioni saajaid käsitleva seaduse (Ley de Clases Pasivas del Estado) konsolideeritud teksti artikli 31 lõikes 4 sätestatud kohustuslikust pensionieast või kohustuslikust tagandamiseast puudujäävaid aastaid arvesse teenistusajana selles riigis ainult juhul, kui selle sündmuse ajal, mille alusel tuleb maksta toitjakaotuspensioni, kuulus hüvitisesaaja Hispaania riigiteenistujate eriskeemi alla või oli seotud tegevusega, mille suhtes seda skeemi kohaldatakse, või kui sündmuse ajal, mille alusel tuleb maksta pensioni, täitis hüvitisesaaja tööülesannet, mille korral oleks olnud nõutav asjaomase isiku kuulumine riigiteenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemi, kui tööülesandeid oleks täidetud Hispaanias. |
| --- | --- |

1.

| 2. | a) | Vastavalt artikli SSC.51 lõike 1 punktile c arvutatakse Hispaania hüvitise teoreetiline suurus kindlustatu tegelike sissemaksete põhjal aastate jooksul, mis vahetult eelnesid Hispaania sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele. Kui pensioni põhisumma arvutamisel tuleb arvesse võtta teiste riikide õigusaktide kohaselt täitunud kindlustus- ja/või elamisperioode, siis kasutatakse selliste perioodide puhul neile vaatlusperioodidele ajaliselt võimalikult lähedasi Hispaania sissemakseid, tarbijahinnaindeksi arengut arvestades. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Vastavalt artikli SSC.51 lõike 1 punktile c arvutatakse Hispaania hüvitise teoreetiline suurus kindlustatu tegelike sissemaksete põhjal aastate jooksul, mis vahetult eelnesid Hispaania sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele. Kui pensioni põhisumma arvutamisel tuleb arvesse võtta teiste riikide õigusaktide kohaselt täitunud kindlustus- ja/või elamisperioode, siis kasutatakse selliste perioodide puhul neile vaatlusperioodidele ajaliselt võimalikult lähedasi Hispaania sissemakseid, tarbijahinnaindeksi arengut arvestades.

| b) | Saadud pensionisummat suurendatakse suurendamiste ja ümberhindamiste summa võrra, mis arvutatakse samaliigiliste pensionide puhul iga järgneva aasta eest. |
| --- | --- |

b)

Saadud pensionisummat suurendatakse suurendamiste ja ümberhindamiste summa võrra, mis arvutatakse samaliigiliste pensionide puhul iga järgneva aasta eest.

| 3. | Teistes riikides täitunud perioode, mis tuleb arvutada avalike teenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemide kohaselt, käsitletakse käesoleva protokolli artikli SSC.51 kohaldamisel samamoodi nagu Hispaania avaliku teenistuja ajaliselt lähimaid täitunud perioode. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sotsiaalkindlustuse üldseaduse teises üleminekusättes nimetatud eal põhinevaid täiendavaid summasid kohaldatakse käesoleva protokolli alusel kõigi hüvitisesaajate suhtes, kes on teinud makseid oma nimele Hispaania õigusaktide kohaselt enne 1. jaanuari 1967; käesoleva protokolli artikli SSC.6 kohaldamisel ei ole võimalik üksnes käesoleva protokolli kohaldamisel käsitada teises riigis enne 1. jaanuari 1967 krediteeritud kindlustust samaväärsena Hispaanias tehtud sissemaksetega. Kuupäevale 1. jaanuar 1967 vastav kuupäev on 1. august 1970 meremeeste eriskeemi korral ja 1. aprill 1969 söekaevandajate sotsiaalkindlustuse eriskeemi korral. |
| --- | --- |

4.

ROOTSI

| 1. | Protokolli sätteid kindlustus- ja elamisperioodide liitmise kohta ei kohaldata Rootsi õigusaktidega ettenähtud selliste üleminekusätete suhtes, mis käsitlevad 1937. aastal või enne seda sündinud ning enne pensionitaotluse esitamist teatava aja Rootsis elanud isikute õigust saada baaspensioni (seaduse [2010:111] (mis käsitleb sotsiaalkindlustusseadustiku kehtestamist) 6. peatükk). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selleks et arvutada sissetulek nominaalsissetulekuga seotud haigushüvitise jaoks (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 34. peatükk), kohaldatakse järgmist: kui kindlustatud isiku suhtes on vaatlusperioodi jooksul tulenevalt tegevusest töövõtjana või füüsilisest isikust ettevõtjana kohaldatud ühe või mitme muu riigi õigusakte, loetakse nendes riikides saadud sissetulek võrdväärseks kindlustatud isiku poolt vaatlusperioodil Rootsis viibitud aja jooksul teenitud keskmise brutosissetulekuga, jagades Rootsis teenitud sissetuleku aastate arvuga, mille jooksul nimetatud sissetulekuid teeniti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | a) | Sissetulekul põhineva toitjakaotuspensioniga seotud nominaalsete pensionivarade arvutamisel (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 82. peatükk), kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide kohane nõue pensioni saamise õiguse kohta vähemalt kolmel aastal viiest kalendriaastast vahetult enne kindlustatud isiku surma (vaatlusperiood), võetakse arvesse ka muudes riikides täitunud kindlustusperioodid nii, nagu need oleksid täitunud Rootsis. Teistes riikides täitunud kindlustusperioode käsitatakse nii, nagu põhineksid need Rootsis pensioni arvutamise aluseks oleval keskmisel baassummal. Kui asjaomane isik on töötanud Rootsis pensioni arvutamise aluseks võetava baaspalgaga ainult ühe aasta, loetakse iga teistes riikides täitunud kindlustusperiood vastavaks sellega samaväärsele summale. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Sissetulekul põhineva toitjakaotuspensioniga seotud nominaalsete pensionivarade arvutamisel (sotsiaalkindlustusseadustiku [2010:110] 82. peatükk), kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide kohane nõue pensioni saamise õiguse kohta vähemalt kolmel aastal viiest kalendriaastast vahetult enne kindlustatud isiku surma (vaatlusperiood), võetakse arvesse ka muudes riikides täitunud kindlustusperioodid nii, nagu need oleksid täitunud Rootsis. Teistes riikides täitunud kindlustusperioode käsitatakse nii, nagu põhineksid need Rootsis pensioni arvutamise aluseks oleval keskmisel baassummal. Kui asjaomane isik on töötanud Rootsis pensioni arvutamise aluseks võetava baaspalgaga ainult ühe aasta, loetakse iga teistes riikides täitunud kindlustusperiood vastavaks sellega samaväärsele summale.

| b) | Nominaalsete pensioniosakute arvutamiseks 1. jaanuaril 2003 või hiljem surmaga seotud lesepensioni saamiseks, kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide nõue pensioniosakute olemasolu kohta kindlustatud isiku surmale vahetult eelneva vähemalt kahe aasta eest neljast (vaatlusperiood) ning kui kindlustusperioodid täitusid vaatlusperioodil mõnes muus riigis, käsitatakse neid aastaid samadel pensioniosakutel põhineva nagu Rootsi aasta puhul. |
| --- | --- |

b)

Nominaalsete pensioniosakute arvutamiseks 1. jaanuaril 2003 või hiljem surmaga seotud lesepensioni saamiseks, kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide nõue pensioniosakute olemasolu kohta kindlustatud isiku surmale vahetult eelneva vähemalt kahe aasta eest neljast (vaatlusperiood) ning kui kindlustusperioodid täitusid vaatlusperioodil mõnes muus riigis, käsitatakse neid aastaid samadel pensioniosakutel põhineva nagu Rootsi aasta puhul.

ÜHENDKUNINGRIIK

| 1. | Kui vastavalt Ühendkuningriigi õigusaktidele võib isikul olla õigus saada väljateenitud pensioni juhul, kui:






  a) | endise abikaasa tasutud sissemakseid võetakse arvesse, nagu oleksid need asjaomase isiku enda sissemaksed, või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

endise abikaasa tasutud sissemakseid võetakse arvesse, nagu oleksid need asjaomase isiku enda sissemaksed, või

| b) | nimetatud isiku abikaasa või endine abikaasa vastab sissemaksetingimustele, siis tingimusel, et abikaasa või endine abikaasa tegutses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, kelle suhtes kehtisid kahe või rohkema riigi õigusaktid, kohaldatakse käesoleva protokolli III jaotise 5. peatüki sätteid, et määrata kindlaks õigused Ühendkuningriigi õigusaktide alusel. Sel juhul tõlgendatakse käesoleva protokolli artiklite SSC.44–SSC.55 viiteid „kindlustusperioodidele“ viidetena kindlustusperioodidele, mis on täitunud:






  1) | abikaasal või endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:






  a) | abielus naine või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

nimetatud isiku abikaasa või endine abikaasa vastab sissemaksetingimustele, siis tingimusel, et abikaasa või endine abikaasa tegutses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, kelle suhtes kehtisid kahe või rohkema riigi õigusaktid, kohaldatakse käesoleva protokolli III jaotise 5. peatüki sätteid, et määrata kindlaks õigused Ühendkuningriigi õigusaktide alusel. Sel juhul tõlgendatakse käesoleva protokolli artiklite SSC.44–SSC.55 viiteid „kindlustusperioodidele“ viidetena kindlustusperioodidele, mis on täitunud:

1)

abikaasal või endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:

a)

abielus naine või

| b) | isik, kelle abielu on lõppenud muul põhjusel kui abikaasa surm, või |
| --- | --- |

b)

isik, kelle abielu on lõppenud muul põhjusel kui abikaasa surm, või

| 2) | endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:






  a) | lesestunud mees, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada lesestunud lapsevanema toetust, või |
| --- | --- | --- |

2)

endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:

a)

lesestunud mees, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada lesestunud lapsevanema toetust, või

| b) | lesestunud naine, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada lesestunud ema toetust, lesestunud lapsevanema toetust ega lesepensioni, või kellel on ainult õigus saada vanadusega seotud lesepensioni, mis arvestatakse vastavalt käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punktile b, ning seetõttu tähendab „vanadusega seotud lesepension“ vastavalt 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksude ja hüvitiste seaduse punkti 39 alapunktile 4 lesepensioni maksmist vähendatud määral. |
| --- | --- |

b)

lesestunud naine, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada lesestunud ema toetust, lesestunud lapsevanema toetust ega lesepensioni, või kellel on ainult õigus saada vanadusega seotud lesepensioni, mis arvestatakse vastavalt käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punktile b, ning seetõttu tähendab „vanadusega seotud lesepension“ vastavalt 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksude ja hüvitiste seaduse punkti 39 alapunktile 4 lesepensioni maksmist vähendatud määral.

| 2. | Käesoleva protokolli artikli SSC.8 kohaldamisel käsitatakse teise riigi territooriumil viibivat Ühendkuningriigi õigusaktide alusel vanadus- või toitjakaotuspensioni või tööõnnetus- või kutsehaiguspensioni või matusetoetuse igat saajat nii, nagu tema elukoht oleks selle teise riigi territooriumil.






  1) | Sissetulekuteguri arvutamisel (et määrata kindlaks õigus saada hüvitisi Ühendkuningriigi õigusaktide alusel liikmesriigi õigusaktide alusel töötajana tegutsetud iga töönädala eest, mis algas vastava tulumaksuaasta jooksul Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses) peetakse asjaomast isikut sissemakseid tasunuks palgatöötajana või sellise sissetuleku saajana, millelt on makstud sissemakseid sissetuleku põhjal, mis võrdub kahe kolmandikuga selle aasta ülemisest tulupiirist. |
| --- | --- | --- |

2.

1)

Sissetulekuteguri arvutamisel (et määrata kindlaks õigus saada hüvitisi Ühendkuningriigi õigusaktide alusel liikmesriigi õigusaktide alusel töötajana tegutsetud iga töönädala eest, mis algas vastava tulumaksuaasta jooksul Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses) peetakse asjaomast isikut sissemakseid tasunuks palgatöötajana või sellise sissetuleku saajana, millelt on makstud sissemakseid sissetuleku põhjal, mis võrdub kahe kolmandikuga selle aasta ülemisest tulupiirist.

| 2) | Käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b kohaldamisel, kui:






  a) | mõnel tulumaksuaastal, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, on töötajana tegutsenud isikul täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodid üksnes mõnes muus liikmesriigis ja käesoleva lõike punkti 1 kohaldamisest tulenevalt arvestatakse seda aastat tingimusi täitva aastana Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel, loetakse ta selles liikmesriigis sel aastal kindlustatuks 52 nädala jooksul; |
| --- | --- | --- |

2)

Käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b kohaldamisel, kui:

a)

mõnel tulumaksuaastal, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, on töötajana tegutsenud isikul täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodid üksnes mõnes muus liikmesriigis ja käesoleva lõike punkti 1 kohaldamisest tulenevalt arvestatakse seda aastat tingimusi täitva aastana Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel, loetakse ta selles liikmesriigis sel aastal kindlustatuks 52 nädala jooksul;

| b) | tulumaksuaastat, mis algas 6. aprillil 1975 või hiljem, ei loeta tingimusi täitvaks aastaks Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel, ei võeta arvesse ühtki sel aastal täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodi. |
| --- | --- |

b)

tulumaksuaastat, mis algas 6. aprillil 1975 või hiljem, ei loeta tingimusi täitvaks aastaks Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses käesoleva protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel, ei võeta arvesse ühtki sel aastal täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodi.

| 3) | Sissetulekuteguri konverteerimisel kindlustusperioodideks jagatakse vastaval tulumaksuaastal Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses saadud sissetulekutegur selle aasta madalaima tulumääraga. Tulemus esitatakse täisarvuna, komakohti arvesse ei võeta. Niimoodi saadud arvu käsitatakse Ühendkuningriigi õigusaktide alusel sel aastal täitunud kindlustusnädalate arvu esindavana, tingimusel et see ei ületa nädalate arvu, mille jooksul sel aastal kõnealuse isiku suhtes nimetatud õigusaktid kehtisid. |
| --- | --- |

3)

Sissetulekuteguri konverteerimisel kindlustusperioodideks jagatakse vastaval tulumaksuaastal Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses saadud sissetulekutegur selle aasta madalaima tulumääraga. Tulemus esitatakse täisarvuna, komakohti arvesse ei võeta. Niimoodi saadud arvu käsitatakse Ühendkuningriigi õigusaktide alusel sel aastal täitunud kindlustusnädalate arvu esindavana, tingimusel et see ei ületa nädalate arvu, mille jooksul sel aastal kõnealuse isiku suhtes nimetatud õigusaktid kehtisid.

| 3. | Kui lesestunud vanema toetuse või toitjakaotustoetuse (kõrgem määr) saamine sõltub õigusest Ühendkuningriigi lapsetoetusele, siis isikut, kes vastab kõigile muudele toetuse saamise kriteeriumidele ning kellel oleks õigus saada Ühendkuningriigi lapsetoetust, kui tema või asjaomane laps oleks Ühendkuningriigi elanik, ei takistata taotlemast lesestunud vanema toetust või toitjakaotustoetust (kõrgem määr) vastavalt käesolevale protokollile, olenemata asjaolust, et Ühendkuningriigi lapsetoetus on käesoleva protokolli sisulisest kohaldamisalast artikli SSC.3 lõike 4 punkti g alusel välja jäetud. |
| --- | --- |

3.

Liide SSCI-1

HALDUSKOKKULEPPED KAHE VÕI ENAMA RIIGI VAHEL

(millele on osutatud käesoleva lisa artiklis SSCI.8)

BELGIA – ÜHENDKUNINGRIIK

4. mai ja 14. juuni 1976. aasta kirjavahetus määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõike 2 kohta (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine)

18. jaanuari ja 14. märtsi 1977. aasta kirjavahetus määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 kohta (määruse (EMÜ) nr 1408/71 III jaotise 1. peatüki kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise või tagasimaksmisest loobumise kord), mida on muudetud 4. mai ja 23. juuli 1982. aasta kirjavahetusega (kokkulepe määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 22 lõike 1 punkti a kohaldamisest tulenenud kulude tagasimaksmise kohta)

TAANI – ÜHENDKUNINGRIIK

30. märtsi ja 19. aprilli 1977. aasta kirjavahetus, mida on muudetud 8. novembri 1989. aasta ja 10. jaanuari 1990. aasta kirjavahetusega ning mis käsitleb kokkulepet mitterahaliste hüvitiste kulude ning halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta

EESTI – ÜHENDKUNINGRIIK

29. märtsil 2006. aastal Eesti Vabariigi ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohaselt sõlmitud kokkulepe, millega määratakse kindlaks muud viisid kummaski riigis määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmiseks alates 1. maist 2004

SOOME – ÜHENDKUNINGRIIK

1. ja 20. juuni 1995. aasta kirjavahetus määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohta (mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmine või tagasimaksmisest loobumine) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõike 2 kohta (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine)

PRANTSUSMAA – ÜHENDKUNINGRIIK

25. märtsi ja 28. aprilli 1997. aasta kirjavahetus määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõike 2 kohta (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine)

8. detsembri 1998. aasta kokkulepe erimeetodite kohta mitterahaliste hüvitiste eest tagasimakstavate summade kindlaksmääramiseks vastavalt määrustele (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72

UNGARI – ÜHENDKUNINGRIIK

1. novembril 2005. aastal Ungari Vabariigi ja Ühendkuningriigi asutuste vahel määruse (EMÜ) nr 883/2004 artikli 35 lõike 3 ja artikli 41 lõike 2 kohaselt sõlmitud kokkulepe, millega määratakse kindlaks muud viisid kummaski riigis nimetatud määruse kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmiseks alates 1. maist 2004

IIRIMAA – ÜHENDKUNINGRIIK

9. juuli 1975. aasta kirjavahetus määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohta (määruse (EMÜ) nr 1408/71 III jaotise 1. ja 4. peatüki kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise või tagasimaksmisest loobumise kord) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõike 2 kohta (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine)

ITAALIA – ÜHENDKUNINGRIIK

15. detsembril 2005. aastal Itaalia Vabariigi ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohaselt alla kirjutatud kokkulepe, millega määratakse kindlaks muud viisid kummaski riigis määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmiseks alates 1. jaanuarist 2005

LUKSEMBURG – ÜHENDKUNINGRIIK

18. detsembri 1975. aasta ja 20. jaanuari 1976. aasta kirjavahetus seoses määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõikega 2 (määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklis 105 osutatud halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine)

MALTA – ÜHENDKUNINGRIIK

17. jaanuaril 2007. aastal Malta ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel määruse (EMÜ) nr 883/2004 artikli 35 lõike 3 ja artikli 41 lõike 2 kohaselt sõlmitud kokkulepe, millega määratakse kindlaks muud viisid kummaski riigis nimetatud määruse kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmiseks alates 1. maist 2004

MADALMAAD – ÜHENDKUNINGRIIK

11. augusti 1954. aasta konventsiooni rakendamist käsitleva 12. juuni 1956. aasta halduskokkuleppe artikli 3 teine lause

PORTUGAL – ÜHENDKUNINGRIIK

8. juunil 2004. aastal kehtestatud kord, millega määratakse kindlaks muud viisid kummaski riigis antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmiseks, mille kohaldamine algas 1. jaanuaril 2003

HISPAANIA – ÜHENDKUNINGRIIK

18. juuni 1999. aasta kokkulepe vastavalt määrustele (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise kohta

---

II LISA

„LISA SSC-8

ARTIKLI SSC.11 KOHALDAMIST KÄSITLEVAD ÜLEMINEKUSÄTTED

LIIKMESRIIGID

Austria

Belgia

Bulgaaria

Horvaatia

Küpros

Tšehhi

Taani

Eesti

Soome

Prantsusmaa

Saksamaa

Kreeka

Ungari

Iirimaa

Itaalia

Läti

Leedu

Luksemburg

Malta

Madalmaad

Poola

Portugal

Rumeenia

Slovakkia

Sloveenia

Hispaania

Rootsi

---

Parandused

| 1.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 429/192 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 429/192

---

Poliitika- ja julgeolekukomitee 23. novembri 2021. aasta otsuse (ÜVJP) 2021/2059 (millega uuendatakse Vahemerel läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni volitusi (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/5/2021)) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 422, 26. november 2021
  )

Leheküljel 3 allkirjas

asendatakse

„Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

S. FROM-EMMESBERGER
  ”

järgmisega:

„Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK
  ”.

---