# Euroopa Liidu L 16/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 16 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik25. jaanuar 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 16

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik25. jaanuar 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/93, 20. jaanuar 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses akrinatriini, fluvalinaadi, folpeedi, fosetüüli, isofetamiidi, melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1, melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2, spinetoraami ja spirotetramaadi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/94, 24. jaanuar 2022, milles käsitletakse toimeaine fosmeedi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/95, 24. jaanuar 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud rauast või terasest toruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud nimetatud riikidest pärinevana või mitte | 36 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/93, 20. jaanuar 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses akrinatriini, fluvalinaadi, folpeedi, fosetüüli, isofetamiidi, melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1, melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2, spinetoraami ja spirotetramaadi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/94, 24. jaanuar 2022, milles käsitletakse toimeaine fosmeedi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

33

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/95, 24. jaanuar 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud rauast või terasest toruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud nimetatud riikidest pärinevana või mitte

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/93,

20. jaanuar 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses akrinatriini, fluvalinaadi, folpeedi, fosetüüli, isofetamiidi, melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1, melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2, spinetoraami ja spirotetramaadi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Akrinatriini, fluvalinaadi, folpeedi, isofetamiidi, spinetoraami ja spirotetramaadi jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Fosetüüli jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse III lisa A osas. Melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1 ja melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2 jääkide piirnorme ei ole määruses (EÜ) nr 396/2005 eraldi kehtestatud ning neid aineid ei ole kantud kõnealuse määruse IV lisasse, mistõttu kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikimisi väärtust 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(1)

Akrinatriini, fluvalinaadi, folpeedi, isofetamiidi, spinetoraami ja spirotetramaadi jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Fosetüüli jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse III lisa A osas. Melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1 ja melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2 jääkide piirnorme ei ole määruses (EÜ) nr 396/2005 eraldi kehtestatud ning neid aineid ei ole kantud kõnealuse määruse IV lisasse, mistõttu kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikimisi väärtust 0,01 mg/kg.

| (2) | Seoses loa andmisega toimeainet akrinatriini sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks virsikute ja hariliku paprika puhul on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivat jääkide piirnormi. |
| --- | --- |

(2)

Seoses loa andmisega toimeainet akrinatriini sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks virsikute ja hariliku paprika puhul on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivat jääkide piirnormi.

| (3) | Fluvalinaadi kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega tomatite ja arbuuside puhul. Folpeedi kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega odra, kaera ja rukki puhul. Fosetüüli kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega sidrunite, laimide, mandariinide ning lehtedest ja ürtidest taimeteede puhul pärast kaaliumfosfonaatide kasutamist. Isofetamiidi kohta on selline taotlus esitatud koguviljade puhul. Spinetoraami kohta on selline taotlus esitatud portulaki puhul. Spirotetramaadi kohta on selline taotlus esitatud porrulaugu, hariliku sibula/rohelise sibula ja talisibula ning mee ja muude mesindustoodete puhul. |
| --- | --- |

(3)

Fluvalinaadi kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega tomatite ja arbuuside puhul. Folpeedi kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega odra, kaera ja rukki puhul. Fosetüüli kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega sidrunite, laimide, mandariinide ning lehtedest ja ürtidest taimeteede puhul pärast kaaliumfosfonaatide kasutamist. Isofetamiidi kohta on selline taotlus esitatud koguviljade puhul. Spinetoraami kohta on selline taotlus esitatud portulaki puhul. Spirotetramaadi kohta on selline taotlus esitatud porrulaugu, hariliku sibula/rohelise sibula ja talisibula ning mee ja muude mesindustoodete puhul.

| (4) | Asjaomased liikmesriigid hindasid kõnealuseid taotlusi vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 ja hindamisaruanded edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Asjaomased liikmesriigid hindasid kõnealuseid taotlusi vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 ja hindamisaruanded edastati komisjonile.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas kõnealuseid taotlusi ja hindamisaruandeid, analüüsides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka loomadele, ning esitas jääkide kavandatud piirnormide kohta põhjendatud arvamused (2). Amet edastas need arvamused taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas kõnealuseid taotlusi ja hindamisaruandeid, analüüsides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka loomadele, ning esitas jääkide kavandatud piirnormide kohta põhjendatud arvamused (2). Amet edastas need arvamused taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | Toiduohutusamet hindas portulakis sisalduvat spinetoraami käsitlevat taotlust, et kehtestada jääkide piirnorm aedsalati puhul, ning esitas kavandatava jääkide piirnormi kohta põhjendatud arvamuse (3). Toiduohutusamet hindas jäägikatseid seoses hea põllumajandustavaga aedsalati puhul, mille tulemusel tehti ettepanek kehtestada jääkide piirnorm 4 mg/kg. Kooskõlas olemasolevate liidu suunistega jääkide piirnormide ekstrapoleerimise kohta (4) on asjakohane kehtestada hariliku portulaki puhul jääkide piirnormiks 4 mg/kg, võttes aluseks aedsalati jäägikatsed. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet hindas portulakis sisalduvat spinetoraami käsitlevat taotlust, et kehtestada jääkide piirnorm aedsalati puhul, ning esitas kavandatava jääkide piirnormi kohta põhjendatud arvamuse (3). Toiduohutusamet hindas jäägikatseid seoses hea põllumajandustavaga aedsalati puhul, mille tulemusel tehti ettepanek kehtestada jääkide piirnorm 4 mg/kg. Kooskõlas olemasolevate liidu suunistega jääkide piirnormide ekstrapoleerimise kohta (4) on asjakohane kehtestada hariliku portulaki puhul jääkide piirnormiks 4 mg/kg, võttes aluseks aedsalati jäägikatsed.

| (7) | Kõigi muude taotluste kohta tegi toiduohutusamet järelduse, et kõik andmenõuded on täidetud ja taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad, arvestades tarbija kokkupuute hinnangut Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi. |
| --- | --- |

(7)

Kõigi muude taotluste kohta tegi toiduohutusamet järelduse, et kõik andmenõuded on täidetud ja taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad, arvestades tarbija kokkupuute hinnangut Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi.

| (8) | Seoses madala riskiastmega toimeainete, nagu melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1 ja melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2 heakskiitmisega lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (5) artikli 8 lõike 1 punkti g kohaselt kokkuvõtlikesse toimikutesse jääkide piirnormide taotlused, et toetada nende ainete tüüpilisi kasutusviise vastavalt heale põllumajandustavale liidus tomatite puhul. Asjaomane liikmesriik hindas taotlusi vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 2. Toiduohutusamet hindas taotlusi ja esitas järelduse asjaomaste toimeainete pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta (6). Selles raamistikus ei pidanud toiduohutusamet vajalikuks kehtestada nende ainete suhtes piirnorme ning soovitas lisada melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1 ja melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2 määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse. |
| --- | --- |

(8)

Seoses madala riskiastmega toimeainete, nagu melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1 ja melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2 heakskiitmisega lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (5) artikli 8 lõike 1 punkti g kohaselt kokkuvõtlikesse toimikutesse jääkide piirnormide taotlused, et toetada nende ainete tüüpilisi kasutusviise vastavalt heale põllumajandustavale liidus tomatite puhul. Asjaomane liikmesriik hindas taotlusi vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 2. Toiduohutusamet hindas taotlusi ja esitas järelduse asjaomaste toimeainete pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta (6). Selles raamistikus ei pidanud toiduohutusamet vajalikuks kehtestada nende ainete suhtes piirnorme ning soovitas lisada melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1 ja melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2 määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse.

| (9) | Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamustele ja järeldustele ning võttes arvesse vaatlusaluse küsimuse puhul asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide vastavad muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(9)

Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamustele ja järeldustele ning võttes arvesse vaatlusaluse küsimuse puhul asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide vastavad muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Toiduohutusameti teaduslikud aruanded on kättesaadavad aadressil: http://www.efsa.europa.eu:

2

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for acrinathrin in peaches and sweet peppers“ (Põhjendatud arvamus akrinatriini jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta virsikute ja hariliku paprika puhul), EFSA Journal 2021; 19(7):6681.

EFSA Journal

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for tau-fluvalinate in tomatoes and watermelons“ (Põhjendatud arvamus tau-fluvalinaadi jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta tomatite ja arbuuside puhul), EFSA Journal (2021); 19(6):6646.

EFSA Journal

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for folpet in barley, oat, rye and wheat“ (Põhjendatud arvamus folpeedi jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta odra, kaera, rukki ja nisu puhul), EFSA Journal 2021; 19(5):6578.

EFSA Journal

„Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for potassium phosphonates in lemons, limes and mandarins and in herbal infusions from leaves and herbs“ (Põhjendatud arvamus kaaliumfosfonaatide jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta sidrunite, laimide, mandariinide ning lehtedest ja ürtidest taimeteede puhul), EFSA Journal (2021); 19(6):6673.

EFSA Journal

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for isofetamid in raspberries, blackberries and dewberries“ (Põhjendatud arvamus isofetamiidi jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta vaarikate, pamplite ja põldmurakate puhul), EFSA Journal (2021); 19(6):6677.

EFSA Journal

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in leeks, spring onions and honey“ (Põhjendatud arvamus spirotetramaadi jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta porrulaugu, rohelise sibula ja talisibula ning mee puhul). EFSA Journal 2021; 19(3):6517.

EFSA Journal

(3)  
  „Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for spinetoram according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005“ (Põhjendatud arvamus spinetoraami jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12), EFSA Journal 2020; 18(1):5997.

3

EFSA Journal

(4)  Tehnilised suunised andmenõuete kohta jääkide piirnormide kehtestamiseks, jääkidega tehtavate katsete võrreldavuse ning jääkide andmete ekstrapoleerimise kohta taimset ja loomset päritolu toodete puhul (SANTE/2019/12752).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

5

(6)  
  „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substances Pepino Mosaic Virus, EU strain, mild isolate Abp1 and Pepino Mosaic Virus, CH2 strain, mild isolate Abp2“ (Järeldused toimeainete melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjulise isolaadi Abp1 ja melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjulise isolaadi Abp2 pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu kohta), EFSA Journal 2021; 19(1):6388.

6

EFSA Journal

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisas asendatakse akrinatriini, fluvalinaati, folpeeti, isofetamiidi, spinetoraami ja spirotetramaati käsitlevad veerud järgmisega:
  "Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)














  Kood number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (1) | Akrinatriin (F) | τ-fluvalinaadi kasutamisest tulenev fluvalinaat (isomeeride summa) (F) | Folpeet (folpeedi ja ftaalimiidi summa, väljendatud folpeedina) (R) | Isofetamiid | Spinetoraam (spinetoraam J ja spinetoraam L summa) (F) (A) | Spirotetramaadi ja spirotetramaatenooli summa, väljendatud spirotetramaadina (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | | | | | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,02  (*1) | 0,4 | 0,03  (*1) | 0,01  (*1) | | 0,5 |
| 0110010 | Greibid | | | | | 0,02  (*1) | |
| 0110020 | Apelsinid | | | | | 0,07 | |
| 0110030 | Sidrunid | | | | | 0,02  (*1) | |
| 0110040 | Laimid | | | | | 0,02  (*1) | |
| 0110050 | Mandariinid | | | | | 0,15 | |
| 0110990 | Muud | | | | | 0,02  (*1) | |
| 0120000 | Pähklid | 0,02  (*1) | 0,01  (*1) | 0,07  (*1) | 0,01  (*1) | 0,02  (*1) | 0,5 |
| 0120010 | Mandlid | | | | | (+) | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | | | | | (+) | |
| 0120030 | Kašupähklid | | | | | (+) | |
| 0120040 | Kastanid | | | | | (+) | |
| 0120050 | Kookospähklid | | | | | (+) | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | | | | | (+) | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | | | | | (+) | |
| 0120080 | Pekanipähklid | | | | | (+) | |
| 0120090 | Piiniapähklid | | | | | (+) | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | | | | | (+) | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | | | | | (+) | |
| 0120990 | Muud | | | | | | |
| 0130000 | Õunviljad | 0,02  (*1) | 0,3 | | 0,6 | 0,15 | 0,7 |
| 0130010 | Õunad | | | 0,3 | | (+) | |
| 0130020 | Pirnid | | | 0,3 | | (+) | |
| 0130030 | Küdooniad | | | 0,03  (*1) | | (+) | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | | | 0,03  (*1) | | (+) | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | | | 0,03  (*1) | | (+) | |
| 0130990 | Muud | | | 0,03  (*1) | | | |
| 0140000 | Luuviljad | | | 0,03  (*1) | | | 3 |
| 0140010 | Aprikoosid | 0,02  (*1) | 0,3 | | 3 | 0,2 (+) | |
| 0140020 | Maguskirsid | 0,02  (*1) | 0,4 | | 4 | 2 | |
| 0140030 | Virsikud | 0,08 | 0,3 | | 3 | 0,3 | |
| 0140040 | Ploomid | 0,02  (*1) | 0,01  (*1) | | 0,8 | 0,02  (*1) | |
| 0140990 | Muud | 0,02  (*1) | 0,01  (*1) | | 0,01  (*1) | 0,02  (*1) | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | | | | | | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

1)

II lisas asendatakse akrinatriini, fluvalinaati, folpeeti, isofetamiidi, spinetoraami ja spirotetramaati käsitlevad veerud järgmisega:

"Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (1)

Akrinatriin (F)

τ-fluvalinaadi kasutamisest tulenev fluvalinaat (isomeeride summa) (F)

Folpeet (folpeedi ja ftaalimiidi summa, väljendatud folpeedina) (R)

Isofetamiid

Spinetoraam (spinetoraam J ja spinetoraam L summa) (F) (A)

Spirotetramaadi ja spirotetramaatenooli summa, väljendatud spirotetramaadina (R)

1

2

3

4

5

6

7

8

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0,02  (*1)

0,4

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,5

0110010

Greibid

0,02  (*1)

0110020

Apelsinid

0,07

0110030

Sidrunid

0,02  (*1)

0110040

Laimid

0,02  (*1)

0110050

Mandariinid

0,15

0110990

Muud

0,02  (*1)

0120000

Pähklid

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,5

0120010

Mandlid

(+)

0120020

Brasiilia pähklid

(+)

0120030

Kašupähklid

(+)

0120040

Kastanid

(+)

0120050

Kookospähklid

(+)

0120060

Sarapuupähklid

(+)

0120070

Makadaamiapähklid

(+)

0120080

Pekanipähklid

(+)

0120090

Piiniapähklid

(+)

0120100

Pistaatsiapähklid

(+)

0120110

Kreeka pähklid

(+)

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0,02  (*1)

0,3

0,6

0,15

0,7

0130010

Õunad

0,3

(+)

0130020

Pirnid

0,3

(+)

0130030

Küdooniad

0,03  (*1)

(+)

0130040

Astelpihlaka viljad

0,03  (*1)

(+)

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0,03  (*1)

(+)

0130990

Muud

0,03  (*1)

0140000

Luuviljad

0,03  (*1)

3

0140010

Aprikoosid

0,02  (*1)

0,3

3

0,2 (+)

0140020

Maguskirsid

0,02  (*1)

0,4

4

2

0140030

Virsikud

0,08

0,3

3

0,3

0140040

Ploomid

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,8

0,02  (*1)

0140990

Muud

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

1

4

0,4

2

0151010

Lauaviinamarjad

0,05  (*1)

6

(+)

0151020

Veiniviinamarjad

0,1

20

(+)

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

0,02  (*1)

0,3

5 (+)

4

0,2

0,3

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

7

1

0,02  (*1)

0153010

Pamplid

(+)

0153020

Põldmurakad

(+)

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1,5

0154010

Mustikad

0,01  (*1)

0,4

0154020

Jõhvikad

4

0,4 (+)

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0,01  (*1)

0,5

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0,01  (*1)

0,4 (+)

0154050

Kibuvitsamarjad

0,01  (*1)

0,4 (+)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0,01  (*1)

0,4 (+)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0,6

0,4 (+)

0154080

Musta leedri marjad

0,01  (*1)

0,4 (+)

0154990

Muud

0,01  (*1)

0,4

0160000

Mitmesugused puuviljad

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161020

Viigimarjad

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161030

Lauaoliivid

0,15  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,07 (+)

1,5

0161040

Kinkanid

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161050

Tähtviljad

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161060

Hurmaad

0,03  (*1)

0,6

0,02  (*1)

0,4

0161070

Jambolanid

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161990

Muud

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0,02  (*1)

3

0162020

Litšid

0,015

15

0162030

Granadillid/marakujad

0,4

0,02  (*1)

0162040

Kaktusviljad

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162060

Virgiinia persimonid

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162990

Muud

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0163010

Avokaadod

0,4

0163020

Banaanid

0,4

0163030

Mangod

0,3

0163040

Papaiad

0,4

0163050

Granaatõunad

0,4

0163060

Suhkurannoonad

0,02  (*1)

0163070

Guajaavid

2

0163080

Ananassid

0,15

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,02  (*1)

0163100

Durianid

0,02  (*1)

0163110

Oga-annoonad

0,02  (*1)

0163990

Muud

0,02  (*1)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0,06  (*1)(+)

0,8

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0,03  (*1)

0,02  (*1)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0,07

0213010

Söögipeet

0,03  (*1)

0213020

Porgand

0,03  (*1)

0213030

Juurseller

0,03  (*1)

0213040

Mädarõigas

0,03  (*1)

0213050

Maapirn

0,03  (*1)

0213060

Pastinaak

0,03  (*1)

0213070

Juurpetersell

0,03  (*1)

0213080

Redis

0,04  (*1)(+)

0213090

Aed-piimjuur

0,04  (*1)(+)

0213100

Kaalikas

0,03  (*1)

0213110

Naeris

0,03  (*1)

0213990

Muud

0,03  (*1)

0220000

Sibulköögivili

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0220010

Küüslauk

0,02  (*1)

0,3

0220020

Sibul

0,02  (*1)

0,4

0220030

Pesasibul

0,02  (*1)

0,3

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0,8

0,9

0220990

Muud

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0230000

Viliköögivili

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

1

0231010

Tomat

0,02  (*1)

0,15

5 (+)

1,5

0,06

0231020

Harilik paprika

0,08

0,01  (*1)

0,03  (*1)

3

0,4

0231030

Baklažaan

0,02  (*1)

0,15

0,03  (*1)

1,5

0,05

0231040

Söödav muskushibisk

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

3

0,02  (*1)

0231990

Muud

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

3

0,02  (*1)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0,02  (*1)

0,02

0,03  (*1)

1

0,06

0,2

0232010

Kurk

(+)

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03

0,2

0233010

Melon

0,09

0,4 (+)

0233020

Suureviljaline kõrvits

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0233030

Arbuus

0,09

0,03  (*1)

0233990

Muud

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,02  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

0,3

1

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0242010

Rooskapsas

0,15

0,3 (+)

0242020

Peakapsas

0,3

2

0242990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0,01  (*1)

7

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

0,08

1,5 (+)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0,7

0,03  (*1)

7

0251010

Põldkännak

0,06 (+)

0,01  (*1)

4

0251020

Aedsalat

0,1

20

1,5

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0,06 (+)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0,06 (+)

0,01  (*1)

4

0251050

Ameerika kollakas

0,02  (*1)

0,01  (*1)

4

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0,06 (+)

0,01  (*1)

4

0251070

Kapsas-lehtsinep

0,06 (+)

0,01  (*1)

4

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

4

0251990

Muud

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

20

7

0252010

Spinat

0,9

0252020

Harilik portulak

4

0252030

Lehtpeet

1,5

0252990

Muud

0,02  (*1)

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

7

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,03

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,06  (*1)

20

4

4

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0,02  (*1)

0,03  (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

0,6

0,6

0,05

2

0260020

Oad (kaunadeta)

0,05

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0260030

Herned (kaunadega)

0,6

0,6

0,02  (*1)

2

0260040

Herned (kaunadeta)

0,05

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0260050

Läätsed

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0260990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270000

Varsköögivili

0,02  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0270010

Spargel

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270020

Kardi

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270030

Varsseller

0,01  (*1)

0,02  (*1)

4

0270040

Salat-apteegitill

0,01  (*1)

0,02  (*1)

4

0270050

Harilik artišokk

0,8

0,02  (*1)

1

0270060

Porrulauk

0,01  (*1)

0,05

0,9

0270070

Rabarber

0,01  (*1)

0,02  (*1)

4

0270080

Bambusevõrsed

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270090

Palmipungad

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0300000

KAUNVILI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

2

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,02  (*1)

0401000

Õliseemned

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0401010

Linaseemned

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401020

Maapähklid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401030

Unimagunaseemned

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401040

Seesamiseemned

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401050

Päevalilleseemned

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401060

Rapsiseemned

0,02

0,015

0,02  (*1)

0401070

Sojaoad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

(+)

4

0401080

Sinepiseemned

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401090

Puuvillaseemned

0,09

0,01  (*1)

(+)

0,4

0401100

Kõrvitsaseemned

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401110

Värvisafloori seemned

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401130

Põldtudra seemned

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401140

Kanepiseemned

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401150

Riitsinuseseemned

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0402000

Õlivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0,15  (*1)(+)

0,06 (+)

1,5

0402020

Õlipalmi tuumad

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0402030

Õlipalmi viljad

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0402990

Muud

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0500000

TERAVILI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0500010

Oder

0,4

2

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0500030

Mais

0,01  (*1)

0,07  (*1)

(+)

0500040

Harilik hirss

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0500050

Kaer

0,4

2

0500060

Riis

0,01  (*1)

0,07  (*1)

(+)

0500070

Rukis

0,05

0,3

0500080

Harilik sorgo

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0500090

Nisu

0,05

0,4 (+)

0500990

Muud

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0610000

Teed

0,1  (*1)

0620000

Kohvioad

0,1  (*1)

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

0,1  (*1)

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

50

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

0,1  (*1)

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

0,1  (*1)

0640000

Kakaooad

0,1  (*1)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0,1  (*1)

0700000

HUMAL

0,05  (*1)

0,05  (*1)

400 (+)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

15

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0850000

Pungad

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

0,02  (*1)

0900020

Harilik suhkruroog

0,02  (*1)

0900030

Juursigur

0,07

0900990

Muud

0,02  (*1)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

0,05  (*1)

1010000

Koed

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

1011010

Lihaskude

0,015

0,05

1011020

Rasvkude

0,05

0,02  (*1)

1011030

Maks

0,01  (*1)

0,7

1011040

Neerud

0,01  (*1)

0,7

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,05

0,7

1011990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

0,05

0,05

1012020

Rasvkude

0,3

(+)

0,02  (*1)

1012030

Maks

0,01  (*1)

(+)

0,7

1012040

Neerud

0,015

(+)

0,7

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,3

0,7

1012990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

0,05

0,05

1013020

Rasvkude

0,3

0,02  (*1)

1013030

Maks

0,01  (*1)

0,7

1013040

Neerud

0,015

0,7

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,3

0,7

1013990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

0,05

0,05

1014020

Rasvkude

0,3

0,02  (*1)

1014030

Maks

0,01  (*1)

0,7

1014040

Neerud

0,015

0,7

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,3

0,7

1014990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

0,05

0,05

1015020

Rasvkude

0,3

(+)

0,02  (*1)

1015030

Maks

0,01  (*1)

(+)

0,7

1015040

Neerud

0,015

(+)

0,7

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,3

0,7

1015990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

0,02  (*1)

1016010

Lihaskude

0,01  (*1)

(+)

1016020

Rasvkude

0,03 (+)

(+)

(+)

1016030

Maks

0,01  (*1)

(+)

(+)

1016040

Neerud

0,01  (*1)

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,03 (+)

1016990

Muud

0,01  (*1)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

0,05

0,05

1017020

Rasvkude

0,3

0,02  (*1)

1017030

Maks

0,01  (*1)

0,7

1017040

Neerud

0,015

0,7

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,3

0,7

1017990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1020000

Piim

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

1020010

Veised

0,03

1020020

Lambad

0,02

1020030

Kitsed

0,02

1020040

Hobused

0,03

1020990

Muud

0,02

1030000

Linnumunad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

(+)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Kanad

(+)

(+)

1030020

Pardid

(+)

(+)

1030030

Haned

(+)

(+)

1030040

Vutid

(+)

(+)

1030990

Muud

(+)

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,5

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

Akrinatriin (F)

(F) = rasvas lahustuv

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete ja metabolismi kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi uuesti läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 1. juuliks 2019, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0251010 Põldkännak

0251030 Sile endiiviasigur / eskariool

0251040 Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251060 Põld-võõrkapsas/rukola

0251070 Kapsas-lehtsinep

τ-fluvalinaadi kasutamisest tulenev fluvalinaat (isomeeride summa) (F)

(F) = rasvas lahustuv

Euroopa Toiduohutusamet tegi kindlaks, et teave kariloomade ainevahetuse ja söötmisuuringute kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi uuesti läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 16. juuniks 2022, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

1016020 Rasvkude

1016050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi uuesti läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 16. juuniks 2022, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0232010 Kurk

Folpeet (folpeedi ja ftaalimiidi summa, väljendatud folpeedina) (R)

(R) Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: kood 1000000 , v.a kood 1040000 : ftaalimiid, väljendatud folpeedina

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite ja säilivuse kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0161030 Lauaoliivid

0402010 Oliivid õli tootmiseks

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0213080 Redis

0213090 Aed-piimjuur

0700000 HUMAL

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete ja analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0211000 a) Kartulid

0231010 Tomatid

0233010 Melonid

0500090 Nisu

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0152000 b) Maasikad

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jääkide omaduste ja koguste kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

1016010 Lihaskude

1016020 Rasvkude

1016030 Maks

1030000 Linnumunad

1030010 Kanad

1030020 Pardid

1030030 Haned

1030040 Vutid

1030990 Muud (2)

Spinetoraam (spinetoraam J ja spinetoraam L summa) (F) (A)

(F) = rasvas lahustuv

(A) ELi referentlaborid tegid kindlaks, et spinetoraam J ja spinetoraam L võrdlusstandard ei ole kaubanduslikult kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud võrdlusstandardi kaubanduslikku kättesaadavust hiljemalt 7. juuliks 2022, või kui võrdlusstandard ei ole nimetatud kuupäevaks kaubanduslikult kättesaadav, siis selle puudumist.

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0120010 Mandlid

0120020 Brasiilia pähklid

0120030 Kašupähklid

0120040 Kastanid

0120050 Kookospähklid

0120060 Sarapuupähklid

0120070 Makadaamiapähklid

0120080 Pekanipähklid

0120090 Piiniapähklid

0120100 Pistaatsiapähklid

0120110 Kreeka pähklid

0161030 Lauaoliivid

0401070 Sojaoad

0401090 Puuvillaseemned

0402010 Oliivid õli tootmiseks

0500030 Mais

0500060 Riis

1012020 Rasvkude

1012030 Maks

1012040 Neerud

1015020 Rasvkude

1015030 Maks

1015040 Neerud

1016020 Rasvkude

1016030 Maks

1030010 Kanad

1030020 Pardid

1030030 Haned

1030040 Vutid

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0130010 Õunad

0130020 Pirnid

0130030 Küdooniad

0130040 Astelpihlaka viljad

0130050 Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0140010 Aprikoosid

0151010 Lauaviinamarjad

0151020 Veiniviinamarjad

0153010 Pamplid

0153020 Põldmurakad

0154020 Jõhvikad

0154040 Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050 Kibuvitsamarjad

0154060 Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070 Õun-viirpuu marjad

0154080 Musta leedri marjad

Spirotetramaadi ja spirotetramaatenooli summa, väljendatud spirotetramaadina (R)

(R) Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: spirotetramaat – kood 1000000 , välja arvatud kood 1040000 : spirotetramaatenool, väljendatud spirotetramaadina

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 20. aprilliks 2023, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0242010 Rooskapsas

0244000 d) Nuikapsad"

| 2) | III lisa A osas asendatakse fosetüüli käsitlev veerg järgmisega:
  "Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)









  Kood- number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (2) | Fosetüül-Al (fosetüüli ja fosfoonhappe ning nende soolade segu, väljendatud fosetüülina) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | |
| 0110010 | Greibid | 75 |
| 0110020 | Apelsinid | 75 |
| 0110030 | Sidrunid | 150 |
| 0110040 | Laimid | 150 |
| 0110050 | Mandariinid | 150 |
| 0110990 | Muud | 75 |
| 0120000 | Pähklid | |
| 0120010 | Mandlid | 1 500 |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | 500 |
| 0120030 | Kašupähklid | 500 |
| 0120040 | Kastanid | 1 500 |
| 0120050 | Kookospähklid | 500 |
| 0120060 | Sarapuupähklid | 1 500 |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | 500 |
| 0120080 | Pekanipähklid | 500 |
| 0120090 | Piiniapähklid | 500 |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | 1 500 |
| 0120110 | Kreeka pähklid | 1 500 |
| 0120990 | Muud | 500 |
| 0130000 | Õunviljad | 150 |
| 0130010 | Õunad | |
| 0130020 | Pirnid | |
| 0130030 | Küdooniad | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | |
| 0130990 | Muud | |
| 0140000 | Luuviljad | |
| 0140010 | Aprikoosid | 2  (*2) |
| 0140020 | Maguskirsid | 2  (*2) |
| 0140030 | Virsikud | 50 |
| 0140040 | Ploomid | 2  (*2) |
| 0140990 | Muud | 2  (*2) |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

2)

III lisa A osas asendatakse fosetüüli käsitlev veerg järgmisega:

"Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood- number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (2)

Fosetüül-Al (fosetüüli ja fosfoonhappe ning nende soolade segu, väljendatud fosetüülina)

1

2

3

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0110010

Greibid

75

0110020

Apelsinid

75

0110030

Sidrunid

150

0110040

Laimid

150

0110050

Mandariinid

150

0110990

Muud

75

0120000

Pähklid

0120010

Mandlid

1 500

0120020

Brasiilia pähklid

500

0120030

Kašupähklid

500

0120040

Kastanid

1 500

0120050

Kookospähklid

500

0120060

Sarapuupähklid

1 500

0120070

Makadaamiapähklid

500

0120080

Pekanipähklid

500

0120090

Piiniapähklid

500

0120100

Pistaatsiapähklid

1 500

0120110

Kreeka pähklid

1 500

0120990

Muud

500

0130000

Õunviljad

150

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

2  (*2)

0140020

Maguskirsid

2  (*2)

0140030

Virsikud

50

0140040

Ploomid

2  (*2)

0140990

Muud

2  (*2)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

0151010

Lauaviinamarjad

100

0151020

Veiniviinamarjad

200

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

100

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0153010

Pamplid

300

0153020

Põldmurakad

2  (*2)

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

300

0153990

Muud

2  (*2)

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

Mustikad

200

0154020

Jõhvikad

2  (*2)

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

200

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

200

0154050

Kibuvitsamarjad

2  (*2)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

2  (*2)

0154070

Õun-viirpuu marjad

50

0154080

Musta leedri marjad

80

0154990

Muud

2  (*2)

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

2  (*2)

0161020

Viigimarjad

2  (*2)

0161030

Lauaoliivid

100

0161040

Kinkanid

2  (*2)

0161050

Tähtviljad

2  (*2)

0161060

Hurmaad

50

0161070

Jambolanid

2  (*2)

0161990

Muud

2  (*2)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

150

0162020

Litšid

2  (*2)

0162030

Granadillid/marakujad

2  (*2)

0162040

Kaktusviljad

2  (*2)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

2  (*2)

0162060

Virgiinia persimonid

2  (*2)

0162990

Muud

2  (*2)

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

70

0163020

Banaanid

2  (*2)

0163030

Mangod

2  (*2)

0163040

Papaiad

2  (*2)

0163050

Granaatõunad

90

0163060

Suhkurannoonad

2  (*2)

0163070

Guajaavid

2  (*2)

0163080

Ananassid

50

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

2  (*2)

0163100

Durianid

2  (*2)

0163110

Oga-annoonad

2  (*2)

0163990

Muud

2  (*2)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

200

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

2  (*2)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

2  (*2)

0213020

Porgand

2  (*2)

0213030

Juurseller

8

0213040

Mädarõigas

200

0213050

Maapirn

2  (*2)

0213060

Pastinaak

2  (*2)

0213070

Juurpetersell

2  (*2)

0213080

Redis

25

0213090

Aed-piimjuur

2  (*2)

0213100

Kaalikas

2  (*2)

0213110

Naeris

2  (*2)

0213990

Muud

2  (*2)

0220000

Sibulköögivili

0220010

Küüslauk

30

0220020

Sibul

50

0220030

Pesasibul

30

0220040

Roheline sibul ja talisibul

30

0220990

Muud

2  (*2)

0230000

Viliköögivili

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0231010

Tomat

100

0231020

Harilik paprika

130

0231030

Baklažaan

100

0231040

Söödav muskushibisk

2  (*2)

0231990

Muud

2  (*2)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0232010

Kurk

80

0232020

Kornišon

75

0232030

Kabatšokk

100

0232990

Muud

75

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

75

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

5

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

5

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

70

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

10

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

30

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

10

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0251010

Põldkännak

75

0251020

Aedsalat

300

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

75

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

75

0251050

Ameerika kollakas

75

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

75

0251070

Kapsas-lehtsinep

75

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

75

0251990

Muud

75

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0252010

Spinat

300

0252020

Harilik portulak

2  (*2)

0252030

Lehtpeet

15

0252990

Muud

2  (*2)

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

2  (*2)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

2  (*2)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

75

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

400

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

2  (*2)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0270010

Spargel

2  (*2)

0270020

Kardi

2  (*2)

0270030

Varsseller

2  (*2)

0270040

Salat-apteegitill

2  (*2)

0270050

Harilik artišokk

50

0270060

Porrulauk

30

0270070

Rabarber

2  (*2)

0270080

Bambusevõrsed

2  (*2)

0270090

Palmipungad

2  (*2)

0270990

Muud

2  (*2)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

2  (*2)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

2  (*2)

0300000

KAUNVILI

2  (*2)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0401000

Õliseemned

2  (*2)

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0401130

Põldtudra seemned

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

0401990

Muud

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

100

0402020

Õlipalmi tuumad

2  (*2)

0402030

Õlipalmi viljad

2  (*2)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

2  (*2)

0402990

Muud

2  (*2)

0500000

TERAVILI

0500010

Oder

2  (*2)

0500020

Tatar ja muu ebateravili

2  (*2)

0500030

Mais

2  (*2)

0500040

Harilik hirss

2  (*2)

0500050

Kaer

2  (*2)

0500060

Riis

2  (*2)

0500070

Rukis

2  (*2)

0500080

Harilik sorgo

2  (*2)

0500090

Nisu

150

0500990

Muud

2  (*2)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0610000

Teed

5  (*2)

0620000

Kohvioad

5  (*2)

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

500

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

2 000

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

500

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

500

0640000

Kakaooad

2  (*2)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

2  (*2)

0700000

HUMAL

2 000

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

400

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

400

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

400

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

400

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

400

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

400

0850000

Pungad

400

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

400

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

400

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0900010

Suhkrupeedi juured

2  (*2)

0900020

Harilik suhkruroog

2  (*2)

0900030

Juursigur

75

0900990

Muud

2  (*2)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

1011010

Lihaskude

0,7

1011020

Rasvkude

1,5

1011030

Maks

0,8

1011040

Neerud

6

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

6

1011990

Muud

0,5  (*2)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

0,7

1012020

Rasvkude

1,5

1012030

Maks

1,5

1012040

Neerud

8

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

8

1012990

Muud

0,5  (*2)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

0,7

1013020

Rasvkude

1,5

1013030

Maks

1,5

1013040

Neerud

8

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

8

1013990

Muud

0,5  (*2)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

0,7

1014020

Rasvkude

1,5

1014030

Maks

1,5

1014040

Neerud

8

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

8

1014990

Muud

0,5  (*2)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

0,5  (*2)

1015020

Rasvkude

0,5  (*2)

1015030

Maks

0,5

1015040

Neerud

0,5

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1015990

Muud

0,5  (*2)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

1016010

Lihaskude

0,7

1016020

Rasvkude

0,7

1016030

Maks

0,7

1016040

Neerud

0,5  (*2)

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,7

1016990

Muud

0,5  (*2)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

0,5  (*2)

1017020

Rasvkude

0,5  (*2)

1017030

Maks

0,5

1017040

Neerud

0,5

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1017990

Muud

0,5  (*2)

1020000

Piim

0,5

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,7

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,5  (*2)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,5  (*2)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,5  (*2)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,5  (*2)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

| 3) | IV lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised kanded: „melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjuline isolaat Abp1“ ja „melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjuline isolaat Abp2“. |
| --- | --- |

3)

IV lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised kanded: „melon-maavitsa mosaiikviiruse ELi tüve nõrgamõjuline isolaat Abp1“ ja „melon-maavitsa mosaiikviiruse tüve CH2 nõrgamõjuline isolaat Abp2“.

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

(*2)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(2)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas."

---

| 25.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/94,

24. jaanuar 2022,

milles käsitletakse toimeaine fosmeedi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2007/25/EÜ (2) kanti toimeaine fosmeet nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2007/25/EÜ (2) kanti toimeaine fosmeet nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine fosmeedi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2022. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine fosmeedi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2022.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus toimeaine fosmeedi heakskiidu pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus toimeaine fosmeedi heakskiidu pikendamiseks.

| (5) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande kavandi ning esitas selle 29. septembril 2020 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande kavandi ning esitas selle 29. septembril 2020 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (7) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande kavandi taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks ning käivitas asjaomase avaliku konsultatsiooni. 20. augustil 2020 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas fosmeet võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet muutis oma järeldust ja edastas selle komisjonile 22. juulil 2021. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande kavandi taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks ning käivitas asjaomase avaliku konsultatsiooni. 20. augustil 2020 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas fosmeet võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet muutis oma järeldust ja edastas selle komisjonile 22. juulil 2021.

| (8) | Toiduohutusamet tegi kindlaks lubamatu riski käitajatele, töötajatele, juuresolijatele ja elanikele isegi isikukaitsevahendite kasutamise või saadaolevate leevendusmeetmete kohaldamise korral. Toiduohutusamet tuvastas ka suure vahetu ja kroonilise ohu tarbijatele ja veeorganismidele ning suure ohu lindudele, imetajatele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele (sealhulgas mesilastele). |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet tegi kindlaks lubamatu riski käitajatele, töötajatele, juuresolijatele ja elanikele isegi isikukaitsevahendite kasutamise või saadaolevate leevendusmeetmete kohaldamise korral. Toiduohutusamet tuvastas ka suure vahetu ja kroonilise ohu tarbijatele ja veeorganismidele ning suure ohu lindudele, imetajatele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele (sealhulgas mesilastele).

| (9) | Lisaks ei saanud toiduohutusamet teha täielikku tarbijariski hindamist, kuna taotleja esitatud teabe põhjal ei olnud võimalik hinnata kõiki kaupu ega kõiki potentsiaalselt olulisi metaboliite. Lõpuks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et arengutoksilisuse hindamist ei saa lõpule viia, kuna taotleja ei esitanud asjakohast uuringut. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks ei saanud toiduohutusamet teha täielikku tarbijariski hindamist, kuna taotleja esitatud teabe põhjal ei olnud võimalik hinnata kõiki kaupu ega kõiki potentsiaalselt olulisi metaboliite. Lõpuks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et arengutoksilisuse hindamist ei saa lõpule viia, kuna taotleja ei esitanud asjakohast uuringut.

| (10) | Komisjon esitas 26. jaanuaril 2021 pikendamisaruande ja 24. märtsil 2021 määruse eelnõu fosmeedi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon esitas 26. jaanuaril 2021 pikendamisaruande ja 24. märtsil 2021 määruse eelnõu fosmeedi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele.

| (11) | Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta. Lisaks palus komisjon rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt, et taotleja esitaks oma märkused pikendamist käsitleva aruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta. Lisaks palus komisjon rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt, et taotleja esitaks oma märkused pikendamist käsitleva aruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud.

| (12) | Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei olnud võimalik kõnealuse toimeainega seotud probleeme lahendatuks lugeda. |
| --- | --- |

(12)

Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei olnud võimalik kõnealuse toimeainega seotud probleeme lahendatuks lugeda.

| (13) | Seega ei ole vähemalt ühe taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seetõttu on asjakohane jätta toimeaine fosmeedi heakskiit vastavalt kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktile b pikendamata. |
| --- | --- |

(13)

Seega ei ole vähemalt ühe taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seetõttu on asjakohane jätta toimeaine fosmeedi heakskiit vastavalt kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktile b pikendamata.

| (14) | Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 tuleks seega vastavalt muuta.

| (15) | Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega fosmeeti sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasivõtmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega fosmeeti sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasivõtmiseks.

| (16) | Kui liikmesriigid annavad fosmeeti sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, ei tohi kõnealune ajavahemik olla pikem kui 9 kuud alates käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

(16)

Kui liikmesriigid annavad fosmeeti sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, ei tohi kõnealune ajavahemik olla pikem kui 9 kuud alates käesoleva määruse jõustumisest.

| (17) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/745 (7) pikendati fosmeedi heakskiitu 31. juulini 2022, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Kuna aga otsus heakskiidu pikendamata jätmise kohta on tehtud enne kuupäeva, mil heakskiidu pikendamine aegub, tuleks käesolevat määrust kohaldada nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/745 (7) pikendati fosmeedi heakskiitu 31. juulini 2022, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Kuna aga otsus heakskiidu pikendamata jätmise kohta on tehtud enne kuupäeva, mil heakskiidu pikendamine aegub, tuleks käesolevat määrust kohaldada nii kiiresti kui võimalik.

| (18) | Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt uut taotlust fosmeedi heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt uut taotlust fosmeedi heakskiitmiseks.

| (19) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamata jätmine

Toimeaine fosmeedi heakskiitu ei pikendata.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osast jäetakse välja 153. rida, milles käsitletakse fosmeeti.

Artikkel 3

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid võtavad toimeainet fosmeeti sisaldavate taimekaitsevahendite load tagasi hiljemalt 1. maiks 2022.

Artikkel 4

Ajapikendus

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, lõpeb 1. novembriks 2022.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 106, 24.4.2007, lk 34, ja ELT L 56M, 29.2.2008, lk 326.

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

5

(6)  Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet („Vastastikune eksperdiarvamus toimeaine fosmeedi pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta“). EFSA Journal (2021);19(3):6237.

6

EFSA Journal

(7)  Komisjoni 6. mai 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/745, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete alumiiniumammooniumsulfaadi, alumiiniumsilikaadi, beflubutamiidi, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, kaltsiumkarbonaadi, kaptaani, süsinikdioksiidi, tsümoksaniili, dimetomorfi, etefooni, teepuuekstrakti, famoksadooni, rasva destilleerimisjääkide, rasvhapete C7 kuni C20, flumioksasiini, fluoksastrobiini, flurokloridooni, folpeedi, formetanaadi, giberelliinhappe, giberelliinide, heptamaloksüloglükaani, hüdrolüüsitud valkude, raudsulfaadi, metasakloori, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, taimeõlide/rapsiseemneõli, kaaliumvesinikkarbonaadi, propamokarbi, protiokonasooli, kvartsliiva, kalaõli, lõhna abil toimivate taimse või loomse päritoluga repellentide/lambarasva, S-metolakloori, liblikaliste hargnemata ahelaga feromoonide, tebukonasooli ja uurea heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 160, 7.5.2021, lk 89).

7

Paecilomyces lilacinus

---

| 25.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/95,

24. jaanuar 2022,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud rauast või terasest toruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud nimetatud riikidest pärinevana või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik“ või „Hiina“) ja Taist pärit toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud“ või „uurimisalune toode“) impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96 (2) (edaspidi „algsed meetmed“). |
| --- | --- |

(1)

Teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik“ või „Hiina“) ja Taist pärit toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud“ või „uurimisalune toode“) impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96 (2) (edaspidi „algsed meetmed“).

2

| (2) | Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 3 laiendati algseid meetmeid nõukogu määrustega (EÜ) nr 964/2003, (3) (EÜ) nr 2052/2004, (4) (EÜ) nr 2053/2004 (5) ja (EÜ) nr 655/2006 (6) Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud impordile, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 3 laiendati algseid meetmeid nõukogu määrustega (EÜ) nr 964/2003, (3) (EÜ) nr 2052/2004, (4) (EÜ) nr 2053/2004 (5) ja (EÜ) nr 655/2006 (6) Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud impordile, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte.

3

4

5

6

| (3) | Praegu kohaldatavad meetmed seisnevad lõplikus dumpinguvastases tollimaksus, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1934, (7) millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes . |
| --- | --- |

(3)

Praegu kohaldatavad meetmed seisnevad lõplikus dumpinguvastases tollimaksus, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1934, (7) millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes .

7

1.2.   Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

| (4) | Praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed teatavate Venemaa Föderatsioonist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes (8). |
| --- | --- |

(4)

Praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed teatavate Venemaa Föderatsioonist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes (8).

8

1.3.   Aegumise läbivaatamise taotlemine ja algatamine

Aegumise läbivaatamise taotlemine ja algatamine

| (5) | Pärast seda, kui avaldati teade (9) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit rauast või terasest toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud“) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse (edaspidi „taotlus“). |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui avaldati teade (9) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit rauast või terasest toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud“) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse (edaspidi „taotlus“).

9

| (6) | Taotluse esitas 25. juunil 2020 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitatavate toruliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 60 % liidu toruliitmike kogutoodangust. |
| --- | --- |

(6)

Taotluse esitas 25. juunil 2020 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitatavate toruliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 60 % liidu toruliitmike kogutoodangust.

| (7) | Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(7)

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (8) | Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 27. oktoobril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel HRVst pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas läbivaatamise algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (10). |
| --- | --- |

(8)

Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 27. oktoobril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel HRVst pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas läbivaatamise algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (10).

Euroopa Liidu Teatajas

10

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (9) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles võtma ühendust uurimises osalemiseks. Lisaks teavitas komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, HRV tootjaid, teadaolevalt asjaga seotud liidu importijaid ja kasutajaid ning Hiina ametiasutusi ning kutsus neid üles selles osalema. |
| --- | --- |

(9)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles võtma ühendust uurimises osalemiseks. Lisaks teavitas komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, HRV tootjaid, teadaolevalt asjaga seotud liidu importijaid ja kasutajaid ning Hiina ametiasutusi ning kutsus neid üles selles osalema.

| (10) | Kõigil huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(10)

Kõigil huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (11) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.5.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (12) | Komisjon teatas algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 lähtus komisjon valimi moodustamisel liidu suurimast tüüpilisest müügi- ja tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, võttes arvesse ka geograafilist esindatust. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 56 % hinnangulisest kogutoodangust ja 49 % hinnangulisest müügimahust sõltumatutele klientidele liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi, kuid ei saanud ühtki märkust. Seetõttu esialgne valim kinnitati ning seda peetakse liidu tootmisharu esindavaks. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon teatas algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 lähtus komisjon valimi moodustamisel liidu suurimast tüüpilisest müügi- ja tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, võttes arvesse ka geograafilist esindatust. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 56 % hinnangulisest kogutoodangust ja 49 % hinnangulisest müügimahust sõltumatutele klientidele liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi, kuid ei saanud ühtki märkust. Seetõttu esialgne valim kinnitati ning seda peetakse liidu tootmisharu esindavaks.

1.5.2.   Hiina tootjate väljavõtteline uuring

Hiina tootjate väljavõtteline uuring

| (13) | Selleks et komisjon saaks otsustada, kas asjaomase riigi tootjate väljavõtteline uuring on vajalik, paluti neil isikutel endast teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Lisaks palus komisjon Hiina esindusel liidu juures teha kindlaks muud tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. Kuna esialgu andis endast teada vaid üks eksportiv tootja, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. Kuna kõnealune eksportiv tootja otsustas koostöö lõpetada, tehti järeldused HRVst pärit impordi kohta alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas asjaomase riigi tootjate väljavõtteline uuring on vajalik, paluti neil isikutel endast teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Lisaks palus komisjon Hiina esindusel liidu juures teha kindlaks muud tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. Kuna esialgu andis endast teada vaid üks eksportiv tootja, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. Kuna kõnealune eksportiv tootja otsustas koostöö lõpetada, tehti järeldused HRVst pärit impordi kohta alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal.

1.6.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (14) | Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, kutsuti uurimises osalema kõik sõltumatud importijad. Neil isikutel paluti endast teada anda, esitades komisjonile oma äriühingute kohta algatamisteate lisas nõutud teabe. Endast andis teada ainult kaks importijat. Seetõttu otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, kutsuti uurimises osalema kõik sõltumatud importijad. Neil isikutel paluti endast teada anda, esitades komisjonile oma äriühingute kohta algatamisteate lisas nõutud teabe. Endast andis teada ainult kaks importijat. Seetõttu otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

1.7.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (15) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (16) | Valimisse kaasatud liidu tootjatele ning importijatele, kasutajatele ja eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti uurimise algatamise päeval veebis kättesaadavaks (11). |
| --- | --- |

(16)

Valimisse kaasatud liidu tootjatele ning importijatele, kasutajatele ja eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti uurimise algatamise päeval veebis kättesaadavaks (11).

11

| (17) | Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, taotluse esitajalt ja kahelt importijalt. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, taotluse esitajalt ja kahelt importijalt.

| (18) | Arvestades COVID-19 puhangut ja mitme liikmesriigi kehtestatud liikumispiiranguid, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (12). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil kõiki valimisse kaasatud liidu tootjaid:






  — | ERNE Fittings GmbH, Austria; |
| --- | --- | --- |

(18)

Arvestades COVID-19 puhangut ja mitme liikmesriigi kehtestatud liikumispiiranguid, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (12). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil kõiki valimisse kaasatud liidu tootjaid:

12

—

ERNE Fittings GmbH, Austria;

| — | INTERFIT S.A., Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

INTERFIT S.A., Prantsusmaa;

| — | Virgilio CENA & Figli S.p.A., Itaalia. |
| --- | --- |

—

Virgilio CENA & Figli S.p.A., Itaalia.

1.8.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (19) | 9. novembril 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada kehtivad dumpinguvastased tollimaksud. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(19)

9. novembril 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada kehtivad dumpinguvastased tollimaksud. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (20) | Komisjon ei saanud üheltki huvitatud isikult märkusi. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon ei saanud üheltki huvitatud isikult märkusi.

1.9.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (21) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(21)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.10.   Ühendkuningriigi väljaastumine liidust

Ühendkuningriigi väljaastumine liidust

| (22) | See menetlus algatati 27. oktoobril 2020, st Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodi jooksul, mil Ühendkuningriigi suhtes kohaldati endiselt liidu õigust. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks. |
| --- | --- |

(22)

See menetlus algatati 27. oktoobril 2020, st Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodi jooksul, mil Ühendkuningriigi suhtes kohaldati endiselt liidu õigust. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks.

| (23) | Toimikule lisatud 18. jaanuari 2021. aasta teates kutsus komisjon endaga ühendust võtma neid Ühendkuningriigi ettevõtjaid, kes leiavad, et neid saab endiselt käsitada huvitatud isikutena. Ükski äriühing endast teada ei andnud. |
| --- | --- |

(23)

Toimikule lisatud 18. jaanuari 2021. aasta teates kutsus komisjon endaga ühendust võtma neid Ühendkuningriigi ettevõtjaid, kes leiavad, et neid saab endiselt käsitada huvitatud isikutena. Ükski äriühing endast teada ei andnud.

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (24) | Uurimisalune toode on sama mis eelmises aegumise läbivaatamises, nimelt teatavad Hiina Rahvavabariigist pärit ning praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla kuuluvad rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmikud (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(24)

Uurimisalune toode on sama mis eelmises aegumise läbivaatamises, nimelt teatavad Hiina Rahvavabariigist pärit ning praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla kuuluvad rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmikud (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (edaspidi „uurimisalune toode“).

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (25) | Nagu näitas kehtivate meetmete kehtestamiseni viinud uurimine, (13) on järgmistel toodetel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | uurimisalune toode; |
| --- | --- | --- |

(25)

Nagu näitas kehtivate meetmete kehtestamiseni viinud uurimine, (13) on järgmistel toodetel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

13

—

uurimisalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul; |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul;

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (26) | Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (27) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus uurimisaluse toote import HRVst (5 192 tonni), kuigi väiksemas koguses kui viimase aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (8 058 tonni alates 2013. aasta juulist kuni 2014. aasta juunini). Comexti (Eurostat) (14) statistika kohaselt moodustas HRVst pärit toruliitmike import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 % liidu turust, võrreldes 16 % turuosaga eelmise aegumise läbivaatamise ajal. |
| --- | --- |

(27)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus uurimisaluse toote import HRVst (5 192 tonni), kuigi väiksemas koguses kui viimase aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (8 058 tonni alates 2013. aasta juulist kuni 2014. aasta juunini). Comexti (Eurostat) (14) statistika kohaselt moodustas HRVst pärit toruliitmike import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 % liidu turust, võrreldes 16 % turuosaga eelmise aegumise läbivaatamise ajal.

14

| (28) | Nagu on märgitud põhjenduses 13, ei teinud ükski HRV eksportija/tootja uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(28)

Nagu on märgitud põhjenduses 13, ei teinud ükski HRV eksportija/tootja uurimises koostööd.

| (29) | Seetõttu teatas komisjon HRV ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon HRV kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjonile märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(29)

Seetõttu teatas komisjon HRV ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon HRV kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjonile märkusi ei esitatud.

| (30) | Seega põhinesid järeldused HRVga seotud dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta alusmääruse artikli 18 lõike 1 järgi kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses sisalduval teabel koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Comext (Eurostat), Dun & Bradstreet D&B, (15) Global Trade Alert – GTA (16) ja OECD) (17). |
| --- | --- |

(30)

Seega põhinesid järeldused HRVga seotud dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta alusmääruse artikli 18 lõike 1 järgi kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses sisalduval teabel koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Comext (Eurostat), Dun & Bradstreet D&B, (15) Global Trade Alert – GTA (16) ja OECD) (17).

15

16

17

3.2.   Dumpinguhinnaga impordi jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpinguhinnaga impordi jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

3.2.1.1.   Sissejuhatus

| (31) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(31)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (32) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on siiski sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulude ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(32)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on siiski sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulude ning kasumisummat“.

| (33) | Nagu allpool on selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse ja Hiina tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(33)

Nagu allpool on selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse ja Hiina tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.2.1.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

| (34) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(34)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

Euroopa Liidu Teatajas

| (35) | Samuti märkis komisjon algatamisteates, et olemasolevat tõendusmaterjali arvesse võttes võib olla vaja valida vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a sobiv võrdlusriik, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Samuti märkis komisjon algatamisteates, et olemasolevat tõendusmaterjali arvesse võttes võib olla vaja valida vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a sobiv võrdlusriik, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

| (36) | 30. märtsil 2021 teavitas komisjon teatega (edaspidi „esimene teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida võidakse uurimisaluse toote tootmisel kasutada. Lisaks tegi komisjon moonutamata hindade või võrdlusaluste valimise kriteeriumide alusel kindlaks võimalikud võrdlusriigid (nimelt Venemaa Föderatsioon, Tai ja Türgi). |
| --- | --- |

(36)

30. märtsil 2021 teavitas komisjon teatega (edaspidi „esimene teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida võidakse uurimisaluse toote tootmisel kasutada. Lisaks tegi komisjon moonutamata hindade või võrdlusaluste valimise kriteeriumide alusel kindlaks võimalikud võrdlusriigid (nimelt Venemaa Föderatsioon, Tai ja Türgi).

| (37) | Taotluse esitaja väitis, et Venemaa Föderatsioon ei ole sobiv võrdlusriik, nimelt gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorudele (HS-kood 730419) alates 1. maist 2015 kehtestatud ekspordikeelu tõttu, mis kujutab endast olulist moonutuste allikat Venemaa turul seoses toruliitmike peamise toorainega. Komisjon võttis märkused teadmiseks ja nõustus, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Taotluse esitaja väitis, et Venemaa Föderatsioon ei ole sobiv võrdlusriik, nimelt gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorudele (HS-kood 730419) alates 1. maist 2015 kehtestatud ekspordikeelu tõttu, mis kujutab endast olulist moonutuste allikat Venemaa turul seoses toruliitmike peamise toorainega. Komisjon võttis märkused teadmiseks ja nõustus, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses.

| (38) | Lisaks väitis taotluse esitaja, et gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorude import HRVst Türki on märkimisväärne. Lisaks väitis taotluse esitaja, et ükski kolmest komisjoni poolt esimeses teates nimetatud äriühingust ei olnud tegelik toruliitmike tootja. Pärast täiendavat uurimist nõustus komisjon, et kolm nimetatud Türgi tootjat ei ole tegelikud toruliitmike tootjad. Seetõttu järeldas komisjon selles etapis, et Türgi ei näi olevat sobiv võrdlusriik alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks väitis taotluse esitaja, et gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorude import HRVst Türki on märkimisväärne. Lisaks väitis taotluse esitaja, et ükski kolmest komisjoni poolt esimeses teates nimetatud äriühingust ei olnud tegelik toruliitmike tootja. Pärast täiendavat uurimist nõustus komisjon, et kolm nimetatud Türgi tootjat ei ole tegelikud toruliitmike tootjad. Seetõttu järeldas komisjon selles etapis, et Türgi ei näi olevat sobiv võrdlusriik alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses.

| (39) | Lisaks väitis taotluse esitaja, et komisjoni poolt kindlaks tehtud Tai äriühing ei olnud tegelikult toruliitmike tootja, ning pakkus välja kolm muud äriühingut. Komisjon nõustus, et algselt kindlaks tehtud äriühing ei olnud toruliitmike tootja, ning kontrollis, kas taotluse esitaja pakutud kolm äriühingut (Thai Benkan Co., Ltd., Awaji Material Thailand Co., Ltd. ja TTU Industrial Corp. Ltd.) toodavad toruliitmikke ning kas värskeimad finantsandmed nende äriühingute kohta on hõlpsasti kättesaadavad. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks väitis taotluse esitaja, et komisjoni poolt kindlaks tehtud Tai äriühing ei olnud tegelikult toruliitmike tootja, ning pakkus välja kolm muud äriühingut. Komisjon nõustus, et algselt kindlaks tehtud äriühing ei olnud toruliitmike tootja, ning kontrollis, kas taotluse esitaja pakutud kolm äriühingut (Thai Benkan Co., Ltd., Awaji Material Thailand Co., Ltd. ja TTU Industrial Corp. Ltd.) toodavad toruliitmikke ning kas värskeimad finantsandmed nende äriühingute kohta on hõlpsasti kättesaadavad.

| (40) | 28. juunil 2021 teavitas komisjon teise teatega (edaspidi „teine teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kasutades võrdlusriigina Taid. Samuti teatas komisjon huvitatud isikutele, et ta teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi kolme tootja (Thai Benkan ja Awaji Material Tai ja TTU Industrial Corporation) kohta kättesaadava teabe alusel. Teise teate kohta märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(40)

28. juunil 2021 teavitas komisjon teise teatega (edaspidi „teine teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kasutades võrdlusriigina Taid. Samuti teatas komisjon huvitatud isikutele, et ta teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi kolme tootja (Thai Benkan ja Awaji Material Tai ja TTU Industrial Corporation) kohta kättesaadava teabe alusel. Teise teate kohta märkusi ei esitatud.

3.2.2.   Oluliste moonutuste olemasolu

Oluliste moonutuste olemasolu

| (41) | HRV terasesektorit (18) käsitlenud hiljutiste uurimiste käigus leidis komisjon, et esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(41)

HRV terasesektorit (18) käsitlenud hiljutiste uurimiste käigus leidis komisjon, et esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

18

| (42) | Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab ressursside tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (19). Arvestades, et teras on peamine tooraine uurimisaluse toote tootmiseks, järeldas komisjon eelkõige, et lisaks sellele et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (20) on oluline osa terasesektori äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis, võib Hiina valitsus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses oma esindatuse tõttu ettevõtetes ka mõjutada terasesektori hindu ja kulusid (21). Komisjon leidis ka, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Üldiselt toobki HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside koondumise sektoritesse, mille Hiina valitsus on nimetanud strateegilisteks või poliitiliselt olulisteks, selle asemel et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (22). Komisjon tegi ka järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel moonutusi (23). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (24) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses HRV ettevõtjate juurdepääsuga kapitalile (25). |
| --- | --- |

(42)

Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab ressursside tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (19). Arvestades, et teras on peamine tooraine uurimisaluse toote tootmiseks, järeldas komisjon eelkõige, et lisaks sellele et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (20) on oluline osa terasesektori äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis, võib Hiina valitsus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses oma esindatuse tõttu ettevõtetes ka mõjutada terasesektori hindu ja kulusid (21). Komisjon leidis ka, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Üldiselt toobki HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside koondumise sektoritesse, mille Hiina valitsus on nimetanud strateegilisteks või poliitiliselt olulisteks, selle asemel et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (22). Komisjon tegi ka järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel moonutusi (23). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (24) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses HRV ettevõtjate juurdepääsuga kapitalile (25).

19

20

21

22

23

24

25

| (43) | Nagu eelmistes HRV terasesektorit käsitlenud uurimistes, uuris komisjon ka käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the China People’s Republic of the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (26) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti valitsuse ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs, nagu ta oli leidnud ka oma varasemates selleteemalistes uurimistes. |
| --- | --- |

(43)

Nagu eelmistes HRV terasesektorit käsitlenud uurimistes, uuris komisjon ka käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the China People’s Republic of the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (26) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti valitsuse ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs, nagu ta oli leidnud ka oma varasemates selleteemalistes uurimistes.

26

| (44) | Lisaks aruandele osutati taotluses tavadele, mis mõjutavad kulusid ja hindu terasesektoris, kuna toruliitmike tootmise peamiseks sisendiks on gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorud:






  — | terasetootmises tegutsevad valdavalt riigi omandis olevad ettevõtted, mille tegevuse määravad kindlaks riik ja HKP, et saavutada viisaastakuplaanides sätestatud üldeesmärgid; |
| --- | --- | --- |

(44)

Lisaks aruandele osutati taotluses tavadele, mis mõjutavad kulusid ja hindu terasesektoris, kuna toruliitmike tootmise peamiseks sisendiks on gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorud:

—

terasetootmises tegutsevad valdavalt riigi omandis olevad ettevõtted, mille tegevuse määravad kindlaks riik ja HKP, et saavutada viisaastakuplaanides sätestatud üldeesmärgid;

| — | igas avalik-õiguslikus või eraõiguslikus üksuses, kus on rohkem kui kolm Hiina Kommunistliku Partei (eespool ja edaspidi „HKP“) liiget, tuleb luua parteikomitee. Teraseettevõtete puhul on komiteedel oluline roll ettevõtte tegevuse suunamisel. Enamik terasesektoris tegutsevaid ettevõtteid on muutmas oma põhikirja, et laiendada HKP mõju ettevõtte juhtimisele ja suunamisele; |
| --- | --- |

—

igas avalik-õiguslikus või eraõiguslikus üksuses, kus on rohkem kui kolm Hiina Kommunistliku Partei (eespool ja edaspidi „HKP“) liiget, tuleb luua parteikomitee. Teraseettevõtete puhul on komiteedel oluline roll ettevõtte tegevuse suunamisel. Enamik terasesektoris tegutsevaid ettevõtteid on muutmas oma põhikirja, et laiendada HKP mõju ettevõtte juhtimisele ja suunamisele;

| — | terasesektoris esineb märkimisväärseid moonutusi, mis on seotud 13. viisaastakuplaaniga, mida tuntakse kui terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kava aastateks 2016–2020, (27) mis tõendab ka varasemat liigse tootmisvõimsuse ebaratsionaalset suurenemist väheneva sisenõudluse tingimustes; |
| --- | --- |

—

terasesektoris esineb märkimisväärseid moonutusi, mis on seotud 13. viisaastakuplaaniga, mida tuntakse kui terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kava aastateks 2016–2020, (27) mis tõendab ka varasemat liigse tootmisvõimsuse ebaratsionaalset suurenemist väheneva sisenõudluse tingimustes;

27

| — | Hiina raua- ja teraseühendus abistab ettevõtteid hindade kehtestamisel ja tootmise koordineerimisel. Riigi omandis olevad ettevõtted on vabastatud konkurentsiõiguse kohaldamisest ning vastavalt terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kavale aastateks 2016–2020 „tuleks vältida halastamatut konkurentsi“
   (28) ning „tuleks vältida olukorda, kus paljud äriühingud tormavad pimesi tegutsema ja korratult konkureerima“; (29) |
| --- | --- |

—

Hiina raua- ja teraseühendus abistab ettevõtteid hindade kehtestamisel ja tootmise koordineerimisel. Riigi omandis olevad ettevõtted on vabastatud konkurentsiõiguse kohaldamisest ning vastavalt terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kavale aastateks 2016–2020 „tuleks vältida halastamatut konkurentsi“
   (28) ning „tuleks vältida olukorda, kus paljud äriühingud tormavad pimesi tegutsema ja korratult konkureerima“; (29)

28

29

| — | HRVs ei ole tooraine- ja energiakulud kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab valitsuse ulatuslik sekkumine; |
| --- | --- |

—

HRVs ei ole tooraine- ja energiakulud kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab valitsuse ulatuslik sekkumine;

| (45) | Nagu põhjenduses 29 on märgitud, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid toimikus, sealhulgas aruandes ning kaebuse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesolevas juhtumis või lükkaksid need ümber. |
| --- | --- |

(45)

Nagu põhjenduses 29 on märgitud, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid toimikus, sealhulgas aruandes ning kaebuse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesolevas juhtumis või lükkaksid need ümber.

| (46) | Konkreetselt terasesektoris, kus toodetav teras on toruliitmike tootmise peamine tooraine, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Paljud suurimad tootjad kuuluvad riigile. Mõnda neist on eraldi nimetatud terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kavas aastateks 2016–2020. Näiteks märgib Hiina riigile kuuluv Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. oma veebisaidil, et tegemist on „raua- ja terasesektori superhiiglasega“, millest „kujunes erakordne suuremahuline raua- ja terasetööstuse kompleks, mille äritegevuses on ühendatud raua kaevandamine, raua ja terase tootmine, töötlemine, tarnimine ja turustamine“ (30). Teine suur Hiina riigile kuuluv ettevõte on Baosteel, mis tegeleb terase tootmisega ning kuulub kontserni China Baowu Steel Group Co. Ltd (varem Baosteel Group ja Wuhan Iron & Steel) (31). Kuigi terasesektori riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomanduses olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (32). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgiks koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (33). Hiina valitsus kinnitas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (34). Selline koondumine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (35). Kuna Hiina toruliitmike tootjad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik kindlaks teha eraõiguslike ja riigile kuuluvate toruliitmike tootjate täpset suhet. |
| --- | --- |

(46)

Konkreetselt terasesektoris, kus toodetav teras on toruliitmike tootmise peamine tooraine, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Paljud suurimad tootjad kuuluvad riigile. Mõnda neist on eraldi nimetatud terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kavas aastateks 2016–2020. Näiteks märgib Hiina riigile kuuluv Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. oma veebisaidil, et tegemist on „raua- ja terasesektori superhiiglasega“, millest „kujunes erakordne suuremahuline raua- ja terasetööstuse kompleks, mille äritegevuses on ühendatud raua kaevandamine, raua ja terase tootmine, töötlemine, tarnimine ja turustamine“ (30). Teine suur Hiina riigile kuuluv ettevõte on Baosteel, mis tegeleb terase tootmisega ning kuulub kontserni China Baowu Steel Group Co. Ltd (varem Baosteel Group ja Wuhan Iron & Steel) (31). Kuigi terasesektori riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomanduses olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (32). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgiks koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (33). Hiina valitsus kinnitas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (34). Selline koondumine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (35). Kuna Hiina toruliitmike tootjad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik kindlaks teha eraõiguslike ja riigile kuuluvate toruliitmike tootjate täpset suhet.

30

31

32

33

34

35

| (47) | Seoses Hiina valitsuse positsiooniga, mis võimaldab tal mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, siis kuna toruliitmike tootjad keeldusid koostööst, tuletab komisjon meelde, et nii riigi kui ka eraomandis olevate terasesektori ettevõtete suhtes kohaldatakse poliitilist järelevalvet ja juhtimist. Kuigi Hiina õigusaktides sätestatud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (36) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab sekkuda äriotsuste tegemisse. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (37) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud, Ent hiljemalt 2016. aastast alates on HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes patriotismi esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (38). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning suurenes surve jätta nendes äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel sealsetele HKP rakukestele (39). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas toruliitmike tootjate ja nende sisendite tarnijate suhtes. |
| --- | --- |

(47)

Seoses Hiina valitsuse positsiooniga, mis võimaldab tal mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, siis kuna toruliitmike tootjad keeldusid koostööst, tuletab komisjon meelde, et nii riigi kui ka eraomandis olevate terasesektori ettevõtete suhtes kohaldatakse poliitilist järelevalvet ja juhtimist. Kuigi Hiina õigusaktides sätestatud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (36) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab sekkuda äriotsuste tegemisse. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (37) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud, Ent hiljemalt 2016. aastast alates on HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes patriotismi esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (38). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning suurenes surve jätta nendes äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel sealsetele HKP rakukestele (39). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas toruliitmike tootjate ja nende sisendite tarnijate suhtes.

36

37

38

39

| (48) | Peale selle on toruliitmike sektoris kehtestatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohane poliitika, mis soosib omamaiseid tootjaid või mõjutab turgu muul viisil. |
| --- | --- |

(48)

Peale selle on toruliitmike sektoris kehtestatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohane poliitika, mis soosib omamaiseid tootjaid või mõjutab turgu muul viisil.

| (49) | Kuigi toruliitmike tootmise sektor on spetsialiseerunud tootmisharu, saab see valitsuselt juhtnööre ja valitsus sekkub toruliitmike tootmise peamise tooraine, nimelt terase valdkonnas. |
| --- | --- |

(49)

Kuigi toruliitmike tootmise sektor on spetsialiseerunud tootmisharu, saab see valitsuselt juhtnööre ja valitsus sekkub toruliitmike tootmise peamise tooraine, nimelt terase valdkonnas.

| (50) | Hiina valitsus peab terasetööstust oluliseks tootmisharuks (40). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasetoodetele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas rõhutati, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (41). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (42). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatud majandus- ja sotsiaalarengu 13. viisaastakuplaanis (43) nähti ette toetuse andmine kvaliteetsete terastoodete tootjatele (44). Samuti keskendutakse selles toodete kvaliteedi, vastupidavuse ja usaldusväärsuse saavutamisele, toetades äriühinguid, kes kasutavad puhta terasetootmise, täppisvaltsimise ja kvaliteedi parandamise tehnoloogiaid (45). Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (46) (edaspidi „kataloog“) nimetatakse terasesektorit soodustatud tootmisharuks. |
| --- | --- |

(50)

Hiina valitsus peab terasetööstust oluliseks tootmisharuks (40). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasetoodetele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas rõhutati, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (41). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (42). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatud majandus- ja sotsiaalarengu 13. viisaastakuplaanis (43) nähti ette toetuse andmine kvaliteetsete terastoodete tootjatele (44). Samuti keskendutakse selles toodete kvaliteedi, vastupidavuse ja usaldusväärsuse saavutamisele, toetades äriühinguid, kes kasutavad puhta terasetootmise, täppisvaltsimise ja kvaliteedi parandamise tehnoloogiaid (45). Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (46) (edaspidi „kataloog“) nimetatakse terasesektorit soodustatud tootmisharuks.

40

41

42

43

44

45

46

| (51) | Nagu selgub eespool esitatud näidetest terase kui toruliitmike tootmise peamise tooraine kohta, suunab Hiina valitsus toruliitmike sektori arengut kooskõlas paljude poliitikavahendite ja suunistega ning kontrollib peaaegu kõiki sektori arendamise ja toimimise aspekte. |
| --- | --- |

(51)

Nagu selgub eespool esitatud näidetest terase kui toruliitmike tootmise peamise tooraine kohta, suunab Hiina valitsus toruliitmike sektori arengut kooskõlas paljude poliitikavahendite ja suunistega ning kontrollib peaaegu kõiki sektori arendamise ja toimimise aspekte.

| (52) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas terase kui toruliitmike tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmist. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(52)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas terase kui toruliitmike tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmist. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

| (53) | Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et eespool põhjenduses 42 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine toruliitmike sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid. |
| --- | --- |

(53)

Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et eespool põhjenduses 42 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine toruliitmike sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid.

| (54) | Toruliitmike sektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on öeldud eespool põhjenduses 42. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või peamiste sisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (47). |
| --- | --- |

(54)

Toruliitmike sektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on öeldud eespool põhjenduses 42. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või peamiste sisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (47).

47

| (55) | Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et toruliitmike sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on viidatud ka eespool põhjenduses 42. Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(55)

Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et toruliitmike sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on viidatud ka eespool põhjenduses 42. Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (56) | Komisjon tuletab ühtlasi meelde, et toruliitmike tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Kui toruliitmike tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kirjendatud) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon tuletab ühtlasi meelde, et toruliitmike tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Kui toruliitmike tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kirjendatud) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (57) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada mitte üksnes toruliitmike omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib sisendite sisendi jms kohta. |
| --- | --- |

(57)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada mitte üksnes toruliitmike omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib sisendite sisendi jms kohta.

| (58) | Hiina valitsus ja eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(58)

Hiina valitsus ja eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

| (59) | Kokkuvõttes nähtus olemasolevatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad või kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises jaotises. |
| --- | --- |

(59)

Kokkuvõttes nähtus olemasolevatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad või kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises jaotises.

3.2.3.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.2.3.1.   Üldised märkused

| (60) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (48) |
| --- | --- | --- |

(60)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (48)

48

| — | uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (49) |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (49)

49

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on mitu, eelistatakse võimaluse korral võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on mitu, eelistatakse võimaluse korral võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (61) | Nagu on selgitatud põhjenduses 40, teavitas komisjon teises teates huvitatud isikuid oma järeldusest, et sobivaks võrdlusriigiks peetakse Taid. |
| --- | --- |

(61)

Nagu on selgitatud põhjenduses 40, teavitas komisjon teises teates huvitatud isikuid oma järeldusest, et sobivaks võrdlusriigiks peetakse Taid.

3.2.3.2.   HRVga sarnane majandusarengu tase

| (62) | Esimeses teates leidis komisjon, et Venemaa Föderatsioon, Tai ja Türgi on Maailmapanga andmetel HRVga sarnase majandusarengu tasemega riigid, st Maailmapank on kõik need kogurahvatulu alusel liigitanud suurema keskmise sissetulekuga riikideks ning näib, et neis riikides toodetakse uurimisalust toodet. |
| --- | --- |

(62)

Esimeses teates leidis komisjon, et Venemaa Föderatsioon, Tai ja Türgi on Maailmapanga andmetel HRVga sarnase majandusarengu tasemega riigid, st Maailmapank on kõik need kogurahvatulu alusel liigitanud suurema keskmise sissetulekuga riikideks ning näib, et neis riikides toodetakse uurimisalust toodet.

| (63) | Pärast seda teadet majandusarengu taseme kohta märkusi ei saadud. |
| --- | --- |

(63)

Pärast seda teadet majandusarengu taseme kohta märkusi ei saadud.

3.2.3.3.   Uurimisaluse toote tootmine võrdlusriigis

| (64) | Komisjon märkis esimeses teates, et uurimisaluse toote tootmine tehti kindlaks Venemaa Föderatsioonis, Tais ja Türgis. Venemaa Föderatsioon jäeti siiski välja, sest seal kehtis gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorudele (vt eespool põhjendus 37) kui toruliitmike tootmiseks kasutatavale olulisele toorainele ja terasele üldisemalt ekspordikeeld. Türgi jäeti välja, sest ükski kolmest esimeses teates nimetatud äriühingust, kelle kohta oli kättesaadav värske finantsteave, ei tootnud toruliitmikke. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon märkis esimeses teates, et uurimisaluse toote tootmine tehti kindlaks Venemaa Föderatsioonis, Tais ja Türgis. Venemaa Föderatsioon jäeti siiski välja, sest seal kehtis gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorudele (vt eespool põhjendus 37) kui toruliitmike tootmiseks kasutatavale olulisele toorainele ja terasele üldisemalt ekspordikeeld. Türgi jäeti välja, sest ükski kolmest esimeses teates nimetatud äriühingust, kelle kohta oli kättesaadav värske finantsteave, ei tootnud toruliitmikke.

3.2.3.4.   Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (65) | Seejärel kontrollis komisjon eespool nimetatud riikide puhul ka avalike andmete, eelkõige uurimisaluse toote tootjate avalike finantsandmete kättesaadavust. |
| --- | --- |

(65)

Seejärel kontrollis komisjon eespool nimetatud riikide puhul ka avalike andmete, eelkõige uurimisaluse toote tootjate avalike finantsandmete kättesaadavust.

| (66) | Komisjon otsis toruliitmike tootjaid, kelle avalikult kättesaadavaid finantsandmeid saaks kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks. Komisjon keskendus otsimisel eelkõige kasumlikele äriühingutele, kelle läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kasumiaruanded olid avalikult kättesaadavad. Seega nimetati teises teates kolme Tai äriühingut. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon otsis toruliitmike tootjaid, kelle avalikult kättesaadavaid finantsandmeid saaks kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks. Komisjon keskendus otsimisel eelkõige kasumlikele äriühingutele, kelle läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kasumiaruanded olid avalikult kättesaadavad. Seega nimetati teises teates kolme Tai äriühingut.

| (67) | Komisjon analüüsis kõiki toimikus sisalduvaid asjakohaseid andmeid Tai tootmistegurite kohta ja täheldas järgmist:






  — | komisjon analüüsis gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorude impordistatistikat ja jõudis järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi uurimisaluse toote tootmiseks vajalikul määral gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorusid; |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisjon analüüsis kõiki toimikus sisalduvaid asjakohaseid andmeid Tai tootmistegurite kohta ja täheldas järgmist:

—

komisjon analüüsis gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorude impordistatistikat ja jõudis järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi uurimisaluse toote tootmiseks vajalikul määral gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorusid;

| — | läbivaatamisega seotud uurimisperioodi energia- ja veestatistika oli hõlpsasti kättesaadav kohalikust statistikast või andmeid esitavatelt ametiasutustelt; (50) |
| --- | --- |

—

läbivaatamisega seotud uurimisperioodi energia- ja veestatistika oli hõlpsasti kättesaadav kohalikust statistikast või andmeid esitavatelt ametiasutustelt; (50)

50

| — | läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tööjõukulude statistika oli kättesaadav Tai riikliku statistikaameti (51) and KPMG ja KPMG (52) veebisaidil. |
| --- | --- |

—

läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tööjõukulude statistika oli kättesaadav Tai riikliku statistikaameti (51) and KPMG ja KPMG (52) veebisaidil.

51

52

| (68) | Eespool esitatud kaalutluste põhjal leidis komisjon, et Tai on sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(68)

Eespool esitatud kaalutluste põhjal leidis komisjon, et Tai on sobiv võrdlusriik.

3.2.3.5.   Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (69) | Kuna eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Tai on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset hinnata. |
| --- | --- |

(69)

Kuna eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Tai on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset hinnata.

3.2.3.6.   Järeldus võrdlusriigi kohta

| (70) | Eespool esitatud analüüsi arvesse võttes vastas Tai kõigile alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, et pidada seda sobivaks võrdlusriigiks. Eeskätt toodeti Tais piisavas koguses uurimisalust toodet ning seal olid olemas asjakohased andmed kõikide tootmistegurite, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. |
| --- | --- |

(70)

Eespool esitatud analüüsi arvesse võttes vastas Tai kõigile alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, et pidada seda sobivaks võrdlusriigiks. Eeskätt toodeti Tais piisavas koguses uurimisalust toodet ning seal olid olemas asjakohased andmed kõikide tootmistegurite, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta.

3.2.4.   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (71) | Komisjon loetles esimeses teates sellised tootmistegurid nagu uurimisaluse toote tootmisel kasutatud materjalid, energia ja tööjõud ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja osutama avalikult kättesaadavale teabele kõigi kõnealuses teates nimetatud tootmistegurite moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon loetles esimeses teates sellised tootmistegurid nagu uurimisaluse toote tootmisel kasutatud materjalid, energia ja tööjõud ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja osutama avalikult kättesaadavale teabele kõigi kõnealuses teates nimetatud tootmistegurite moonutamata väärtuste kohta.

| (72) | Teises teates märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorudega seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks võrdlusriigis GTA andmebaasi. |
| --- | --- |

(72)

Teises teates märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorudega seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks võrdlusriigis GTA andmebaasi.

| (73) | Lisaks märkis komisjon, et moonutamata tööjõukulude kindlakstegemiseks võrdlusriigis kasutatakse Tai riikliku statistikaameti ja KPMG statistikat; moonutamata energiakulude kindlakstegemiseks kasutatakse aga põhjenduses 67 osutatud riiklikku statistikat. |
| --- | --- |

(73)

Lisaks märkis komisjon, et moonutamata tööjõukulude kindlakstegemiseks võrdlusriigis kasutatakse Tai riikliku statistikaameti ja KPMG statistikat; moonutamata energiakulude kindlakstegemiseks kasutatakse aga põhjenduses 67 osutatud riiklikku statistikat.

3.2.5.   Moonutamata kulud ja võrdlusalused

Moonutamata kulud ja võrdlusalused

| (74) | Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, pidi komisjon toruliitmike tootmisel kasutatud tootmistegurite kindlakstegemisel tuginema liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(74)

Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, pidi komisjon toruliitmike tootmisel kasutatud tootmistegurite kindlakstegemisel tuginema liidu tootmisharule.

| (75) | Võttes arvesse liidu tootmisharult saadud kogu teavet ning asjaolu, et eksportivad tootjad ei esitanud kahe tootmistegurite normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva teate kohta märkusi, on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kindlaks tehtud järgmised tootmistegurid ja nende allikad.

  Tabel 1


  Toruliitmike tootmistegurid









  Tootmistegur | Kauba kood | Andmete allikas | Moonutamata ühikuväärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tooraine | | | |
| Gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorud | 7304 19 | GTA | 1,843  eurot/kilogramm |
| Energia/vesi |
| Elekter | [EI KOHALDATA] | Elektrienergia amet (Metropolitan Electricity Authority (53) | 0,09945  eurot/KWh |
| Maagaas | [EI KOHALDATA] | Tai energeetikaministeerium (54) | 0,035  eurot/KWh |
| Kütteõli | [EI KOHALDATA] | Tai energeetikaministeerium (55) | 0,37  eurot/liiter |
| Vesi | [EI KOHALDATA] | Tai provintsi veemajandusamet (56) | 0,026  eurot/m3 |
| Tööjõud |
| | [EI KOHALDATA] | KPMG (57) tööandja makstud sotsiaalkindlustusmaksed
  Tai riiklik statistikaamet tegelike tööjõukulude puhul (58) | 3,04  eurot/tund |
| Kõrvalsaadused/jäätmed | | | |
| Terasejäätmed | 7204 49 | GTA | 0,237940  eurot/kg |

(75)

Võttes arvesse liidu tootmisharult saadud kogu teavet ning asjaolu, et eksportivad tootjad ei esitanud kahe tootmistegurite normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva teate kohta märkusi, on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kindlaks tehtud järgmised tootmistegurid ja nende allikad.

Tabel 1

Tabel 1

Toruliitmike tootmistegurid

Toruliitmike tootmistegurid

Tootmistegur

Kauba kood

Andmete allikas

Moonutamata ühikuväärtus

Tooraine

Tooraine

Gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorud

7304 19

GTA

1,843  eurot/kilogramm

Energia/vesi

Energia/vesi

Elekter

[EI KOHALDATA]

Elektrienergia amet (Metropolitan Electricity Authority (53)

53

0,09945  eurot/KWh

Maagaas

[EI KOHALDATA]

Tai energeetikaministeerium (54)

54

0,035  eurot/KWh

Kütteõli

[EI KOHALDATA]

Tai energeetikaministeerium (55)

55

0,37  eurot/liiter

Vesi

[EI KOHALDATA]

Tai provintsi veemajandusamet (56)

56

0,026  eurot/m3

3

Tööjõud

Tööjõud

[EI KOHALDATA]

KPMG (57) tööandja makstud sotsiaalkindlustusmaksed

57

Tai riiklik statistikaamet tegelike tööjõukulude puhul (58)

58

3,04  eurot/tund

Kõrvalsaadused/jäätmed

Kõrvalsaadused/jäätmed

Terasejäätmed

7204 49

GTA

0,237940  eurot/kg

| (76) | Komisjon lisas tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Võttes arvesse, et Tai äriühingute avalikult kättesaadavates finantsandmetes puudusid asjakohased andmed, kasutas komisjon selle summa kindlaksmääramiseks eespool põhjenduses 18 nimetatud koostööd teinud liidu tootjate esitatud finantsandmeid. Metoodikat on nõuetekohaselt selgitatud punkti 3.2.2 alapunktis d. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon lisas tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Võttes arvesse, et Tai äriühingute avalikult kättesaadavates finantsandmetes puudusid asjakohased andmed, kasutas komisjon selle summa kindlaksmääramiseks eespool põhjenduses 18 nimetatud koostööd teinud liidu tootjate esitatud finantsandmeid. Metoodikat on nõuetekohaselt selgitatud punkti 3.2.2 alapunktis d.

3.2.5.1.   Toorained

| (77) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda, mis on esitatud GTAs ning millele lisati imporditollimaksud. |
| --- | --- |

(77)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda, mis on esitatud GTAs ning millele lisati imporditollimaksud.

| (78) | Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 1. lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena (59). Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 59, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste olemasolu tõttu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Komisjon leidis, et import Taisse muudest kolmandatest riikidest oli endiselt tüüpiline, ulatudes 14,01 %-st gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorude impordi kogumahust kuni 99,9 %-ni terasejäätmete impordi kogumahust. |
| --- | --- |

(78)

Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 1. lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena (59). Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 59, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste olemasolu tõttu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Komisjon leidis, et import Taisse muudest kolmandatest riikidest oli endiselt tüüpiline, ulatudes 14,01 %-st gaasi- ja naftatorujuhtmete magistraaltorude impordi kogumahust kuni 99,9 %-ni terasejäätmete impordi kogumahust.

59

3.2.5.2.   Tööjõud

| (79) | Komisjon kasutas Tai riiklikult statistikaametilt (60) saadud avalikult kättesaadavat statistikat, et arvutada tööjõukulu tunnis, ja KPMG-lt (61) saadud statistikat tööandja makstud täiendavate sotsiaalkindlustusmaksete arvutamiseks. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon kasutas Tai riiklikult statistikaametilt (60) saadud avalikult kättesaadavat statistikat, et arvutada tööjõukulu tunnis, ja KPMG-lt (61) saadud statistikat tööandja makstud täiendavate sotsiaalkindlustusmaksete arvutamiseks.

60

61

3.2.5.3.   Elekter

| (80) | Komisjon kasutas Tai elektrienergia ameti (Metropolitan Electricity Authority) (62) avaldatud elektrihinnastatistikat, mis hõlmab kogu Taid. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon kasutas Tai elektrienergia ameti (Metropolitan Electricity Authority) (62) avaldatud elektrihinnastatistikat, mis hõlmab kogu Taid.

62

3.2.5.4.   Maagaas

| (81) | Komisjon kasutas Tai tööstustarbijatele mõeldud gaasi avalikult kättesaadavat hinda, mille avaldas Tai energeetikaministeeriumi energiapoliitika ja planeerimise büroo (63). |
| --- | --- |

(81)

Komisjon kasutas Tai tööstustarbijatele mõeldud gaasi avalikult kättesaadavat hinda, mille avaldas Tai energeetikaministeeriumi energiapoliitika ja planeerimise büroo (63).

63

3.2.5.5.   Kütteõli

| (82) | Komisjon kasutas Tai energeetikaministeeriumi avalikustatud kütteõli hinda (64). |
| --- | --- |

(82)

Komisjon kasutas Tai energeetikaministeeriumi avalikustatud kütteõli hinda (64).

64

3.2.5.6.   Vesi

| (83) | Komisjon kasutas provintsi veemajandusameti (Provincial Waterworks Authority) veetariifi (65). |
| --- | --- |

(83)

Komisjon kasutas provintsi veemajandusameti (Provincial Waterworks Authority) veetariifi (65).

65

3.2.6.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (84) | Lisaks eespool põhjenduses 75 kokkuvõtlikult kirjeldatud tootmisteguritele arvutati tootmise üldkulud, s.o muud otsesed tootmiskulud, kommunaalteenuste kulud ja kulum. Arvestades, et Hiina tootjad ei teinud koostööd, võeti nende tootmise üldkulude arvutamisel aluseks tootmise üldkulude suhtarv, jagatuna liidu tootmisharu avaldatud otseste tootmiskuludega (15,7 %). Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks eespool põhjenduses 75 kokkuvõtlikult kirjeldatud tootmisteguritele arvutati tootmise üldkulud, s.o muud otsesed tootmiskulud, kommunaalteenuste kulud ja kulum. Arvestades, et Hiina tootjad ei teinud koostööd, võeti nende tootmise üldkulude arvutamisel aluseks tootmise üldkulude suhtarv, jagatuna liidu tootmisharu avaldatud otseste tootmiskuludega (15,7 %). Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (85) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt hõlmab arvestuslik normaalväärtus moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude- ning kasumisummat. Nagu on märgitud põhjenduses 40, tegi komisjon kindlaks kolm Tai äriühingut (TTU Industrial Corporation, Thai Benkan ja Awaji Material Tai), kelle kohta oli avalikult kättesaadav finantsteave (mille Dun & Bradstreet avaldas Global Financials’is) (66), mida võis kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks. Nende äriühingute avalikult kättesaadav finantsteave tehti huvitatud isikutele kättesaadavaks teise teate lisana. |
| --- | --- |

(85)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt hõlmab arvestuslik normaalväärtus moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude- ning kasumisummat. Nagu on märgitud põhjenduses 40, tegi komisjon kindlaks kolm Tai äriühingut (TTU Industrial Corporation, Thai Benkan ja Awaji Material Tai), kelle kohta oli avalikult kättesaadav finantsteave (mille Dun & Bradstreet avaldas Global Financials’is) (66), mida võis kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks. Nende äriühingute avalikult kättesaadav finantsteave tehti huvitatud isikutele kättesaadavaks teise teate lisana.

66

3.2.7.   Arvutus

Arvutus

| (86) | Eeltoodu põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(86)

Eeltoodu põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil.

| (87) | Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines komisjon teabele, mille liidu tootmisharu esitas iga tootmisteguri (materjalid, tööjõud ja energia) kasutamise kohta uurimisaluse toote tootmisel. Need tarbimismahud korrutati Tai puhul kindlaks tehtud moonutamata ühikukuludega, nagu on kirjeldatud põhjendustes 76–85. |
| --- | --- |

(87)

Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines komisjon teabele, mille liidu tootmisharu esitas iga tootmisteguri (materjalid, tööjõud ja energia) kasutamise kohta uurimisaluse toote tootmisel. Need tarbimismahud korrutati Tai puhul kindlaks tehtud moonutamata ühikukuludega, nagu on kirjeldatud põhjendustes 76–85.

| (88) | Teiseks kohaldas komisjon moonutamata tootmiskulude suhtes põhjenduses 84 kirjeldatud viisil kindlaksmääratud tootmise üldkulusid. |
| --- | --- |

(88)

Teiseks kohaldas komisjon moonutamata tootmiskulude suhtes põhjenduses 84 kirjeldatud viisil kindlaksmääratud tootmise üldkulusid.

| (89) | Lõpuks kohaldas komisjon lisaks tootmiskuludele, mis tehti kindlaks põhjenduses 85 kirjeldatud viisil, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit võrdlusriigis, mis tehti kindlaks põhjenduses 88 selgitatud viisil. Moonutamata tootmiskulude suhtes kohaldatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, väljendatuna protsendina müüdud kaupade kuludest, olid vastavalt 14,1 % ja 1,7 %. Sellist kasumitaset peetakse selle madala taseme tõttu ebamõistlikuks, kuid kuna dumping tehti kindlaks juba enne mõistliku kasumitaseme lisamist, otsustas komisjon kasutada käesoleva läbivaatamise järelduste tegemisel nii madalat taset, kuna sellel ei oleks mingit praktilist mõju dumpingu arvutamisele. |
| --- | --- |

(89)

Lõpuks kohaldas komisjon lisaks tootmiskuludele, mis tehti kindlaks põhjenduses 85 kirjeldatud viisil, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit võrdlusriigis, mis tehti kindlaks põhjenduses 88 selgitatud viisil. Moonutamata tootmiskulude suhtes kohaldatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, väljendatuna protsendina müüdud kaupade kuludest, olid vastavalt 14,1 % ja 1,7 %. Sellist kasumitaset peetakse selle madala taseme tõttu ebamõistlikuks, kuid kuna dumping tehti kindlaks juba enne mõistliku kasumitaseme lisamist, otsustas komisjon kasutada käesoleva läbivaatamise järelduste tegemisel nii madalat taset, kuna sellel ei oleks mingit praktilist mõju dumpingu arvutamisele.

| (90) | Kuna ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, määrati normaalväärtus kogu riigi kohta. |
| --- | --- |

(90)

Kuna ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, määrati normaalväärtus kogu riigi kohta.

3.2.8.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (91) | Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd ja seega puudusid konkreetsed andmed Hiina hindade kohta, tehti ekspordihind kindlaks kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18, st Eurostati Comexti impordistatistika põhjal. Kuna need hinnad on esitatud kulude, kindlustuse, kaubaveo hindadena (CIF-hindadena), kohandati neid tehasest hankimise tasandile, arvates neist maha mereveo- ja kindlustuskulud, mis põhinevad OECD andmetel, (67) ja sisetranspordikulud, mis põhinevad Maailmapanga andmetel (68). |
| --- | --- |

(91)

Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd ja seega puudusid konkreetsed andmed Hiina hindade kohta, tehti ekspordihind kindlaks kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18, st Eurostati Comexti impordistatistika põhjal. Kuna need hinnad on esitatud kulude, kindlustuse, kaubaveo hindadena (CIF-hindadena), kohandati neid tehasest hankimise tasandile, arvates neist maha mereveo- ja kindlustuskulud, mis põhinevad OECD andmetel, (67) ja sisetranspordikulud, mis põhinevad Maailmapanga andmetel (68).

67

68

3.2.9.   Võrdlus ja dumpingumarginaal

Võrdlus ja dumpingumarginaal

| (92) | Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil. Selle põhjal oli kindlakstehtud dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 100,3 %. Komisjon järeldas seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil. Selle põhjal oli kindlakstehtud dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 100,3 %. Komisjon järeldas seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.3.   Dumpingu jätkumise tõenäosus

Dumpingu jätkumise tõenäosus

| (93) | Selleks et teha kindlaks dumpingu jätkumise tõenäosus, uuris komisjon järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(93)

Selleks et teha kindlaks dumpingu jätkumise tõenäosus, uuris komisjon järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus.

3.3.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (94) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina tootjad keeldusid koostööst, tehti HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotluse esitajalt saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

(94)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina tootjad keeldusid koostööst, tehti HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotluse esitajalt saadud teabe alusel.

| (95) | Taotluses esitatud andmete kohaselt oli toruliitmike tootmisvõimsus 2019. aastal 890 000 tonni. Taotluse esitaja arvutas ka, et uurimisaluse toote vaba tootmisvõimsus HRVs oli 2019. aastal ligikaudu 197 000 tonni. See vastab kuuekordsele liidu tootjate liitu müügi mahule ja neljakordsele ELi tarbimise mahule. |
| --- | --- |

(95)

Taotluses esitatud andmete kohaselt oli toruliitmike tootmisvõimsus 2019. aastal 890 000 tonni. Taotluse esitaja arvutas ka, et uurimisaluse toote vaba tootmisvõimsus HRVs oli 2019. aastal ligikaudu 197 000 tonni. See vastab kuuekordsele liidu tootjate liitu müügi mahule ja neljakordsele ELi tarbimise mahule.

| (96) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et Hiina toruliitmike tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada toruliitmike tootmiseks liitu eksportimise eesmärgil, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(96)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et Hiina toruliitmike tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada toruliitmike tootmiseks liitu eksportimise eesmärgil, kui meetmetel lastakse aeguda.

3.3.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (97) | Liidu turg on Hiina toruliitmikke eksportivate tootjate jaoks alati atraktiivne olnud. Seda näitavad nende pidev kohalolek liidu turul alates esialgsest uurimisperioodist ning varem kehtestatud meetmetest Taiwani, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinide kaudu kõrvale hoidmiseks tehtud jõupingutused, nagu on märgitud põhjenduses (2). |
| --- | --- |

(97)

Liidu turg on Hiina toruliitmikke eksportivate tootjate jaoks alati atraktiivne olnud. Seda näitavad nende pidev kohalolek liidu turul alates esialgsest uurimisperioodist ning varem kehtestatud meetmetest Taiwani, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinide kaudu kõrvale hoidmiseks tehtud jõupingutused, nagu on märgitud põhjenduses (2).

| (98) | Võttes arvesse, et lisaks ELile on HRVst pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestanud ranged dumpinguvastased meetmed Argentina, (69) Jaapan, (70) Mehhiko, (71) Türgi (72) ja USA, (73) on tõenäoline, et juhul kui meetmetel lastakse aeguda, suunataks suur osa sellest vabast tootmisvõimsusest liidu turule. |
| --- | --- |

(98)

Võttes arvesse, et lisaks ELile on HRVst pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestanud ranged dumpinguvastased meetmed Argentina, (69) Jaapan, (70) Mehhiko, (71) Türgi (72) ja USA, (73) on tõenäoline, et juhul kui meetmetel lastakse aeguda, suunataks suur osa sellest vabast tootmisvõimsusest liidu turule.

69

70

71

72

73

3.3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (99) | Uurimine näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus HRVst pärit impordi sisenemine liidu turule dumpinguhindadega. Võttes arvesse toruliitmike dumpinguhindadega importi liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, suurt vaba tootmisvõimsust HRVs ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks tõenäoliselt liidu turule märkimisväärne kogus HRVst pärit dumpinguhinnaga toruliitmikke. |
| --- | --- |

(99)

Uurimine näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus HRVst pärit impordi sisenemine liidu turule dumpinguhindadega. Võttes arvesse toruliitmike dumpinguhindadega importi liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, suurt vaba tootmisvõimsust HRVs ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks tõenäoliselt liidu turule märkimisväärne kogus HRVst pärit dumpinguhinnaga toruliitmikke.

| (100) | Eeltoodut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine. |
| --- | --- |

(100)

Eeltoodut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine.

4.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (101) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis liidus samasugust toodet kaheksateist tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(101)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis liidus samasugust toodet kaheksateist tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (102) | Komisjon tegi kindlaks liidu tarbimise, lisades liidu tootmisharu müügile liidu turul HRVst ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi ning kasutades selleks Eurostati andmeid TARICi (Euroopa Liidu integreeritud tariifistik) koodide tasandil. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon tegi kindlaks liidu tarbimise, lisades liidu tootmisharu müügile liidu turul HRVst ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi ning kasutades selleks Eurostati andmeid TARICi (Euroopa Liidu integreeritud tariifistik) koodide tasandil.

| (103) | Nende andmete põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnides) | 46 277 | 52 737 | 49 237 | 49 684 |
| Indeks (2017 = 100 %) | 100 | 114 | 106 | 107 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjate, taotluse esitaja ja Eurostati kontrollitud andmed. |

(103)

Nende andmete põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tarbimine (tonnides)

46 277

52 737

49 237

49 684

Indeks (2017 = 100 %)

Indeks (2017 = 100 %)

100

100

114

114

106

106

107

107

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjate, taotluse esitaja ja Eurostati kontrollitud andmed.

| (104) | Kuna toruliitmikke kasutatakse peamiselt naftakeemiatööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusrajatistes torude ühendamiseks, on nõudlus toruliitmike järele seotud eelkõige energiataristu sektori tegevusega, mida omakorda mõjutab energiahindade areng. |
| --- | --- |

(104)

Kuna toruliitmikke kasutatakse peamiselt naftakeemiatööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusrajatistes torude ühendamiseks, on nõudlus toruliitmike järele seotud eelkõige energiataristu sektori tegevusega, mida omakorda mõjutab energiahindade areng.

| (105) | Seetõttu suurenes pärast nafta- ja gaasihindade taastumist 2018. aastal (74) liidu tarbimine 2018. aastal 2017. aastaga võrreldes ligikaudu 14 %. Sellele tarbimise suurenemisele järgnes 2019. aastal 8 % vähenemine (nafta- ja gaasihinna languse tõttu) ja väike kasv läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mille tulemusena suurenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil siiski 7 %. |
| --- | --- |

(105)

Seetõttu suurenes pärast nafta- ja gaasihindade taastumist 2018. aastal (74) liidu tarbimine 2018. aastal 2017. aastaga võrreldes ligikaudu 14 %. Sellele tarbimise suurenemisele järgnes 2019. aastal 8 % vähenemine (nafta- ja gaasihinna languse tõttu) ja väike kasv läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mille tulemusena suurenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil siiski 7 %.

74

4.3.   Hiinast pärit import

Hiinast pärit import

4.3.1.   Hiinast pärit impordi maht ja turuosa

Hiinast pärit impordi maht ja turuosa

| (106) | Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal.

  Tabel 3


  Hiinast pärit impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit toruliitmikud | 5 864 | 4 925 | 5 047 | 5 192 |
| Indeks (2017 = 100 %) | 100 | 84 | 86 | 89 |
| Turuosa (%) | 13 | 9 | 10 | 10 |
| Allikas: | Eurostati andmed. |

(106)

Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal.

Tabel 3

Tabel 3

Hiinast pärit impordi maht (tonnides) ja turuosa

Hiinast pärit impordi maht (tonnides) ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit toruliitmikud

5 864

4 925

5 047

5 192

Indeks (2017 = 100 %)

Indeks (2017 = 100 %)

100

100

84

84

86

86

89

89

Turuosa (%)

13

9

10

10

Allikas:

Allikas:

Eurostati andmed.

| (107) | Vaatlusalusel perioodil vähenes Hiinast pärit impordi kogumaht 5 864 tonnist 2017. aastal 5 192 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina turuosa järgis sama suundumust ja vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %-st 2017. aastal 10 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(107)

Vaatlusalusel perioodil vähenes Hiinast pärit impordi kogumaht 5 864 tonnist 2017. aastal 5 192 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina turuosa järgis sama suundumust ja vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %-st 2017. aastal 10 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.3.2.   Hiinast pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine

Hiinast pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine

| (108) | Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Eurostati andmete alusel. Seda silmas pidades muutus asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind järgmiselt.

  Tabel 4


  Hiinast pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit toruliitmikud | 1 265,05 | 1 696,70 | 1 870,44 | 1 852,77 |
| Indeks (2017 = 100 %) | 100 | 134 | 148 | 146 |
| Allikas: | Eurostati andmed. |

(108)

Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Eurostati andmete alusel. Seda silmas pidades muutus asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Hiinast pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta)

Hiinast pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit toruliitmikud

1 265,05

1 696,70

1 870,44

1 852,77

Indeks (2017 = 100 %)

Indeks (2017 = 100 %)

100

100

134

134

148

148

146

146

Allikas:

Allikas:

Eurostati andmed.

| (109) | Vaatlusalusel perioodil tõusis keskmine impordihind 46 %, kerkides 1 265 eurost tonni kohta 2017. aastal 1 852 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(109)

Vaatlusalusel perioodil tõusis keskmine impordihind 46 %, kerkides 1 265 eurost tonni kohta 2017. aastal 1 852 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (110) | Nagu põhjenduses 13 märgitud, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Sellest tulenevalt tegi komisjon kindlaks hinna allalöömise uurimisperioodil, võrreldes kaalutud keskmist hinda, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toruliitmikke sõltumatutele klientidele liidu turul ja mida kohandati tehasest hankimise tasandile, ning asjaomasest riigist pärit impordi keskmist hinda, mis määrati kindlaks CIF-hinna põhjal Eurostati andmetest lähtudes, korrigeerituna tollimaksude ja impordijärgsete kulude võrra. Hiinast pärit impordi hinnad lõid liidu müügihinnad alla 16,4 %, võtmata arvesse dumpinguvastaseid tollimakse. Võttes arvesse dumpinguvastaseid tollimakse, sisenes Hiinast pärit import liidu turule hinnaga, mis oli 28 % kõrgem kui liidu müügihind. |
| --- | --- |

(110)

Nagu põhjenduses 13 märgitud, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Sellest tulenevalt tegi komisjon kindlaks hinna allalöömise uurimisperioodil, võrreldes kaalutud keskmist hinda, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toruliitmikke sõltumatutele klientidele liidu turul ja mida kohandati tehasest hankimise tasandile, ning asjaomasest riigist pärit impordi keskmist hinda, mis määrati kindlaks CIF-hinna põhjal Eurostati andmetest lähtudes, korrigeerituna tollimaksude ja impordijärgsete kulude võrra. Hiinast pärit impordi hinnad lõid liidu müügihinnad alla 16,4 %, võtmata arvesse dumpinguvastaseid tollimakse. Võttes arvesse dumpinguvastaseid tollimakse, sisenes Hiinast pärit import liidu turule hinnaga, mis oli 28 % kõrgem kui liidu müügihind.

4.4.   Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

| (111) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hind muutusid järgmiselt.

  Tabel 5


  Muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiinast) pärit impordi maht (tonnides) ja turuosa











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muud kolmandad riigid kokku (v.a Hiina) | Import | 10 506 | 13 632 | 12 883 | 13 563 |
| | Indeks | 100 | 130 | 123 | 129 |
| | Turuosa (%) | 23 | 26 | 26 | 27 |
| | Hind (eurot tonni kohta) | 2 083 | 2 209 | 2 396 | 2 478 |
| | Indeks (2016 = 100) | 100 | 106 | 115 | 119 |
| Türgi | Import | 1 498 | 1 907 | 2 800 | 2 860 |
| | Turuosa (%) | 3 | 4 | 6 | 6 |
| | Hind (eurot tonni kohta) | 1 825 | 1 978 | 2 032 | 2 090 |
| Vietnam | Import | 2 527 | 2 958 | 1 976 | 2 240 |
| | Turuosa (%) | 5 | 6 | 4 | 5 |
| | Hind (eurot tonni kohta) | 1 504 | 1 554 | 1 794 | 1 850 |
| Kambodža | Import | 1 905 | 2 471 | 2 076 | 2 172 |
| | Turuosa (%) | 4 | 5 | 4 | 4 |
| | Hind (eurot tonni kohta) | 1 328 | 1 541 | 1 663 | 1 597 |
| Muud kolmandad riigid (v.a Hiina, Türgi, Vietnam ja Kambodža) | Import | 4 576 | 6 296 | 6 031 | 6 291 |
| | Turuosa (%) | 10 | 12 | 12 | 13 |
| | Hind (eurot tonni kohta) | 2 801 | 2 849 | 3 015 | 3 182 |
| Allikas: | Eurostati andmed. |

(111)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hind muutusid järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiinast) pärit impordi maht (tonnides) ja turuosa

Muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiinast) pärit impordi maht (tonnides) ja turuosa

Riik

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Muud kolmandad riigid kokku (v.a Hiina)

Import

10 506

13 632

12 883

13 563

Indeks

Indeks

100

100

130

130

123

123

129

129

Turuosa (%)

23

26

26

27

Hind (eurot tonni kohta)

2 083

2 209

2 396

2 478

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

106

106

115

115

119

119

Türgi

Import

1 498

1 907

2 800

2 860

Turuosa (%)

3

4

6

6

Hind (eurot tonni kohta)

1 825

1 978

2 032

2 090

Vietnam

Import

2 527

2 958

1 976

2 240

Turuosa (%)

5

6

4

5

Hind (eurot tonni kohta)

1 504

1 554

1 794

1 850

Kambodža

Import

1 905

2 471

2 076

2 172

Turuosa (%)

4

5

4

4

Hind (eurot tonni kohta)

1 328

1 541

1 663

1 597

Muud kolmandad riigid (v.a Hiina, Türgi, Vietnam ja Kambodža)

Import

4 576

6 296

6 031

6 291

Turuosa (%)

10

12

12

13

Hind (eurot tonni kohta)

2 801

2 849

3 015

3 182

Allikas:

Allikas:

Eurostati andmed.

| (112) | Muudest kolmandatest riikidest pärit import oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 13 563 tonni ja suurenes 2017. aastaga võrreldes 29 %. See kasv toimus peamiselt 2017. ja 2018. aastal, samal ajal kui impordimahud jäid pärast seda ja kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suhteliselt stabiilseks. Impordi suurenemine kajastub selle impordi turuosas, mis suurenes 23 %-st 2017. aastal 27 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Keskmine impordihind tõusis vaatlusalusel perioodil stabiilselt, kerkides läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2017. aastaga võrreldes 19 %. Keskmiselt olid asjaomased hinnad madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(112)

Muudest kolmandatest riikidest pärit import oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 13 563 tonni ja suurenes 2017. aastaga võrreldes 29 %. See kasv toimus peamiselt 2017. ja 2018. aastal, samal ajal kui impordimahud jäid pärast seda ja kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suhteliselt stabiilseks. Impordi suurenemine kajastub selle impordi turuosas, mis suurenes 23 %-st 2017. aastal 27 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Keskmine impordihind tõusis vaatlusalusel perioodil stabiilselt, kerkides läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2017. aastaga võrreldes 19 %. Keskmiselt olid asjaomased hinnad madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (113) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordist liidu tootmisharule tuleneva mõju uurimine kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(113)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordist liidu tootmisharule tuleneva mõju uurimine kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud majandusnäitajate hindamist.

| (114) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja esitatud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustike vastustes esitatud andmete põhjal. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemaid andmekogumeid peeti liidu tootmisharu majandusolukorda esindavaks. |
| --- | --- |

(114)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja esitatud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustike vastustes esitatud andmete põhjal. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemaid andmekogumeid peeti liidu tootmisharu majandusolukorda esindavaks.

| (115) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööjõud, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(115)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööjõud, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (116) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(116)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (117) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 38 617 | 50 562 | 46 812 | 41 162 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 131 | 121 | 107 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 144 702 | 158 271 | 150 526 | 150 526 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 109 | 104 | 104 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 27 | 32 | 31 | 27 |
| Allikas: | taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(117)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

38 617

50 562

46 812

41 162

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

131

131

121

121

107

107

Tootmisvõimsus (tonnides)

144 702

158 271

150 526

150 526

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

109

109

104

104

104

104

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

27

32

31

27

Allikas:

Allikas:

taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (118) | Liidu toodang suurenes vaatlusalusel perioodil 7 % ja järgis suures osas energiahindade arengut. Täpsemalt öeldes järgnes suhteliselt järsule 31 % suurusele suurenemisele 2018. aastal vähenemine nii 2019. aastal kui ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(118)

Liidu toodang suurenes vaatlusalusel perioodil 7 % ja järgis suures osas energiahindade arengut. Täpsemalt öeldes järgnes suhteliselt järsule 31 % suurusele suurenemisele 2018. aastal vähenemine nii 2019. aastal kui ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (119) | Tootmisvõimsus järgis samasugust suundumust nagu toodang, st suuremale kasvule 2018. aastal järgnes vähenemine 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes suurenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 4 %. |
| --- | --- |

(119)

Tootmisvõimsus järgis samasugust suundumust nagu toodang, st suuremale kasvule 2018. aastal järgnes vähenemine 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes suurenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 4 %.

| (120) | Tootmisvõimsuse rakendamine, mis järgis sarnaseid suundumusi, püsis vaatlusalusel perioodil väga madalal tasemel (27–32 %). Kooskõlas eelmise aegumise läbivaatamisega (75) on tootmisvõimsuse madal rakendusaste osaliselt tingitud koguvõimsuse arvutamise meetodist, kus teatatud võimsus on teoreetiline maksimumvõimsus (kolm vahetust päevas), mis ei pruugi tegelikku võimsust täpselt kajastada. |
| --- | --- |

(120)

Tootmisvõimsuse rakendamine, mis järgis sarnaseid suundumusi, püsis vaatlusalusel perioodil väga madalal tasemel (27–32 %). Kooskõlas eelmise aegumise läbivaatamisega (75) on tootmisvõimsuse madal rakendusaste osaliselt tingitud koguvõimsuse arvutamise meetodist, kus teatatud võimsus on teoreetiline maksimumvõimsus (kolm vahetust päevas), mis ei pruugi tegelikku võimsust täpselt kajastada.

75

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (121) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Liidu tootjate müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 29 907 | 34 180 | 31 306 | 30 929 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 114 | 105 | 103 |
| Turuosa (%) | 65 | 65 | 64 | 62 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(121)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

29 907

34 180

31 306

30 929

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

114

114

105

105

103

103

Turuosa (%)

65

65

64

62

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (122) | Liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht järgis vaatlusalusel perioodil peamiselt turusuundumusi ja liidu tarbimise arengut, 2018. aastal peamiselt suurenedes ja seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenedes peaaegu 2017. aasta tasemele (3 % suurune kasv). |
| --- | --- |

(122)

Liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht järgis vaatlusalusel perioodil peamiselt turusuundumusi ja liidu tarbimise arengut, 2018. aastal peamiselt suurenedes ja seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenedes peaaegu 2017. aasta tasemele (3 % suurune kasv).

| (123) | Liidu tootmisharu turuosa püsis aastatel 2017–2018 stabiilsena 65 % juures, vähenedes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 62 %-ni. See on võrreldav liidu tootmisharu 64 % suuruse turuosaga eelmisel aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (76). |
| --- | --- |

(123)

Liidu tootmisharu turuosa püsis aastatel 2017–2018 stabiilsena 65 % juures, vähenedes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 62 %-ni. See on võrreldav liidu tootmisharu 64 % suuruse turuosaga eelmisel aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (76).

76

4.5.2.3.   Majanduskasv

| (124) | Hoolimata müügimahu suurenemisest 3 % vaatlusalusel perioodil, ei suurenenud liidu tootmisharu müük samas tempos nõudlusega, mis suurenes 7 %, nii et liidu tootmisharu turuosa vähenes 65 %-st 2017. aastal 62 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(124)

Hoolimata müügimahu suurenemisest 3 % vaatlusalusel perioodil, ei suurenenud liidu tootmisharu müük samas tempos nõudlusega, mis suurenes 7 %, nii et liidu tootmisharu turuosa vähenes 65 %-st 2017. aastal 62 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.5.2.4.   Tööjõud ja tootlikkus

| (125) | Tööjõud ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Liidu tootjate tööjõud ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 953 | 1 035 | 996 | 958 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 109 | 105 | 101 |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 41 | 49 | 47 | 43 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 121 | 116 | 106 |
| Allikas: | taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(125)

Tööjõud ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Liidu tootjate tööjõud ja tootlikkus

Liidu tootjate tööjõud ja tootlikkus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

953

1 035

996

958

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

109

109

105

105

101

101

Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

41

49

47

43

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

121

121

116

116

106

106

Allikas:

Allikas:

taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (126) | Nii tööjõud kui ka tootlikkus suurenesid 2018. aastal võrreldes 2017. aastaga ning vähenesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemeni, mis oli veidi kõrgem kui 2017. aasta tase (vastavalt 1 % tööjõu ja 6 % tootlikkuse puhul). |
| --- | --- |

(126)

Nii tööjõud kui ka tootlikkus suurenesid 2018. aastal võrreldes 2017. aastaga ning vähenesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemeni, mis oli veidi kõrgem kui 2017. aasta tase (vastavalt 1 % tööjõu ja 6 % tootlikkuse puhul).

4.5.3.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (127) | Käesoleva juhtumi uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaal on miinimumtasemest tunduvalt suurem. Tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju liidu tootmisharule on seega märkimisväärne, võttes arvesse nii asjaomasest riigist pärit impordi hindu kui ka selle impordi mahtu. |
| --- | --- |

(127)

Käesoleva juhtumi uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaal on miinimumtasemest tunduvalt suurem. Tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju liidu tootmisharule on seega märkimisväärne, võttes arvesse nii asjaomasest riigist pärit impordi hindu kui ka selle impordi mahtu.

| (128) | Lisaks on liidu tootmisharu veel toibumas Venemaa Föderatsioonist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi varasema kahjustava dumpingu mõjust. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks on liidu tootmisharu veel toibumas Venemaa Föderatsioonist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi varasema kahjustava dumpingu mõjust.

4.5.4.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.4.1.   Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

| (129) | Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmised müügihinnad liidus ja ühikukulu | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot tonni kohta) | 2 479 | 2 547 | 2 709 | 2 583 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 109 | 104 |
| Ühiku tootmiskulu
  (eurot tonni kohta) | 3 096 | 2 878 | 3 007 | 3 079 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 93 | 97 | 100 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(129)

Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmised müügihinnad liidus ja ühikukulu

Keskmised müügihinnad liidus ja ühikukulu

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot tonni kohta)

2 479

2 547

2 709

2 583

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

109

109

104

104

Ühiku tootmiskulu

(eurot tonni kohta)

3 096

2 878

3 007

3 079

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

93

93

97

97

100

100

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (130) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele tõusis vaatlusalusel perioodil 4 %, jõudes kõrgeimale tasemele 2019. aastal (+ 9 % võrreldes 2017. aastaga). Ühiku tootmiskulu vähenes 2017.–2018. aastal 7 % ja seejärel suurenes, kuni see jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2017. aastaga samale tasemele. |
| --- | --- |

(130)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele tõusis vaatlusalusel perioodil 4 %, jõudes kõrgeimale tasemele 2019. aastal (+ 9 % võrreldes 2017. aastaga). Ühiku tootmiskulu vähenes 2017.–2018. aastal 7 % ja seejärel suurenes, kuni see jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2017. aastaga samale tasemele.

4.5.4.2.   Tööjõukulud

| (131) | Keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 55 627 | 63 259 | 62 588 | 60 718 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 114 | 113 | 109 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(131)

Keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

55 627

63 259

62 588

60 718

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

114

114

113

113

109

109

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (132) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil 9 %. |
| --- | --- |

(132)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil 9 %.

4.5.4.3.   Laovarud

| (133) | Laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Laovarud | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 7 416 | 7 716 | 8 830 | 6 938 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 104 | 119 | 94 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(133)

Laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Laovarud

Laovarud

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

7 416

7 716

8 830

6 938

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

104

104

119

119

94

94

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (134) | Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud suurenesid aastatel 2018–2019 järk-järgult, vähenedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2017. aasta tasemeni (3 %). |
| --- | --- |

(134)

Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud suurenesid aastatel 2018–2019 järk-järgult, vähenedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2017. aasta tasemeni (3 %).

4.5.4.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (135) | Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidusisestele sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | –22 | –4 | –6 | –12 |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | –20 | –27 | –53 |
| Rahavoog (eurodes) | – 712 306 | 3 885 489 | –2 909 316 | –3 154 172 |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | 545 | – 408 | – 443 |
| Investeeringud (eurodes) | 5 206 064 | 4 312 069 | 4 030 480 | 3 429 405 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 83 | 77 | 66 |
| Investeeringutasuvus (%) | –12 | 7 | –7 | –14 |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | 56 | –61 | – 116 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(135)

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidusisestele sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

–22

–4

–6

–12

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

–20

–20

–27

–27

–53

–53

Rahavoog (eurodes)

– 712 306

3 885 489

–2 909 316

–3 154 172

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

545

545

– 408

– 408

– 443

– 443

Investeeringud (eurodes)

5 206 064

4 312 069

4 030 480

3 429 405

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

83

83

77

77

66

66

Investeeringutasuvus (%)

–12

7

–7

–14

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

56

56

–61

–61

– 116

– 116

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (136) | Uurimise käigus tehti kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitades liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, ulatudes –22 %-st 2017. aastal –12 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Aastatel 2018–2019 oli see vastavalt –4 % ja –6 %, mis on kooskõlas nõudluse suurenemise ja tootmiskulude vähenemisega. |
| --- | --- |

(136)

Uurimise käigus tehti kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitades liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, ulatudes –22 %-st 2017. aastal –12 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Aastatel 2018–2019 oli see vastavalt –4 % ja –6 %, mis on kooskõlas nõudluse suurenemise ja tootmiskulude vähenemisega.

| (137) | Netorahavoog näitab liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog jäi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivseks, välja arvatud 2018. aastal tänu soodsatele turutingimustele. |
| --- | --- |

(137)

Netorahavoog näitab liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog jäi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivseks, välja arvatud 2018. aastal tänu soodsatele turutingimustele.

| (138) | Investeeringud (peamiselt tootmisseadmete ajakohastamine, kvaliteedi, tootlikkuse ja tootmisprotsessi paindlikkuse suurendamine) vähenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult ning olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2017. aastaga võrreldes 34 % väiksemad. Selline suundumus osutab turu ebakindlusele, mis tuleneb COVID-19 pandeemiast ja nõudluse vähenemisest, mille põhjustasid madalamad energiahinnad 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(138)

Investeeringud (peamiselt tootmisseadmete ajakohastamine, kvaliteedi, tootlikkuse ja tootmisprotsessi paindlikkuse suurendamine) vähenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult ning olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2017. aastaga võrreldes 34 % väiksemad. Selline suundumus osutab turu ebakindlusele, mis tuleneb COVID-19 pandeemiast ja nõudluse vähenemisest, mille põhjustasid madalamad energiahinnad 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (139) | Samasuguse toote tootmisest ja müügist saadud investeeringutasuvus näitas samasugust suundumust nagu kasumlikkus, suurenedes järsult 2018. aastal ja vähenedes seejärel 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(139)

Samasuguse toote tootmisest ja müügist saadud investeeringutasuvus näitas samasugust suundumust nagu kasumlikkus, suurenedes järsult 2018. aastal ja vähenedes seejärel 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.5.5.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (140) | Hoolimata olukorra paranemisest eelkõige soodsa turukliimaga aastatel (nt 2018. aastal, st enne COVID-19 puhangut ning pärast energiataristu investeeringute suurenemist tänu nafta- ja gaasihindade taastumisele), on liidu tootmisharu olukord endiselt ebakindel. Tootmisharu ei saanud täielikult ära kasutada nõudluse suurenemist vaatlusalusel perioodil, mistõttu turuosa vähenes 65 %-st 62 %-ni. Liidu tootmisharu oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul endiselt väga suures kahjumis. Tema kahjum oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil –12 %. Rahavoog ja investeeringutasuvus on vaatlusalusel perioodil olnud suures osas negatiivsed. |
| --- | --- |

(140)

Hoolimata olukorra paranemisest eelkõige soodsa turukliimaga aastatel (nt 2018. aastal, st enne COVID-19 puhangut ning pärast energiataristu investeeringute suurenemist tänu nafta- ja gaasihindade taastumisele), on liidu tootmisharu olukord endiselt ebakindel. Tootmisharu ei saanud täielikult ära kasutada nõudluse suurenemist vaatlusalusel perioodil, mistõttu turuosa vähenes 65 %-st 62 %-ni. Liidu tootmisharu oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul endiselt väga suures kahjumis. Tema kahjum oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil –12 %. Rahavoog ja investeeringutasuvus on vaatlusalusel perioodil olnud suures osas negatiivsed.

| (141) | Eespool öeldut arvesse võttes on vaatlusalusel perioodil veidi suurenenud tootlikkus ja liidu tootmisharu püsivalt head eksporditulemused – liidu tootjate eksport moodustab ligikaudu 20 % nende kogumüügist – aidanud kaasa liidu tootmisharu elujõulisuse tagamisele ning näitab liidu tootmisharu jätkuvaid jõupingutusi uutele turgudele sisenemiseks ja konkurentsivõime säilitamiseks maailmaturul. |
| --- | --- |

(141)

Eespool öeldut arvesse võttes on vaatlusalusel perioodil veidi suurenenud tootlikkus ja liidu tootmisharu püsivalt head eksporditulemused – liidu tootjate eksport moodustab ligikaudu 20 % nende kogumüügist – aidanud kaasa liidu tootmisharu elujõulisuse tagamisele ning näitab liidu tootmisharu jätkuvaid jõupingutusi uutele turgudele sisenemiseks ja konkurentsivõime säilitamiseks maailmaturul.

| (142) | Eelkirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(142)

Eelkirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (143) | Seejärel hindas komisjon, kas asjaomasest riigist pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos. HRVst pärit impordi kogused jäid vaatlusalusel perioodil märkimisväärseks, kuid vähenesid 11 %. Hiinast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 46 %. Võttes arvesse kehtivaid meetmeid, sisenes kõnealune import liidu turule liidu tootmisharu hindadest 28 % kõrgema hinnaga ja seega mittekahjustaval tasemel. |
| --- | --- |

(143)

Seejärel hindas komisjon, kas asjaomasest riigist pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos. HRVst pärit impordi kogused jäid vaatlusalusel perioodil märkimisväärseks, kuid vähenesid 11 %. Hiinast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 46 %. Võttes arvesse kehtivaid meetmeid, sisenes kõnealune import liidu turule liidu tootmisharu hindadest 28 % kõrgema hinnaga ja seega mittekahjustaval tasemel.

| (144) | Eeltoodut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kantud olulist kahju ei saanud põhjustada asjaomasest riigist pärit import. |
| --- | --- |

(144)

Eeltoodut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kantud olulist kahju ei saanud põhjustada asjaomasest riigist pärit import.

| (145) | Seda arvesse võttes hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(145)

Seda arvesse võttes hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumine tõenäoline.

5.   ASJAOMASEST RIIGIST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI ALGSELT TEKITATUD KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

ASJAOMASEST RIIGIST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI ALGSELT TEKITATUD KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

| (146) | HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks kaalus komisjon järgmisi elemente: 1) asjaomase riigi vaba tootmisvõimsus ja liidu turu atraktiivsus ning 2) HRVst pärit võimaliku impordi ja sellise impordi hinnataseme mõju liidu tootmisharu olukorrale, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(146)

HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks kaalus komisjon järgmisi elemente: 1) asjaomase riigi vaba tootmisvõimsus ja liidu turu atraktiivsus ning 2) HRVst pärit võimaliku impordi ja sellise impordi hinnataseme mõju liidu tootmisharu olukorrale, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (147) | Nagu on märgitud põhjenduses 95, oli Hiina vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil neli korda suurem kui liidu tarbimine. Ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta lööks Hiina import liidu tootjate hinnad alla 16,4 %. Arvestades, et hinna allalöömise arvutused põhinevad liidu tootmisharu müügihindadel, millega tootmisharu toodab kahjumit, oleksid kahjumarginaalid palju suuremad. Kui meetmed tunnistataks kehtetuks, on seega tõenäoline, et liidu turule siseneks suures koguses kahjustava dumpinguhinnaga uurimisalust toodet. |
| --- | --- |

(147)

Nagu on märgitud põhjenduses 95, oli Hiina vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil neli korda suurem kui liidu tarbimine. Ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta lööks Hiina import liidu tootjate hinnad alla 16,4 %. Arvestades, et hinna allalöömise arvutused põhinevad liidu tootmisharu müügihindadel, millega tootmisharu toodab kahjumit, oleksid kahjumarginaalid palju suuremad. Kui meetmed tunnistataks kehtetuks, on seega tõenäoline, et liidu turule siseneks suures koguses kahjustava dumpinguhinnaga uurimisalust toodet.

| (148) | Hiina eksportivate tootjate jätkuvat huvi liidu turu vastu näitab suhteliselt stabiilne impordimaht vaatlusalusel perioodil, hoolimata kehtivatest meetmetest. Lisaks leiti, et Hiina eksportijad hoiavad kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale nelja kolmanda riigi, nimelt Taiwani, Sri Lanka, Indoneesia ja Filipiinide kaudu. Selline korduv kõrvalehoidmine näitab selgelt Hiina eksportivate tootjate huvi pääseda liidu turule ilma piiranguteta ja seega liidu turu atraktiivsust Hiina ekspordi jaoks. Nagu on selgitatud põhjenduses 104, on ka mitmes muus kolmandas riigis kehtestatud Hiina RVst pärit toruliitmike impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, mistõttu on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, suunatakse suured kogused HRVst pärit toruliitmikke liidu turule. |
| --- | --- |

(148)

Hiina eksportivate tootjate jätkuvat huvi liidu turu vastu näitab suhteliselt stabiilne impordimaht vaatlusalusel perioodil, hoolimata kehtivatest meetmetest. Lisaks leiti, et Hiina eksportijad hoiavad kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale nelja kolmanda riigi, nimelt Taiwani, Sri Lanka, Indoneesia ja Filipiinide kaudu. Selline korduv kõrvalehoidmine näitab selgelt Hiina eksportivate tootjate huvi pääseda liidu turule ilma piiranguteta ja seega liidu turu atraktiivsust Hiina ekspordi jaoks. Nagu on selgitatud põhjenduses 104, on ka mitmes muus kolmandas riigis kehtestatud Hiina RVst pärit toruliitmike impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, mistõttu on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, suunatakse suured kogused HRVst pärit toruliitmikke liidu turule.

| (149) | Kahjustava dumpinguhinnaga impordi tõenäoline suurenemine tooks kaasa liidu tootmisharu olukorra edasise halvenemise. Hinnasurve ei võimaldaks liidu tootmisharul tõsta oma hindu kasumlikule tasemele ning tooks tõenäoliselt kaasa täiendava rahalise kahju ja tootmise vähenemise või isegi liidu tootjate tehaste sulgemise. Lisaks suureneks selle impordi turuosa liidu tootmisharu turuosa arvelt üha rohkem, mis omakorda vähendaks veelgi liidu tootmisharu juba niigi madalat tootmisvõimsuse rakendusastet. |
| --- | --- |

(149)

Kahjustava dumpinguhinnaga impordi tõenäoline suurenemine tooks kaasa liidu tootmisharu olukorra edasise halvenemise. Hinnasurve ei võimaldaks liidu tootmisharul tõsta oma hindu kasumlikule tasemele ning tooks tõenäoliselt kaasa täiendava rahalise kahju ja tootmise vähenemise või isegi liidu tootjate tehaste sulgemise. Lisaks suureneks selle impordi turuosa liidu tootmisharu turuosa arvelt üha rohkem, mis omakorda vähendaks veelgi liidu tootmisharu juba niigi madalat tootmisvõimsuse rakendusastet.

| (150) | Seepärast järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamisega kaasneks väga suure tõenäosusega HRVst pärit impordi poolt algselt liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumine alusmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(150)

Seepärast järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamisega kaasneks väga suure tõenäosusega HRVst pärit impordi poolt algselt liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumine alusmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (151) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(151)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

| (152) | Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(152)

Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (153) | Seda silmas pidades uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaks järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(153)

Seda silmas pidades uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaks järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (154) | Nagu on järeldatud põhjendustes 140 ja 142 ning nagu kinnitavad paljude kahjunäitajate negatiivsed suundumused, oli liidu tootmisharu olukord läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt väga ebakindel. Lisaks jõuti põhjenduses 148 järeldusele, et kui Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis kahju korduks. |
| --- | --- |

(154)

Nagu on järeldatud põhjendustes 140 ja 142 ning nagu kinnitavad paljude kahjunäitajate negatiivsed suundumused, oli liidu tootmisharu olukord läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt väga ebakindel. Lisaks jõuti põhjenduses 148 järeldusele, et kui Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis kahju korduks.

| (155) | Üldiselt leidis komisjon, et hoolimata liidu tootmisharu kahjustatud olukorrast liidu turul on tootmisharu endiselt elujõuline. Liidu tootmisharu eksporditulemused ei ole mitte ainult püsivalt head, kusjuures eksportmüük moodustab märkimisväärse osa müügimahust, vaid ka tootlikkus on vaatlusalusel perioodil suurenenud. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on siiski endiselt väga madal ja kasumlikkus negatiivne. |
| --- | --- |

(155)

Üldiselt leidis komisjon, et hoolimata liidu tootmisharu kahjustatud olukorrast liidu turul on tootmisharu endiselt elujõuline. Liidu tootmisharu eksporditulemused ei ole mitte ainult püsivalt head, kusjuures eksportmüük moodustab märkimisväärse osa müügimahust, vaid ka tootlikkus on vaatlusalusel perioodil suurenenud. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on siiski endiselt väga madal ja kasumlikkus negatiivne.

| (156) | Mis tahes edasine halvenemine mõjutaks tööstusharu üldist olukorda ning tooks kaasa tootmise vähenemise või isegi liidu tootmisüksuste lõpliku sulgemise ohu. Seetõttu võib järeldada, et Hiina suhtes kehtestatud meetmete jätkuv kohaldamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(156)

Mis tahes edasine halvenemine mõjutaks tööstusharu üldist olukorda ning tooks kaasa tootmise vähenemise või isegi liidu tootmisüksuste lõpliku sulgemise ohu. Seetõttu võib järeldada, et Hiina suhtes kehtestatud meetmete jätkuv kohaldamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Importijate/kauplejate ja kasutajate huvid

Importijate/kauplejate ja kasutajate huvid

| (157) | Pärast algatamisteate avaldamist andsid endast teada kaks sõltumatut importijat, kelle arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 6 % Hiinast pärit toruliitmike koguimpordist. Mõlemad importijad avaldasid toetust meetmete kohaldamise jätkamisele. Nende uurimisaluse tootega seotud äritegevus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlik. Seetõttu järeldatakse, et importijate seisukohast puuduvad kaalukad põhjused kehtivaid meetmeid mitte pikendada. |
| --- | --- |

(157)

Pärast algatamisteate avaldamist andsid endast teada kaks sõltumatut importijat, kelle arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 6 % Hiinast pärit toruliitmike koguimpordist. Mõlemad importijad avaldasid toetust meetmete kohaldamise jätkamisele. Nende uurimisaluse tootega seotud äritegevus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlik. Seetõttu järeldatakse, et importijate seisukohast puuduvad kaalukad põhjused kehtivaid meetmeid mitte pikendada.

| (158) | Pärast uurimise algatamise teate avaldamist ning uurimise ajal ei andnud endast teada ükski kasutaja. Tuletatakse meelde, et toruliitmikke kasutatakse üksnes torude ühendamiseks ja seega moodustavad nende kulud üldiselt vaid väikese osa projekti kogukuludest. |
| --- | --- |

(158)

Pärast uurimise algatamise teate avaldamist ning uurimise ajal ei andnud endast teada ükski kasutaja. Tuletatakse meelde, et toruliitmikke kasutatakse üksnes torude ühendamiseks ja seega moodustavad nende kulud üldiselt vaid väikese osa projekti kogukuludest.

| (159) | Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele negatiivset mõju, mis kaaluks üles meetmete positiivse mõju. |
| --- | --- |

(159)

Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele negatiivset mõju, mis kaaluks üles meetmete positiivse mõju.

6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (160) | Eelöeldut silmas pidades järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid Hiinast pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamist. |
| --- | --- |

(160)

Eelöeldut silmas pidades järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid Hiinast pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamist.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (161) | Eespool esitatud kaalutlustest tuleneb, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes rakendusmääruse (EL) 2015/1934 alusel kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(161)

Eespool esitatud kaalutlustest tuleneb, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes rakendusmääruse (EL) 2015/1934 alusel kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (162) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivad meetmed säilitada. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega märkuste esitamiseks. Ühtegi märkust ei saadud. |
| --- | --- |

(162)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivad meetmed säilitada. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega märkuste esitamiseks. Ühtegi märkust ei saadud.

| (163) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (77) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr. |
| --- | --- |

(163)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (77) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr.

77

Euroopa Liidu Teataja

| (164) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(164)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla kuuluvate teatavate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

| Riik | Äriühing | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakoodid |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Kõik äriühingud | 58,6 | – |

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr (%)

TARICi lisakoodid

Hiina

Kõik äriühingud

58,6

–

Artikkel 2

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes artikliga 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse selliste samasuguste liitmike impordile (mis praegu kuuluvad järgmiste TARICi koodide alla: 7307931191, 7307931991, 7307998092), mis on lähetatud Taiwanist (TARICi lisakood A 999), olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taiwanist pärinevana või mitte, välja arvatud tooted, mille on tootnud Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A099) ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A100).

2.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes artikliga 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse selliste Indoneesiast lähetatud rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordile, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931193), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931993) ja ex 7307 99 80 (TARICi kood 7307998093) alla, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Indoneesiast pärinevana või mitte.

3.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes artikliga 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse selliste Sri Lankalt lähetatud rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordile, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931194), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931994) ja ex 7307 99 80 (TARICi kood 7307998094) alla, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Sri Lankalt pärinevana või mitte.

4.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes artikliga 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse selliste Filipiinidelt lähetatud rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordile, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931195), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931995) ja ex 7307 99 80 (TARICi kood 7307998095) alla, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Filipiinidelt pärinevana või mitte.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 11. märtsi 1996. aasta määrus (EÜ) nr 584/96, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Horvaatiast ja Taist pärinevate rauast ja terasest toruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 2. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 964/2003, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatud Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevatele raud- või terastoruliitmikele, mida imporditakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte (ELT L 139, 6.6.2003, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 22. novembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2052/2004, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte (ELT L 355, 1.12.2004, lk 4).

4

(5)  Nõukogu 22. novembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2053/2004, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankalt saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankalt pärinevatena või mitte (ELT L 355, 1.12.2004, lk 9).

5

(6)  Nõukogu 27. aprilli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 655/2006, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Filipiinidelt saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Filipiinidelt pärinevatena või mitte (ELT L 116, 29.4.2006, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 27. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1934 millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 282, 28.10.2015, lk 14).

7

(8)  Komisjoni 9. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/566, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaa Föderatsioonist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes ja lõpetatakse uurimine seoses Türgi Vabariigist pärit sama toote impordiga (ELT L 99, 10.4.2019, lk 9).

8

(9)  
  ELT C 38, 5.2.2020, lk 2.

9

(10)  
  ELT C 361, 27.10.2020, lk 6.

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2490

11

(12)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

12

(13)  Vt joonealune märkus 7.

13

(14)  http://comext.eurostat.ec.europa.eu/ANALYTICAL_S10_V17_ECAS/Analytical.html

14

(15)  Dun & Bradstreet (D&B): https://sso.dnb.com/

15

(16)  Global Trade Alert – GTA: https://www.globaltradealert.org/data_extraction

16

(17)  OECD andmebaas: http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials

17

(18)  Komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/635, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes (ELT L 132, 19.4.2021, lk 145), ning komisjoni 7. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/508, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Indoneesiast, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes (ELT L 110, 8.4.2020, lk 3).

18

(19)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 149–150 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 158–159.

19

(20)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 115–118 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 122–127.

20

(21)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 119–122 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 128–132: Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üheks kanaliks, mille kaudu riik saab ärialaseid otsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud, Ent hiljemalt 2016. aastast alates on HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes patriotismi esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP rakukesele asjaomastes äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel. Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas roostevabast terasest lehtvaltstoodete tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

21

(22)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 123–129 ja rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 133–138.

22

(23)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 130–133 ja rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 139–142.

23

(24)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135 ja rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143–144.

24

(25)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 136–145 ja rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 145–154.

25

(26)  Kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

26

(27)  Kava täistekst on avaldatud MIITi veebisaidil: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (viimati vaadatud 2. märtsil 2020).

27

(28)  Terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kava aastateks 2016–2020, lk 24.

28

(29)  Terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kava aastateks 2016–2020, lk 25.

29

(30)  TISCO, äriühingu tutvustus, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (viimati vaadatud 2. märtsil 2020).

30

(31)  Baowu, äriühingu tutvustus, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (viimati vaadatud 6. mail 2021).

31

(32)  Aruande 14. peatükk, lk 358: tootmismahu alusel on 51 % eraettevõtted ja 49 % riigile kuuluvad ettevõtted ning tootmisvõimsuse alusel on 44 % riigile kuuluvad ettevõtted ja 56 % eraettevõtted.

32

(33)  Kättesaadav aadressil:

33

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (viimati vaadatud 6. mail 2021), ning www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(34)  Kättesaadav aadressil http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021) ning http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021).

34

(35)  Nagu juhtus eraettevõtte Rizhao ja riigile kuuluva ettevõtte Shandong Iron and Steel ühinemisel 2009. aastal. Vt Pekingi terasearuanne, lk 58, ja China Baowu Steel Groupi poolt MAGANG Steelis 2019. aasta juunis omandatud enamusosaluse kohta: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (viimati vaadatud 6. mail 2021).

35

(36)  Aruande I osa, 5. peatükk, lk 100–101.

36

(37)  Aruande I osa 2. peatükk, lk 26.

37

(38)  Aruande I osa 2. peatükk, lk 31–32.

38

(39)  Kättesaadav aadressil https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (viimati vaadatud 22. oktoobril 2021).

39

(40)  Aruande III osa, 14. peatükk, lk 346 jj.

40

(41)  Terasetööstuse kohandamise ja moderniseerimise kava sissejuhatus.

41

(42)  Aruande 14. peatükk, lk 347.

42

(43)  Hiina Rahvavabariigi majandus- ja sotsiaalarengu 13. viisaastakuplaan (2016–2020), kättesaadav aadressil

43

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(44)  Aruande 14. peatükk, lk 349.

44

(45)  Aruande 14. peatükk, lk 352.

45

(46)  Riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. märtsi 2011. aasta korraldusega nr 9 vastu võetud tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2011. aasta versioon, 2013. aasta muudatus), mida on muudetud riikliku arengu- ja reformikomisjoni otsusega, millega muudetakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi (2011. aasta versioon) asjaomaseid punkte, vastu võetud arendus- ja reformikomisjoni 16. veebruari 2013. aasta korraldusega nr 21.

46

(47)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135 ja rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143–144.

47

(48)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

48

(49)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

49

(50)  Elekter (http://www.mea.or.th/en/profile/109/114), maagaas (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static), kütteõli (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic) ja vesi (https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price).

50

(51)  http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx

51

(52)  https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html

52

(53)  Vt http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, eelkõige tabel 7.2.4: energia lõpptarbimine inimese kohta.

53

(54)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static

54

(55)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic

55

(56)  https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

56

(57)  Tööandja makstud sotsiaalkindlustusmaksed Tais võeti KPMG Tai statistikast: insights:https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html

57

(58)  Tööjõukulude võrdlusalused konkreetsel uurimisperioodil ja vastavad vahetuskursid saadi Tai riiklikult statistikaametilt (http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx).

58

(59)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33). Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest ning pealekauba olid sellised impordiandmed ebaolulised.

59

(60)  Tööjõukulude võrdlusalused konkreetsel uurimisperioodil ja vastavad vahetuskursid saadi Tai riiklikult statistikaametilt http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx

60

(61)  Tööandja makstud sotsiaalkindlustusmaksed Tais võeti KPMG Tai statistikast: insights:https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html

61

(62)  http://www.mea.or.th/en/profile/109/114 Euroopa standardite põhjal arvutatud järgmise keskmisega, kuna koostööd ei tehtud: 3,85 baati/KWh, 0,10 eurot/KWh 0,77 Hiina jüaani/KWh.

62

(63)  Vt http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, eelkõige tabel 7.2.4: energia lõpptarbimine inimese kohta.

63

, eelkõige

(64)  Tai energeetikaministeeriumi energiapoliitika- ja planeerimise büroo, energiastatistika, 8.1. Naftahinna statistika, tabel 8: naftatoodete jaemüügihind, kättesaadav aadressil: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic

64

(65)  Tai provintsi veemajandusamet (Provincial Waterworks Authority): https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

65

(66)  https://globalfinancials.com/index-admin.html

66

(67)  Allikas: OECD: https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC

67

(68)  Maailmapanga 2020. aasta aruanne „Doing Business“: https://www.doingbusiness.org/en/reports/global-reports/doing-business-2020 ja https://www.doingbusiness.org/en/methodology/trading-across-borders

68

(69)  Maailma Kaubandusorganisatsioon, lepingu artikli 16.4 kohane poolaastaaruanne: Argentina, G/AD P/N/195/ARG, 22. veebruar 2010.

69

(70)  https://www.globaltradealert.org/intervention/56880/anti-dumping/japan-definitive-antidumping-duty-on-imports-of-carbon-steel-butt-welding-fittings-from-china-and-the-republic-of-korea3

70

(71)  https://books.google.pt/books?id=7rKr0uKDNMMC&pg=SL9-PA26&lpg=SL9-PA26&dq=Mexico+China+dumping+fittings&source=bl&ots=kp3iTJjBlU&sig=ACfU3U1RlWaGPCCQZZ#v=onepage&q=Mexico%20China%20dumping%20fittings&f=false

71

(72)  https://www.globaltradealert.org/intervention/16725/anti-dumping/turkey-extension-of-antidumping-duties-on-imports-of-tube-or-pipe-fittings-from-brazil-bulgaria-china-india-indonesia-and-thailand-as-well-as-on-imports-from-chinese-taipei-following-an-anti-circumvention-investigation5

72

(73)  https://www.usitc.gov/publications/701_731/pub4628.pdf

73

(74)  Vt nafta- ja gaasihinna muutuste kohta vaatlusalusel perioodil https://www.statista.com/statistics/262858/change-in-opec-crude-oil-prices-since-1960/ ja https://www.statista.com/statistics/252791/natural-gas-prices/

74

(75)  Rakendusmäärus (EL) 2015/1934, põhjendused 81–82.

75

(76)  
  1. juuli 2013 kuni 30. juuni 2014 (Hiina toruliitmikud).

76

(77)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

77

---