# Euroopa Liidu L 330/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 330 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik20. september 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 330

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik20. september 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1529, 15. september 2021, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1529, 15. september 2021, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III)

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1530, 12. juuli 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument Globaalne Euroopa, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1531, 17 september 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate aklonifeeni, akrinatriini, Bacillus pumilus QST 2808, etirimooli, pentiopüraadi, pikloraami ja Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1532, 17. september 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa seoses 3-(1-((3,5-dimetüülisoksasool-4-üül)metüül)-1H-pürasool-4-üül)-1-(3-hüdroksübensüül)imidasolidiin-2,4-diooni lisamisega liidu lõhna- ja maitseainete loetellu (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1533, 17. september 2021, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2016/6 (
  1
  ) | 72 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1530, 12. juuli 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument Globaalne Euroopa, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (
  1
  )

1

27

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1531, 17 september 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate aklonifeeni, akrinatriini, Bacillus pumilus QST 2808, etirimooli, pentiopüraadi, pikloraami ja Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 jääkide piirnormidega (
  1
  )

Bacillus pumilus

Pseudomonas

1

44

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1532, 17. september 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa seoses 3-(1-((3,5-dimetüülisoksasool-4-üül)metüül)-1H-pürasool-4-üül)-1-(3-hüdroksübensüül)imidasolidiin-2,4-diooni lisamisega liidu lõhna- ja maitseainete loetellu (
  1
  )

H

1

69

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1533, 17. september 2021, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2016/6 (
  1
  )

1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1529,

15. september 2021,

millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014 (4) kaotas kehtivuse 31. detsembril 2020. Selleks et liidu välistegevus oleks tõhus ka tulevikus, tuleks jätkata välisabi kavandamise ja andmise raamistiku kasutamist ajavahemikus 2021–2027. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014 (4) kaotas kehtivuse 31. detsembril 2020. Selleks et liidu välistegevus oleks tõhus ka tulevikus, tuleks jätkata välisabi kavandamise ja andmise raamistiku kasutamist ajavahemikus 2021–2027.

| (2) | Ühinemiseelse abi instrumendi eesmärk on valmistada abisaajaid ette tulevikus liiduga liitumiseks ning toetada nende ühinemisprotsessi. Seetõttu on laienemise toetamiseks hädavajalik eraldi instrument I lisas loetletud abisaajatele ühinemiseelseks abiks ajavahemikus 2021–2027 (IPA III), tagades samas, et selle eesmärgid ja toimimine on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse üldeesmärkidega, sealhulgas põhiõiguste ja aluspõhimõtete austamise ning inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamise ja kaitsega, ja täiendavad neid. Kõnealune instrument peaks täiendama ka naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumenti „Globaalne Euroopa“, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (5). |
| --- | --- |

(2)

Ühinemiseelse abi instrumendi eesmärk on valmistada abisaajaid ette tulevikus liiduga liitumiseks ning toetada nende ühinemisprotsessi. Seetõttu on laienemise toetamiseks hädavajalik eraldi instrument I lisas loetletud abisaajatele ühinemiseelseks abiks ajavahemikus 2021–2027 (IPA III), tagades samas, et selle eesmärgid ja toimimine on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse üldeesmärkidega, sealhulgas põhiõiguste ja aluspõhimõtete austamise ning inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamise ja kaitsega, ja täiendavad neid. Kõnealune instrument peaks täiendama ka naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumenti „Globaalne Euroopa“, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (5).

| (3) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 49 on sätestatud, et liidu liikmeks astumise avalduse võib esitada iga Euroopa riik, kes austab selliseid väärtusi nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine ning võtab endale kohustuse nimetatud väärtusi edendada. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 49 on sätestatud, et liidu liikmeks astumise avalduse võib esitada iga Euroopa riik, kes austab selliseid väärtusi nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine ning võtab endale kohustuse nimetatud väärtusi edendada. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

| (4) | Euroopa riik, kes on avaldanud soovi liiduga ühineda, võib saada liidu liikmeks üksnes juhul, kui on leidnud kinnitust, et riik vastab täielikult 1993. aasta juunis Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud ühinemiskriteeriumidele (edaspidi „Kopenhaageni kriteeriumid“), ning tingimusel, et liit suudab uue liikme integreerida. Kopenhaageni kriteeriumid käsitlevad demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset tagavate institutsioonide stabiilsust, toimiva turumajanduse olemasolu, suutlikkust toime tulla konkurentsisurve ja turujõududega liidus ning võimet mitte üksnes kasutada aluslepingute järgseid õigusi, vaid täita ka neis sätestatud kohustusi, sealhulgas saavutada poliitilise ning majandus- ja rahaliidu eesmärgid. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa riik, kes on avaldanud soovi liiduga ühineda, võib saada liidu liikmeks üksnes juhul, kui on leidnud kinnitust, et riik vastab täielikult 1993. aasta juunis Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud ühinemiskriteeriumidele (edaspidi „Kopenhaageni kriteeriumid“), ning tingimusel, et liit suudab uue liikme integreerida. Kopenhaageni kriteeriumid käsitlevad demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset tagavate institutsioonide stabiilsust, toimiva turumajanduse olemasolu, suutlikkust toime tulla konkurentsisurve ja turujõududega liidus ning võimet mitte üksnes kasutada aluslepingute järgseid õigusi, vaid täita ka neis sätestatud kohustusi, sealhulgas saavutada poliitilise ning majandus- ja rahaliidu eesmärgid.

| (5) | Liidu laienemispoliitika on strateegiline investeering Euroopa rahusse, julgeolekusse, stabiilsusse ja heaolusse ning võimaldab liidul olla paremal positsioonil üleilmsete probleemide käsitlemisel. Ühtlasi suurendatakse sellega nii liidu kui ka potentsiaalsete tulevaste liikmesriikide majanduslikke ja kaubandusvõimalusi, tagades samas abisaajate järkjärgulise ümberkujundamise. Liidu liikmeks saamise väljavaatel on märkimisväärne ümberkujundav mõju, mis hõlmab positiivseid demokraatlikke, poliitilisi, majanduslikke ja ühiskondlikke muutusi. |
| --- | --- |

(5)

Liidu laienemispoliitika on strateegiline investeering Euroopa rahusse, julgeolekusse, stabiilsusse ja heaolusse ning võimaldab liidul olla paremal positsioonil üleilmsete probleemide käsitlemisel. Ühtlasi suurendatakse sellega nii liidu kui ka potentsiaalsete tulevaste liikmesriikide majanduslikke ja kaubandusvõimalusi, tagades samas abisaajate järkjärgulise ümberkujundamise. Liidu liikmeks saamise väljavaatel on märkimisväärne ümberkujundav mõju, mis hõlmab positiivseid demokraatlikke, poliitilisi, majanduslikke ja ühiskondlikke muutusi.

| (6) | Laienemisprotsess rajaneb kindlaksmääratud kriteeriumidel ning õiglasel ja rangel tingimuslikkusel. Iga abisaajat hinnatakse vaid tema enda saavutuste põhjal. Tehtud edusammude hindamise ja puudujääkide kindlakstegemise eesmärk on pakkuda I lisas loetletud abisaajatele stiimuleid ja suuniseid vajalike ulatuslike reformide jätkamiseks. Selleks et laienemisväljavaadetest saaks reaalsus, on jätkuvalt väga oluline kindel juhindumine põhimõttest „põhialused kõigepealt“. Lähenemisviis „põhialused kõigepealt“ seob õigusriigi ja põhiõigused ühinemisprotsessi teise kahe olulise valdkonnaga: majanduse juhtimisega (suurem keskendumine majandusarengule ja konkurentsivõime suurendamisele) ning demokraatlike institutsioonide ja avaliku halduse reformi tõhustamisega. Kõik kolm põhialust on I lisas loetletud abisaajate reformiprotsessi jaoks määrava tähtsusega ning hõlmavad inimeste jaoks kõige olulisemaid küsimusi. Ühinemise edenemine oleneb sellest, kuivõrd taotleja austab liidu väärtusi ning suudab teha ja rakendada reforme, mis on vajalikud selleks, et viia riigi poliitilised, institutsioonilised, õigus-, haldus- ja majandussüsteemid vastavusse liidu normide, standardite, poliitika ja tavadega. |
| --- | --- |

(6)

Laienemisprotsess rajaneb kindlaksmääratud kriteeriumidel ning õiglasel ja rangel tingimuslikkusel. Iga abisaajat hinnatakse vaid tema enda saavutuste põhjal. Tehtud edusammude hindamise ja puudujääkide kindlakstegemise eesmärk on pakkuda I lisas loetletud abisaajatele stiimuleid ja suuniseid vajalike ulatuslike reformide jätkamiseks. Selleks et laienemisväljavaadetest saaks reaalsus, on jätkuvalt väga oluline kindel juhindumine põhimõttest „põhialused kõigepealt“. Lähenemisviis „põhialused kõigepealt“ seob õigusriigi ja põhiõigused ühinemisprotsessi teise kahe olulise valdkonnaga: majanduse juhtimisega (suurem keskendumine majandusarengule ja konkurentsivõime suurendamisele) ning demokraatlike institutsioonide ja avaliku halduse reformi tõhustamisega. Kõik kolm põhialust on I lisas loetletud abisaajate reformiprotsessi jaoks määrava tähtsusega ning hõlmavad inimeste jaoks kõige olulisemaid küsimusi. Ühinemise edenemine oleneb sellest, kuivõrd taotleja austab liidu väärtusi ning suudab teha ja rakendada reforme, mis on vajalikud selleks, et viia riigi poliitilised, institutsioonilised, õigus-, haldus- ja majandussüsteemid vastavusse liidu normide, standardite, poliitika ja tavadega.

| (7) | Laienemisprotsessi olulised elemendid on heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö, mis on väga tähtsad ka kogu liidu julgeoleku ja stabiilsuse jaoks. Oluline on ka kahepoolsete vaidluste lõplik, kaasav ja siduv lahendamine. |
| --- | --- |

(7)

Laienemisprotsessi olulised elemendid on heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö, mis on väga tähtsad ka kogu liidu julgeoleku ja stabiilsuse jaoks. Oluline on ka kahepoolsete vaidluste lõplik, kaasav ja siduv lahendamine.

| (8) | Euroopa põhiväärtuste omaksvõtmine ja neile pühendumine on valik ning oluline kõikide liiduga ühineda soovivate partnerite jaoks. Kooskõlas sellega peaksid partnerid võtma vastutuse ja pühenduma täielikult Euroopa väärtustele, samuti toetama normidel ja väärtustel põhinevat maailmakorda ning tegema jõuliselt vajalikke reforme oma rahva huvides. See hõlmab tegevuse järkjärgulist kooskõlla viimist liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, eelkõige valdkondades, kus kaalul on olulised ühised huvid, näiteks piiravate meetmete küsimuses ning desinformatsiooni ja muude hübriidohtude vastases võitluses. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa põhiväärtuste omaksvõtmine ja neile pühendumine on valik ning oluline kõikide liiduga ühineda soovivate partnerite jaoks. Kooskõlas sellega peaksid partnerid võtma vastutuse ja pühenduma täielikult Euroopa väärtustele, samuti toetama normidel ja väärtustel põhinevat maailmakorda ning tegema jõuliselt vajalikke reforme oma rahva huvides. See hõlmab tegevuse järkjärgulist kooskõlla viimist liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, eelkõige valdkondades, kus kaalul on olulised ühised huvid, näiteks piiravate meetmete küsimuses ning desinformatsiooni ja muude hübriidohtude vastases võitluses.

| (9) | Komisjon rõhutas oma 6. veebruari 2018. aasta teatises „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ Lääne-Balkani riikide kindlat ja saavutustel põhinevat väljavaadet saada liidu liikmeks. Komisjon esitas 5. veebruaril 2020. aastal ühinemisprotsessi läbivaadatud metoodika oma teatises „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“, mille nõukogu heaks kiitis. Komisjon esitas ka Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava nende riikide pikemaajaliseks COVID-19 kriisi järgseks taastumiseks. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon rõhutas oma 6. veebruari 2018. aasta teatises „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ Lääne-Balkani riikide kindlat ja saavutustel põhinevat väljavaadet saada liidu liikmeks. Komisjon esitas 5. veebruaril 2020. aastal ühinemisprotsessi läbivaadatud metoodika oma teatises „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“, mille nõukogu heaks kiitis. Komisjon esitas ka Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava nende riikide pikemaajaliseks COVID-19 kriisi järgseks taastumiseks.

| (10) | Liit ja selle liikmesriigid on kinnitanud 17. mai 2018. aasta Sofia deklaratsioonis ja 6. mai 2020. aasta Zagrebi deklaratsioonis oma vankumatut toetust Lääne-Balkani Euroopa väljavaatele ning oma pühendumust kõigil tasanditel, et toetada poliitilisi, majanduslikke ja ühiskondlikke muutusi piirkonnas. Zagrebi deklaratsioonis kordasid liit ja selle liikmesriigid veel kord oma tugevat solidaarsust Lääne-Balkani partneritega, eelkõige COVID-19 kriisi kontekstis. |
| --- | --- |

(10)

Liit ja selle liikmesriigid on kinnitanud 17. mai 2018. aasta Sofia deklaratsioonis ja 6. mai 2020. aasta Zagrebi deklaratsioonis oma vankumatut toetust Lääne-Balkani Euroopa väljavaatele ning oma pühendumust kõigil tasanditel, et toetada poliitilisi, majanduslikke ja ühiskondlikke muutusi piirkonnas. Zagrebi deklaratsioonis kordasid liit ja selle liikmesriigid veel kord oma tugevat solidaarsust Lääne-Balkani partneritega, eelkõige COVID-19 kriisi kontekstis.

| (11) | Euroopa Ülemkogu on andnud kandidaatriigi staatuse Albaania Vabariigile, Islandile, Montenegrole, Põhja-Makedoonia Vabariigile, Serbia Vabariigile ja Türgi Vabariigile. Ülemkogu on kinnitanud Lääne-Balkani Euroopa väljavaadet, tuginedes stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessile, mis jääb suhetes Lääne-Balkaniga ühiseks raamistikuks. Ilma et see piiraks seisukohti staatuse suhtes või mis tahes edasisi Euroopa Ülemkogu või nõukogu otsuseid, võidakse riike, kellel on väljavaade saada ELi liikmeks, aga kellele ei ole antud kandidaatriigi staatust, käsitada potentsiaalsete kandidaatriikidena üksnes käesoleva määruse kohaldamisel. 2015. aasta märtsis palus Islandi valitsus liidul Islandit enam mitte kandidaatriigiks pidada, kuigi ametlikult ei ole Island oma liikmeks astumise taotlust tagasi võtnud. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Ülemkogu on andnud kandidaatriigi staatuse Albaania Vabariigile, Islandile, Montenegrole, Põhja-Makedoonia Vabariigile, Serbia Vabariigile ja Türgi Vabariigile. Ülemkogu on kinnitanud Lääne-Balkani Euroopa väljavaadet, tuginedes stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessile, mis jääb suhetes Lääne-Balkaniga ühiseks raamistikuks. Ilma et see piiraks seisukohti staatuse suhtes või mis tahes edasisi Euroopa Ülemkogu või nõukogu otsuseid, võidakse riike, kellel on väljavaade saada ELi liikmeks, aga kellele ei ole antud kandidaatriigi staatust, käsitada potentsiaalsete kandidaatriikidena üksnes käesoleva määruse kohaldamisel. 2015. aasta märtsis palus Islandi valitsus liidul Islandit enam mitte kandidaatriigiks pidada, kuigi ametlikult ei ole Island oma liikmeks astumise taotlust tagasi võtnud.

| (12) | Abi andmisel tuleks järgida ka kokkuleppeid, mille liit on sõlminud I lisas loetletud abisaajatega. Käesoleva määruse alusel abi andmine peaks peamiselt keskenduma sellele, et aidata I lisas loetletud abisaajatel tugevdada demokraatlikke institutsioone ja õigusriiki, reformida kohtusüsteemi ja avalikku haldust, austada põhiõigusi, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute põhiõigusi, ning edendada soolist võrdõiguslikkust, sallivust, sotsiaalset kaasatust ja diskrimineerimise keelamist, sealhulgas kaitsetus olukorras olevate isikute, laste ja puuetega inimeste puhul. Samuti tuleks sellega toetada sotsiaalse turumajanduse arendamist kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba raames kindlaks määratud kesksete põhimõtete ja õigustega, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 17. novembril 2017 välja kuulutasid ja allkirjastasid (6). Sellega ei tohiks toetada meetmeid, mis soodustavad mis tahes vormis segregatsiooni või sotsiaalset tõrjutust. |
| --- | --- |

(12)

Abi andmisel tuleks järgida ka kokkuleppeid, mille liit on sõlminud I lisas loetletud abisaajatega. Käesoleva määruse alusel abi andmine peaks peamiselt keskenduma sellele, et aidata I lisas loetletud abisaajatel tugevdada demokraatlikke institutsioone ja õigusriiki, reformida kohtusüsteemi ja avalikku haldust, austada põhiõigusi, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute põhiõigusi, ning edendada soolist võrdõiguslikkust, sallivust, sotsiaalset kaasatust ja diskrimineerimise keelamist, sealhulgas kaitsetus olukorras olevate isikute, laste ja puuetega inimeste puhul. Samuti tuleks sellega toetada sotsiaalse turumajanduse arendamist kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba raames kindlaks määratud kesksete põhimõtete ja õigustega, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 17. novembril 2017 välja kuulutasid ja allkirjastasid (6). Sellega ei tohiks toetada meetmeid, mis soodustavad mis tahes vormis segregatsiooni või sotsiaalset tõrjutust.

| (13) | Kuna heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on laienemisprotsessi väga olulised elemendid, tuleks abiga jätkuvalt toetada ka I lisas loetletud abisaajate jõupingutusi edendada piirkondlikku, makropiirkondlikku ja piiriülest koostööd ning territoriaalset arengut, sealhulgas liidu makropiirkondlike strateegiate rakendamise kaudu. Need programmid peaksid aitama veelgi kaasa abi suurele nähtavusele liidus ja I lisas loetletud abisaajariikides. Ühtlasi peaks käesoleva määruse alusel antavat abi edendama abisaajate majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning majanduse juhtimist, tugevdama nende majanduslikku integreerimist liidu ühtse turuga, sealhulgas tollikoostööd, edendama avatud ja õiglast kaubandust, mis on aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu tegevuskava aluseks, sealhulgas regionaalarengu ja ühtekuuluvuspoliitikate, põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikate ning sotsiaal- ja tööhõivepoliitikate, sealhulgas tööjõu liikuvuse rakendamise ning digitaalmajanduse ja -ühiskonna arendamise ning teadusuuringute ja innovatsiooni hoogustamisega, samuti 2018. aasta Lääne-Balkani digitaalarengu tegevuskava juhtalgatuse kontekstis. |
| --- | --- |

(13)

Kuna heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on laienemisprotsessi väga olulised elemendid, tuleks abiga jätkuvalt toetada ka I lisas loetletud abisaajate jõupingutusi edendada piirkondlikku, makropiirkondlikku ja piiriülest koostööd ning territoriaalset arengut, sealhulgas liidu makropiirkondlike strateegiate rakendamise kaudu. Need programmid peaksid aitama veelgi kaasa abi suurele nähtavusele liidus ja I lisas loetletud abisaajariikides. Ühtlasi peaks käesoleva määruse alusel antavat abi edendama abisaajate majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning majanduse juhtimist, tugevdama nende majanduslikku integreerimist liidu ühtse turuga, sealhulgas tollikoostööd, edendama avatud ja õiglast kaubandust, mis on aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu tegevuskava aluseks, sealhulgas regionaalarengu ja ühtekuuluvuspoliitikate, põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikate ning sotsiaal- ja tööhõivepoliitikate, sealhulgas tööjõu liikuvuse rakendamise ning digitaalmajanduse ja -ühiskonna arendamise ning teadusuuringute ja innovatsiooni hoogustamisega, samuti 2018. aasta Lääne-Balkani digitaalarengu tegevuskava juhtalgatuse kontekstis.

| (14) | IPA III kohased meetmed peaksid toetama leppimist, rahuloomet ja konfliktide ennetamist vahendustegevuse, usalduse suurendamise meetmete ning õiglust, tõeotsimist ja reparatsioone edendavate ja rikkumiste kordumise vältimise protsesside kaudu. |
| --- | --- |

(14)

IPA III kohased meetmed peaksid toetama leppimist, rahuloomet ja konfliktide ennetamist vahendustegevuse, usalduse suurendamise meetmete ning õiglust, tõeotsimist ja reparatsioone edendavate ja rikkumiste kordumise vältimise protsesside kaudu.

| (15) | Käesoleva määruse alusel antavat abi tuleks kasutada rahva tervise turvalisuse ja rahvatervise hädaolukordadeks valmisoleku tugevdamiseks, samuti vastastikuses täiendavuses muude liidu rahastamisvahenditega COVID-19 puhangu põhjustatud suure majandusšokiga tegelemiseks ning selle tõsiste sotsiaal-majanduslike mõjude leevendamiseks, mobiliseerides ressursse piirkonna majanduse taastumise kiirendamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määruse alusel antavat abi tuleks kasutada rahva tervise turvalisuse ja rahvatervise hädaolukordadeks valmisoleku tugevdamiseks, samuti vastastikuses täiendavuses muude liidu rahastamisvahenditega COVID-19 puhangu põhjustatud suure majandusšokiga tegelemiseks ning selle tõsiste sotsiaal-majanduslike mõjude leevendamiseks, mobiliseerides ressursse piirkonna majanduse taastumise kiirendamiseks.

| (16) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata uute võimaluste loomisele noorte, sealhulgas noorte spetsialistide jaoks, tagades samal ajal, et need võimalused aidatavad kaasa I lisas loetletud abisaajate sotsiaal-majanduslikule arengule. Käesoleva määruse alusel antava abi eesmärk peaks olema ka ajude äravoolu probleemiga tegelemine. |
| --- | --- |

(16)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata uute võimaluste loomisele noorte, sealhulgas noorte spetsialistide jaoks, tagades samal ajal, et need võimalused aidatavad kaasa I lisas loetletud abisaajate sotsiaal-majanduslikule arengule. Käesoleva määruse alusel antava abi eesmärk peaks olema ka ajude äravoolu probleemiga tegelemine.

| (17) | Liidu tegevusest, mille eesmärk on toetada IPA III-st antavatest rahalistest vahenditest I lisas loetletud abisaajariikide reforme, peaksid kõnealused riigid ja ka liit tõhusalt teavitama. Sellega seoses peaks liit tõhustama teabe edastamise ja teavituskampaaniatega seotud jõupingutusi, et tagada rahastamise nähtavus IPA III-st. |
| --- | --- |

(17)

Liidu tegevusest, mille eesmärk on toetada IPA III-st antavatest rahalistest vahenditest I lisas loetletud abisaajariikide reforme, peaksid kõnealused riigid ja ka liit tõhusalt teavitama. Sellega seoses peaks liit tõhustama teabe edastamise ja teavituskampaaniatega seotud jõupingutusi, et tagada rahastamise nähtavus IPA III-st.

| (18) | Liit peaks liikmesriikide kogemusest juhindudes toetama I lisas loetletud abisaajaid teel ühinemise poole. Selline koostöö peaks keskenduma eelkõige liikmesriikide enda reformiprotsessi käigus omandatud kogemuste jagamisele. |
| --- | --- |

(18)

Liit peaks liikmesriikide kogemusest juhindudes toetama I lisas loetletud abisaajaid teel ühinemise poole. Selline koostöö peaks keskenduma eelkõige liikmesriikide enda reformiprotsessi käigus omandatud kogemuste jagamisele.

| (19) | Õigusriigi tugevdamine, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamine, korruptsiooni, rahapesu ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tugevdamine ning läbipaistvuse ja hea valitsemistava toetamine kõikidel tasanditel ning avaliku halduse reformi tõhustamine, sealhulgas riigihangete, konkurentsi ja riigiabi valdkonnas, on endiselt kõige põhilisemad väljakutsed ning need on äärmiselt olulised, et abisaajad läheneksid liidule ja oleksid valmis liidu liikmelisusega kaasnevaid kohustusi täielikult täitma. Pidades silmas nendes valdkondades ellu viidavate reformide pikemaajalist laadi ja vajadust saavutada tulemusi, tuleks käesoleva määruse alusel antava finantsabi kaudu neid küsimusi võimalikult varakult käsitleda. |
| --- | --- |

(19)

Õigusriigi tugevdamine, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamine, korruptsiooni, rahapesu ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tugevdamine ning läbipaistvuse ja hea valitsemistava toetamine kõikidel tasanditel ning avaliku halduse reformi tõhustamine, sealhulgas riigihangete, konkurentsi ja riigiabi valdkonnas, on endiselt kõige põhilisemad väljakutsed ning need on äärmiselt olulised, et abisaajad läheneksid liidule ja oleksid valmis liidu liikmelisusega kaasnevaid kohustusi täielikult täitma. Pidades silmas nendes valdkondades ellu viidavate reformide pikemaajalist laadi ja vajadust saavutada tulemusi, tuleks käesoleva määruse alusel antava finantsabi kaudu neid küsimusi võimalikult varakult käsitleda.

| (20) | Kooskõlas osalusdemokraatia põhimõttega peaks komisjon edendama igas I lisas loetletud abisaajariigis parlamentaarse suutlikkuse suurendamist, parlamentaarset järelevalvet, demokraatlikke menetlusi ja õiglast esindatust. |
| --- | --- |

(20)

Kooskõlas osalusdemokraatia põhimõttega peaks komisjon edendama igas I lisas loetletud abisaajariigis parlamentaarse suutlikkuse suurendamist, parlamentaarset järelevalvet, demokraatlikke menetlusi ja õiglast esindatust.

| (21) | Julgeolekuvaldkonnas on liidu ja I lisas loetletud abisaajate tõhustatud strateegiline ja operatiivkoostöö hädavajalik, et julgeoleku-, terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse ohtudega tulemuslikult ja tõhusalt toime tulla. |
| --- | --- |

(21)

Julgeolekuvaldkonnas on liidu ja I lisas loetletud abisaajate tõhustatud strateegiline ja operatiivkoostöö hädavajalik, et julgeoleku-, terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse ohtudega tulemuslikult ja tõhusalt toime tulla.

| (22) | Rahvusvaheline ja piirkondlik rändealane koostöö, sealhulgas tugevdades veelgi piiri- ja rändehalduse suutlikkust, tagades rahvusvahelise kaitse kättesaadavuse, jagades olulist teavet, tugevdades piirikontrolli ning jõupingutusi ebaseadusliku rände vastu võitlemiseks, sundrände probleemiga tegelemine ning inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemine on liidu ja I lisas loetletud abisaajate vahelise koostöö olulised aspektid. |
| --- | --- |

(22)

Rahvusvaheline ja piirkondlik rändealane koostöö, sealhulgas tugevdades veelgi piiri- ja rändehalduse suutlikkust, tagades rahvusvahelise kaitse kättesaadavuse, jagades olulist teavet, tugevdades piirikontrolli ning jõupingutusi ebaseadusliku rände vastu võitlemiseks, sundrände probleemiga tegelemine ning inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemine on liidu ja I lisas loetletud abisaajate vahelise koostöö olulised aspektid.

| (23) | Tuleks parandada I lisas loetletud abisaajate kommunikatsioonivõimet, et tagada üldsuse toetus liidu väärtustele ja nende mõistmine ning võimaliku liidu liikmesusega kaasneva kasu ja kaasnevate kohustuste mõistmine, tegeledes samal ajal desinformatsiooni küsimusega. |
| --- | --- |

(23)

Tuleks parandada I lisas loetletud abisaajate kommunikatsioonivõimet, et tagada üldsuse toetus liidu väärtustele ja nende mõistmine ning võimaliku liidu liikmesusega kaasneva kasu ja kaasnevate kohustuste mõistmine, tegeledes samal ajal desinformatsiooni küsimusega.

| (24) | Liit peaks haarama ohjad tegevuses, mille eesmärk on parandada meie planeedi tervist ja saavutada paremini ühendatud maailm. Euroopa roheleppes, mis on esitatud komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises, on esitatud uuendatud kohustus ja uus strateegiline raamistik selle üleilmse eesmärgi saavutamiseks. Liit peaks kasutama oma mõjuvõimu, oskusteavet ja finantsabi, et kutsuda I lisas loetletud abisaajaid endaga kestlikkuse suunas liikumisel ühinema. Käesolev määrus peaks seetõttu edendama rohelist tegevuskava, tugevdades keskkonnakaitset, aidates kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele ning kiirendades üleminekut vähese CO2 heitega majandusele. |
| --- | --- |

(24)

Liit peaks haarama ohjad tegevuses, mille eesmärk on parandada meie planeedi tervist ja saavutada paremini ühendatud maailm. Euroopa roheleppes, mis on esitatud komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises, on esitatud uuendatud kohustus ja uus strateegiline raamistik selle üleilmse eesmärgi saavutamiseks. Liit peaks kasutama oma mõjuvõimu, oskusteavet ja finantsabi, et kutsuda I lisas loetletud abisaajaid endaga kestlikkuse suunas liikumisel ühinema. Käesolev määrus peaks seetõttu edendama rohelist tegevuskava, tugevdades keskkonnakaitset, aidates kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele ning kiirendades üleminekut vähese CO2 heitega majandusele.

| (25) | I lisas loetletud abisaajad peavad olema paremini valmis käsitlema üleilmseid probleeme, nagu jätkusuutlik areng ja kliimamuutused, ning viima oma jõupingutused nende küsimuste lahendamiseks kooskõlla liidu jõupingutustega. Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet (7) ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaks IPA III aitama kaasa kliimameetmete peavoolustamisele liidu poliitikavaldkondades ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks ning eesmärgi tagada 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 % eelarvest kulutusteks elurikkusele – saavutamisele, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja elurikkuse eesmärkide praegust kattumist. IPA III kohased meetmed peaksid IPA III kogu rahastamispaketist panustama kliimaeesmärkidesse 18 %, eesmärgiga suurendada seda määra 2027. aastaks 20 %-le. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks IPA III ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning IPA III koondtulemusi tuleks arvestada asjakohastes hindamis- ja läbivaatamismenetlustes. |
| --- | --- |

(25)

I lisas loetletud abisaajad peavad olema paremini valmis käsitlema üleilmseid probleeme, nagu jätkusuutlik areng ja kliimamuutused, ning viima oma jõupingutused nende küsimuste lahendamiseks kooskõlla liidu jõupingutustega. Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet (7) ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaks IPA III aitama kaasa kliimameetmete peavoolustamisele liidu poliitikavaldkondades ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks ning eesmärgi tagada 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 % eelarvest kulutusteks elurikkusele – saavutamisele, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja elurikkuse eesmärkide praegust kattumist. IPA III kohased meetmed peaksid IPA III kogu rahastamispaketist panustama kliimaeesmärkidesse 18 %, eesmärgiga suurendada seda määra 2027. aastaks 20 %-le. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks IPA III ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning IPA III koondtulemusi tuleks arvestada asjakohastes hindamis- ja läbivaatamismenetlustes.

| (26) | IPA III kohased meetmed peaksid toetama septembris 2015 vastu võetud ÜRO säästva arengu tegevuskava 2030 rakendamist üldkohaldatava tegevuskavana, mille täitmist liit ja selle liikmesriigid täielikult toetavad ning mille on kõik I lisas loetletud abisaajad heaks kiitnud. Nende eesmärkide saavutamiseks peaksid IPA III kohased meetmed lisaks meetmetele, mille üks peamisi eesmärke on kliima, võimaluse korral peavoolustama keskkonnasäästlikkuse ja kliimamuutustega seotud eesmärgid kõikides sektorites, pöörates erilist tähelepanu keskkonnakaitsele ja piiriülese reostuse vastu võitlemisele, ning püüdlema riiklikes ja kohalikes strateegiates keskkonnasäästliku majanduskasvu poole, sealhulgas toetama riigihangetes kestlikkuse kriteeriume. IPA III kohaste meetmete puhul tuleks järgida põhimõtet „ära tekita kahju“ ning need peaksid olema võimalikult suures ulatuses kooskõlas liidu taksonoomiaga, eelkõige selleks, et tagada investeeringute kestlikkus Lääne-Balkanis ja Türgis. |
| --- | --- |

(26)

IPA III kohased meetmed peaksid toetama septembris 2015 vastu võetud ÜRO säästva arengu tegevuskava 2030 rakendamist üldkohaldatava tegevuskavana, mille täitmist liit ja selle liikmesriigid täielikult toetavad ning mille on kõik I lisas loetletud abisaajad heaks kiitnud. Nende eesmärkide saavutamiseks peaksid IPA III kohased meetmed lisaks meetmetele, mille üks peamisi eesmärke on kliima, võimaluse korral peavoolustama keskkonnasäästlikkuse ja kliimamuutustega seotud eesmärgid kõikides sektorites, pöörates erilist tähelepanu keskkonnakaitsele ja piiriülese reostuse vastu võitlemisele, ning püüdlema riiklikes ja kohalikes strateegiates keskkonnasäästliku majanduskasvu poole, sealhulgas toetama riigihangetes kestlikkuse kriteeriume. IPA III kohaste meetmete puhul tuleks järgida põhimõtet „ära tekita kahju“ ning need peaksid olema võimalikult suures ulatuses kooskõlas liidu taksonoomiaga, eelkõige selleks, et tagada investeeringute kestlikkus Lääne-Balkanis ja Türgis.

| (27) | Käesoleva määruse rakendamisel tuleks juhinduda soolise võrdõiguslikkuse põhimõttest ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamisest ning seada eesmärgiks naiste ja tütarlaste õiguste kaitsmine ja edendamine kooskõlas ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavade, asjakohaste nõukogu järelduste ja rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldused naiste, rahu ja julgeoleku kohta. Soolise võrdõiguslikkuse tugevdamine ja naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamine liidu välistegevuses ning jõupingutuste tõhustamine eesmärgiga saavutada ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavades märgitud tulemuslikkuse miinimumstandardid peaksid viima sootundliku ja ümberkujundava käsitlusviisini liidu ja I lisas loetletud abisaajate vahelises koostöös. Soolist võrdõiguslikkust tuleks käesoleva määruse rakendamisel läbivalt kajastada ja peavoolustada. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määruse rakendamisel tuleks juhinduda soolise võrdõiguslikkuse põhimõttest ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamisest ning seada eesmärgiks naiste ja tütarlaste õiguste kaitsmine ja edendamine kooskõlas ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavade, asjakohaste nõukogu järelduste ja rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldused naiste, rahu ja julgeoleku kohta. Soolise võrdõiguslikkuse tugevdamine ja naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamine liidu välistegevuses ning jõupingutuste tõhustamine eesmärgiga saavutada ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavades märgitud tulemuslikkuse miinimumstandardid peaksid viima sootundliku ja ümberkujundava käsitlusviisini liidu ja I lisas loetletud abisaajate vahelises koostöös. Soolist võrdõiguslikkust tuleks käesoleva määruse rakendamisel läbivalt kajastada ja peavoolustada.

| (28) | Käesoleva määrusega kehtestatakse IPA III kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (8) punkti 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva määrusega kehtestatakse IPA III kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (8) punkti 18 tähenduses.

| (29) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama antava abi normidele vastavuse, sidususe, järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse, eelkõige korrapäraste konsultatsioonide ja sagedase teabevahetuse kaudu abitsükli eri etappides, sealhulgas kohalikul tasandil. Samuti tuleks astuda samme, mis on vajalikud selleks, et tagada parem koordineerimine ja vastastikune täiendavus teiste abiandjatega, sealhulgas korrapäraste konsultatsioonide abil. Komisjon peaks tagama asjakohase konsulteerimise I lisas loetletud abisaajate asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas asjakohasel juhul kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega, samuti nende õigeaegse juurdepääsu asjakohasele teabele, et nad saaksid programmide koostamises ja rakendamises ning seotud seireprotsessides sisukalt kaasa rääkida. Kodanikuühiskonna rolli tuleks tugevdada valitsusasutuste kaudu rakendatavates programmides kui ka liidu abi otsese saajana. Samuti tuleks liidu abiga toetada inimõiguste kaitsjaid. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama antava abi normidele vastavuse, sidususe, järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse, eelkõige korrapäraste konsultatsioonide ja sagedase teabevahetuse kaudu abitsükli eri etappides, sealhulgas kohalikul tasandil. Samuti tuleks astuda samme, mis on vajalikud selleks, et tagada parem koordineerimine ja vastastikune täiendavus teiste abiandjatega, sealhulgas korrapäraste konsultatsioonide abil. Komisjon peaks tagama asjakohase konsulteerimise I lisas loetletud abisaajate asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas asjakohasel juhul kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega, samuti nende õigeaegse juurdepääsu asjakohasele teabele, et nad saaksid programmide koostamises ja rakendamises ning seotud seireprotsessides sisukalt kaasa rääkida. Kodanikuühiskonna rolli tuleks tugevdada valitsusasutuste kaudu rakendatavates programmides kui ka liidu abi otsese saajana. Samuti tuleks liidu abiga toetada inimõiguste kaitsjaid.

| (30) | Käesoleva määruse alusel toetatavate asjakohaste poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamise tegevusprioriteedid tuleks sätestada programmitöö raamistikus, mille komisjon näeb ette ajavahemikuks 2021–2027 kehtestatud liidu mitmeaastase finantsraamistiku kestuseks (edaspidi „IPA programmitöö raamistik“). IPA programmitöö raamistik tuleks luua partnerluses I lisas loetletud abisaajatega kooskõlas üldise poliitikaraamistiku ja põhimõtetega ning käesolevas määruses sätestatud üld- ja erieesmärkidega ning võttes igakülgselt arvesse asjakohaseid riiklikke strateegiaid. IPA programmitöö raamistikus tuleks kindlaks määrata abi andmisega toetatavad valdkonnad, esitades vahendite esialgse jaotuse iga valdkonna kohta, sealhulgas hinnangulised kliimaga seotud kulud. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määruse alusel toetatavate asjakohaste poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamise tegevusprioriteedid tuleks sätestada programmitöö raamistikus, mille komisjon näeb ette ajavahemikuks 2021–2027 kehtestatud liidu mitmeaastase finantsraamistiku kestuseks (edaspidi „IPA programmitöö raamistik“). IPA programmitöö raamistik tuleks luua partnerluses I lisas loetletud abisaajatega kooskõlas üldise poliitikaraamistiku ja põhimõtetega ning käesolevas määruses sätestatud üld- ja erieesmärkidega ning võttes igakülgselt arvesse asjakohaseid riiklikke strateegiaid. IPA programmitöö raamistikus tuleks kindlaks määrata abi andmisega toetatavad valdkonnad, esitades vahendite esialgse jaotuse iga valdkonna kohta, sealhulgas hinnangulised kliimaga seotud kulud.

| (31) | Liidu ja I lisas loetletud abisaajate ühistes huvides on suurendada jõupingutusi, mida need abisaajad teevad oma poliitika-, õigus- ja majandussüsteemide reformimiseks eesmärgiga saada liidu liikmeks. Abi peaks põhinema nii tulemuspõhisel lähenemisviisil kui ka õiglase osa põhimõttel, tagades edusammud kõigis I lisas loetletud abisaajariikides. Abi tuleks anda sihtotstarbeliselt ja seda tuleks kohandada nende konkreetsele olukorrale, võttes arvesse edasisi jõupingutusi, mida on vaja käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks. I lisas loetletud abisaajate vajadusi ja suutlikkust tuleks arvesse võtta kooskõlas õiglase osa põhimõttega, et vältida abi ebaproportsionaalselt madalat taset võrreldes teiste abisaajatega. Käesoleva määruse alusel antavat abi tuleks eristada ulatuse ja suuruse alusel, võttes arvesse I lisas loetletud abisaajate tegevuse tulemuslikkust, eelkõige pühendumist reformidele ja nende rakendamisel tehtud edusamme, eriti õigusriigi ja põhiõiguste, demokraatlike institutsioonide ja avaliku halduse reformi, majandusarengu ja konkurentsivõime valdkonnas. |
| --- | --- |

(31)

Liidu ja I lisas loetletud abisaajate ühistes huvides on suurendada jõupingutusi, mida need abisaajad teevad oma poliitika-, õigus- ja majandussüsteemide reformimiseks eesmärgiga saada liidu liikmeks. Abi peaks põhinema nii tulemuspõhisel lähenemisviisil kui ka õiglase osa põhimõttel, tagades edusammud kõigis I lisas loetletud abisaajariikides. Abi tuleks anda sihtotstarbeliselt ja seda tuleks kohandada nende konkreetsele olukorrale, võttes arvesse edasisi jõupingutusi, mida on vaja käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks. I lisas loetletud abisaajate vajadusi ja suutlikkust tuleks arvesse võtta kooskõlas õiglase osa põhimõttega, et vältida abi ebaproportsionaalselt madalat taset võrreldes teiste abisaajatega. Käesoleva määruse alusel antavat abi tuleks eristada ulatuse ja suuruse alusel, võttes arvesse I lisas loetletud abisaajate tegevuse tulemuslikkust, eelkõige pühendumist reformidele ja nende rakendamisel tehtud edusamme, eriti õigusriigi ja põhiõiguste, demokraatlike institutsioonide ja avaliku halduse reformi, majandusarengu ja konkurentsivõime valdkonnas.

| (32) | Kui asjakohaste näitajate põhjal on I lisas loetletud abisaajate puhul märgata märkimisväärset tagasiminekut või püsivat edusammude puudumist lähenemisviisiga „põhialused kõigepealt“ hõlmatud valdkondades, tuleks abi ulatust ja suurust vastavalt muuta, ilma et see piiraks nõukogu õigust võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 215 vastu piiravaid meetmeid pärast seda, kui on tehtud otsus majandus- või rahandussuhete osaliseks või täielikuks katkestamiseks või piiramiseks ühe või mitme kolmanda riigiga, ning ilma et see piiraks komisjoni õigust peatada maksed või rahastamislepingute täitmine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (9) (edaspidi „finantsmäärus“). Tuleks pöörata piisavalt tähelepanu sellele, kas abisaajad järgivad ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(32)

Kui asjakohaste näitajate põhjal on I lisas loetletud abisaajate puhul märgata märkimisväärset tagasiminekut või püsivat edusammude puudumist lähenemisviisiga „põhialused kõigepealt“ hõlmatud valdkondades, tuleks abi ulatust ja suurust vastavalt muuta, ilma et see piiraks nõukogu õigust võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 215 vastu piiravaid meetmeid pärast seda, kui on tehtud otsus majandus- või rahandussuhete osaliseks või täielikuks katkestamiseks või piiramiseks ühe või mitme kolmanda riigiga, ning ilma et see piiraks komisjoni õigust peatada maksed või rahastamislepingute täitmine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (9) (edaspidi „finantsmäärus“). Tuleks pöörata piisavalt tähelepanu sellele, kas abisaajad järgivad ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid.

| (33) | Komisjon peaks igal aastal hindama IPA programmitöö raamistiku rakendamist, kirjeldades, kuidas on rakendatud tulemuspõhist lähenemisviisi ja õiglase osa põhimõtet. Selle hindamise raames tuleks samuti anda ülevaade olukorrast seoses rahastamise tasemega iga eesmärgi puhul ja iga I lisas loetletud abisaaja puhul. Sellega tuleks samuti võimaldada käesoleva määrusega loodud komiteel saada piisavat teavet ja abistada komisjoni. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon peaks igal aastal hindama IPA programmitöö raamistiku rakendamist, kirjeldades, kuidas on rakendatud tulemuspõhist lähenemisviisi ja õiglase osa põhimõtet. Selle hindamise raames tuleks samuti anda ülevaade olukorrast seoses rahastamise tasemega iga eesmärgi puhul ja iga I lisas loetletud abisaaja puhul. Sellega tuleks samuti võimaldada käesoleva määrusega loodud komiteel saada piisavat teavet ja abistada komisjoni.

| (34) | Komisjon peaks tagama, et kasutusele on võetud selged seire- ja hindamismehhanismid, et tagada liidu eelarve täitmisel tõhus vastutus ja läbipaistvus ning käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks tehtavate edusammude tõhus hindamine. Kui see on võimalik ja asjakohane, tuleks liidu tegevuse tulemuste jälgimiseks ja hindamiseks kasutada eelnevalt kindlaks määratud läbipaistvaid, riigipõhiseid ja mõõdetavaid näitajaid, mida on kohandatud IPA III eripärale ja eesmärkidele. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon peaks tagama, et kasutusele on võetud selged seire- ja hindamismehhanismid, et tagada liidu eelarve täitmisel tõhus vastutus ja läbipaistvus ning käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks tehtavate edusammude tõhus hindamine. Kui see on võimalik ja asjakohane, tuleks liidu tegevuse tulemuste jälgimiseks ja hindamiseks kasutada eelnevalt kindlaks määratud läbipaistvaid, riigipõhiseid ja mõõdetavaid näitajaid, mida on kohandatud IPA III eripärale ja eesmärkidele.

| (35) | Üleminek ühinemiseelsete rahaliste vahendite komisjonipoolselt eelarve otseselt täitmiselt abisaajate poolsele eelarve kaudsele täitmisele peaks olema järkjärguline ning vastama abisaajate sellekohasele suutlikkusele, võttes arvesse hea valitsemistava põhimõtteid. Komisjon peaks võtma liidu finantshuvide kaitse tagamiseks asjakohaseid järelevalvemeetmeid ning suutma vajaduse korral selle ülemineku tagasi pöörata. Abi andmisel tuleks jätkuvalt kasutada struktuure ja vahendeid, mis on oma väärtust ühinemiseelses protsessis tõestanud. |
| --- | --- |

(35)

Üleminek ühinemiseelsete rahaliste vahendite komisjonipoolselt eelarve otseselt täitmiselt abisaajate poolsele eelarve kaudsele täitmisele peaks olema järkjärguline ning vastama abisaajate sellekohasele suutlikkusele, võttes arvesse hea valitsemistava põhimõtteid. Komisjon peaks võtma liidu finantshuvide kaitse tagamiseks asjakohaseid järelevalvemeetmeid ning suutma vajaduse korral selle ülemineku tagasi pöörata. Abi andmisel tuleks jätkuvalt kasutada struktuure ja vahendeid, mis on oma väärtust ühinemiseelses protsessis tõestanud.

| (36) | Liit peaks oma välistegevuse mõju optimeerimiseks püüdma olemasolevaid vahendeid võimalikult tõhusalt kasutada. See tuleks saavutada, tagades sidususe, järjepidevuse ja täiendavuse liidu välistegevuse instrumentidega ning koostoimes liidu muude poliitikameetmete ja programmidega, näiteks teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695, (10)„Erasmus+“, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/817, (11)„Loov Euroopa“, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/818, (12) Euroopa rohelepe, Õiglase Ülemineku Fond, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1056 (13) ja Euroopa ühendamise rahastu, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1153, (14) mis hõlmab asjakohasel juhul sidusust ja täiendavust makromajandusliku finantsabiga. |
| --- | --- |

(36)

Liit peaks oma välistegevuse mõju optimeerimiseks püüdma olemasolevaid vahendeid võimalikult tõhusalt kasutada. See tuleks saavutada, tagades sidususe, järjepidevuse ja täiendavuse liidu välistegevuse instrumentidega ning koostoimes liidu muude poliitikameetmete ja programmidega, näiteks teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695, (10)„Erasmus+“, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/817, (11)„Loov Euroopa“, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/818, (12) Euroopa rohelepe, Õiglase Ülemineku Fond, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1056 (13) ja Euroopa ühendamise rahastu, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1153, (14) mis hõlmab asjakohasel juhul sidusust ja täiendavust makromajandusliku finantsabiga.

| (37) | Ühise eesmärgi saavutamiseks rakendatavate kombineeritud sekkumiste võimalikult suure mõju huvides peaks olema võimalik IPA III-st panustada muude programmide raames rakendatavatesse meetmetesse, tingimusel et need ei kata samu kulusid. |
| --- | --- |

(37)

Ühise eesmärgi saavutamiseks rakendatavate kombineeritud sekkumiste võimalikult suure mõju huvides peaks olema võimalik IPA III-st panustada muude programmide raames rakendatavatesse meetmetesse, tingimusel et need ei kata samu kulusid.

| (38) | Liidu rahalisi vahendeid IPA III-st tuleks kasutada programmi „Erasmus+“ rahvusvahelisest mõõtmest tulenevate meetmete rahastamiseks ja need meetmed tuleks rakendada määruse (EL) 2021/817 kohaselt. |
| --- | --- |

(38)

Liidu rahalisi vahendeid IPA III-st tuleks kasutada programmi „Erasmus+“ rahvusvahelisest mõõtmest tulenevate meetmete rahastamiseks ja need meetmed tuleks rakendada määruse (EL) 2021/817 kohaselt.

| (39) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Nimetatud reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks kord, mille kohaselt eelarvet koostatakse ja täidetakse toetuste, auhindade, hangete, ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Nimetatud reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks kord, mille kohaselt eelarvet koostatakse ja täidetakse toetuste, auhindade, hangete, ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (40) | Kuna demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku liidu rahastamise alus, nagu on osutatud finantsmääruses, võiks abi peatada, kui demokraatia, inimõiguste või õigusriigi olukord I lisas loetletud abisaaja riigis halveneb. |
| --- | --- |

(40)

Kuna demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku liidu rahastamise alus, nagu on osutatud finantsmääruses, võiks abi peatada, kui demokraatia, inimõiguste või õigusriigi olukord I lisas loetletud abisaaja riigis halveneb.

| (41) | Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Sealhulgas tuleks kaaluda kindlasummalisi makseid, kindlamääralisi makseid ja ühikuhindu, samuti kuludega sidumata rahalisi vahendeid, millele on osutatud finantsmääruse artikli 125 lõikes 1. |
| --- | --- |

(41)

Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Sealhulgas tuleks kaaluda kindlasummalisi makseid, kindlamääralisi makseid ja ühikuhindu, samuti kuludega sidumata rahalisi vahendeid, millele on osutatud finantsmääruse artikli 125 lõikes 1.

| (42) | Liit peaks oma välistegevuse rakendamisel jätkama ühiseeskirjade kohaldamist. Liidu välistegevuse instrumentide rakendamise reeglid ja menetlused sätestatakse määruses (EL) 2021/947. Konkreetsete olukordadega tegelemiseks, eelkõige piiriülese koostöö ning põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika valdkondades tuleks kehtestada üksikasjalikud lisasätted. |
| --- | --- |

(42)

Liit peaks oma välistegevuse rakendamisel jätkama ühiseeskirjade kohaldamist. Liidu välistegevuse instrumentide rakendamise reeglid ja menetlused sätestatakse määruses (EL) 2021/947. Konkreetsete olukordadega tegelemiseks, eelkõige piiriülese koostöö ning põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika valdkondades tuleks kehtestada üksikasjalikud lisasätted.

| (43) | Välistegevusi viiakse tihti ellu väga ebastabiilses keskkonnas, kus on vaja pidevalt ja kiirelt reageerida liidu partnerite vajaduste muutumisele ning üleilmsetele probleemidele, mis on seotud näiteks inimõiguste, demokraatia ja hea valitsemistava, julgeoleku ja stabiilsuse, kliimamuutuste ja keskkonna, ebaseadusliku rände ja sundrändega, ning nende algpõhjustele. Prognoositavuse põhimõtte ühitamine vajadusega kiirelt reageerida uutele vajadustele tähendab seega programmide rahalise rakendamise kohandamist. Selleks et suurendada liidu suutlikkust reageerida ettenägematutele vajadustele ja järgida samas põhimõtet, et liidu eelarve kinnitatakse iga-aastaselt, tuleks käesolevas määruses säilitada finantsmääruses muude poliitikameetmete puhul lubatud paindlikkus, nimelt ülekandmine ühest perioodist teise ja lubatud vahendite ümberpaigutamine, järgides samal ajal käesolevas määruses sätestatud sihte ja eesmärke. See tagab liidu vahendite tõhusa kasutamise nii liidu kodanike kui ka I lisas loetletud abisaajate jaoks ning maksimeerib seega liidu välistegevuses sekkumisteks kättesaadavaid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(43)

Välistegevusi viiakse tihti ellu väga ebastabiilses keskkonnas, kus on vaja pidevalt ja kiirelt reageerida liidu partnerite vajaduste muutumisele ning üleilmsetele probleemidele, mis on seotud näiteks inimõiguste, demokraatia ja hea valitsemistava, julgeoleku ja stabiilsuse, kliimamuutuste ja keskkonna, ebaseadusliku rände ja sundrändega, ning nende algpõhjustele. Prognoositavuse põhimõtte ühitamine vajadusega kiirelt reageerida uutele vajadustele tähendab seega programmide rahalise rakendamise kohandamist. Selleks et suurendada liidu suutlikkust reageerida ettenägematutele vajadustele ja järgida samas põhimõtet, et liidu eelarve kinnitatakse iga-aastaselt, tuleks käesolevas määruses säilitada finantsmääruses muude poliitikameetmete puhul lubatud paindlikkus, nimelt ülekandmine ühest perioodist teise ja lubatud vahendite ümberpaigutamine, järgides samal ajal käesolevas määruses sätestatud sihte ja eesmärke. See tagab liidu vahendite tõhusa kasutamise nii liidu kodanike kui ka I lisas loetletud abisaajate jaoks ning maksimeerib seega liidu välistegevuses sekkumisteks kättesaadavaid liidu vahendeid.

| (44) | Määrusega (EL) 2021/947 loodud uus Euroopa Kestliku Arengu Fond+ (edaspidi „EFSD+“), mis toimib eelmise fondi eeskujul ühtse rahastamispaketina, millega üleilmselt pakkuda toetuste, eelarvetagatiste ja muude rahastamisvahendite vormis rahastamissuutlikkust, sealhulgas I lisas loetletud abisaajatele. Käesoleva määruse alusel elluviidavate Lääne-Balkanit käsitlevate EFSD+ toimingute juhtimine tuleks ka edaspidi tagada Lääne-Balkani investeerimisraamistikuga. Lääne-Balkani investeerimisraamistiku juhtkomiteesse kuuluvad I lisas loetletud Lääne-Balkani abisaajad, Lääne-Balkani riikide ühisfondi toetajad, asjaomased finantseerimisasutused ja asjakohasel juhul asjaomased piirkondlikud organisatsioonid. Lääne-Balkanit hõlmavate EFSD+ toimingute strateeginõukogu peaks ka edaspidi olema kaasav. |
| --- | --- |

(44)

Määrusega (EL) 2021/947 loodud uus Euroopa Kestliku Arengu Fond+ (edaspidi „EFSD+“), mis toimib eelmise fondi eeskujul ühtse rahastamispaketina, millega üleilmselt pakkuda toetuste, eelarvetagatiste ja muude rahastamisvahendite vormis rahastamissuutlikkust, sealhulgas I lisas loetletud abisaajatele. Käesoleva määruse alusel elluviidavate Lääne-Balkanit käsitlevate EFSD+ toimingute juhtimine tuleks ka edaspidi tagada Lääne-Balkani investeerimisraamistikuga. Lääne-Balkani investeerimisraamistiku juhtkomiteesse kuuluvad I lisas loetletud Lääne-Balkani abisaajad, Lääne-Balkani riikide ühisfondi toetajad, asjaomased finantseerimisasutused ja asjakohasel juhul asjaomased piirkondlikud organisatsioonid. Lääne-Balkanit hõlmavate EFSD+ toimingute strateeginõukogu peaks ka edaspidi olema kaasav.

| (45) | Välistegevuse tagatisega, mis loodi määrusega (EL) 2021/947, toetatakse EFSD+ meetmeid ja IPA III-st tuleks panustada I lisas loetletud abisaajate huvides tehtavate toimingute jaoks vajaliku eraldise moodustamisse, sealhulgas makromajandusliku finantsabi laenudest tulenevad eraldised ja kohustused. |
| --- | --- |

(45)

Välistegevuse tagatisega, mis loodi määrusega (EL) 2021/947, toetatakse EFSD+ meetmeid ja IPA III-st tuleks panustada I lisas loetletud abisaajate huvides tehtavate toimingute jaoks vajaliku eraldise moodustamisse, sealhulgas makromajandusliku finantsabi laenudest tulenevad eraldised ja kohustused.

| (46) | Piiriülese koostöö programmide rakendamisel on oluline tagada sidusus välistegevuse programmide ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1059 (15) kohase raamistikuga. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada konkreetsed kaasrahastamise sätted. |
| --- | --- |

(46)

Piiriülese koostöö programmide rakendamisel on oluline tagada sidusus välistegevuse programmide ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1059 (15) kohase raamistikuga. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada konkreetsed kaasrahastamise sätted.

| (47) | Käesolevas määruses osutatud iga-aastased või mitmeaastased tegevuskavad või meetmed on tööprogrammid finantsmääruse tähenduses. Iga-aastaste või mitmeaastaste tegevuskavadega on mitmesugused meetmed koondatud ühte dokumenti. |
| --- | --- |

(47)

Käesolevas määruses osutatud iga-aastased või mitmeaastased tegevuskavad või meetmed on tööprogrammid finantsmääruse tähenduses. Iga-aastaste või mitmeaastaste tegevuskavadega on mitmesugused meetmed koondatud ühte dokumenti.

| (48) | Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (16) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (17) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (18) ja (EL) 2017/1939 (19) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (20) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. I lisas loetletud abisaajad peaksid samuti andma komisjonile viivitamata teada õigusnormide rikkumisest, sealhulgas kelmustest või pettustest, mille kohta on olemas esmakordne halduslik või kohtulik tuvastamine, ja hoidma teda kursis haldus- ja kohtumenetluste edenemisega. Et viia selline aruandlus vastavusse liikmesriikide hea tavaga, peaks see olema elektrooniline, kasutades komisjoni loodud rikkumisjuhtumite haldamise süsteemi. |
| --- | --- |

(48)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (16) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (17) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (18) ja (EL) 2017/1939 (19) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (20) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. I lisas loetletud abisaajad peaksid samuti andma komisjonile viivitamata teada õigusnormide rikkumisest, sealhulgas kelmustest või pettustest, mille kohta on olemas esmakordne halduslik või kohtulik tuvastamine, ja hoidma teda kursis haldus- ja kohtumenetluste edenemisega. Et viia selline aruandlus vastavusse liikmesriikide hea tavaga, peaks see olema elektrooniline, kasutades komisjoni loodud rikkumisjuhtumite haldamise süsteemi.

| (49) | Käesoleva määruse alusel antavat abi tuleks rakendada läbipaistval, vastutustundlikul ja apoliitilisel viisil. Komisjon peaks seda tähelepanelikult seirama, sealhulgas kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(49)

Käesoleva määruse alusel antavat abi tuleks rakendada läbipaistval, vastutustundlikul ja apoliitilisel viisil. Komisjon peaks seda tähelepanelikult seirama, sealhulgas kohalikul tasandil.

| (50) | Teavitustegevus soodustab demokraatlikku arutelu, tugevdab institutsioonilist kontrolli ja järelevalvet liidu rahastamise üle ning aitab kaasa liidu usaldusväärsuse suurendamisele. Liit ja liidu rahaliste vahendite saajad peaksid suurendama liidu meetmete nähtavust ning peaksid esitama asjakohaselt teavet liidu toetuse lisaväärtuse kohta. Sellega seoses ja finantsmääruse kohaselt peaksid liidu rahaliste vahendite saajatega sõlmitud lepingud sisaldama asjakohase nähtavuse tagamise kohustusi ning kui neid kohustusi ei täideta, peaks komisjon toimima asjakohaselt ja aegsasti. |
| --- | --- |

(50)

Teavitustegevus soodustab demokraatlikku arutelu, tugevdab institutsioonilist kontrolli ja järelevalvet liidu rahastamise üle ning aitab kaasa liidu usaldusväärsuse suurendamisele. Liit ja liidu rahaliste vahendite saajad peaksid suurendama liidu meetmete nähtavust ning peaksid esitama asjakohaselt teavet liidu toetuse lisaväärtuse kohta. Sellega seoses ja finantsmääruse kohaselt peaksid liidu rahaliste vahendite saajatega sõlmitud lepingud sisaldama asjakohase nähtavuse tagamise kohustusi ning kui neid kohustusi ei täideta, peaks komisjon toimima asjakohaselt ja aegsasti.

| (51) | Selleks et võtta arvesse laienemispoliitika raamistiku muutusi või I lisas loetletud abisaajate osas toimunud olulisi muutusi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte II ja III lisas loetletud abi temaatiliste prioriteetide kohandamiseks ja ajakohastamiseks ning õigus võtta vastu delegeeritud õigusakt käesoleva määruse täiendamiseks, sätestades abi jaoks teatavad erieesmärgid ja temaatilised prioriteedid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (21) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(51)

Selleks et võtta arvesse laienemispoliitika raamistiku muutusi või I lisas loetletud abisaajate osas toimunud olulisi muutusi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte II ja III lisas loetletud abi temaatiliste prioriteetide kohandamiseks ja ajakohastamiseks ning õigus võtta vastu delegeeritud õigusakt käesoleva määruse täiendamiseks, sätestades abi jaoks teatavad erieesmärgid ja temaatilised prioriteedid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (21) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (52) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige I lisas loetletud abisaajatega eelarve kaudse täitmise eritingimuste ja -struktuuride ning maaelu arenguabi rakendamise kohta, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (22). Käesoleva määruse rakendamiseks ühetaoliste tingimuste kehtestamisel tuleks arvesse võtta ühinemiseelse abi haldamisel ja rakendamisel saadud varasemaid kogemusi. Neid ühtseid tingimusi tuleks muuta, kui see on arengutest lähtuvalt vajalik. |
| --- | --- |

(52)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige I lisas loetletud abisaajatega eelarve kaudse täitmise eritingimuste ja -struktuuride ning maaelu arenguabi rakendamise kohta, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (22). Käesoleva määruse rakendamiseks ühetaoliste tingimuste kehtestamisel tuleks arvesse võtta ühinemiseelse abi haldamisel ja rakendamisel saadud varasemaid kogemusi. Neid ühtseid tingimusi tuleks muuta, kui see on arengutest lähtuvalt vajalik.

| (53) | Käesoleva määruse alusel loodud komiteel peaks olema pädevus ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 (23) ja määruse (EL) nr 231/2014 kohaste õigusaktide ja kohustuste ning nõukogu määruse (EÜ) nr 389/2006 (24) artikli 3 rakendamise osas. |
| --- | --- |

(53)

Käesoleva määruse alusel loodud komiteel peaks olema pädevus ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 (23) ja määruse (EL) nr 231/2014 kohaste õigusaktide ja kohustuste ning nõukogu määruse (EÜ) nr 389/2006 (24) artikli 3 rakendamise osas.

| (54) | Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(54)

Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (55) | Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamise alustamist mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(55)

Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamise alustamist mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse ühinemiseelse abi instrument (edaspidi „IPA III“) mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kehtivusajaks.

Sätestatakse IPA III eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidu abi vormid ja sellise abistamise reeglid.

Artikkel 2

Mõiste

Käesoleva määruses kasutatakse järgmist mõistet: „piiriülene koostöö“ – koostöö

| a) | liikmesriikide ja käesoleva määruse I lisas loetletud abisaajate vahel, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1059 artikli 3 lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide ja käesoleva määruse I lisas loetletud abisaajate vahel, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1059 artikli 3 lõike 1 punktis b;

| b) | kahe või enama käesoleva määruse I lisas loetletud abisaaja vahel või |
| --- | --- |

b)

kahe või enama käesoleva määruse I lisas loetletud abisaaja vahel või

| c) | käesoleva määruse I lisas loetletud abisaajate ning määruse (EL) 2021/947 I lisas loetletud riikide ja territooriumide vahel. |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse I lisas loetletud abisaajate ning määruse (EL) 2021/947 I lisas loetletud riikide ja territooriumide vahel.

Artikkel 3

IPA III eesmärgid

1.   IPA III üldeesmärk on toetada I lisas loetletud abisaajaid selliste poliitiliste, institutsiooniliste, õigus-, haldus-, sotsiaal- ja majandusreformide vastuvõtmisel ja rakendamisel mida neilt nõutakse liidu väärtustega kooskõla saavutamiseks ning oma õigusnormide järk-järgult vastavusse viimiseks liidu normide, standardite, poliitika ja tavadega (acquis), pidades silmas tulevast liidu liikmesust, aidates seeläbi kaasa vastastikusele stabiilsusele, julgeolekule, rahule ja heaolule.

2.   IPA III erieesmärgid on järgmised:

| a) | tugevdada õigusriiki, demokraatiat ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist, muu hulgas sõltumatu kohtusüsteemi, tugevdatud julgeoleku ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, rahvusvahelise õiguse järgimise, meediavabaduse ja akadeemilise vabaduse ning kodanikuühiskonna tegutsemist soodustava keskkonna edendamise kaudu; soodustada mittediskrimineerimist ja sallivust; tagada vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine ning parandada rände haldamist, sealhulgas piirihaldust, ning võidelda ebaseadusliku rände vastu ja tegeleda sundrände probleemiga; |
| --- | --- |

a)

tugevdada õigusriiki, demokraatiat ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist, muu hulgas sõltumatu kohtusüsteemi, tugevdatud julgeoleku ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, rahvusvahelise õiguse järgimise, meediavabaduse ja akadeemilise vabaduse ning kodanikuühiskonna tegutsemist soodustava keskkonna edendamise kaudu; soodustada mittediskrimineerimist ja sallivust; tagada vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine ning parandada rände haldamist, sealhulgas piirihaldust, ning võidelda ebaseadusliku rände vastu ja tegeleda sundrände probleemiga;

| b) | tugevdada avaliku halduse tulemuslikkust ning toetada läbipaistvust, struktuurireforme ja head valitsemistava kõikidel tasanditel, sealhulgas riigihangete ja riigiabi valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

tugevdada avaliku halduse tulemuslikkust ning toetada läbipaistvust, struktuurireforme ja head valitsemistava kõikidel tasanditel, sealhulgas riigihangete ja riigiabi valdkonnas;

| c) | kujundada I lisas loetletud abisaajate norme, standardeid, poliitikat ja tavasid kooskõlas liidu omadega ning tugevdada piirkondlikku koostööd, leppimist ja heanaaberlikke suhteid, samuti inimestevahelisi kontakte ja strateegilist kommunikatsiooni; |
| --- | --- |

c)

kujundada I lisas loetletud abisaajate norme, standardeid, poliitikat ja tavasid kooskõlas liidu omadega ning tugevdada piirkondlikku koostööd, leppimist ja heanaaberlikke suhteid, samuti inimestevahelisi kontakte ja strateegilist kommunikatsiooni;

| d) | tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja ühtekuuluvust, pöörates erilist tähelepanu noortele, sealhulgas kvaliteetse haridus- ja tööhõivepoliitika kaudu ja toetades investeeringuid ja erasektori arengut, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), ning põllumajandust ja maaelu arengut; |
| --- | --- |

d)

tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja ühtekuuluvust, pöörates erilist tähelepanu noortele, sealhulgas kvaliteetse haridus- ja tööhõivepoliitika kaudu ja toetades investeeringuid ja erasektori arengut, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), ning põllumajandust ja maaelu arengut;

| e) | tugevdada keskkonnakaitset, suurendada vastupanuvõimet kliimamuutustele, kiirendada üleminekut vähese CO2 heitega majandusele, edendada digitaalmajandust ja -ühiskonda ning tugevdada kestlikku ühenduvust selle kõigis mõõtmetes; |
| --- | --- |

e)

tugevdada keskkonnakaitset, suurendada vastupanuvõimet kliimamuutustele, kiirendada üleminekut vähese CO2 heitega majandusele, edendada digitaalmajandust ja -ühiskonda ning tugevdada kestlikku ühenduvust selle kõigis mõõtmetes;

| f) | toetada territoriaalset ühtekuuluvust ja piiriülest koostööd üle mere- ja maismaapiiride, sealhulgas riikide- ja piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

f)

toetada territoriaalset ühtekuuluvust ja piiriülest koostööd üle mere- ja maismaapiiride, sealhulgas riikide- ja piirkondadevahelist koostööd.

3.   Kooskõlas erieesmärkidega võib abi anda asjakohasel juhul järgmiste temaatilise prioriteetide käsitlemiseks:

| a) | õigusriigi tagamiseks ja demokraatlike institutsioonide täiendavaks tugevdamiseks vajalike institutsioonide loomine ja nende korrapärase toimimise edendamine varasest etapist alates; |
| --- | --- |

a)

õigusriigi tagamiseks ja demokraatlike institutsioonide täiendavaks tugevdamiseks vajalike institutsioonide loomine ja nende korrapärase toimimise edendamine varasest etapist alates;

| b) | suutlikkuse suurendamine rändealaste väljakutsetega tegelemiseks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

b)

suutlikkuse suurendamine rändealaste väljakutsetega tegelemiseks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| c) | strateegilise kommunikatsiooni alase suutlikkuse suurendamine, sealhulgas üldsuse parem teavitamine reformidest, mida on vaja liidu liikmeks saamise kriteeriumide täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

strateegilise kommunikatsiooni alase suutlikkuse suurendamine, sealhulgas üldsuse parem teavitamine reformidest, mida on vaja liidu liikmeks saamise kriteeriumide täitmiseks;

| d) | hea valitsemistava tõhustamine ja avaliku halduse reformimine kooskõlas avaliku halduse põhimõtetega; |
| --- | --- |

d)

hea valitsemistava tõhustamine ja avaliku halduse reformimine kooskõlas avaliku halduse põhimõtetega;

| e) | eelarve- ja majandusjuhtimise tugevdamine; |
| --- | --- |

e)

eelarve- ja majandusjuhtimise tugevdamine;

| f) | heanaaberlike suhete, piirkondliku stabiilsuse ja vastastikuse koostöö kõigi aspektide tugevdamine; |
| --- | --- |

f)

heanaaberlike suhete, piirkondliku stabiilsuse ja vastastikuse koostöö kõigi aspektide tugevdamine;

| g) | liidu ja selle partnerite suutlikkuse suurendamine konfliktide ennetamiseks, rahu kindlustamiseks ning kriisieelsete ja -järgsete vajadustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

g)

liidu ja selle partnerite suutlikkuse suurendamine konfliktide ennetamiseks, rahu kindlustamiseks ning kriisieelsete ja -järgsete vajadustega tegelemiseks;

| h) | kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse, sõltumatuse ja pluralismi tugevdamine; |
| --- | --- |

h)

kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse, sõltumatuse ja pluralismi tugevdamine;

| i) | abisaajate õigusnormide, standardite, poliitika ja tavade liidu omadega ühtlustamise edendamine; |
| --- | --- |

i)

abisaajate õigusnormide, standardite, poliitika ja tavade liidu omadega ühtlustamise edendamine;

| j) | soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise edendamine; |
| --- | --- |

j)

soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise edendamine;

| k) | kvaliteetsele haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele kõikidel tasanditel juurdepääsu parandamine ning kultuuri- ja loomesektori ning spordi toetamine; |
| --- | --- |

k)

kvaliteetsele haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele kõikidel tasanditel juurdepääsu parandamine ning kultuuri- ja loomesektori ning spordi toetamine;

| l) | kvaliteetsete töökohtade osakaalu ja tööturule juurdepääsu edendamine; |
| --- | --- |

l)

kvaliteetsete töökohtade osakaalu ja tööturule juurdepääsu edendamine;

| m) | sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine; |
| --- | --- |

m)

sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine;

| n) | aruka, säästva, kaasava ja turvalise transpordi edendamine ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine ning energiajulgeoleku ja energiavarustuse mitmekesistamise tõhustamine; |
| --- | --- |

n)

aruka, säästva, kaasava ja turvalise transpordi edendamine ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine ning energiajulgeoleku ja energiavarustuse mitmekesistamise tõhustamine;

| o) | erasektori tegevuskeskkonna ja ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõime parandamine; |
| --- | --- |

o)

erasektori tegevuskeskkonna ja ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõime parandamine;

| p) | digitehnoloogiatele ja -teenustele juurdepääsu parandamine ning teadustegevuse, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamine; |
| --- | --- |

p)

digitehnoloogiatele ja -teenustele juurdepääsu parandamine ning teadustegevuse, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamine;

| q) | toiduga ja veega kindlustatuse ning toidu ja vee ohutuse toetamine; |
| --- | --- |

q)

toiduga ja veega kindlustatuse ning toidu ja vee ohutuse toetamine;

| r) | keskkonna kaitsmine ja keskkonna kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

r)

keskkonna kaitsmine ja keskkonna kvaliteedi parandamine;

| s) | koostöö tegemine I lisas loetletud abisaajatega tuumaenergia rahuotstarbelisel kasutamisel tervise, põllumajanduse ja toiduohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

s)

koostöö tegemine I lisas loetletud abisaajatega tuumaenergia rahuotstarbelisel kasutamisel tervise, põllumajanduse ja toiduohutuse valdkonnas;

| t) | põllumajandus- ja toidutootmissektori ning kalandussektori suutlikkuse suurendamine konkurentsisurve ja turujõududega toimetulekuks. |
| --- | --- |

t)

põllumajandus- ja toidutootmissektori ning kalandussektori suutlikkuse suurendamine konkurentsisurve ja turujõududega toimetulekuks.

4.   Eesmärgiga edendada heanaaberlikke suhteid, toetada liidu integratsiooniprotsessi ja soodustada sotsiaal-majanduslikku arengut, võidakse I lisas loetletud abisaajate vaheliseks piiriüleseks koostööks ette nähtud abi anda asjakohasel juhul järgmiste temaatiliste prioriteetide käsitlemiseks:

| a) | piiriülese tööhõive, tööjõu liikuvuse ning sotsiaalse ja kultuurilise kaasatuse edendamine; |
| --- | --- |

a)

piiriülese tööhõive, tööjõu liikuvuse ning sotsiaalse ja kultuurilise kaasatuse edendamine;

| b) | keskkonnakaitse ning kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuse mõjude leevendamise edendamine ning riskide ennetamine ja juhtimine; |
| --- | --- |

b)

keskkonnakaitse ning kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuse mõjude leevendamise edendamine ning riskide ennetamine ja juhtimine;

| c) | säästva transpordi edendamine ja avalike taristute parandamine; |
| --- | --- |

c)

säästva transpordi edendamine ja avalike taristute parandamine;

| d) | digitaalmajanduse ja -ühiskonna edendamine; |
| --- | --- |

d)

digitaalmajanduse ja -ühiskonna edendamine;

| e) | turismi soodustamine ning kultuuri- ja looduspärandi säilitamine ja edendamine; |
| --- | --- |

e)

turismi soodustamine ning kultuuri- ja looduspärandi säilitamine ja edendamine;

| f) | investeerimine noortesse, sporti, haridusse ja oskustesse; |
| --- | --- |

f)

investeerimine noortesse, sporti, haridusse ja oskustesse;

| g) | kohaliku ja piirkondliku valitsemise edendamine; |
| --- | --- |

g)

kohaliku ja piirkondliku valitsemise edendamine;

| h) | piiriüleste algatuste edendamine lepitamise ja üleminekuperioodi õigusemõistmise soodustamiseks; |
| --- | --- |

h)

piiriüleste algatuste edendamine lepitamise ja üleminekuperioodi õigusemõistmise soodustamiseks;

| i) | konkurentsivõime, ettevõtluskeskkonna tõhustamine ning VKEde, kaubanduse ja investeeringute arendamine; |
| --- | --- |

i)

konkurentsivõime, ettevõtluskeskkonna tõhustamine ning VKEde, kaubanduse ja investeeringute arendamine;

| j) | teadustöö, tehnoloogiaarengu, innovatsiooni ja digitehnoloogiate soodustamine. |
| --- | --- |

j)

teadustöö, tehnoloogiaarengu, innovatsiooni ja digitehnoloogiate soodustamine.

5.   I lisas loetletud abisaajate vajadustele ja suutlikkusele vastava abi andmise temaatilised prioriteedid on üksikasjalikumalt esitatud II lisas. I lisas loetletud abisaajate vahelise piiriülese koostöö temaatilised prioriteedid on üksikasjalikumalt esitatud III lisas. Iga temaatiline prioriteet võib aidata saavutada rohkem kui ühte erieesmärki.

6.   Komisjonil on artiklite 14 ja 15 kohaselt õigus võtta enne IPA programmitöö raamistiku vastuvõtmist vastu delegeeritud õigusakt käesoleva määruse täiendamiseks, sätestades antava abi jaoks teatavad erieesmärgid ja temaatilised prioriteedid, mis on seotud lõike 3 punktides a–m ja punktis r ning lõike 4 punktides a–j osutatud teemadega.

Artikkel 4

Eelarve

1.   IPA III rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on 14 162 000 000 eurot jooksevhindades.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summat võib kasutada IPA III rakendamise tugimeetmete rahastamiseks, näiteks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide puhul, kooskõlas määruse (EL) 2021/947 artikliga 24.

Artikkel 5

Ristkasutuse sätted

1.   Käesoleva määruse rakendamisel tuleb tagada kooskõla, sünergiad ja vastastikused täiendavused muude liidu välistegevuse valdkondade ja asjakohaste liidu poliitikameetmete ja programmidega, ning poliitikavaldkondade arengusidusus.

2.   Määrust (EL) 2021/947 kohaldatakse käesoleva määruse alusel rakendatavate tegevuste suhtes, kui sellele osutatakse käesolevas määruses.

3.   IPA III-st toetatakse meetmeid, mida rakendatakse ja hallatakse vastavalt määrusele (EL) 2021/817. Nimetatud rahaliste vahendite kasutamise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2021/817. Selleks võetakse IPA III toetust arvesse ühtses programmitöö dokumendis, millele on osutatud määruse (EL) 2021/947 artikli 13 lõikes 6 ning mis võetakse vastu kõnealuses määruses sätestatud korras. Kõnealune programmitöö dokument sisaldab määruse (EL) 2021/817 alusel kehtestatud meetmetele eraldatavat esialgset miinimumsummat.

4.   Käesoleva määruse alusel võib abi anda sellist liiki meetmetele, mis on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi, mille erieesmärgid ja toetuse kohaldamisala on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1058, (25) Euroopa Sotsiaalfond+, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (26) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse reeglid, mis käsitlevad toetust liikmesriikide koostatavatele Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavadele (ÜPP strateegiakavad), ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (edaspidi „ÜPP strateegiakavade määrus“), alusel.

5.   Euroopa Regionaalarengu Fondist toetatakse I lisas loetletud abisaajate ja ühe või mitme liikmesriigi vaheliseks piiriüleseks koostööks loodud programme või meetmeid. Komisjon võtab programmid ja meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 17 lõikega 3. Määruse (EL) 2021/1059 artikli 10 lõikes 3 osutatud IPA III piiriülesele koostööle antava toetuse suurus määratakse kindlaks nimetatud artikli kohaselt. IPA III piiriülese koostöö programme hallatakse kooskõlas määrusega (EL) 2021/1059.

6.   IPA III-st võib toetada riikide- ja piirkondadevahelise koostöö programme või meetmeid, mis kehtestatakse ja mida rakendatakse määruse (EL) 2021/1059 alusel, võttes arvesse makropiirkondlikke või mereala strateegiaid, kui see on kohaldatav, ning milles käesoleva määruse I lisas loetletud abisaajad osalevad.

Kui riikide- ja piirkondadevahelise koostöö programme või meetmeid toetatakse ka naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist, tehakse eelmakseid vastavalt määruse (EL) 2021/947 artikli 22 lõikele 5.

7.   Kui see on asjakohane, võib kooskõlas artikliga 9 käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmete jaoks toetust saada muudest liidu programmidest, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Käesoleva määruse alusel võib toetada ka muude liidu programmide alusel kehtestatud meetmeid, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Sellisel juhul määratakse kõnealuseid meetmeid käsitlevas tööprogrammis kindlaks, milliseid reegleid kohaldatakse.

8.   Komisjon võib asjakohaselt põhjendatud juhul ning liidu rahastamise sidususe ja tulemuslikkuse tagamiseks või piirkondliku koostöö soodustamiseks otsustada laiendada artikli 9 lõikes 1 osutatud tegevuskavade ja meetmete rahastamiskõlblikkust nendele riikidele, territooriumidele või piirkondadele, mis vastasel korral ei oleks rahastamiskõlblikud vastavalt artikli 3 lõikele 1, kui rakendatav tegevuskava või meede on üleilmset, piirkondlikku või piiriülest laadi.

II PEATÜKK

Strateegiline planeerimine

Artikkel 6

Poliitikaraamistik ja üldpõhimõtted

1.   Käesoleva määruse rakendamise üldise poliitikaraamistiku moodustavad Euroopa Ülemkogu ja nõukogu määratletud laienemispoliitika raamistik, kokkulepped, millega luuakse õiguslikult siduvad suhted I lisas loetletud abisaajatega, samuti Euroopa Parlamendi resolutsioonid, komisjoni teatised ja komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatised. Komisjon tagab käesoleva määruse kohase abi ja laienemispoliitika raamistiku vahelise sidususe.

2.   IPA III kohaste programmide ja meetmetega, millega püütakse saavutada artikli 3 lõikes 2 osutatud erieesmärgid, süvalaiendatakse horisontaalsete prioriteetidena kliimamuutusi, keskkonnakaitset, inimõigusi ja soolist võrdõiguslikkust, et edendada integreeritud meetmeid, millega luuakse kaasnevaid hüvesid ja täita mitut eesmärki sidusal viisil. Kui see on kohaldatav, käsitletakse programmide ja meetmetega seoseid kestliku arengu eesmärkide vahel, sealhulgas rahumeelsete ja kaasavate ühiskondade edendamise ning vaesuse vähendamise eesmärgid.

3.   Komisjon aitab koostöös liikmesriikidega täita liidu võetud kohustusi suurendada läbipaistvust ja vastutust abi andmisel, sealhulgas teeb komisjon veebipõhiste andmebaaside kaudu kättesaadavaks teabe abi suuruse ja eraldamise kohta, ning tagab, et andmed on võrreldavad, neile on lihtne juurde pääseda ning neid on lihtne jagada ja avaldada.

4.   Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd sidususe tagamiseks ja püüavad vältida kattumist käesoleva määruse alusel antava abi ning muu liidu, liikmesriikide ja Euroopa Investeerimispanga antava abi vahel, kooskõlas välisabi valdkonnas tegevuse koordineerimise tugevdamiseks kehtestatud põhimõtetega, sealhulgas liikmesriikidega kohalikul tasandil toimuva koordineerimise kaudu, ning poliitikate ja menetluste ühtlustamiseks kehtestatud põhimõtete, eelkõige arengu tõhusust käsitlevate rahvusvaheliste põhimõtete kaudu. Selline koordineerimine hõlmab korrapärast ja õigeaegset konsulteerimist, sagedast teabevahetust abi andmise tsükli erinevates etappides, abi koordineerimiseks kaasavate kohtumiste korraldamist, sealhulgas kohalikul tasandil, ning see on liidu ja liikmesriikide programmitöö protsessi oluline osa.

5.   Kooskõlas kaasava partnerluse põhimõttega tagab komisjon asjakohasel juhul asjakohase konsulteerimise I lisas loetletud abisaajate asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja kohalike ja piirkondlike ametiasutustega, samuti nende õigeaegse juurdepääsu asjakohasele teabele, et nad saaksid programmide koostamises ja rakendamises ja seotud seireprotsessides sisukalt kaasa rääkida. Komisjon soodustab koordineerimist asjaomaste sidusrühmade vahel.

Asjakohasel juhul suurendatakse kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust, sealhulgas nende kui otseste abisaajate suutlikkust.

6.   Samuti töötab komisjon koos liikmesriikidega selle nimel, et tagada koordineerimine ning vastastikune täiendavus mitmepoolsete ja piirkondlike organisatsioonide ja üksustega, näiteks rahvusvaheliste organisatsioonide ja finantseerimisasutustega, ning ametite ja liiduväliste abiandjatega.

III PEATÜKK

Rakendamine

Artikkel 7

IPA programmitöö raamistik

1.   Käesoleva määruse alusel antav abi põhineb IPA programmitöö raamistikul artikli 3 lõikes 2 osutatud erieesmärkide ja artikli 3 lõikes 3 osutatud ning II ja III lisas täiendavalt esitatud temaatiliste prioriteetide saavutamiseks. Komisjon kehtestab IPA programmitöö raamistiku mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kestuseks.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased eraldised vastavalt mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 sätestatud piirmääradele.

3.   IPA programmitöö raamistik töötatakse välja kooskõlas artiklis 6 sätestatud poliitikaraamistiku ja üldpõhimõtetega ning selles võetakse asjakohaselt arvesse asjakohaseid riiklikke strateegiaid ja valdkondlikke poliitikameetmeid.

4.   IPA programmitöö raamistik sisaldab liidu vahendite esialgset jaotust teemavaldkondande kaupa vastavalt artikli 3 lõikes 2 osutatud erieesmärkidele, kusjuures summad on asjakohasel juhul esitatud aastate kaupa, ilma et see piiraks võimalust erinevate erieesmärkide saavutamiseks antavat abi kombineerida.

5.   IPA programmitöö raamistik sisaldab näitajaid, mille alusel hinnata edusamme seoses artikli 3 lõikes 2 osutatud erieesmärkide saavutamisega. Need näitajad on kooskõlas IV lisas osutatud tulemuslikkuse põhinäitajatega.

6.   Komisjon viib läbi iga-aastase hindamise IPA programmitöö raamistiku rakendamise kohta, võttes arvesse artiklis 6 osutatud poliitikaraamistiku arengut ja tuginedes käesoleva artikli lõikes 5 osutatud näitajatele. Kõnealune hinnang sisaldab ka ülevaadet I lisas loetletud abisaajate jaoks ette nähtud ja kavandatud eraldiste olukorrast ning sellest, kuidas on järgitud artiklis 8 osutatud tulemuspõhist lähenemisviisi ja õiglase osa põhimõtet. Komisjon esitab kõnealuse hinnangu artiklis 17 osutatud komiteele.

7.   Asjakohasel juhul võib komisjon teha ettepaneku lõikes 6 osutatud iga-aastase hinnangu alusel IPA programmitöö raamistiku muutmiseks. Lisaks võib komisjon läbi vaadata IPA programmitöö raamistiku pärast määruse (EL) 2021/947 artiklis 42 osutatud vahehindamist ning asjakohasel juhul seda muuta. IPA programmitöö raamistikku muudetakse lõikes 8 osutatud menetluse kohaselt.

8.   Ilma et see piiraks lõike 9 kohaldamist, võtab komisjon IPA programmitöö raamistiku vastu rakendusaktiga. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

9.   Komisjon võtab vastu programmitöö raamistiku liikmesriikidega tehtava piiriülese koostöö kohta kooskõlas artikli 17 lõikega 3.

Artikkel 8

Abi andmine abisaajatele, tulemuslikkuse hindamine ja õiglase osa põhimõte

1.   Käesoleva määruse alusel antav abi põhineb nii tulemuspõhisel lähenemisviisil kui ka õiglase osa põhimõttel, nagu on sätestatud lõigetes 2, 3 ja 4.

2.   Abi eesmärk on tagada edusammud kõigis I lisas loetletud abisaajariikide puhul ning abi antakse sihtotstarbeliselt ja seda kohandatakse olenevalt nende konkreetsele olukorrale, võttes arvesse edasisi jõupingutusi, mida on vaja käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks. Nende abisaajate vajadusi ja suutlikkust võetakse arvesse kooskõlas õiglase osa põhimõttega, et vältida ebaproportsionaalselt madalat abi taset võrreldes teiste abisaajatega.

3.   Abi eristatakse ulatuse ja suuruse alusel, võttes arvesse I lisas loetletud abisaajate tegevuse tulemuslikkust, eelkõige pühendumist reformidele ja nende rakendamisel tehtud edusamme, samuti vastavalt abisaajate vajadustele.

4.   I lisas loetletud abisaajate tegevuse tulemuslikkuse hindamisel ja antava abi üle otsustamisel pööratakse erilist tähelepanu jõupingutustele, mida on tehtud õigusriigi ja põhiõiguste, demokraatlike institutsioonide ja avaliku halduse reformi ning majandusarengu ja konkurentsivõime valdkondades.

5.   Kui artikli 7 lõikes 5 osutatud näitajate põhjal tehakse I lisas loetletud abisaaja puhul kindlaks märkimisväärne tagasiminek või püsiv edusammude puudumine käesoleva artikli lõikes 4 osutatud valdkondades, muudetakse abi ulatust ja suurust sellele vastavalt kooskõlas lõikega 6, sealhulgas vähendades rahalisi vahendeid proportsionaalselt ja suunates neid ümber, seadmata seejuures ohtu toetuse andmist meetmetele, mille eesmärk on parandada põhiõiguste austamist, demokraatiat ja õigusriiki, sealhulgas toetus kodanikuühiskonna ja asjakohasel juhul kohalike asutustega tehtavale koostööle. Edusammude taastamise korral muudetakse abi sellele vastavalt kooskõlas lõikega 6, et neid jõupingutusi täiendavalt toetada.

6.   Abi andmine I lisas loetletud abisaajatele otsustatakse artiklis 9 osutatud meetmete raamistikus.

Artikkel 9

Rakendusmeetmed ja -meetodid

1.   Käesoleva määruse alusel antavat abi rakendatakse eelarve otsese või kaudse täitmise korras, kooskõlas finantsmäärusega, määruse (EL) 2021/947 II jaotise III peatükis osutatud aastaste või mitmeaastaste tegevuskavade ja meetmete kaudu. Komisjon võtab tegevuskavad ja meetmed vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/947 II jaotise III peatükki, välja arvatud nimetatud määruse artikli 28 lõiget 1.

2.   Üleminek eelarve otseselt täitmiselt komisjoni poolt eelarve kaudsele täitmisele I lisas loetletud abisaajate poolt peab olema järkjärguline ning vastama abisaajate sellekohasele suutlikkusele ning selle puhul tuleb võtta arvesse hea valitsemistava põhimõtteid. Komisjon võtab asjakohasel juhul liidu finantshuvide kaitse tagamiseks asjakohaseid järelevalvemeetmeid. Kui I lisas loetletud abisaaja ei täida finantsmääruses sätestatud asjakohaseid kohustusi, põhimõtteid, eesmärke ja reegleid, võib komisjon nimetatud ülemineku tagasi pöörata.

3.   Euroopa Parlament võib korraldada komisjoniga korrapäraseid arvamuste vahetusi enda abiprogrammide vallas, käsitledes selliseid küsimusi nagu suutlikkuse suurendamine, sealhulgas seonduv vahendustegevus ja dialoog, ning valimiste vaatlemine.

4.   Käesoleva määruse kohaseid tegevuskavasid võib vastu võtta kuni seitsmeks aastaks.

5.   Eelarvetoetus põhineb ühisel vastutusel ning jagatud pühendumisel demokraatiale, inimõigustele ja õigusriigile ning seda antakse kooskõlas finantsmääruse artikliga 236 ning määruse (EL) 2021/947 artikliga 27. IPA III kohaste meetmetega toetatakse parlamentaarse kontrolli ja auditivõimekuse arendamist ning läbipaistvuse suurendamist ja üldsuse teabele juurdepääsu parandamist.

Artikkel 10

Piiriülene koostöö

1.   Esialgselt eraldatakse I lisas loetletud abisaajate ja ELi liikmesriikide vahelistele piiriülese koostöö programmidele kuni 3 % rahastamispaketist, kooskõlas nende vajaduste ja prioriteetidega.

2.   Liidu kaasrahastamise määr iga prioriteedi tasandil ei ole rohkem kui 85 % piiriülese koostöö programmi rahastamiskõlblikest kuludest.

3.   Liikmesriikidega tehtava piiriülese koostöö eelmaksete tase võib ületada määruse (EL) 2021/1059 artikli 51 lõikes 3 osutatud protsendimäära ja moodustab 50 % programmiga seotud esimesest kolmest eelarvelisest kulukohustusest.

4.   Kui piiriülese koostöö programmid lõpetatakse määruse (EL) 2021/1059 artikli 12 kohaselt, võib selliselt lõpetatud programmile käesoleva määruse kohast saadavalolevat toetust kasutada muude käesoleva määruse kohaselt rahastamiskõlblike meetmete rahastamiseks.

IV PEATÜKK

Rahastamiskõlblikkus

Artikkel 11

Rahastamiskõlblikkus IPA III alusel

Osalemine hankemenetluses, toetuste andmise menetluses ja auhinnakonkursil seoses käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmetega on avatud rahvusvahelistele ja piirkondlikele organisatsioonidele ning kõigile teistele füüsilistele isikutele, kes on järgmiste riikide kodanikud, või juriidilistele isikutele, kelle tegelik asukoht on järgmistes riikides:

| a) | liikmesriigid, käesoleva määruse I lisas loetletud abisaajad, Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised ja määruse (EL) 2021/947 I lisaga hõlmatud riigid ning |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid, käesoleva määruse I lisas loetletud abisaajad, Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised ja määruse (EL) 2021/947 I lisaga hõlmatud riigid ning

| b) | riigid, mille puhul komisjon on kehtestanud vastastikuse juurdepääsu välisabile. |
| --- | --- |

b)

riigid, mille puhul komisjon on kehtestanud vastastikuse juurdepääsu välisabile.

Punkti b kohaldamisel võib anda vastastikuse juurdepääsu vähemalt ühe aasta pikkuseks piiratud ajaks juhul, kui riik tagab võrdsetel tingimustel rahastamiskõlblikkuse liidust ja käesoleva määruse alusel rahastamiskõlblikest riikidest pärit üksustele. Komisjon teeb otsuse vastastikuse juurdepääsu andmise kohta pärast konsulteerimist asjaomase abisaajariigi või asjaomaste abisaajariikidega.

V PEATÜKK

EFSD+ ja eelarvetagatised

Artikkel 12

Rahastamisvahendid ja välistegevuse tagatis

1.   Vastavalt määruse (EL) 2021/947 artikli 31 lõikele 7 toetatakse käesoleva määruse I lisas loetletud abisaajaid EFSD+ ja välistegevuse tagatise kaudu. EFSD+ ja välistegevuse tagatise toiminguid rahastatakse käesoleva määruse alusel, nagu on sätestatud mutatis mutandis määruse (EL) 2021/947 II jaotise IV peatükis, kui käesoleva artikli erisätted ei näe ette teisiti.

2.   Komisjonile annab nõu Lääne-Balkani riikide EFSD+ toimingute haldamise spetsiaalne strateegianõukogu (edaspidi „strateegianõukogu“).

3.   Strateegianõukogu nõustab komisjoni EFSD+ raames Lääne-Balkanil tehtavate investeeringute strateegilisel suunamisel ning aitab kaasa nende vastavusse viimisele käesolevas määruses sätestatud juhtpõhimõtete, poliitikaraamistiku ja eesmärkidega.

Strateegianõukogu toetab komisjoni ka Lääne-Balkani üldiste investeerimiseesmärkide kindlaksmääramisel seoses välistegevuse tagatise kasutamisega EFSD+ toimingute toetamiseks ning seirab investeerimissuundade temaatilise kaetuse asjakohasust ja geograafilist mitmekesisust.

4.   Strateegianõukogusse kuuluvad komisjoni, kõikide liikmesriikide ja Euroopa Investeerimispanga esindajad.

Euroopa Parlamendil on vaatleja staatus. Strateegianõukogus võivad osaleda ka teised asjaomased sidusrühmad. Strateegianõukogu otsustab iga uue liikme või vaatleja osalemise üle.

Ilma et see piiraks kaaseesistumise erikorra kohaldamist, on strateegianõukogu eesistuja komisjon, kes võtab võimaluse korral arvamusi vastu konsensuse alusel.

Strateegianõukogu koosolekutel osalemine on vabatahtlik.

5.   Enne strateegianõukogu esimest koosolekut teeb komisjon ettepaneku strateegianõukogu kodukorra kohta, sealhulgas Lääne-Balkani investeerimisraamistikus osalevate esindajate osalemist, vaatlejate rolli ja kaaseesistujate määramist käsitlevate reeglite kohta.

Strateegianõukogu koosolekute päevakorrad ja protokollid avalikustatakse pärast nende vastuvõtmist.

6.   Komisjon esitab strateegianõukogule igal aastal aruande Lääne-Balkanit käsitlevate toimingute rakendamisel tehtud edusammude kohta.

VI PEATÜKK

Seire, aruandlus ja hindamine

Artikkel 13

Seire, audit, hindamine ja liidu finantshuvide kaitse

1.   Käesoleva määruse puhul kohaldatakse seire ja aruandlusega seoses mutatis mutandis määruse (EL) 2021/947 artiklit 41. Määruse (EL) 2021/947 artikli 41 lõikes 5 osutatud aastaaruanne sisaldab ka teavet kulukohustuste ja maksete kohta instrumentide (IPA, IPA II ja IPA III) kaupa.

2.   IPA III rakendamise ja artiklis 3 sätestatud erieesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude seireks kasutatavad tulemuslikkuse põhinäitajad loetletakse käesoleva määruse IV lisas.

3.   Liikmesriikidega tehtavas piiriüleses koostöös kasutatakse määruse (EL) 2021/1059 artiklis 34 osutatud näitajaid.

4.   IPA III abi tulemuste raamistikus arvestatakse lisaks IV lisas loetletud näitajatele iga-aastasele komisjoni teatisele liidu laienemispoliitika kohta lisatud aruandeid ja komisjoni hinnanguid majandusreformi programmide kohta.

5.   Lisaks määruse (EL) 2021/947 artikli 41 lõigetes 5 ja 6 osutatud elementidele sisaldab aastaaruanne teavet kulukohustuste kohta käesoleva määruse artiklis 3 osutatud erieesmärkideks.

6.   Vahehindamise ja lõpliku hindamisega seoses kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL) 2021/947 artiklit 42.

7.   Lisaks finantsmääruse artiklile 129, mis käsitleb liidu finantshuvide kaitse tagamist, annavad käesoleva määruse I lisas loetletud abisaajad eelarve kaudse täitmise korral komisjonile viivitamata teada õigusnormide rikkumisest, sealhulgas kelmustest ja pettustest, mis on esmakordselt halduslikult või kohtulikult tuvastatud, ja hoiavad komisjoni kursis selliste õigusnormide rikkumisega seotud haldus- ja kohtumenetluste edenemisega. Nimetatud aruandlus toimub elektrooniliselt, kasutades komisjoni loodud rikkumisjuhtumite haldamise süsteemi.

VII PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 14

Volituste delegeerimine

Komisjonil on artikli 15 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse II, III ja IV lisa muutmiseks ning õigus võtta vastu delegeeritud õigusakt käesoleva määruse täiendamiseks, et sätestada abi jaoks teatavad erieesmärgid ja temaatilised prioriteedid, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 6.

Artikkel 15

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Komisjonile antakse artiklis 14 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse kehtivusajaks.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 14 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 14 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 16

Täiendavate rakendusnormide vastuvõtmine

Erinormid, millega kehtestatakse käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, eelkõige ühinemiseks ettevalmistumiseks loodavate struktuuride ja maaelu arenguabi kohta, võtab vastu komisjon artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Artikkel 17

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab ühinemiseelse abi instrumendi komitee (edaspidi „IPA III komitee“). Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   IPA III komitee abistab komisjoni artiklis 3 osutatud eesmärkide täitmisel, pidades silmas iga-aastast hinnangut, mille komisjon esitab vastavalt artikli 7 lõikele 6 ja artikli 13 lõikele 5.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   IPA III komitee töökorras nähakse ette proportsionaalsed tähtajad, millega antakse komitee liikmetele varajane ja tegelik võimalus rakendusakti eelnõud läbi vaadata ning väljendada oma arvamust, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 3.

5.   Kui komitee arvamuseks kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse kõnealune menetlus ilma tulemusteta, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul komitee eesistuja niimoodi otsustab või kui seda nõutakse komitee liikmete lihthäälteenamusega.

6.   Euroopa Investeerimispanga vaatleja võtab IPA III komitee menetlustest osa Euroopa Investeerimispanka puudutavate küsimuste puhul.

7.   IPA III komitee toetab komisjoni ja on pädev teostama määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja (EL) nr 231/2014 alusel õigustoiminguid ja võtma kohustusi ning rakendama määruse (EÜ) nr 389/2006 artiklit 3.

8.   IPA III komitee pädevus ei hõlma artikli 5 lõikes 3 osutatud panust programmi Erasmus+.

Artikkel 18

Teave, teavitustegevus ja nähtavus

1.   IPA III-st liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse, eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel ja nende kohta aru andmisel, rõhutades liidult saadud toetust ja sellest inimestele tulenevat kasu nähtaval viisil käesoleva määruse alusel toetatavate meetmetega seotud teavitusmaterjalides; ning andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta strateegilisel viisil sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

IPA III-st liidu rahaliste vahendite saajatega sõlmitud lepingud sisaldavad sellega seotud kohustusi.

I lisas loetletud abisaajatega sõlmitud lepingud sisaldavad järgitavaid põhimõtteid nähtavus- ja teavitustegevustes ja nende tegevuste eesmärke ning selget kohustust avaldada aktiivselt teavet IPA III kohaste programmide ja meetmete kohta.

Teavitustegevuse tulemuste parandamiseks kavandatakse I lisas loetletud abisaajate vaheliste piiriülese koostöö programmide puhul konkreetseid ühiseid teavitustegevusi.

IPA III kohased meetmed viiakse ellu kooskõlas liidu rahastatava välistegevuse teavitamis- ja nähtavusnõuetega ning muude asjakohaste suunistega.

2.   Komisjon viib ellu IPA III ning selle meetmete ja tulemustega seotud teabe- ja teavitusmeetmeid, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et tagada liidu rahalise abi nähtavus. IPA III-st eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele ja neid käsitlevale aruandlusele, niivõrd kui need on otseselt seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

3.   IPA III-ga toetatakse strateegilist teavitustegevust ja avalikku diplomaatiat, sealhulgas võitlust desinformatsiooni vastu, et edastada teavet liidu väärtuste ning liidu meetmete lisaväärtuse ja nende abil saavutatud tulemuste kohta.

4.   Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks asjakohase teabe kõikide käesoleva määruse alusel kooskõlas finantsmääruse artikliga 38 rahastatavate meetmete kohta, sealhulgas asjakohasel juhul, ühtse ülevaatliku veebisaidi kaudu.

5.   Kui julgeolekuprobleemide või poliitiliselt tundlike küsimuste korral on teatavates riikides või piirkondades või teatavatel ajavahemikel eelistatud või vajalik teabevahetuse ja nähtavusega seotud tegevuste piiramine, määratakse pärast liiduga konsulteerimist ja kooskõlastamist kindlaks sihtrühm ja konkreetse meetme edendamiseks kasutatavad nähtavuse suurendamise vahendid, tooted ja kanalid iga juhtumi puhul eraldi. Kõiki selliseid erandeid tuleb asjakohaselt põhjendada ning nende ulatus peab olema iga juhtumi puhul täpsustatud ja piiratud. Kui ootamatu kriisi korral on vaja kiiret sekkumist, ei ole vaja kohe esitada täielikku teavitus- ja nähtavuskava. Sellistel juhtudel tuleb liidu toetus siiski algusest peale asjakohaselt ära märkida.

Artikkel 19

Üleminekusätted

1.   Käesolev määrus ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1085/2006 või (EL) nr 231/2014 kohaste meetmete jätkumist või muutmist; kõnealuseid määruseid kohaldatakse nimetatud meetmete suhtes kuni nende lõpetamiseni. Kõnealuste meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/947 II jaotise III peatükki, välja arvatud artikli 28 lõiked 1 ja 3, mille asemel kohalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2014 (27) artikli 8 lõige 4, artikli 10 lõige 1 ja artikli 10 lõige 3.

2.   IPA III rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et tagada üleminek IPA II ja IPA III alusel vastu võetud meetmete vahel ning ühinemiseelse abi jätkuprogrammi ettevalmistamisega seotud tegevuste vahel.

3.   Vajaduse korral võib kanda liidu eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta artikli 4 lõikes 2 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata 31. detsembriks 2027 lõpuleviimata meetmeid.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. september 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. LOGAR

---

(1)  
  ELT C 110, 22.3.2019, lk 156.

1

(2)  
  ELT C 86, 7.3.2019, lk 295.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 27. märtsi 2019. aasta seisukoht (ELT C 108, 26.3.2021, lk 409) ja nõukogu 7. septembri 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 15. septembri 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 231/2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1).

5

(6)  
  ELT C 428, 13.12.2017, lk 10.

6

(7)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

7

(8)  
  ELT L 433I, 22.12.2020, lk 28.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/817, millega luuakse liidu haridus- ja koolitus-, noorte- ning spordiprogramm „Erasmus+“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (ELT L 189, 28.5.2021, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (ELT L 189, 28.5.2021, lk 34).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (ELT L 231, 30.6.2021, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (ELT L 249, 14.7.2021, lk 38).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1059, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 94).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

18

(19)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

20

(21)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

22

(23)  Nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).

23

(24)  Nõukogu 27. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 389/2006, millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks ja millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta (ELT L 65, 7.3.2006, lk 5).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 236/2014, milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused (ELT L 77, 15.3.2014, lk 95).

27

---

I LISA

| | Albaania Vabariik |
| --- | --- |

Albaania Vabariik

| | Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

Bosnia ja Hertsegoviina

| | Island |
| --- | --- |

Island

| | Kosovo (*) |
| --- | --- |

Kosovo (*)

| | Montenegro |
| --- | --- |

Montenegro

| | Põhja-Makedoonia Vabariik |
| --- | --- |

Põhja-Makedoonia Vabariik

| | Serbia Vabariik |
| --- | --- |

Serbia Vabariik

| | Türgi Vabariik |
| --- | --- |

Türgi Vabariik

---

(*)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

---

II LISA

ABI TEMAATILISED PRIORITEEDID

Abi võidakse asjakohasel juhul anda järgmiste temaatiliste prioriteetide käsitlemiseks.

| a) | Õigusriigi tagamiseks ja demokraatlike institutsioonide täiendavaks tugevdamiseks vajalike institutsioonide loomine ja nende korrapärase toimimise edendamine varasest etapist alates. Selles valdkonnas võetavatel meetmetel on järgmised eesmärgid: luua sõltumatud, vastutustundlikud, erapooletud, professionaalsed, apoliitilised ja tõhusad kohtusüsteemid, sealhulgas läbipaistvate ja tulemustel põhinevate tööle värbamise, hindamis- ja edutamissüsteemide ning väärtegude korral kohaldatavate tulemuslike distsiplinaarmenetluste kaudu ning edendada õigusalast koostööd; tagada õiguskaitse kättesaadavus; edendada politseikoostööd ja teabevahetust; töötada välja tõhusad vahendid organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ning väike- ja kergrelvade salakaubaveo, rändajate smugeldamise, narkokaubanduse, rahapesu/terrorismi rahastamise ning korruptsiooni vältimiseks ja nende vastu võitlemiseks; toetada liiduga terrorismivastases võitluses tehtavat koostööd ning ennetada radikaliseerumist ning edenda ja kaitsta inimõigusi, sealhulgas mittediskrimineerimist ja soolist võrdõiguslikkust, lapse õigusi, vähemustesse kuuluvate isikute, sealhulgas rahvusvähemuste ja romade ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õigusi, ning põhivabadusi, sealhulgas sõnavabadust, meediavabadust, kogunemisvabadust ja ühinemisvabadust ning andmekaitset. |
| --- | --- |

a)

Õigusriigi tagamiseks ja demokraatlike institutsioonide täiendavaks tugevdamiseks vajalike institutsioonide loomine ja nende korrapärase toimimise edendamine varasest etapist alates. Selles valdkonnas võetavatel meetmetel on järgmised eesmärgid: luua sõltumatud, vastutustundlikud, erapooletud, professionaalsed, apoliitilised ja tõhusad kohtusüsteemid, sealhulgas läbipaistvate ja tulemustel põhinevate tööle värbamise, hindamis- ja edutamissüsteemide ning väärtegude korral kohaldatavate tulemuslike distsiplinaarmenetluste kaudu ning edendada õigusalast koostööd; tagada õiguskaitse kättesaadavus; edendada politseikoostööd ja teabevahetust; töötada välja tõhusad vahendid organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ning väike- ja kergrelvade salakaubaveo, rändajate smugeldamise, narkokaubanduse, rahapesu/terrorismi rahastamise ning korruptsiooni vältimiseks ja nende vastu võitlemiseks; toetada liiduga terrorismivastases võitluses tehtavat koostööd ning ennetada radikaliseerumist ning edenda ja kaitsta inimõigusi, sealhulgas mittediskrimineerimist ja soolist võrdõiguslikkust, lapse õigusi, vähemustesse kuuluvate isikute, sealhulgas rahvusvähemuste ja romade ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õigusi, ning põhivabadusi, sealhulgas sõnavabadust, meediavabadust, kogunemisvabadust ja ühinemisvabadust ning andmekaitset.

| b) | Suutlikkuse suurendamine rändealaste väljakutsetega tegelemiseks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil. Selles valdkonnas võetavatel meetmetel on järgmised eesmärgid: jagada asjakohast teavet, tugevdada veelgi piiri- ja rändehalduse suutlikkust, tagada rahvusvahelise kaitse kättesaadavus, tugevdada piirikontrolli ja jõupingutusi ebaseadusliku rände vastu võitlemiseks ning tegeleda sundrände probleemiga. |
| --- | --- |

b)

Suutlikkuse suurendamine rändealaste väljakutsetega tegelemiseks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil. Selles valdkonnas võetavatel meetmetel on järgmised eesmärgid: jagada asjakohast teavet, tugevdada veelgi piiri- ja rändehalduse suutlikkust, tagada rahvusvahelise kaitse kättesaadavus, tugevdada piirikontrolli ja jõupingutusi ebaseadusliku rände vastu võitlemiseks ning tegeleda sundrände probleemiga.

| c) | Strateegilise kommunikatsiooni alase suutlikkuse suurendamine, sealhulgas üldsuse parem teavitamine reformidest, mida on vaja liidu liikmeks saamise kriteeriumide täitmiseks.Selles valdkonnas tehtavate jõupingutuste eesmärk on toetada sõltumatut ja pluralistlikku meediat ja meediapädevust ning nende abil suurendatakse muu hulgas küberturvalisuse alast suutlikkust ning riigi ja ühiskonna vastupanuvõimet desinformatsioonile ja muudele hübriidohtudele. |
| --- | --- |

c)

Strateegilise kommunikatsiooni alase suutlikkuse suurendamine, sealhulgas üldsuse parem teavitamine reformidest, mida on vaja liidu liikmeks saamise kriteeriumide täitmiseks.Selles valdkonnas tehtavate jõupingutuste eesmärk on toetada sõltumatut ja pluralistlikku meediat ja meediapädevust ning nende abil suurendatakse muu hulgas küberturvalisuse alast suutlikkust ning riigi ja ühiskonna vastupanuvõimet desinformatsioonile ja muudele hübriidohtudele.

| d) | Hea valitsemistava tõhustamine ja avaliku halduse reformimine kooskõlas avaliku halduse põhimõtetega. Meetmetel on järgmised eesmärgid: tugevdada avaliku halduse reformi raamistikke, sealhulgas riigihangete valdkonnas, parandada strateegilist planeerimist ning kaasavat ja tõenditel põhinevat poliitikat ja õigusloomet; edendada avaliku teenistuse professionaalseks muutmist ja depolitiseerimist meritokraatia põhimõtete juurutamise teel; edendada läbipaistvust ja vastutust; parandada teenuste kvaliteeti ja osutamist, sealhulgas vajalikke haldusmenetlusi ja kodanikele suunatud e-valitsuse kasutamist; tugevdada avaliku sektori finantsjuhtimist ning parandada kvaliteetse statistika koostamist. |
| --- | --- |

d)

Hea valitsemistava tõhustamine ja avaliku halduse reformimine kooskõlas avaliku halduse põhimõtetega. Meetmetel on järgmised eesmärgid: tugevdada avaliku halduse reformi raamistikke, sealhulgas riigihangete valdkonnas, parandada strateegilist planeerimist ning kaasavat ja tõenditel põhinevat poliitikat ja õigusloomet; edendada avaliku teenistuse professionaalseks muutmist ja depolitiseerimist meritokraatia põhimõtete juurutamise teel; edendada läbipaistvust ja vastutust; parandada teenuste kvaliteeti ja osutamist, sealhulgas vajalikke haldusmenetlusi ja kodanikele suunatud e-valitsuse kasutamist; tugevdada avaliku sektori finantsjuhtimist ning parandada kvaliteetse statistika koostamist.

| e) | Eelarve- ja majandusjuhtimise tugevdamine. Meetmetel on järgmised eesmärgid: toetada majandusreformi programmide rakendamises osalemist ja süsteemset koostööd rahvusvaheliste finantseerimisasutustega majanduspoliitika põhialuste valdkonnas ning tugevdada majandusinstitutsioone; tõhustada makromajandusliku stabiilsuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise suutlikkust; toetada kestlikku arengut ja liikumist toimiva turumajanduse suunas, mis suudab toime tulla konkurentsisurve ja turujõududega liidus ning liikuda ühise piirkondliku turu suunas. |
| --- | --- |

e)

Eelarve- ja majandusjuhtimise tugevdamine. Meetmetel on järgmised eesmärgid: toetada majandusreformi programmide rakendamises osalemist ja süsteemset koostööd rahvusvaheliste finantseerimisasutustega majanduspoliitika põhialuste valdkonnas ning tugevdada majandusinstitutsioone; tõhustada makromajandusliku stabiilsuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise suutlikkust; toetada kestlikku arengut ja liikumist toimiva turumajanduse suunas, mis suudab toime tulla konkurentsisurve ja turujõududega liidus ning liikuda ühise piirkondliku turu suunas.

| f) | Heanaaberlike suhete, piirkondliku stabiilsuse ja vastastikuse koostöö kõigi aspektide tugevdamine. |
| --- | --- |

f)

Heanaaberlike suhete, piirkondliku stabiilsuse ja vastastikuse koostöö kõigi aspektide tugevdamine.

| g) | Liidu ja selle partnerite suutlikkuse suurendamine konfliktide ennetamiseks, rahu kindlustamiseks, kriisieelsete ja -järgsete vajadustega tegelemiseks, sealhulgas varajase hoiatamise ja konfliktiriski analüüsi kaudu; inimestevaheliste kontaktide, lepitus-, rahutagamis- ja usalduse suurendamise meetmete, lepitamist, üleminekuperioodi õigusemõistmist, tõe otsimist, heastamist ja rikkumiste mittekordumise tagatisi edendavate algatuste (nt RECOM) soodustamise kaudu ning julgeoleku ja arengu toetamise suutlikkuse suurendamise toetamise kaudu kooskõlas määruse (EL) 2021/947 artikliga 9. |
| --- | --- |

g)

Liidu ja selle partnerite suutlikkuse suurendamine konfliktide ennetamiseks, rahu kindlustamiseks, kriisieelsete ja -järgsete vajadustega tegelemiseks, sealhulgas varajase hoiatamise ja konfliktiriski analüüsi kaudu; inimestevaheliste kontaktide, lepitus-, rahutagamis- ja usalduse suurendamise meetmete, lepitamist, üleminekuperioodi õigusemõistmist, tõe otsimist, heastamist ja rikkumiste mittekordumise tagatisi edendavate algatuste (nt RECOM) soodustamise kaudu ning julgeoleku ja arengu toetamise suutlikkuse suurendamise toetamise kaudu kooskõlas määruse (EL) 2021/947 artikliga 9.

| h) | I lisas loetletud abisaajate kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite organisatsioonide, sealhulgas kutseliitude suutlikkuse, sõltumatuse ja pluralismi suurendamine ning liidus ja nimetatud I lisas loetletud abisaaja riikides asuvate organisatsioonide vahelise võrgustikutöö innustamine kõigil tasanditel, võimaldades neil osaleda tulemuslikus dialoogis nii avaliku- kui erasektori osapooltega. |
| --- | --- |

h)

I lisas loetletud abisaajate kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite organisatsioonide, sealhulgas kutseliitude suutlikkuse, sõltumatuse ja pluralismi suurendamine ning liidus ja nimetatud I lisas loetletud abisaaja riikides asuvate organisatsioonide vahelise võrgustikutöö innustamine kõigil tasanditel, võimaldades neil osaleda tulemuslikus dialoogis nii avaliku- kui erasektori osapooltega.

| i) | Abisaajate õigusnormide, standardite, poliitika ja tavade, sealhulgas avaliku sektori hangete ja riigiabi käsitlevate õigusnormide liidu omadega ühtlustamise edendamine. |
| --- | --- |

i)

Abisaajate õigusnormide, standardite, poliitika ja tavade, sealhulgas avaliku sektori hangete ja riigiabi käsitlevate õigusnormide liidu omadega ühtlustamise edendamine.

| j) | Soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise edendamine. Selles valdkonnas võetavatel meetmetel on järgmised eesmärgid: luua soodsam keskkond naiste ja tütarlaste õiguste tagamiseks ning tegelikult ja reaalselt parandada soolist võrdõiguslikkust strateegilistes poliitikavaldkondades, nagu kaitse igasuguse soolise vägivalla eest; seksuaal- ja reproduktiivtervis ning sellega seonduvad õigused; naiste ja tütarlaste majanduslikud ja sotsiaalsed õigused ja nende mõjuvõimu suurendamine; võrdõiguslik osalemine ja juhtimine; naised, rahu ja julgeolek ning rohe- ja digipöörde sooline mõõde, sealhulgas soolise võrdõiguslikkusega arvestava eelarvestamise toetamise kaudu. |
| --- | --- |

j)

Soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise edendamine. Selles valdkonnas võetavatel meetmetel on järgmised eesmärgid: luua soodsam keskkond naiste ja tütarlaste õiguste tagamiseks ning tegelikult ja reaalselt parandada soolist võrdõiguslikkust strateegilistes poliitikavaldkondades, nagu kaitse igasuguse soolise vägivalla eest; seksuaal- ja reproduktiivtervis ning sellega seonduvad õigused; naiste ja tütarlaste majanduslikud ja sotsiaalsed õigused ja nende mõjuvõimu suurendamine; võrdõiguslik osalemine ja juhtimine; naised, rahu ja julgeolek ning rohe- ja digipöörde sooline mõõde, sealhulgas soolise võrdõiguslikkusega arvestava eelarvestamise toetamise kaudu.

| k) | Juurdepääsu parandamine haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele kõikidel tasanditel ja nende kvaliteedi tõstmine ning kultuuri- ja loomesektori ning spordi toetamine. Selles valdkonnas võetavatel meetmetel on järgmised eesmärgid: edendada võrdset juurdepääsu kvaliteetsetele väikelaste haridus- ja hooldusvõimalustele, alg- ja keskharidusele; parandada põhioskuste õpetamist; tõsta haridustaset; tegeleda ajude äravoolu probleemiga; vähendada madala haridustasemega noorte osakaalu; parandada õpetajate koolitamist; võimestada lapsi ja noori ning võimaldada neil saavutada oma täielik potentsiaal; arendada välja kutsehariduse ja -õppe süsteemid ning edendada töökohal õppimise süsteeme, et hõlbustada üleminekut tööturule, sealhulgas puuetega inimeste jaoks; parandada kõrghariduse ja teaduse kvaliteeti ja asjakohasust; soodustada vilistlastega seotud tegevust ning parandada juurdepääsu elukestvale õppele ja toetada investeeringuid hariduse ja kättesaadava koolituse taristutesse, eelkõige selleks, et vähendada piirkondlikku ebavõrdsust ja edendada segregeerimata kaasavat haridust ning teha seda muu hulgas kättesaadavate digitehnoloogiate kasutamise kaudu. |
| --- | --- |

k)

Juurdepääsu parandamine haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele kõikidel tasanditel ja nende kvaliteedi tõstmine ning kultuuri- ja loomesektori ning spordi toetamine. Selles valdkonnas võetavatel meetmetel on järgmised eesmärgid: edendada võrdset juurdepääsu kvaliteetsetele väikelaste haridus- ja hooldusvõimalustele, alg- ja keskharidusele; parandada põhioskuste õpetamist; tõsta haridustaset; tegeleda ajude äravoolu probleemiga; vähendada madala haridustasemega noorte osakaalu; parandada õpetajate koolitamist; võimestada lapsi ja noori ning võimaldada neil saavutada oma täielik potentsiaal; arendada välja kutsehariduse ja -õppe süsteemid ning edendada töökohal õppimise süsteeme, et hõlbustada üleminekut tööturule, sealhulgas puuetega inimeste jaoks; parandada kõrghariduse ja teaduse kvaliteeti ja asjakohasust; soodustada vilistlastega seotud tegevust ning parandada juurdepääsu elukestvale õppele ja toetada investeeringuid hariduse ja kättesaadava koolituse taristutesse, eelkõige selleks, et vähendada piirkondlikku ebavõrdsust ja edendada segregeerimata kaasavat haridust ning teha seda muu hulgas kättesaadavate digitehnoloogiate kasutamise kaudu.

| l) | Kvaliteetsete töökohtade osakaalu ja tööturule juurdepääsu edendamine. Selles valdkonnas võetavate meetmete eesmärgiks on tegeleda kõrge töötuse määra ja mitteaktiivsuse probleemiga, toetades eelkõige noorte (eriti mittetöötavate ja mitteõppivate noorte), naiste, pikaajaliste töötute ja alaesindatud rühmade püsivat kaasamist tööturule. Meetmetega stimuleeritakse kvaliteetsete töökohtade loomist ja toetatakse tööõigusnormide ja tööalaste standardite tõhusat jõustamist kogu territooriumil, kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba raames kindlaks määratud kesksete põhimõtete ja õigustega. Muud peamised valdkonnad, milles meetmeid võetakse on soolise võrdõiguslikkuse ja noorte toetamine, tööalase konkurentsivõime ja tootlikkuse edendamine, töötajate ja ettevõtjate kohanemine muutustega, kestliku sotsiaaldialoogi loomine ning tööturuasutuste, nagu riiklike tööturuasutuste ja tööinspektsioonide moderniseerimine ja tugevdamine. |
| --- | --- |

l)

Kvaliteetsete töökohtade osakaalu ja tööturule juurdepääsu edendamine. Selles valdkonnas võetavate meetmete eesmärgiks on tegeleda kõrge töötuse määra ja mitteaktiivsuse probleemiga, toetades eelkõige noorte (eriti mittetöötavate ja mitteõppivate noorte), naiste, pikaajaliste töötute ja alaesindatud rühmade püsivat kaasamist tööturule. Meetmetega stimuleeritakse kvaliteetsete töökohtade loomist ja toetatakse tööõigusnormide ja tööalaste standardite tõhusat jõustamist kogu territooriumil, kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba raames kindlaks määratud kesksete põhimõtete ja õigustega. Muud peamised valdkonnad, milles meetmeid võetakse on soolise võrdõiguslikkuse ja noorte toetamine, tööalase konkurentsivõime ja tootlikkuse edendamine, töötajate ja ettevõtjate kohanemine muutustega, kestliku sotsiaaldialoogi loomine ning tööturuasutuste, nagu riiklike tööturuasutuste ja tööinspektsioonide moderniseerimine ja tugevdamine.

| m) | Sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine. Selles valdkonnas võetavate meetmete eesmärk on moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada tõhus, tulemuslik ja piisav kaitse inimese igas eluetapis, soodustada üleminekut asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele, edendada sotsiaalset kaasatust ja võrdseid võimalusi ning tegeleda ebavõrdsuse ja vaesusega. Selles valdkonnas võetavate meetmete puhul keskendutakse ka marginaliseerunud kogukondade, näiteks romade integreerimisele; soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimise tõkestamisele ning taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele teenustele, sealhulgas alusharidusele ja lapsehoiule, eluasemetele, tervishoiuteenustele, esmastele sotsiaalteenustele ja pikaajalisele hooldusele juurdepääsu parandamisele, sealhulgas sotsiaalkaitse süsteemide ajakohastamise abil. |
| --- | --- |

m)

Sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine. Selles valdkonnas võetavate meetmete eesmärk on moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada tõhus, tulemuslik ja piisav kaitse inimese igas eluetapis, soodustada üleminekut asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele, edendada sotsiaalset kaasatust ja võrdseid võimalusi ning tegeleda ebavõrdsuse ja vaesusega. Selles valdkonnas võetavate meetmete puhul keskendutakse ka marginaliseerunud kogukondade, näiteks romade integreerimisele; soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimise tõkestamisele ning taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele teenustele, sealhulgas alusharidusele ja lapsehoiule, eluasemetele, tervishoiuteenustele, esmastele sotsiaalteenustele ja pikaajalisele hooldusele juurdepääsu parandamisele, sealhulgas sotsiaalkaitse süsteemide ajakohastamise abil.

| n) | Aruka, säästva, kaasava ja turvalise transpordi edendamine, tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine ning energiajulgeoleku ja energiavarustuse mitmekesistamise tõhustamine, investeerides suure Euroopa lisaväärtusega projektidesse. Investeeringute tähtsuse järjekorda seadmisel tuleks lähtuda sellest, kui olulised on need liiduga ühenduse loomiseks üleeuroopalise transpordivõrgu TEN-T abil, piiriüleste ühenduste ja töökohtade loomiseks ning säästliku liikuvuse, heitekoguste vähendamise, keskkonnamõju ja turvalise liikuvuse seisukohalt, võttes arvesse sünergiat transpordiühenduse lepinguga edendatavate reformidega. Energeetika valdkonnas võetavate meetmete eesmärk on suurendada energiatõhusust ja energia säästvat tootmist ning mitmekesistada tarnijariikide ja tarneteede valikut. |
| --- | --- |

n)

Aruka, säästva, kaasava ja turvalise transpordi edendamine, tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine ning energiajulgeoleku ja energiavarustuse mitmekesistamise tõhustamine, investeerides suure Euroopa lisaväärtusega projektidesse. Investeeringute tähtsuse järjekorda seadmisel tuleks lähtuda sellest, kui olulised on need liiduga ühenduse loomiseks üleeuroopalise transpordivõrgu TEN-T abil, piiriüleste ühenduste ja töökohtade loomiseks ning säästliku liikuvuse, heitekoguste vähendamise, keskkonnamõju ja turvalise liikuvuse seisukohalt, võttes arvesse sünergiat transpordiühenduse lepinguga edendatavate reformidega. Energeetika valdkonnas võetavate meetmete eesmärk on suurendada energiatõhusust ja energia säästvat tootmist ning mitmekesistada tarnijariikide ja tarneteede valikut.

| o) | Erasektori tegevuskeskkonna ja ettevõtjate, eelkõige VKEde konkurentsivõime, sealhulgas aruka spetsialiseerumise parandamine, mis on majanduskasvu, töökohtade loomise ja ühtekuuluvuse peamised tõukejõud. Esmatähtsad on kestlikud projektid, mis parandavad ettevõtluskeskkonda. |
| --- | --- |

o)

Erasektori tegevuskeskkonna ja ettevõtjate, eelkõige VKEde konkurentsivõime, sealhulgas aruka spetsialiseerumise parandamine, mis on majanduskasvu, töökohtade loomise ja ühtekuuluvuse peamised tõukejõud. Esmatähtsad on kestlikud projektid, mis parandavad ettevõtluskeskkonda.

| p) | Digitehnoloogiatele ja -teenustele juurdepääsu parandamine ning teadustegevuse, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamine, investeerides digitaalsesse ühenduvusse, digitaalsesse usaldusse ja turvalisusse, digioskustesse ja -ettevõtlusesse, teadus- ja innovatsioonisüsteemide suutlikkuse suurendamisse, liikuvusse, teadusuuringute taristusse ja neid soodustavasse keskkonda ning edendades võrgustike loomist ja koostööd. |
| --- | --- |

p)

Digitehnoloogiatele ja -teenustele juurdepääsu parandamine ning teadustegevuse, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamine, investeerides digitaalsesse ühenduvusse, digitaalsesse usaldusse ja turvalisusse, digioskustesse ja -ettevõtlusesse, teadus- ja innovatsioonisüsteemide suutlikkuse suurendamisse, liikuvusse, teadusuuringute taristusse ja neid soodustavasse keskkonda ning edendades võrgustike loomist ja koostööd.

| q) | Toiduga ja veega kindlustatuse ning toidu ja vee ohutuse toetamine ning mitmekesiste ja elujõuliste põllumajandusliku tootmise süsteemide toetamine aktiivsetes maakogukondades ja maal. |
| --- | --- |

q)

Toiduga ja veega kindlustatuse ning toidu ja vee ohutuse toetamine ning mitmekesiste ja elujõuliste põllumajandusliku tootmise süsteemide toetamine aktiivsetes maakogukondades ja maal.

| r) | Keskkonna kaitsmine ja keskkonna kvaliteedi parandamine, käsitledes keskkonnaseisundi halvenemist ja peatades elurikkuse kadumise, edendades maismaa ja mere ökosüsteemide ning taastuvenergia allikate kaitset ja säästvat haldamist, investeerides õhukvaliteeti, veemajandusse ja jäätmekäitlusesse ning säästvasse kemikaalihaldusesse, edendades ressursitõhusust, säästvat tarbimist ja tootmist ning toetades üleminekut keskkonnasäästlikule ja ringmajandusele, aidates kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamisele, suurendades vastupanuvõimet kliimamuutustele ja edendades kliimameetmete juhtimist ja nendest teavitamist ning energiatõhusust. IPA III-ga edendatakse poliitikat, millega toetatakse liikumist ressursitõhusa, ohutu ja säästva vähese CO2-heitega majanduse suunas ning tugevdatakse katastroofidele vastupanu võimet ning nende ennetamist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist. |
| --- | --- |

r)

Keskkonna kaitsmine ja keskkonna kvaliteedi parandamine, käsitledes keskkonnaseisundi halvenemist ja peatades elurikkuse kadumise, edendades maismaa ja mere ökosüsteemide ning taastuvenergia allikate kaitset ja säästvat haldamist, investeerides õhukvaliteeti, veemajandusse ja jäätmekäitlusesse ning säästvasse kemikaalihaldusesse, edendades ressursitõhusust, säästvat tarbimist ja tootmist ning toetades üleminekut keskkonnasäästlikule ja ringmajandusele, aidates kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamisele, suurendades vastupanuvõimet kliimamuutustele ja edendades kliimameetmete juhtimist ja nendest teavitamist ning energiatõhusust. IPA III-ga edendatakse poliitikat, millega toetatakse liikumist ressursitõhusa, ohutu ja säästva vähese CO2-heitega majanduse suunas ning tugevdatakse katastroofidele vastupanu võimet ning nende ennetamist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist.

| s) | Koostöö I lisas loetletud abisaajatega tuumaenergia rahuotstarbelisel kasutamisel tervise, põllumajanduse ja toiduohutuse valdkonnas, tagades kõrgeimate rahvusvaheliste standardite täieliku järgimise; samuti meetmete toetamine, mis on suunatud kiirgusavarii tõttu kohalikule elanikkonnale põhjustatud tagajärgedega tegelemisele ning mille eesmärk on sellise elanikkonna elutingimuste parandamine ning tuumavaldkonnas teadmushalduse, koolitustegevuse ja hariduse edendamine. Kui see on kohaldatav, on need meetmed kooskõlas tuumaohutusalase Euroopa instrumendi kohaste meetmetega ning määrusega (EL) 2021/947. |
| --- | --- |

s)

Koostöö I lisas loetletud abisaajatega tuumaenergia rahuotstarbelisel kasutamisel tervise, põllumajanduse ja toiduohutuse valdkonnas, tagades kõrgeimate rahvusvaheliste standardite täieliku järgimise; samuti meetmete toetamine, mis on suunatud kiirgusavarii tõttu kohalikule elanikkonnale põhjustatud tagajärgedega tegelemisele ning mille eesmärk on sellise elanikkonna elutingimuste parandamine ning tuumavaldkonnas teadmushalduse, koolitustegevuse ja hariduse edendamine. Kui see on kohaldatav, on need meetmed kooskõlas tuumaohutusalase Euroopa instrumendi kohaste meetmetega ning määrusega (EL) 2021/947.

| t) | Põllumajandusliku toidutööstuse ja kalanduse sektorite suutlikkuse suurendaminekonkurentsisurve ja turujõududega toimetulekuks ning järkjärguliseks vastavusse viimiseks liidu normide ja standarditega, püüdes samas täita majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaeesmärke maapiirkondade ja rannikualade tasakaalustatud territoriaalse arengu raames. |
| --- | --- |

t)

Põllumajandusliku toidutööstuse ja kalanduse sektorite suutlikkuse suurendaminekonkurentsisurve ja turujõududega toimetulekuks ning järkjärguliseks vastavusse viimiseks liidu normide ja standarditega, püüdes samas täita majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaeesmärke maapiirkondade ja rannikualade tasakaalustatud territoriaalse arengu raames.

---

III LISA

I LISAS LOETLETUD ABISAAJATE VAHELISEKS PIIRIÜLESEKS KOOSTÖÖKS ANTAVA ABI TEMAATILISED PRIORITEEDID

Eesmärgiga edendada heanaaberlikke suhteid, toetada liidu integratsiooniprotsessi ja soodustada sotsiaal-majanduslikku arengut, võidakse piiriüleseks koostööks ette nähtud abi anda asjakohasel juhul järgmiste temaatiliste prioriteetide käsitlemiseks:

| a) | piiriülese tööhõive, tööjõu liikuvuse ning sotsiaalse ja kultuurilise kaasatuse edendamine muu hulgas järgmise tegevuse abil: piiriüleste tööturgude integreerimine, sealhulgas piiriülene liikuvus; ühised kohalikud tööhõivealgatused; teabe- ja nõustamisteenused ning ühised koolitused; sooline võrdõiguslikkus; võrdsed võimalused; sisserändajate kogukondade ja vähekaitstud rühmade integreerimine; investeerimine riiklikesse tööturuasutustesse; riiklikesse tervishoiu- ja sotsiaalteenustesse tehtavate investeeringute toetamine; |
| --- | --- |

a)

piiriülese tööhõive, tööjõu liikuvuse ning sotsiaalse ja kultuurilise kaasatuse edendamine muu hulgas järgmise tegevuse abil: piiriüleste tööturgude integreerimine, sealhulgas piiriülene liikuvus; ühised kohalikud tööhõivealgatused; teabe- ja nõustamisteenused ning ühised koolitused; sooline võrdõiguslikkus; võrdsed võimalused; sisserändajate kogukondade ja vähekaitstud rühmade integreerimine; investeerimine riiklikesse tööturuasutustesse; riiklikesse tervishoiu- ja sotsiaalteenustesse tehtavate investeeringute toetamine;

| b) | keskkonnakaitse ning kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuste leevendamise edendamine ning riskide ennetamine ja juhtimine muu hulgas järgmise tegevuse abil: keskkonnakaitsealased ühismeetmed; loodusvarade säästva kasutamise, mereala koordineeritud ruumilise planeerimise, ressursitõhususe ja ringmajanduse, taastuvate energiaallikate ning ohutu ja kestliku vähese CO2 heitega rohemajanduse suunas liikumise edendamine; õhu ja vee kvaliteedi parandamine, sealhulgas suurendades kooskõla Euroopa keskkonnastandarditega, jäätmekäitluse ning veemajanduse parandamine, konkreetseid riske käsitlevate investeeringute edendamine, vastupanuvõime suurõnnetustele, nende ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise tagamine ning piiriüleste jõgede alane rahvusvahelise koordineerimise edendamine ja tõhustamine; |
| --- | --- |

b)

keskkonnakaitse ning kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuste leevendamise edendamine ning riskide ennetamine ja juhtimine muu hulgas järgmise tegevuse abil: keskkonnakaitsealased ühismeetmed; loodusvarade säästva kasutamise, mereala koordineeritud ruumilise planeerimise, ressursitõhususe ja ringmajanduse, taastuvate energiaallikate ning ohutu ja kestliku vähese CO2 heitega rohemajanduse suunas liikumise edendamine; õhu ja vee kvaliteedi parandamine, sealhulgas suurendades kooskõla Euroopa keskkonnastandarditega, jäätmekäitluse ning veemajanduse parandamine, konkreetseid riske käsitlevate investeeringute edendamine, vastupanuvõime suurõnnetustele, nende ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise tagamine ning piiriüleste jõgede alane rahvusvahelise koordineerimise edendamine ja tõhustamine;

| c) | säästva transpordi edendamine ja avalike taristute parandamine muu hulgas järgmise tegevuse abil: eraldatuse vähendamine transpordile, digitaalvõrkudele ja -teenustele juurdepääsu parandamise abil; investeerimine piiriülestesse vee-, jäätmekäitlus- ning energiasüsteemidesse ja -vahenditesse; |
| --- | --- |

c)

säästva transpordi edendamine ja avalike taristute parandamine muu hulgas järgmise tegevuse abil: eraldatuse vähendamine transpordile, digitaalvõrkudele ja -teenustele juurdepääsu parandamise abil; investeerimine piiriülestesse vee-, jäätmekäitlus- ning energiasüsteemidesse ja -vahenditesse;

| d) | digitaalmajanduse ja -ühiskonna, muu hulgas digitaalse ühenduvuse ja e-valitsuse teenuste, digitaalse usalduse ja turvalisuse ning digioskuste ja -ettevõtluse arendamine; |
| --- | --- |

d)

digitaalmajanduse ja -ühiskonna, muu hulgas digitaalse ühenduvuse ja e-valitsuse teenuste, digitaalse usalduse ja turvalisuse ning digioskuste ja -ettevõtluse arendamine;

| e) | turismi, eelkõige säästva turismi soodustamine ning kultuuri- ja looduspärandi säilitamine ja edendamine; |
| --- | --- |

e)

turismi, eelkõige säästva turismi soodustamine ning kultuuri- ja looduspärandi säilitamine ja edendamine;

| f) | investeerimine noortesse, sporti, haridusse ja oskustesse muu hulgas ühiste haridus-, kutsekoolitus- ja koolituskavade ning ühist noorsootegevust toetava taristu väljatöötamise ja rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

f)

investeerimine noortesse, sporti, haridusse ja oskustesse muu hulgas ühiste haridus-, kutsekoolitus- ja koolituskavade ning ühist noorsootegevust toetava taristu väljatöötamise ja rakendamise kaudu;

| g) | kohaliku ja piirkondliku valitsemise edendamine ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste planeerimis- ja haldussuutlikkuse tõhustamine; |
| --- | --- |

g)

kohaliku ja piirkondliku valitsemise edendamine ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste planeerimis- ja haldussuutlikkuse tõhustamine;

| h) | piiriüleste algatuste edendamine lepitamise ja üleminekuperioodi õigusemõistmise (nt RECOM) soodustamiseks; |
| --- | --- |

h)

piiriüleste algatuste edendamine lepitamise ja üleminekuperioodi õigusemõistmise (nt RECOM) soodustamiseks;

| i) | konkurentsivõime, ettevõtluskeskkonna ning VKEde arengu, kaubanduse ja investeeringute tõhustamine, muu hulgas ettevõtlikkuse edendamise ja toetamise (eelkõige VKEde puhul) ning kohalike piiriüleste turgude arengu ja rahvusvahelistumise (andes panuse ka ühisesse piirkondlikku turgu) kaudu; |
| --- | --- |

i)

konkurentsivõime, ettevõtluskeskkonna ning VKEde arengu, kaubanduse ja investeeringute tõhustamine, muu hulgas ettevõtlikkuse edendamise ja toetamise (eelkõige VKEde puhul) ning kohalike piiriüleste turgude arengu ja rahvusvahelistumise (andes panuse ka ühisesse piirkondlikku turgu) kaudu;

| j) | teadustöö, tehnoloogiaarengu, innovatsiooni ja digitehnoloogiate soodustamine, muu hulgas liikuvuse edendamise, inimressursside ning teadustöö ja tehnoloogiaarengu vahendite jagamise edendamise kaudu. |
| --- | --- |

j)

teadustöö, tehnoloogiaarengu, innovatsiooni ja digitehnoloogiate soodustamine, muu hulgas liikuvuse edendamise, inimressursside ning teadustöö ja tehnoloogiaarengu vahendite jagamise edendamise kaudu.

---

IV LISA

TULEMUSLIKKUSE PÕHINÄITAJATE LOETELU

Järgmist tulemuslikkuse põhinäitajate loetelu kasutatakse selleks, et mõõta edusamme ja asjakohasel juhul I lisas loetletud abisaajate valmidust ning liidu panust IPA III erieesmärkide saavutamisse.

| 1. | Koondnäitaja, (1) millega mõõdetakse poliitilisi kriteeriume (allikas: Euroopa Komisjon). |
| --- | --- |

1.

Koondnäitaja, (1) millega mõõdetakse poliitilisi kriteeriume (allikas: Euroopa Komisjon).

| 2. | Suhtumine ELi: elanikkonna osakaal, kellel on positiivne suhtumine ELi (allikas: Euroopa Komisjon/ELi delegatsioonid). |
| --- | --- |

2.

Suhtumine ELi: elanikkonna osakaal, kellel on positiivne suhtumine ELi (allikas: Euroopa Komisjon/ELi delegatsioonid).

| 3. | Koondnäitaja, millega mõõdetakse õigusnormide liidu õigustikuga vastavusse viimist (allikas: Euroopa Komisjon). |
| --- | --- |

3.

Koondnäitaja, millega mõõdetakse õigusnormide liidu õigustikuga vastavusse viimist (allikas: Euroopa Komisjon).

| 4. | Koondnäitaja, millega mõõdetakse majanduskriteeriume (allikas: Euroopa Komisjon). |
| --- | --- |

4.

Koondnäitaja, millega mõõdetakse majanduskriteeriume (allikas: Euroopa Komisjon).

| 5. | Kulutused sotsiaalkaitsele protsendina SKPst (allikas: Eurostat) ning 20–64-aastaste inimeste tööhõive määr ja abisaaja Gini kordaja muutumine aja jooksul (allikas: Eurostat). |
| --- | --- |

5.

Kulutused sotsiaalkaitsele protsendina SKPst (allikas: Eurostat) ning 20–64-aastaste inimeste tööhõive määr ja abisaaja Gini kordaja muutumine aja jooksul (allikas: Eurostat).

| 6. | Digioskused (allikas: Eurostat). |
| --- | --- |

6.

Digioskused (allikas: Eurostat).

| 7. | Ettevõtlusega tegelemise lihtsus (allikas: Maailmapank). |
| --- | --- |

7.

Ettevõtlusega tegelemise lihtsus (allikas: Maailmapank).

| 8. | Energiamahukus mõõdetuna primaarenergia ja SKP vahelise suhtena (allikas: Eurostat). Taastuvenergia osakaal summaarsest energia lõpptarbimisest, protsendina (allikas: Eurostat). |
| --- | --- |

8.

Energiamahukus mõõdetuna primaarenergia ja SKP vahelise suhtena (allikas: Eurostat). Taastuvenergia osakaal summaarsest energia lõpptarbimisest, protsendina (allikas: Eurostat).

| 9. | IPA III toetuse abil välditud kasvuhoonegaaside heitkogused (CO2-ekvivalenttonni) (allikas: Euroopa Komisjon). PM10-osakeste kontsentratsioonid võrreldes ELi päevase piirtasemega (50 μg/m3) (allikas: Euroopa Keskkonnaamet). |
| --- | --- |

9.

IPA III toetuse abil välditud kasvuhoonegaaside heitkogused (CO2-ekvivalenttonni) (allikas: Euroopa Komisjon). PM10-osakeste kontsentratsioonid võrreldes ELi päevase piirtasemega (50 μg/m3) (allikas: Euroopa Keskkonnaamet).

| 10. | Mere-, maismaa- ja mageveeökosüsteemide alad, mis on IPA III toetuse abil a) kaitstud, b) kestlikult majandatud. |
| --- | --- |

10.

Mere-, maismaa- ja mageveeökosüsteemide alad, mis on IPA III toetuse abil a) kaitstud, b) kestlikult majandatud.

| 11. | Heanaaberlikud suhted, näiteks loodud, ametlikult vormistatud ja rakendatud piiriüleste partnerluste arv, piirkondadevahelise kaubanduse osakaal protsendina SKPst (allikas: riiklikud statistikaametid, piirkondlik koostöönõukogu), piiri ületavate inimeste arv päevas ning piiri ületavate kaupa vedavate sõidukite arv päevas (2) (allikas: transpordivaatluskeskus). |
| --- | --- |

11.

Heanaaberlikud suhted, näiteks loodud, ametlikult vormistatud ja rakendatud piiriüleste partnerluste arv, piirkondadevahelise kaubanduse osakaal protsendina SKPst (allikas: riiklikud statistikaametid, piirkondlik koostöönõukogu), piiri ületavate inimeste arv päevas ning piiri ületavate kaupa vedavate sõidukite arv päevas (2) (allikas: transpordivaatluskeskus).

Kui see on asjakohane ja võimalik, ja kui andmed on kättesaadavad, eristatakse näitajad soo ja vanuse alusel.

---

(1)  Näitaja hõlmab 5 elementi:

| — | kohtusüsteemi toimimine; |
| --- | --- |

—

kohtusüsteemi toimimine;

| — | korruptsioonivastane võitlus; |
| --- | --- |

—

korruptsioonivastane võitlus;

| — | võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

—

võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu;

| — | väljendusvabadus (mis on põhiõiguste osa); |
| --- | --- |

—

väljendusvabadus (mis on põhiõiguste osa);

| — | avaliku halduse reform. |
| --- | --- |

—

avaliku halduse reform.

(2)  Andmed viimase näitaja kohta saavad kättesaadavaks üksnes alates 2023. aastast.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/27

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1530,

12. juuli 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2021/947 II lisas on sätestatud geograafiliste programmide koostöövaldkonnad. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2021/947 II lisas on sätestatud geograafiliste programmide koostöövaldkonnad.

| (2) | Geograafilisi programme tuleks edasi arendada määrust (EL) 2021/947 täiendavate lisasätete abil. |
| --- | --- |

(2)

Geograafilisi programme tuleks edasi arendada määrust (EL) 2021/947 täiendavate lisasätete abil.

| (3) | Määruse (EL) 2021/947 II lisas loetletud koostöövaldkondade põhjal tuleks kindlaks määrata lõuna- ja idanaabruse, Lääne-Aafrika, Ida- ja Kesk-Aafrika, Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkonna, Lähis-Ida, Kesk-Aasia, Lõuna-Aasia, Põhja- ja Kagu-Aasia, Vaikse ookeani piirkonna, Põhja- ja Lõuna Ameerika ning Kariibi mere piirkonna erieesmärgid ja prioriteetsed koostöövaldkonnad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2021/947 II lisas loetletud koostöövaldkondade põhjal tuleks kindlaks määrata lõuna- ja idanaabruse, Lääne-Aafrika, Ida- ja Kesk-Aafrika, Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkonna, Lähis-Ida, Kesk-Aasia, Lõuna-Aasia, Põhja- ja Kagu-Aasia, Vaikse ookeani piirkonna, Põhja- ja Lõuna Ameerika ning Kariibi mere piirkonna erieesmärgid ja prioriteetsed koostöövaldkonnad.

| (4) | Lääne-Aafrika, Ida- ja Kesk-Aafrika, Lõuna-Aafrika ja India ookeani allpiirkondade jaoks tuleks kindlaks määrata esialgsed finantseraldised, lähtudes geograafiliste programmide programmitöö põhimõtetest, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/947 artiklis 13. Määruses (EL) 2021/947 loetletud geograafiliste piirkondade jaoks tuleks kindlaks määrata temaatilised eesmärgid, |
| --- | --- |

(4)

Lääne-Aafrika, Ida- ja Kesk-Aafrika, Lõuna-Aafrika ja India ookeani allpiirkondade jaoks tuleks kindlaks määrata esialgsed finantseraldised, lähtudes geograafiliste programmide programmitöö põhimõtetest, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/947 artiklis 13. Määruses (EL) 2021/947 loetletud geograafiliste piirkondade jaoks tuleks kindlaks määrata temaatilised eesmärgid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2021/947 II lisas loetletud koostöövaldkondadel põhinevad lõuna- ja idanaabruse, Lääne-Aafrika, Ida- ja Kesk-Aafrika, Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkonna, Lähis-Ida, Kesk-Aasia, Lõuna-Aasia, Põhja- ja Kagu-Aasia, Vaikse ookeani piirkonna, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna erieesmärgid ja prioriteetsed koostöövaldkonnad on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Lääne-Aafrika, Ida- ja Kesk-Aafrika, Lõuna-Aafrika ja India ookeani allpiirkondadele eraldatavad esialgsed finantseraldised on järgmised:

| a) | Lääne-Aafrika: 11 672 000 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

Lääne-Aafrika: 11 672 000 000 eurot;

| b) | Ida- ja Kesk-Aafrika: 11 381 000 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Ida- ja Kesk-Aafrika: 11 381 000 000 eurot;

| c) | Lõuna-Aafrika ja India ookean: 6 128 000 000 eurot. |
| --- | --- |

c)

Lõuna-Aafrika ja India ookean: 6 128 000 000 eurot.

Artikkel 3

Geograafiliste programmide temaatilised eesmärgid on järgmised:

| a) | vähemalt 15 % inimõiguste, demokraatia ja hea valitsemistava edendamiseks; |
| --- | --- |

a)

vähemalt 15 % inimõiguste, demokraatia ja hea valitsemistava edendamiseks;

| b) | vähemalt 45 % kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu inimarengu teenistusse rakendamise edendamiseks. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 45 % kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu inimarengu teenistusse rakendamise edendamiseks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

1

---

LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/947 II lisas loetletud koostöövaldkondadel põhinevad erieesmärgid ja prioriteetsed koostöövaldkonnad allpiirkondade kaupa on järgmised:

I.   LÕUNANAABRUS

1)   Inimarengu, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtte ja soolise võrdõiguslikkuse toetamine.

| a) | Inimõiguste ja põhivabaduste edendamine ja kaitse; naiste võrdõiguslikkuse ja mõjuvõimu suurendamise, demokraatia, õigusriigi põhimõtte, heade valitsemistavade, kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse edendamine; |
| --- | --- |

a)

Inimõiguste ja põhivabaduste edendamine ja kaitse; naiste võrdõiguslikkuse ja mõjuvõimu suurendamise, demokraatia, õigusriigi põhimõtte, heade valitsemistavade, kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse edendamine;

| b) | Avaliku sektori institutsioonide ja juhtimissüsteemide tugevdamine; läbipaistvuse ja vastutuse edendamine; sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamine; kodanikuühiskonna ning kodanikuühiskonna ja valitsusväliste osalejate ja sõltumatu meedia kaasamise edendamine; desinformatsioonivastase võitluse toetamine; |
| --- | --- |

b)

Avaliku sektori institutsioonide ja juhtimissüsteemide tugevdamine; läbipaistvuse ja vastutuse edendamine; sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamine; kodanikuühiskonna ning kodanikuühiskonna ja valitsusväliste osalejate ja sõltumatu meedia kaasamise edendamine; desinformatsioonivastase võitluse toetamine;

| c) | Hariduse kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamine; digikirjaoskuse edendamine; noorte mõjuvõimu suurendamine; tervishoiusüsteemide tugevdamine; |
| --- | --- |

c)

Hariduse kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamine; digikirjaoskuse edendamine; noorte mõjuvõimu suurendamine; tervishoiusüsteemide tugevdamine;

| d) | Riigi rahanduse läbipaistva ja tõhusa juhtimise, siseriiklike tulude kasutuselevõtmise ja majanduse juhtimise toetamine. |
| --- | --- |

d)

Riigi rahanduse läbipaistva ja tõhusa juhtimise, siseriiklike tulude kasutuselevõtmise ja majanduse juhtimise toetamine.

2)   Vastupanuvõime tugevdamine, heaolu suurendamine ja digipöörde võimaluste ärakasutamine

| a) | Ettevõtluse ja erasektori arengu toetamine; rahastamisele juurdepääsu parandamine ja ettevõtete digiülemineku edendamine; inimväärse tööhõive edendamine; |
| --- | --- |

a)

Ettevõtluse ja erasektori arengu toetamine; rahastamisele juurdepääsu parandamine ja ettevõtete digiülemineku edendamine; inimväärse tööhõive edendamine;

| b) | Kaubanduse ja investeeringute, kestlike väärtusahelate, ühendatuse, majandusliku integratsiooni ja mitmekesistamise toetamine; |
| --- | --- |

b)

Kaubanduse ja investeeringute, kestlike väärtusahelate, ühendatuse, majandusliku integratsiooni ja mitmekesistamise toetamine;

| c) | Tänapäevaste ja õiglaste tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide arendamise toetamine ning inimväärse tööhõive edendamine; elanikkonna vastupanuvõime toetamine avalike teenuste kättesaadavamaks muutmise kaudu; |
| --- | --- |

c)

Tänapäevaste ja õiglaste tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide arendamise toetamine ning inimväärse tööhõive edendamine; elanikkonna vastupanuvõime toetamine avalike teenuste kättesaadavamaks muutmise kaudu;

| d) | Taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus ning tänapäevaste andmehaldus- ja kaitsesüsteemide arendamine; e-valitsemise, e-teenuste ning koostalitlusvõime raamistike ja platvormide tõhustamise toetamine. |
| --- | --- |

d)

Taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus ning tänapäevaste andmehaldus- ja kaitsesüsteemide arendamine; e-valitsemise, e-teenuste ning koostalitlusvõime raamistike ja platvormide tõhustamise toetamine.

3)   Rohepöörde toetamine, kliimamuutustele vastupanu võime, energiasüsteemi ümberkujundamise ja energiajulgeoleku edendamine ning keskkonnakaitse

| a) | Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise suutlikkuse suurendamine; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste investeeringute ja kestliku rahanduspoliitika edendamise toetamine, et minna üle keskkonnasäästlikule majanduskasvule; |
| --- | --- |

a)

Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise suutlikkuse suurendamine; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste investeeringute ja kestliku rahanduspoliitika edendamise toetamine, et minna üle keskkonnasäästlikule majanduskasvule;

| b) | Vähese heitega, ressursitõhusatele ja ringmajanduse mudelitele ülemineku toetamine ning kestlike tootmis- ja väärtusahelate arendamise edendamine; kestliku rohelise ja sinise majanduse arendamine ja tugevdamine; energiasüsteemi ümberkujundamise ja energiajulgeoleku edendamine; |
| --- | --- |

b)

Vähese heitega, ressursitõhusatele ja ringmajanduse mudelitele ülemineku toetamine ning kestlike tootmis- ja väärtusahelate arendamise edendamine; kestliku rohelise ja sinise majanduse arendamine ja tugevdamine; energiasüsteemi ümberkujundamise ja energiajulgeoleku edendamine;

| c) | Ressursitõhususe, saastevastase võitluse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja taastamise ning kestlikele toidusüsteemidele ülemineku edendamine, samuti kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis. |
| --- | --- |

c)

Ressursitõhususe, saastevastase võitluse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja taastamise ning kestlikele toidusüsteemidele ülemineku edendamine, samuti kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis.

4)   Koostöö rahu ja julgeoleku valdkonnas

| a) | Rahu, konfliktide ennetamise ja lepitamise toetamine ja edendamine; |
| --- | --- |

a)

Rahu, konfliktide ennetamise ja lepitamise toetamine ja edendamine;

| b) | Terrorismivastase võitluse, terrorismi rahastamise ja rahapesuvastase võitluse, terrorismi ennetamise, radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse vastase võitluse, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, õiguskaitse ning küberjulgeoleku, küberkuritegevuse ja hübriidohtudega tegelemise valdkonnas koostöö tõhustamine; |
| --- | --- |

b)

Terrorismivastase võitluse, terrorismi rahastamise ja rahapesuvastase võitluse, terrorismi ennetamise, radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse vastase võitluse, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, õiguskaitse ning küberjulgeoleku, küberkuritegevuse ja hübriidohtudega tegelemise valdkonnas koostöö tõhustamine;

| c) | Katastroofideks valmisoleku ja riskijuhtimise toetamine; |
| --- | --- |

c)

Katastroofideks valmisoleku ja riskijuhtimise toetamine;

| d) | Meresõidu turvalisuse suurendamine. |
| --- | --- |

d)

Meresõidu turvalisuse suurendamine.

5)   Rände, liikuvuse ja sundrände kõigis aspektides koostöö tõhustamine

| a) | Rände ja sundrände kõigis aspektides koostöö tõhustamine; rände ja sundrände alaste kohalike ja rahvusvaheliste partnerluste tugevdamine peamistel rändeteedel; |
| --- | --- |

a)

Rände ja sundrände kõigis aspektides koostöö tõhustamine; rände ja sundrände alaste kohalike ja rahvusvaheliste partnerluste tugevdamine peamistel rändeteedel;

| b) | Rände ja varjupaigajuhtimise kõigi aspektide tugevdamine; piirihalduse tõhustamine; rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase võitluse tugevdamine ning koostöö edendamine rändajate ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise valdkonnas; ebaseadusliku sisserände ja sundrände algpõhjustega tegelemine; |
| --- | --- |

b)

Rände ja varjupaigajuhtimise kõigi aspektide tugevdamine; piirihalduse tõhustamine; rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase võitluse tugevdamine ning koostöö edendamine rändajate ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise valdkonnas; ebaseadusliku sisserände ja sundrände algpõhjustega tegelemine;

| c) | Seadusliku rände ja liikuvuse suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamise toetamine, austades samal ajal liikmesriikide pädevusi; |
| --- | --- |

c)

Seadusliku rände ja liikuvuse suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamise toetamine, austades samal ajal liikmesriikide pädevusi;

| d) | Pagulastele, rändajatele, riigisisestele põgenikele, vastuvõtvatele kogukondadele ning riikidele, kus elab märkimisväärne hulk pagulasi või põgenikke, rahvusvahelise kaitse ja toetuse andmise edendamine. |
| --- | --- |

d)

Pagulastele, rändajatele, riigisisestele põgenikele, vastuvõtvatele kogukondadele ning riikidele, kus elab märkimisväärne hulk pagulasi või põgenikke, rahvusvahelise kaitse ja toetuse andmise edendamine.

6)   Piirkondliku, allpiirkondliku ja piirkondadevahelise koostöö tõhustamine

| a) | Vahemere Liidu toetamine; |
| --- | --- |

a)

Vahemere Liidu toetamine;

| b) | Rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike osalejate ja organisatsioonidega koostöö tihendamine; |
| --- | --- |

b)

Rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike osalejate ja organisatsioonidega koostöö tihendamine;

| c) | Põhja- ja Sahara-taguse Aafrika vahel teatavates valdkondades koostöö tihendamine. |
| --- | --- |

c)

Põhja- ja Sahara-taguse Aafrika vahel teatavates valdkondades koostöö tihendamine.

II.   IDANAABRUS

1)   Investeerimine vastupidavasse, kestlikku ja integreeritud majandusse ning kestlikku ühendatusse

| a) | Partnerriikidevahelise ja ELiga toimuva kaubavahetuse suurendamine; ELi väärtusahelates edasise integratsiooni edendamine; inimväärse tööhõive edendamine; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine; |
| --- | --- |

a)

Partnerriikidevahelise ja ELiga toimuva kaubavahetuse suurendamine; ELi väärtusahelates edasise integratsiooni edendamine; inimväärse tööhõive edendamine; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine;

| b) | Ettevõtluskeskkonna parandamine; idufirmade ökosüsteemi tugevdamine ning VKEde rahastamisvõimaluste suurendamine/mitmekesistamine; |
| --- | --- |

b)

Ettevõtluskeskkonna parandamine; idufirmade ökosüsteemi tugevdamine ning VKEde rahastamisvõimaluste suurendamine/mitmekesistamine;

| c) | Kestliku maantee- ja meretranspordi tugevdamine; aruka ja kestliku linnalise liikumiskeskkonna edendamine; |
| --- | --- |

c)

Kestliku maantee- ja meretranspordi tugevdamine; aruka ja kestliku linnalise liikumiskeskkonna edendamine;

| d) | Kvaliteetse hariduse edendamine igal tasandil; teadusuuringute ja tehnosiirde võimekuse tugevdamine; oskuste parandamine tööalase konkurentsivõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

d)

Kvaliteetse hariduse edendamine igal tasandil; teadusuuringute ja tehnosiirde võimekuse tugevdamine; oskuste parandamine tööalase konkurentsivõime suurendamiseks.

2)   Demokraatiasse, heasse valitsemistavasse, rahusse ja julgeolekusse, õigusriiki ja õigusemõistmisse investeerimine

| a) | Demokraatia, rahu ja hea valitsemistava, inimõiguste, sõna- ja ühinemisvabaduse, meediavabaduse ja sõltumatuse toetamine; sõltumatu, vastutustundliku ja tõhusa kohtusüsteemi edendamine; hübriidohtude ja desinformatsiooni vastu võitlemisel koostöö tugevdamine, küberjulgeoleku tagamine ja küberkuritegude vastu võitlemine; |
| --- | --- |

a)

Demokraatia, rahu ja hea valitsemistava, inimõiguste, sõna- ja ühinemisvabaduse, meediavabaduse ja sõltumatuse toetamine; sõltumatu, vastutustundliku ja tõhusa kohtusüsteemi edendamine; hübriidohtude ja desinformatsiooni vastu võitlemisel koostöö tugevdamine, küberjulgeoleku tagamine ja küberkuritegude vastu võitlemine;

| b) | Avaliku halduse reformi ja e-valitsuse toetamine; internetipõhiste avalike teenuste edendamine; korruptsioonivastane võitlus; |
| --- | --- |

b)

Avaliku halduse reformi ja e-valitsuse toetamine; internetipõhiste avalike teenuste edendamine; korruptsioonivastane võitlus;

| c) | Tasakaalustatud territoriaalset arengut ja detsentraliseerimist edendavate reformide toetamine; |
| --- | --- |

c)

Tasakaalustatud territoriaalset arengut ja detsentraliseerimist edendavate reformide toetamine;

| d) | Rahu kindlustamise ning vaidluste ja konfliktide ennetamise ja lahendamise toetamine rahumeelsete meetmete ja meetodite abil ning varajase hoiatamise süsteemide loomine ja/või rakendamine; piirkondliku julgeoleku, meresõiduohutuse ja -turvalisuse suurendamine; julgeoleku tugevdamine organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ja integreeritud piirihalduse edendamise kaudu. |
| --- | --- |

d)

Rahu kindlustamise ning vaidluste ja konfliktide ennetamise ja lahendamise toetamine rahumeelsete meetmete ja meetodite abil ning varajase hoiatamise süsteemide loomine ja/või rakendamine; piirkondliku julgeoleku, meresõiduohutuse ja -turvalisuse suurendamine; julgeoleku tugevdamine organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ja integreeritud piirihalduse edendamise kaudu.

3)   Säästvasse energiasse, CO2-heite vähendamisse, kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse ning keskkonnaalasesse vastupanuvõimesse investeerimine

| a) | Energiavõrkude ühendamisse ning tugevamatesse piiriülestesse ja piirkondadevahelistesse võrguühendustesse investeerimine, toetades samal ajal energiatõhusust, vastupidavust ja turvalisust ning edendades säästva energia suuremat kasutamist; |
| --- | --- |

a)

Energiavõrkude ühendamisse ning tugevamatesse piiriülestesse ja piirkondadevahelistesse võrguühendustesse investeerimine, toetades samal ajal energiatõhusust, vastupidavust ja turvalisust ning edendades säästva energia suuremat kasutamist;

| b) | Õhukvaliteedi parandamine, saastevastase võitluse edendamine, linnapiirkondade keskkonnahoidlikumaks muutmine ja jäätmekäitluse parandamine, tugevdades samal ajal bioloogilist mitmekesisust, toetades üleminekut kestlikele toidusüsteemidele ning ajakohastades veevarustust ja kanalisatsiooni; |
| --- | --- |

b)

Õhukvaliteedi parandamine, saastevastase võitluse edendamine, linnapiirkondade keskkonnahoidlikumaks muutmine ja jäätmekäitluse parandamine, tugevdades samal ajal bioloogilist mitmekesisust, toetades üleminekut kestlikele toidusüsteemidele ning ajakohastades veevarustust ja kanalisatsiooni;

| c) | Vähesaastava, ressursitõhusa ja ringmajanduse edendamine; kliimapoliitika tugevdamine; sinise majanduse arendamine ja tugevdamine; keskkonnahoidlike investeeringute suurendamine; |
| --- | --- |

c)

Vähesaastava, ressursitõhusa ja ringmajanduse edendamine; kliimapoliitika tugevdamine; sinise majanduse arendamine ja tugevdamine; keskkonnahoidlike investeeringute suurendamine;

| d) | Tervisealasesse vastupanuvõimesse ja tervishoiusüsteemide ajakohastamisse investeerimine, samuti katastroofideks valmisoleku ja riskijuhtimise toetamine, sealhulgas keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude leevendamine. |
| --- | --- |

d)

Tervisealasesse vastupanuvõimesse ja tervishoiusüsteemide ajakohastamisse investeerimine, samuti katastroofideks valmisoleku ja riskijuhtimise toetamine, sealhulgas keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude leevendamine.

4)   Vastupidavasse digipöördesse investeerimine

| a) | Digitaristu ja e-teenuste arendamise toetamine parema e-valitsemise ning täiustatud koostalitlusvõime raamistike ja platvormide kaudu; |
| --- | --- |

a)

Digitaristu ja e-teenuste arendamise toetamine parema e-valitsemise ning täiustatud koostalitlusvõime raamistike ja platvormide kaudu;

| b) | Digioskuste parandamine; digitaalse innovatsiooni ja digivaldkonna tipptasemel idufirmade edendamine; |
| --- | --- |

b)

Digioskuste parandamine; digitaalse innovatsiooni ja digivaldkonna tipptasemel idufirmade edendamine;

| c) | Piiriülese e-kaubanduse ja digikoridoride edendamine partnerriikide ja ELi vahel; |
| --- | --- |

c)

Piiriülese e-kaubanduse ja digikoridoride edendamine partnerriikide ja ELi vahel;

| d) | Kübervastupidavusvõime tugevdamine. |
| --- | --- |

d)

Kübervastupidavusvõime tugevdamine.

5)   Vastupanuvõimelistesse, kaasavatesse, sooliselt võrdõiguslikesse ja mitmekesistesse ühiskondadesse investeerimine

| a) | Suutlikkuse suurendamine ja kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas noorteorganisatsioonide mõjuvõimu suurendamine piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

a)

Suutlikkuse suurendamine ja kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas noorteorganisatsioonide mõjuvõimu suurendamine piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| b) | Inimõiguste kaitse; soolise võrdõiguslikkuse edendamine kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

b)

Inimõiguste kaitse; soolise võrdõiguslikkuse edendamine kõigis poliitikavaldkondades;

| c) | Kodanike, eelkõige noorte suurem kaasamine demokraatiasse ja majandusreformidesse; keskkonna- ja digiteadlikkuse edendamine. |
| --- | --- |

c)

Kodanike, eelkõige noorte suurem kaasamine demokraatiasse ja majandusreformidesse; keskkonna- ja digiteadlikkuse edendamine.

III.   LÄÄNE-AAFRIKA

1)   Stabiilsuse, julgeoleku, demokraatiale ülemineku, hea valitsemistava ja inimõiguste edendamine

| a) | Stabiilsuse, rahu ja julgeoleku edendamine maismaal ja merel demokraatliku ülemineku, hea valitsemistava, karistamatuse vastase võitluse ja julgeolekusektori reformi kaudu; terrorismivastase võitluse, radikaliseerumise ja vägivaldse ekstremismi ennetamise ning nende vastu võitlemise valdkonnas koostöö tugevdamine; dialoogi, konfliktide ennetamise, lepitamise ja riigi ülesehitamise edendamine; |
| --- | --- |

a)

Stabiilsuse, rahu ja julgeoleku edendamine maismaal ja merel demokraatliku ülemineku, hea valitsemistava, karistamatuse vastase võitluse ja julgeolekusektori reformi kaudu; terrorismivastase võitluse, radikaliseerumise ja vägivaldse ekstremismi ennetamise ning nende vastu võitlemise valdkonnas koostöö tugevdamine; dialoogi, konfliktide ennetamise, lepitamise ja riigi ülesehitamise edendamine;

| b) | Demokraatliku valitsemistava ja õigusriigi, läbipaistvuse ja korruptsioonivastase võitluse toetamine; järelevalve ja vastutuse ning sõltumatu, vastutustundliku ja tõhusa kohtusüsteemi edendamine; |
| --- | --- |

b)

Demokraatliku valitsemistava ja õigusriigi, läbipaistvuse ja korruptsioonivastase võitluse toetamine; järelevalve ja vastutuse ning sõltumatu, vastutustundliku ja tõhusa kohtusüsteemi edendamine;

| c) | Riiklike ja kohalike ametiasutuste ning nende tõhusa kohaloleku tugevdamine kogu territooriumil ja kodanikuühiskonnas; |
| --- | --- |

c)

Riiklike ja kohalike ametiasutuste ning nende tõhusa kohaloleku tugevdamine kogu territooriumil ja kodanikuühiskonnas;

| d) | Võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte edendamine; inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamise edendamine. |
| --- | --- |

d)

Võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte edendamine; inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamise edendamine.

2)   Kaasava ja kestliku majanduskasvu toetamine, inimväärsete töökohtade edendamine ja digipöörde võimaluste ärakasutamine

| a) | Erasektori arengu edendamine; ettevõtluskeskkonna, investeerimiskliima ja ettevõtluse digiteerimise ning riigi rahanduse läbipaistvuse ja tõhususe parandamine; e-valitsemine ja e-teenuste arendamine; |
| --- | --- |

a)

Erasektori arengu edendamine; ettevõtluskeskkonna, investeerimiskliima ja ettevõtluse digiteerimise ning riigi rahanduse läbipaistvuse ja tõhususe parandamine; e-valitsemine ja e-teenuste arendamine;

| b) | Kestliku taristu ja ühendatuse, majandusliku integratsiooni, kaubanduse ja majanduspartnerluslepingu rakendamise toetamine; kohalike ja piirkondlike väärtusahelate tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

Kestliku taristu ja ühendatuse, majandusliku integratsiooni, kaubanduse ja majanduspartnerluslepingu rakendamise toetamine; kohalike ja piirkondlike väärtusahelate tugevdamine;

| c) | Oskuste arendamise ja inimväärsete töökohtade loomise, samuti teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine; |
| --- | --- |

c)

Oskuste arendamise ja inimväärsete töökohtade loomise, samuti teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine;

| d) | Rohelise ja digimajanduse tugevdamine. |
| --- | --- |

d)

Rohelise ja digimajanduse tugevdamine.

3)   Rände, liikuvuse ja sundrände kõigis aspektides koostöö tõhustamine ning ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine

| a) | Rände ja sundrände alaste kohalike ja rahvusvaheliste partnerluste tugevdamine peamistel rändeteedel; |
| --- | --- |

a)

Rände ja sundrände alaste kohalike ja rahvusvaheliste partnerluste tugevdamine peamistel rändeteedel;

| b) | Rände juhtimise ja haldamise tugevdamine ning koostöö edendamine rändajate ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

Rände juhtimise ja haldamise tugevdamine ning koostöö edendamine rändajate ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise valdkonnas;

| c) | Seadusliku rände ja liikuvuse suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamise toetamine, austades samal ajal liikmesriikide pädevusi; |
| --- | --- |

c)

Seadusliku rände ja liikuvuse suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamise toetamine, austades samal ajal liikmesriikide pädevusi;

| d) | Haavatavate rändajate, pagulaste ja riigisiseste põgenike kaitsmine; rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase võitluse tugevdamine; rändajate, pagulaste ja sunniviisiliselt ümberasustatud isikute inimõiguste kaitse ja austamise tagamine; rahvusvahelise kaitse ja toetuse pakkumine pagulastele, rändajatele, riigisisestele põgenikele, vastuvõtvatele kogukondadele ning riikidele, kus elab märkimisväärne hulk pagulasi või põgenikke. |
| --- | --- |

d)

Haavatavate rändajate, pagulaste ja riigisiseste põgenike kaitsmine; rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase võitluse tugevdamine; rändajate, pagulaste ja sunniviisiliselt ümberasustatud isikute inimõiguste kaitse ja austamise tagamine; rahvusvahelise kaitse ja toetuse pakkumine pagulastele, rändajatele, riigisisestele põgenikele, vastuvõtvatele kogukondadele ning riikidele, kus elab märkimisväärne hulk pagulasi või põgenikke.

4)   Keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning võitlus kliimamuutustega

| a) | Säästva energia ja energiatõhususe kättesaadavuse edendamine; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste ja ohutute veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavuse edendamine; |
| --- | --- |

a)

Säästva energia ja energiatõhususe kättesaadavuse edendamine; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste ja ohutute veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavuse edendamine;

| b) | Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning katastroofideks valmisoleku ja nende ohu vähendamise meetmete toetamine; |
| --- | --- |

b)

Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning katastroofideks valmisoleku ja nende ohu vähendamise meetmete toetamine;

| c) | Integreeritud maastikukontseptsiooni edendamine, et tagada arukas ja vastupanuvõimeline põllumajandus/toidusüsteem ja toitumisalane kindlustatus, loodusvarade kestlik majandamine, säästev kalandus ja vesiviljelus ning kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine; |
| --- | --- |

c)

Integreeritud maastikukontseptsiooni edendamine, et tagada arukas ja vastupanuvõimeline põllumajandus/toidusüsteem ja toitumisalane kindlustatus, loodusvarade kestlik majandamine, säästev kalandus ja vesiviljelus ning kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine;

| d) | Keskkonnakaitse edendamine, bioloogilise mitmekesisuse ja ringmajanduse säilitamine ning kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis. |
| --- | --- |

d)

Keskkonnakaitse edendamine, bioloogilise mitmekesisuse ja ringmajanduse säilitamine ning kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis.

5)   Inimarengu ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine

| a) | Vastupidavate tervishoiuteenuste ja toidu parema kättesaadavuse toetamine ning nende kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

a)

Vastupidavate tervishoiuteenuste ja toidu parema kättesaadavuse toetamine ning nende kvaliteedi parandamine;

| b) | Hariduse parema kättesaadavuse toetamine ja selle kvaliteedi parandamine eri tasanditel; digikirjaoskuse edendamine; |
| --- | --- |

b)

Hariduse parema kättesaadavuse toetamine ja selle kvaliteedi parandamine eri tasanditel; digikirjaoskuse edendamine;

| c) | Sotsiaalse kaasatuse, sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustusskeemide edendamine; |
| --- | --- |

c)

Sotsiaalse kaasatuse, sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustusskeemide edendamine;

| d) | Soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

d)

Soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades.

6)   Partnerluste tugevdamine

| a) | Piirkondliku integratsiooni, ühendatuse ja koostöö soodustamine; |
| --- | --- |

a)

Piirkondliku integratsiooni, ühendatuse ja koostöö soodustamine;

| b) | Piirkondlike majandusühendustega poliitilise dialoogi edendamine; |
| --- | --- |

b)

Piirkondlike majandusühendustega poliitilise dialoogi edendamine;

| c) | Kultuuridevahelise dialoogi ja koostöö ning mestimis-, vahetus- ja juhtimisprogrammide edendamine. |
| --- | --- |

c)

Kultuuridevahelise dialoogi ja koostöö ning mestimis-, vahetus- ja juhtimisprogrammide edendamine.

IV.   IDA- JA KESK-AAFRIKA

1)   Keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning võitlus kliimamuutustega

| a) | Loodusvarade kestliku majandamise, keskkonnakaitse ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise edendamine maastiku ja merealade kontseptsiooni raames; |
| --- | --- |

a)

Loodusvarade kestliku majandamise, keskkonnakaitse ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise edendamine maastiku ja merealade kontseptsiooni raames;

| b) | Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning katastroofideks valmisoleku ja riskijuhtimisega seotud meetmete toetamine; |
| --- | --- |

b)

Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning katastroofideks valmisoleku ja riskijuhtimisega seotud meetmete toetamine;

| c) | Taastuvate energiaallikate kättesaadavuse ja energiatõhususe edendamine ning kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste ja ohutute veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavuse edendamine; |
| --- | --- |

c)

Taastuvate energiaallikate kättesaadavuse ja energiatõhususe edendamine ning kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste ja ohutute veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavuse edendamine;

| d) | Kestliku toiduga kindlustatuse toetamine. |
| --- | --- |

d)

Kestliku toiduga kindlustatuse toetamine.

2)   Stabiilsuse, julgeoleku, demokraatia ja demokraatiale ülemineku, hea valitsemistava ja inimõiguste edendamine

| a) | Rahu ja julgeoleku, stabiilsuse, demokraatia, rahumeelse demokraatiale ülemineku, õigusriigi, julgeolekusektori reformi, leppimise ja konfliktide ennetamise edendamine; terrorismivastase võitluse, radikaliseerumise ja vägivaldse ekstremismi ennetamise ning nende vastu võitlemise valdkonnas koostöö tugevdamine; |
| --- | --- |

a)

Rahu ja julgeoleku, stabiilsuse, demokraatia, rahumeelse demokraatiale ülemineku, õigusriigi, julgeolekusektori reformi, leppimise ja konfliktide ennetamise edendamine; terrorismivastase võitluse, radikaliseerumise ja vägivaldse ekstremismi ennetamise ning nende vastu võitlemise valdkonnas koostöö tugevdamine;

| b) | Demokraatliku valitsemistava, läbipaistvuse ja järelevalve ning korruptsioonivastase võitluse toetamine; sõltumatu, vastutustundliku ja tõhusa kohtusüsteemi edendamine; |
| --- | --- |

b)

Demokraatliku valitsemistava, läbipaistvuse ja järelevalve ning korruptsioonivastase võitluse toetamine; sõltumatu, vastutustundliku ja tõhusa kohtusüsteemi edendamine;

| c) | Inimõiguste ning võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte austamise edendamine. |
| --- | --- |

c)

Inimõiguste ning võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte austamise edendamine.

3)   Kaasava ja kestliku majanduskasvu toetamine, inimväärsete töökohtade edendamine ja digipöörde võimaluste ärakasutamine

| a) | Erasektori arengu edendamine; ettevõtluskeskkonna ja ettevõtluse digiteerimise ning investeerimiskliima parandamine; e-valitsemine ja e-teenuste arendamine; |
| --- | --- |

a)

Erasektori arengu edendamine; ettevõtluskeskkonna ja ettevõtluse digiteerimise ning investeerimiskliima parandamine; e-valitsemine ja e-teenuste arendamine;

| b) | Majandusliku integratsiooni ja kaubanduse, sealhulgas kestliku taristu ja ühendatuse toetamine; |
| --- | --- |

b)

Majandusliku integratsiooni ja kaubanduse, sealhulgas kestliku taristu ja ühendatuse toetamine;

| c) | Oskuste arendamise ja inimväärsete töökohtade loomise, samuti teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine; |
| --- | --- |

c)

Oskuste arendamise ja inimväärsete töökohtade loomise, samuti teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine;

| d) | Rohelise ja digimajanduse tugevdamine. |
| --- | --- |

d)

Rohelise ja digimajanduse tugevdamine.

4)   Inimarengu ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine

| a) | Vastupidavate tervishoiu- ja sotsiaalkaitseteenuste ning toidu parema kättesaadavuse toetamine ja nende kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

a)

Vastupidavate tervishoiu- ja sotsiaalkaitseteenuste ning toidu parema kättesaadavuse toetamine ja nende kvaliteedi parandamine;

| b) | Hariduse parema kättesaadavuse toetamine ja kvaliteedi parandamine eri tasanditel; digikirjaoskuse edendamine; |
| --- | --- |

b)

Hariduse parema kättesaadavuse toetamine ja kvaliteedi parandamine eri tasanditel; digikirjaoskuse edendamine;

| c) | Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja ebavõrdsuse vastu võitlemine; |
| --- | --- |

c)

Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja ebavõrdsuse vastu võitlemine;

| d) | Soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

d)

Soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades.

5)   Rände, liikuvuse ja sundrände kõigis aspektides koostöö tõhustamine ning ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine

| a) | Rände ja sundrände eri aspekte käsitlevate kohalike ja rahvusvaheliste partnerluste tugevdamine; |
| --- | --- |

a)

Rände ja sundrände eri aspekte käsitlevate kohalike ja rahvusvaheliste partnerluste tugevdamine;

| b) | Rände juhtimise ja haldamise tugevdamine ning koostöö edendamine rändajate ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

Rände juhtimise ja haldamise tugevdamine ning koostöö edendamine rändajate ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise valdkonnas;

| c) | Seadusliku rände ja liikuvuse suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamise toetamine, austades samal ajal liikmesriikide pädevusi; |
| --- | --- |

c)

Seadusliku rände ja liikuvuse suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamise toetamine, austades samal ajal liikmesriikide pädevusi;

| d) | Haavatavate rändajate, pagulaste ja riigisiseste põgenike kaitsmine; rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase võitluse tugevdamine; rändajate, pagulaste ja sunniviisiliselt ümberasustatud isikute inimõiguste kaitse ja austamise tagamine; pagulastele, rändajatele, riigisisestele põgenikele, vastuvõtvatele kogukondadele ning riikidele, kus elab märkimisväärne hulk pagulasi või põgenikke, rahvusvahelise kaitse ja toetuse andmise edendamine. |
| --- | --- |

d)

Haavatavate rändajate, pagulaste ja riigisiseste põgenike kaitsmine; rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase võitluse tugevdamine; rändajate, pagulaste ja sunniviisiliselt ümberasustatud isikute inimõiguste kaitse ja austamise tagamine; pagulastele, rändajatele, riigisisestele põgenikele, vastuvõtvatele kogukondadele ning riikidele, kus elab märkimisväärne hulk pagulasi või põgenikke, rahvusvahelise kaitse ja toetuse andmise edendamine.

6)   Partnerluste tugevdamine

| a) | Piirkondliku majandusintegratsiooni, ühendatuse ja koostöö ergutamine ning majanduspartnerluslepingu rakendamine; |
| --- | --- |

a)

Piirkondliku majandusintegratsiooni, ühendatuse ja koostöö ergutamine ning majanduspartnerluslepingu rakendamine;

| b) | Piirkondlike majandusühendustega poliitilise dialoogi edendamine; |
| --- | --- |

b)

Piirkondlike majandusühendustega poliitilise dialoogi edendamine;

| c) | Kultuuridevahelise dialoogi ja koostöö ning mestimis-, vahetus- ja juhtimisprogrammide edendamine. |
| --- | --- |

c)

Kultuuridevahelise dialoogi ja koostöö ning mestimis-, vahetus- ja juhtimisprogrammide edendamine.

V.   LÕUNA-AAFRIKA JA INDIA OOKEANI PIIRKOND

1)   Kaasava ja kestliku majanduskasvu toetamine, inimväärsete töökohtade edendamine ja digipöörde võimaluste ärakasutamine

| a) | Erasektori arengu edendamine; ettevõtluskeskkonna, investeerimiskliima, ettevõtluse digiteerimise ja riigi rahanduse läbipaistvuse parandamine; e-valitsemine ja e-teenuste arendamine; |
| --- | --- |

a)

Erasektori arengu edendamine; ettevõtluskeskkonna, investeerimiskliima, ettevõtluse digiteerimise ja riigi rahanduse läbipaistvuse parandamine; e-valitsemine ja e-teenuste arendamine;

| b) | Kestliku taristu ja ühendatuse, majandusintegratsiooni ja kaubanduse toetamine; |
| --- | --- |

b)

Kestliku taristu ja ühendatuse, majandusintegratsiooni ja kaubanduse toetamine;

| c) | Oskuste arendamise ja inimväärse tööhõive, samuti teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine; |
| --- | --- |

c)

Oskuste arendamise ja inimväärse tööhõive, samuti teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine;

| d) | Rohelise ja digimajanduse tugevdamine. |
| --- | --- |

d)

Rohelise ja digimajanduse tugevdamine.

2)   Hea valitsemistava, rahu, demokraatia ja inimõiguste edendamine

| a) | Nii maal kui ka merel rahu ja julgeoleku, stabiilsuse, demokraatia ja õigusriigi, julgeolekusektori reformi, konfliktide ennetamise, leppimise ja rahvusvahelise inimkaubanduse vastu võitlemise edendamine; |
| --- | --- |

a)

Nii maal kui ka merel rahu ja julgeoleku, stabiilsuse, demokraatia ja õigusriigi, julgeolekusektori reformi, konfliktide ennetamise, leppimise ja rahvusvahelise inimkaubanduse vastu võitlemise edendamine;

| b) | Demokraatliku valitsemistava, läbipaistvuse ja järelevalve ning korruptsioonivastase võitluse toetamine; rahvastikuregistri täiustamine; |
| --- | --- |

b)

Demokraatliku valitsemistava, läbipaistvuse ja järelevalve ning korruptsioonivastase võitluse toetamine; rahvastikuregistri täiustamine;

| c) | Inimõiguste ning võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte austamise edendamine; |
| --- | --- |

c)

Inimõiguste ning võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte austamise edendamine;

| d) | Õigusemõistmise toetamine; kohalike ametiasutuste ja kodanikuühiskonna tugevdamine ja mõjuvõimu suurendamine. |
| --- | --- |

d)

Õigusemõistmise toetamine; kohalike ametiasutuste ja kodanikuühiskonna tugevdamine ja mõjuvõimu suurendamine.

3)   Keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning võitlus kliimamuutustega

| a) | Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise ning katastroofideks valmisoleku ja nende ohu vähendamise toetamine; |
| --- | --- |

a)

Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise ning katastroofideks valmisoleku ja nende ohu vähendamise toetamine;

| b) | Säästva energia kättesaadavuse ja energiatõhususe edendamine; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste ja ohutute veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavuse edendamine; |
| --- | --- |

b)

Säästva energia kättesaadavuse ja energiatõhususe edendamine; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste ja ohutute veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavuse edendamine;

| c) | Toiduga kindlustatuse, aruka ja vastupidava põllumajanduse, säästva kalanduse ja vesiviljeluse toetamine; |
| --- | --- |

c)

Toiduga kindlustatuse, aruka ja vastupidava põllumajanduse, säästva kalanduse ja vesiviljeluse toetamine;

| d) | Loodusvarade kestliku majandamise, keskkonnakaitse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja ringmajanduse edendamine; kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis. |
| --- | --- |

d)

Loodusvarade kestliku majandamise, keskkonnakaitse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja ringmajanduse edendamine; kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis.

4)   Inimarengu ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine

| a) | Vastupidavate tervishoiuteenuste ja toidu parema kättesaadavuse toetamine ning nende kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

a)

Vastupidavate tervishoiuteenuste ja toidu parema kättesaadavuse toetamine ning nende kvaliteedi parandamine;

| b) | Hariduse kättesaadavuse ja selle kvaliteedi parandamine eri tasanditel; digikirjaoskuse edendamine; |
| --- | --- |

b)

Hariduse kättesaadavuse ja selle kvaliteedi parandamine eri tasanditel; digikirjaoskuse edendamine;

| c) | Sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalkaitsesüsteemide edendamine; |
| --- | --- |

c)

Sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalkaitsesüsteemide edendamine;

| d) | Soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

d)

Soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades.

5)   Partnerluste tugevdamine

| a) | Piirkondliku majandusintegratsiooni ja koostöö ergutamine ning majanduspartnerluslepingu rakendamine; India ookeani piirkonnas laiema koostöö toetamine; |
| --- | --- |

a)

Piirkondliku majandusintegratsiooni ja koostöö ergutamine ning majanduspartnerluslepingu rakendamine; India ookeani piirkonnas laiema koostöö toetamine;

| b) | Piirkondlike majandusühendustega poliitilise dialoogi edendamine; |
| --- | --- |

b)

Piirkondlike majandusühendustega poliitilise dialoogi edendamine;

| c) | Kultuuridevahelise dialoogi ja koostöö ning mestimis-, vahetus- ja juhtimisprogrammide edendamine. |
| --- | --- |

c)

Kultuuridevahelise dialoogi ja koostöö ning mestimis-, vahetus- ja juhtimisprogrammide edendamine.

VI.   LÄHIS-IDA

1)   Kaasava ja kestliku majanduskasvu toetamine ning digipöörde võimaluste ärakasutamine

| a) | Ettevõtluse, inimväärse tööhõive ja tööalase konkurentsivõime toetamine ning ettevõtluskeskkonna, ettevõtluse digiteerimise ja investeerimiskliima parandamine; |
| --- | --- |

a)

Ettevõtluse, inimväärse tööhõive ja tööalase konkurentsivõime toetamine ning ettevõtluskeskkonna, ettevõtluse digiteerimise ja investeerimiskliima parandamine;

| b) | Majanduse mitmekesistamise, toiduainete väärtusahelate ja majandustaristu arendamise ning muudel maavaradel kui naftal põhineva kaubanduse edendamine; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine; |
| --- | --- |

b)

Majanduse mitmekesistamise, toiduainete väärtusahelate ja majandustaristu arendamise ning muudel maavaradel kui naftal põhineva kaubanduse edendamine; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine;

| c) | Kohalike kogukondade vastupanuvõime toetamine ja kultuuripärandi säilitamine; |
| --- | --- |

c)

Kohalike kogukondade vastupanuvõime toetamine ja kultuuripärandi säilitamine;

| d) | Taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus; tõhustatud e-valitsemise, e-teenuste ning koostalitlusvõime raamistike ja platvormide arendamise toetamine. |
| --- | --- |

d)

Taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus; tõhustatud e-valitsemise, e-teenuste ning koostalitlusvõime raamistike ja platvormide arendamise toetamine.

2)   Keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning võitlus kliimamuutustega

| a) | Partnerite kliimamuutuste, reostuse vastase võitluse, ökosüsteemide juhtimise ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise valdkonnas võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmisega seotud jõupingutuste toetamine; nende vastupanuvõime suurendamine kliima- ja muude loodusõnnetustega seotud riskide suhtes; |
| --- | --- |

a)

Partnerite kliimamuutuste, reostuse vastase võitluse, ökosüsteemide juhtimise ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise valdkonnas võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmisega seotud jõupingutuste toetamine; nende vastupanuvõime suurendamine kliima- ja muude loodusõnnetustega seotud riskide suhtes;

| b) | Suutlikkuse suurendamine, et integreerida keskkonnasäästlikkuse ja kliimamuutustega seotud eesmärgid arenguprotsessidesse, eelkõige majanduse, säästva energia, põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

Suutlikkuse suurendamine, et integreerida keskkonnasäästlikkuse ja kliimamuutustega seotud eesmärgid arenguprotsessidesse, eelkõige majanduse, säästva energia, põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas;

| c) | Koostöö tugevdamine, et suurendada kliima- ja keskkonnajuhtimise teaduslikku, tehnilist, inim- ja institutsioonilist suutlikkust; |
| --- | --- |

c)

Koostöö tugevdamine, et suurendada kliima- ja keskkonnajuhtimise teaduslikku, tehnilist, inim- ja institutsioonilist suutlikkust;

| d) | Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmete toetamine. |
| --- | --- |

d)

Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmete toetamine.

3)   Inimarengu, sotsiaalse kaasatuse ja tervise edendamine

| a) | Haridussüsteemide kvaliteedi ja võrdsuse parandamine; digikirjaoskuse edendamine; |
| --- | --- |

a)

Haridussüsteemide kvaliteedi ja võrdsuse parandamine; digikirjaoskuse edendamine;

| b) | Sotsiaalkaitsereformide toetamine ja haavatavatele rühmadele põhiteenuste parema kättesaadavuse tagamine; tervishoiukriisidele reageerimise koordineerimise edendamine; |
| --- | --- |

b)

Sotsiaalkaitsereformide toetamine ja haavatavatele rühmadele põhiteenuste parema kättesaadavuse tagamine; tervishoiukriisidele reageerimise koordineerimise edendamine;

| c) | Mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise edendamine; mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse õiguse toetamine. |
| --- | --- |

c)

Mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise edendamine; mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse õiguse toetamine.

| d) | Tervishoiusüsteemide tugevdamise, tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende parema kvaliteedi ja vastupidavuse toetamine. |
| --- | --- |

d)

Tervishoiusüsteemide tugevdamise, tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende parema kvaliteedi ja vastupidavuse toetamine.

4)   Inimõiguste, hea valitsemistava, kaasava kodanikkonna ja rahumeelse, õiglase ühiskonna edendamine ning rände ja liikuvuse alase koostöö tõhustamine

| a) | Makromajandusliku juhtimise, riigi rahanduse juhtimise süsteemide ja avaliku sektori asutuste vastutuse toetamine; juhtimis- ja otsustusprotsessides kaasatuse toetamine; inimõiguste ja põhivabaduste kaitse tugevdamine. diskrimineerimise vastane võitlus ja kodanikuühiskonna tugevdamine; |
| --- | --- |

a)

Makromajandusliku juhtimise, riigi rahanduse juhtimise süsteemide ja avaliku sektori asutuste vastutuse toetamine; juhtimis- ja otsustusprotsessides kaasatuse toetamine; inimõiguste ja põhivabaduste kaitse tugevdamine. diskrimineerimise vastane võitlus ja kodanikuühiskonna tugevdamine;

| b) | Soolise võrdõiguslikkuse edendamine ning naiste ja tütarlaste inimõiguste, sealhulgas majanduslike, töö- ja sotsiaalõiguste austamine, kaitse ja täielik kasutamine ning nende mõjuvõimu suurendamine. |
| --- | --- |

b)

Soolise võrdõiguslikkuse edendamine ning naiste ja tütarlaste inimõiguste, sealhulgas majanduslike, töö- ja sotsiaalõiguste austamine, kaitse ja täielik kasutamine ning nende mõjuvõimu suurendamine.

| c) | Rände, sundrände ja piirihalduse kõigis aspektides koostöö tõhustamine ning rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase võitluse tugevdamine; rände ja varjupaiga haldamise kõigi aspektide tugevdamine, koostöö turvalise, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise valdkonnas ning ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine; |
| --- | --- |

c)

Rände, sundrände ja piirihalduse kõigis aspektides koostöö tõhustamine ning rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase võitluse tugevdamine; rände ja varjupaiga haldamise kõigi aspektide tugevdamine, koostöö turvalise, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise valdkonnas ning ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine;

| d) | Seadusliku rände ja liikuvuse suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamise toetamine; pagulastele, rändajatele, riigisisestele põgenikele, vastuvõtvatele kogukondadele ning pagulasi või ümberasustatud isikuid vastuvõtvatele riikidele toetuse andmise edendamine. |
| --- | --- |

d)

Seadusliku rände ja liikuvuse suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamise toetamine; pagulastele, rändajatele, riigisisestele põgenikele, vastuvõtvatele kogukondadele ning pagulasi või ümberasustatud isikuid vastuvõtvatele riikidele toetuse andmise edendamine.

5)   Rahu, julgeoleku ja konfliktide ennetamise toetamine

| a) | Rahu kindlustamise, vahendusdialoogi ja lepitamise toetamine; varajase hoiatamise süsteemide loomine; konfliktide ennetamise ja lahendamise toetamine; |
| --- | --- |

a)

Rahu kindlustamise, vahendusdialoogi ja lepitamise toetamine; varajase hoiatamise süsteemide loomine; konfliktide ennetamise ja lahendamise toetamine;

| b) | Julgeolekusektori reformi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse toetamine; |
| --- | --- |

b)

Julgeolekusektori reformi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse toetamine;

| c) | Vägivaldse äärmusluse ja terrorismini viiva radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine ning üksikisikute kaitsmine selliste ohtude eest; |
| --- | --- |

c)

Vägivaldse äärmusluse ja terrorismini viiva radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine ning üksikisikute kaitsmine selliste ohtude eest;

| d) | Piirkondliku julgeoleku, meresõiduohutuse ja -turvalisuse suurendamine; keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude leevendamine. |
| --- | --- |

d)

Piirkondliku julgeoleku, meresõiduohutuse ja -turvalisuse suurendamine; keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude leevendamine.

6)   Partnerluste tugevdamine

| a) | Heanaaberlike suhete, koostöö ning kaasava ja konstruktiivse dialoogi edendamine; |
| --- | --- |

a)

Heanaaberlike suhete, koostöö ning kaasava ja konstruktiivse dialoogi edendamine;

| b) | Kahepoolsete ja piirkondlike arenguasutuste ja finantseerimisasutustega kolmepoolse koostöö edendamine; |
| --- | --- |

b)

Kahepoolsete ja piirkondlike arenguasutuste ja finantseerimisasutustega kolmepoolse koostöö edendamine;

| c) | Tööstusriikide ja rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine. |
| --- | --- |

c)

Tööstusriikide ja rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine.

VII.   KESK-AASIA

1)   Rahu, stabiilsuse, hea valitsemistava, inimõiguste ja inimarengu edendamine ning ebaseadusliku rände ja sundrände vastu võitlemine

| a) | Rahu saavutamise, konfliktide ennetamise või kaasavate poliitiliste lahenduste ning stabiilsuse edendamine, suurendades riikide, ühiskondade, kogukondade ja üksikisikute vastupanuvõimet; sotsiaaldialoogi toetamine; |
| --- | --- |

a)

Rahu saavutamise, konfliktide ennetamise või kaasavate poliitiliste lahenduste ning stabiilsuse edendamine, suurendades riikide, ühiskondade, kogukondade ja üksikisikute vastupanuvõimet; sotsiaaldialoogi toetamine;

| b) | Demokraatia ja kaasavate demokraatlike protsesside tugevdamine ja edendamine; tõhusate ja vastutustundlike asutuste toetamine ning võitlus korruptsiooni, uimastikaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastu; õigusriigi ja sõltumatu kohtusüsteemi tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

Demokraatia ja kaasavate demokraatlike protsesside tugevdamine ja edendamine; tõhusate ja vastutustundlike asutuste toetamine ning võitlus korruptsiooni, uimastikaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastu; õigusriigi ja sõltumatu kohtusüsteemi tugevdamine;

| c) | Inimõiguste, põhivabaduste ja kodanikuühiskonna rolli toetamine kõigis poliitiliste ja reformiprotsesside ning avaliku elu aspektides ning avalike teenuste tugevdamise ja vastupanuvõime toetamine tervishoiu ja hariduse valdkonnas; soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

c)

Inimõiguste, põhivabaduste ja kodanikuühiskonna rolli toetamine kõigis poliitiliste ja reformiprotsesside ning avaliku elu aspektides ning avalike teenuste tugevdamise ja vastupanuvõime toetamine tervishoiu ja hariduse valdkonnas; soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades;

| d) | Ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine; korrakohase, turvalise, seadusliku ja vastutustundliku rände ja liikuvuse hõlbustamine; rände juhtimise ja haldamise tõhustamine ning piirikaitse tugevdamine, ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise ning seadusliku rände alane koostöö. |
| --- | --- |

d)

Ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine; korrakohase, turvalise, seadusliku ja vastutustundliku rände ja liikuvuse hõlbustamine; rände juhtimise ja haldamise tõhustamine ning piirikaitse tugevdamine, ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise ning seadusliku rände alane koostöö.

2)   Keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning võitlus kliimamuutustega

| a) | Veevarude integreeritud ja kestliku, kaasava ja konfliktitundliku majandamise ning piiriülese veealase koostöö edendamine; |
| --- | --- |

a)

Veevarude integreeritud ja kestliku, kaasava ja konfliktitundliku majandamise ning piiriülese veealase koostöö edendamine;

| b) | Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmete toetamine; |
| --- | --- |

b)

Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmete toetamine;

| c) | Heas seisundis ökosüsteemide ja põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide kaitse, kestliku majandamise ja kasutamise edendamine; bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine; partnerriikide katastroofideks valmisoleku ja riskide vähendamise alaste jõupingutuste toetamine, samuti säästva energia kättesaadavuse edendamine ja vastavasisulise koostöö suurendamine; |
| --- | --- |

c)

Heas seisundis ökosüsteemide ja põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide kaitse, kestliku majandamise ja kasutamise edendamine; bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine; partnerriikide katastroofideks valmisoleku ja riskide vähendamise alaste jõupingutuste toetamine, samuti säästva energia kättesaadavuse edendamine ja vastavasisulise koostöö suurendamine;

| d) | Kestliku rohelise majanduse ja ringmajanduse arendamine ja tugevdamine. |
| --- | --- |

d)

Kestliku rohelise majanduse ja ringmajanduse arendamine ja tugevdamine.

3)   Kaasava ja kestliku majanduskasvu ja inimväärse tööhõive toetamine ning digipöörde võimaluste ärakasutamine

| a) | Vastupidava ja kestliku majanduskasvu toetamine; regulatiivse koostöö ja standardimise toetamine; taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus; |
| --- | --- |

a)

Vastupidava ja kestliku majanduskasvu toetamine; regulatiivse koostöö ja standardimise toetamine; taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus;

| b) | Suurema tootlikkuse ja inimväärse tööhõive toetamine majanduse formaliseerimise kaudu koos rahvusvaheliste tööstandardite kohaldamise toetamisega; |
| --- | --- |

b)

Suurema tootlikkuse ja inimväärse tööhõive toetamine majanduse formaliseerimise kaudu koos rahvusvaheliste tööstandardite kohaldamise toetamisega;

| c) | Parema tehnilise kutsehariduse ja koolitusvõimaluste toetamine; digikirjaoskuse edendamine; |
| --- | --- |

c)

Parema tehnilise kutsehariduse ja koolitusvõimaluste toetamine; digikirjaoskuse edendamine;

| d) | Piiriülese ja piirkonnasisese kaubanduse hõlbustamine ning tõhustatud piirkondlik integratsioon kui kogu piirkonnas rahu edasiviiv jõud. |
| --- | --- |

d)

Piiriülese ja piirkonnasisese kaubanduse hõlbustamine ning tõhustatud piirkondlik integratsioon kui kogu piirkonnas rahu edasiviiv jõud.

4)   Partnerluste tugevdamine

| a) | Piirkondliku integratsiooni ja koostöö soodustamine ühise heaolu ja julgeoleku toetuseks; |
| --- | --- |

a)

Piirkondliku integratsiooni ja koostöö soodustamine ühise heaolu ja julgeoleku toetuseks;

| b) | Majandus-, kultuuri- ja avaliku diplomaatia toetamine, et teha koostööd elanikkonna, kodanikuühiskonna organisatsioonide, omavalitsuste ja kohalike kogukondade, erasektori, meedia, akadeemiliste ringkondade ja mõttekodadega; |
| --- | --- |

b)

Majandus-, kultuuri- ja avaliku diplomaatia toetamine, et teha koostööd elanikkonna, kodanikuühiskonna organisatsioonide, omavalitsuste ja kohalike kogukondade, erasektori, meedia, akadeemiliste ringkondade ja mõttekodadega;

| c) | Afganistani Kesk-Aasiasse integreerimist käsitleva ühtse piirkondliku lähenemisviisi edendamine ja toetamine. |
| --- | --- |

c)

Afganistani Kesk-Aasiasse integreerimist käsitleva ühtse piirkondliku lähenemisviisi edendamine ja toetamine.

VIII.   LÕUNA-AASIA

1)   Hea valitsemistava, inimarengu ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine ning ebaseadusliku rände ja sundrände vastu võitlemine

| a) | Demokraatia, õigusriigi, sõltumatu, vastutustundliku ja tõhusa kohtusüsteemi, valitsemistava ja järelevalve ning inimõiguste tugevdamine ja edendamine; eduka kodanikuühiskonna mõjuvõimu suurendamine ja rahvastikuregistrikannete registreerimise võimaldamine; soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

a)

Demokraatia, õigusriigi, sõltumatu, vastutustundliku ja tõhusa kohtusüsteemi, valitsemistava ja järelevalve ning inimõiguste tugevdamine ja edendamine; eduka kodanikuühiskonna mõjuvõimu suurendamine ja rahvastikuregistrikannete registreerimise võimaldamine; soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks mõeldud meetmete toetamine kõigis poliitikavaldkondades;

| b) | Riiklikul ja piirkondlikul tasandil avaliku sektori asutuste, avalike tervishoiu-, toitumis-, haridus- ja sotsiaalkaitseteenuste tugevdamine; detsentraliseerimise toetamine; |
| --- | --- |

b)

Riiklikul ja piirkondlikul tasandil avaliku sektori asutuste, avalike tervishoiu-, toitumis-, haridus- ja sotsiaalkaitseteenuste tugevdamine; detsentraliseerimise toetamine;

| c) | Terviseohtudega tegelemine; vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste vastaste ohutute, tõhusate ja taskukohaste vaktsiinide, ravimite ja ravimeetodite väljatöötamine; terviseprobleemidele reageerimise parandamine; |
| --- | --- |

c)

Terviseohtudega tegelemine; vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste vastaste ohutute, tõhusate ja taskukohaste vaktsiinide, ravimite ja ravimeetodite väljatöötamine; terviseprobleemidele reageerimise parandamine;

| d) | Ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine; korrakohase, turvalise, seadusliku ja vastutustundliku rände ja liikuvuse hõlbustamine; rände juhtimise ja haldamise tõhustamine ning piirikaitse tugevdamine, ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise ning seadusliku rände alane koostöö. |
| --- | --- |

d)

Ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine; korrakohase, turvalise, seadusliku ja vastutustundliku rände ja liikuvuse hõlbustamine; rände juhtimise ja haldamise tõhustamine ning piirikaitse tugevdamine, ohutu, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise ning seadusliku rände alane koostöö.

2)   Keskkonna kaitsmine ja kliimamuutustega võitlemine

| a) | Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise toetamine keskkonnajuhtimise suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

a)

Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise toetamine keskkonnajuhtimise suutlikkuse suurendamine;

| b) | Kestliku rohelise ja sinise majanduse ning saastevastase võitluse arendamine ja tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

Kestliku rohelise ja sinise majanduse ning saastevastase võitluse arendamine ja tugevdamine;

| c) | Fossiilkütuste kasutamise järkjärgulise lõpetamise ja kestlike energiateenuste kättesaadavuse edendamine; ookeanide majandamise parandamine: |
| --- | --- |

c)

Fossiilkütuste kasutamise järkjärgulise lõpetamise ja kestlike energiateenuste kättesaadavuse edendamine; ookeanide majandamise parandamine:

| d) | Parema juhtimise ja suutlikkuse suurendamise toetamine loodusvarade kestliku majandamise eesmärgil ning kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja loodusõnnetustega seotud katastroofidele vastupanu võime kontekstis. |
| --- | --- |

d)

Parema juhtimise ja suutlikkuse suurendamise toetamine loodusvarade kestliku majandamise eesmärgil ning kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja loodusõnnetustega seotud katastroofidele vastupanu võime kontekstis.

3)   Kaasava ja kestliku majanduskasvu ja inimväärse tööhõive toetamine ning digipöörde võimaluste ärakasutamine

| a) | Ettevõtluse, ettevõtluse digiteerimise, oskuste arendamise ja rahvusvaheliste tööstandardite kohaldamise toetamine; kestlike sotsiaalkaitsesüsteemide tugevdamine; |
| --- | --- |

a)

Ettevõtluse, ettevõtluse digiteerimise, oskuste arendamise ja rahvusvaheliste tööstandardite kohaldamise toetamine; kestlike sotsiaalkaitsesüsteemide tugevdamine;

| b) | Ärikeskkonna ja investeerimiskliima parandamine; kaubavahetuse hõlbustamine; piirkondlike mitmeliigiliste transpordivõrkude ja -teenuste parandamine; kestliku taristu ja ühendatuse toetamine; |
| --- | --- |

b)

Ärikeskkonna ja investeerimiskliima parandamine; kaubavahetuse hõlbustamine; piirkondlike mitmeliigiliste transpordivõrkude ja -teenuste parandamine; kestliku taristu ja ühendatuse toetamine;

| c) | Taskukohase, usaldusväärse ja säästva energia üldise kättesaadavuse toetamine; vähesaastava, kliimamuutustele vastupanuvõimelise, ressursitõhusa ja ringmajanduse edendamine; |
| --- | --- |

c)

Taskukohase, usaldusväärse ja säästva energia üldise kättesaadavuse toetamine; vähesaastava, kliimamuutustele vastupanuvõimelise, ressursitõhusa ja ringmajanduse edendamine;

| d) | Regulatiivse koostöö ja standardimise toetamine; taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus. |
| --- | --- |

d)

Regulatiivse koostöö ja standardimise toetamine; taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus.

4)   Rahu, julgeoleku ja stabiilsuse edendamine ning konfliktide ennetamine

| a) | Konfliktide ennetamise ja varajase hoiatamise toetamine; rahu kindlustamine, kriisiohjamine, stabiliseerimine, lepitamine ja konfliktijärgne ülesehitustöö ning meresõidu turvalisuse suurendamine; |
| --- | --- |

a)

Konfliktide ennetamise ja varajase hoiatamise toetamine; rahu kindlustamine, kriisiohjamine, stabiliseerimine, lepitamine ja konfliktijärgne ülesehitustöö ning meresõidu turvalisuse suurendamine;

| b) | Diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu võitlemine; naiste ja noorte süstemaatilise osalemise edendamine; |
| --- | --- |

b)

Diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu võitlemine; naiste ja noorte süstemaatilise osalemise edendamine;

| c) | Mis tahes vormis seksuaalse ja soolise vägivalla ennetamine; |
| --- | --- |

c)

Mis tahes vormis seksuaalse ja soolise vägivalla ennetamine;

| d) | Radikaliseerumise, vägivaldse äärmusluse ja terrorismi ennetamine ja nende vastu võitlemine. |
| --- | --- |

d)

Radikaliseerumise, vägivaldse äärmusluse ja terrorismi ennetamine ja nende vastu võitlemine.

5)   Partnerluste tugevdamine

| a) | Riikide isevastutuse, partnerluste ja konstruktiivse dialoogi edendamine, sealhulgas kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

a)

Riikide isevastutuse, partnerluste ja konstruktiivse dialoogi edendamine, sealhulgas kodanikuühiskonnaga;

| b) | Mitmepoolsuse, piirkondliku integratsiooni ja parema ühendatuse edendamine; |
| --- | --- |

b)

Mitmepoolsuse, piirkondliku integratsiooni ja parema ühendatuse edendamine;

| c) | Rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine. |
| --- | --- |

c)

Rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine.

IX.   PÕHJA- JA KAGU-AASIA

1)   Hea valitsemistava, inimarengu ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine

| a) | Demokraatia ja kaasavate demokraatlike protsesside, inimõiguste ja põhivabaduste, õigusriigi, sõltumatu kohtusüsteemi, valitsemistava ja järelevalve ning korruptsioonivastase võitluse tugevdamine ja edendamine; |
| --- | --- |

a)

Demokraatia ja kaasavate demokraatlike protsesside, inimõiguste ja põhivabaduste, õigusriigi, sõltumatu kohtusüsteemi, valitsemistava ja järelevalve ning korruptsioonivastase võitluse tugevdamine ja edendamine;

| b) | Eduka kodanikuühiskonna toetamine, tugevdamine ja mõjuvõimu suurendamine; kodanikuühiskonna ja kodanike poliitilises elus osalemiseks avatud ja soodsa ruumi edendamine; |
| --- | --- |

b)

Eduka kodanikuühiskonna toetamine, tugevdamine ja mõjuvõimu suurendamine; kodanikuühiskonna ja kodanike poliitilises elus osalemiseks avatud ja soodsa ruumi edendamine;

| c) | Ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vastu võitlemine; inimarengu ning naiste ja tütarlaste, noorte ja laste ning puuetega inimeste inimõiguste täieliku kasutamise edendamine; |
| --- | --- |

c)

Ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vastu võitlemine; inimarengu ning naiste ja tütarlaste, noorte ja laste ning puuetega inimeste inimõiguste täieliku kasutamise edendamine;

| d) | Tervishoiusüsteemide tugevdamise, tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende parema kvaliteedi ja vastupidavuse toetamine; Terviseohtudega tegelemine; vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste vastaste ohutute, tõhusate ja taskukohaste vaktsiinide, ravimite ja ravimeetodite väljatöötamine; terviseprobleemidele reageerimise parandamine. |
| --- | --- |

d)

Tervishoiusüsteemide tugevdamise, tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende parema kvaliteedi ja vastupidavuse toetamine; Terviseohtudega tegelemine; vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste vastaste ohutute, tõhusate ja taskukohaste vaktsiinide, ravimite ja ravimeetodite väljatöötamine; terviseprobleemidele reageerimise parandamine.

2)   Rahu, stabiilsuse, julgeoleku ja konfliktide ennetamise toetamine

| a) | Konfliktide ennetamise, varajase hoiatamise ja rahu kindlustamise toetamine vahendamise ja dialoogi, kriisiohjamise, stabiliseerimise, lepitamise ja konfliktijärgse ülesehitustöö ning merendusjulgeoleku suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

Konfliktide ennetamise, varajase hoiatamise ja rahu kindlustamise toetamine vahendamise ja dialoogi, kriisiohjamise, stabiliseerimise, lepitamise ja konfliktijärgse ülesehitustöö ning merendusjulgeoleku suurendamise kaudu;

| b) | Stabiilsust, julgeolekut ja rahu soodustavate kohalike, riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste algatuste toetamine; piiriülese koostöö edendamine ühiste loodusvarade valdkonnas. |
| --- | --- |

b)

Stabiilsust, julgeolekut ja rahu soodustavate kohalike, riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste algatuste toetamine; piiriülese koostöö edendamine ühiste loodusvarade valdkonnas.

3)   Keskkonna kaitsmine ja kliimamuutustega võitlemine

| a) | Kliima- ja keskkonnajuhtimise alase teadusliku, inim- ja institutsioonilise suutlikkuse tugevdamine; piirkondliku, riikliku ja kohaliku kliima- ja keskkonnaalase juhtimise tugevdamine; |
| --- | --- |

a)

Kliima- ja keskkonnajuhtimise alase teadusliku, inim- ja institutsioonilise suutlikkuse tugevdamine; piirkondliku, riikliku ja kohaliku kliima- ja keskkonnaalase juhtimise tugevdamine;

| b) | Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning katastroofiohu vähendamise meetmete toetamine; |
| --- | --- |

b)

Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning katastroofiohu vähendamise meetmete toetamine;

| c) | Säästva energia kättesaadavuse ja keskkonnale kahjulike fossiilkütuste toetuste järkjärgulise kaotamise edendamine; kestliku rohelise ja sinise majanduse, saastevastase võitluse, ringmajanduse ja kestliku linnastumise arendamine ja tugevdamine; ookeanide majandamise parandamine: |
| --- | --- |

c)

Säästva energia kättesaadavuse ja keskkonnale kahjulike fossiilkütuste toetuste järkjärgulise kaotamise edendamine; kestliku rohelise ja sinise majanduse, saastevastase võitluse, ringmajanduse ja kestliku linnastumise arendamine ja tugevdamine; ookeanide majandamise parandamine:

| d) | Metsastamise ja metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse edendamine; ookeanide majandamise toetamine. |
| --- | --- |

d)

Metsastamise ja metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse edendamine; ookeanide majandamise toetamine.

4)   Kaasava ja kestliku majanduskasvu toetamine ning digipöörde võimaluste ärakasutamine

| a) | Ärikeskkonna ja investeerimiskliima parandamine; ettevõtluse digiteerimise toetamine ja majandusarengut soodustava regulatiivse keskkonna loomine; |
| --- | --- |

a)

Ärikeskkonna ja investeerimiskliima parandamine; ettevõtluse digiteerimise toetamine ja majandusarengut soodustava regulatiivse keskkonna loomine;

| b) | Piirkondliku integratsiooni, kaubanduse, investeeringute ja ühendatuse toetamine; taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus; tõhustatud e-valitsemise, e-teenuste ning koostalitlusvõime raamistike ja platvormide arendamise toetamine; |
| --- | --- |

b)

Piirkondliku integratsiooni, kaubanduse, investeeringute ja ühendatuse toetamine; taristu kasutuselevõtu ja rakendamise toetamine, et tagada kättesaadav, taskukohane, kaasav ja turvaline digitaalne ühendatus; tõhustatud e-valitsemise, e-teenuste ning koostalitlusvõime raamistike ja platvormide arendamise toetamine;

| c) | Kestliku põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse ning toiduga kindlustatuse toetamine; loodusvarade säästva majandamise ning keskkonnaalase ja sotsiaalse vastupanuvõime ja heas seisundis ökosüsteemide edendamine; |
| --- | --- |

c)

Kestliku põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse ning toiduga kindlustatuse toetamine; loodusvarade säästva majandamise ning keskkonnaalase ja sotsiaalse vastupanuvõime ja heas seisundis ökosüsteemide edendamine;

| d) | Kestliku majanduse mitmekesistamise, tarneahelates kohaliku lisandväärtuse, kestliku kaubanduse ja erasektori arengu toetamine; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine. |
| --- | --- |

d)

Kestliku majanduse mitmekesistamise, tarneahelates kohaliku lisandväärtuse, kestliku kaubanduse ja erasektori arengu toetamine; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine.

5)   Ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine ning korrakohase, turvalise ja seadusliku rände ja liikuvuse hõlbustamine

| a) | Tingimuste edendamine seadusliku rände ja hästi juhitud liikuvuse ning inimestevaheliste kontaktide hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

a)

Tingimuste edendamine seadusliku rände ja hästi juhitud liikuvuse ning inimestevaheliste kontaktide hõlbustamiseks;

| b) | Rändajate, pagulaste ja sunniviisiliselt ümberasustatud isikute inimõiguste kaitse ja austamise tagamine; nende jaoks arengule suunatud lahenduste ning turvalise, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise toetamine; |
| --- | --- |

b)

Rändajate, pagulaste ja sunniviisiliselt ümberasustatud isikute inimõiguste kaitse ja austamise tagamine; nende jaoks arengule suunatud lahenduste ning turvalise, väärika ja kestliku tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise toetamine;

| c) | Rändega seotud haavatavuste, sealhulgas inimkaubandusest ja inimeste ebaseaduslikust üle piiri toimetamisest tulenevate haavatavuste vähendamine. |
| --- | --- |

c)

Rändega seotud haavatavuste, sealhulgas inimkaubandusest ja inimeste ebaseaduslikust üle piiri toimetamisest tulenevate haavatavuste vähendamine.

6)   Partnerluste tugevdamine

| a) | Liidu ja partnerriikide vahelise poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise dialoogi süvendamine; kahepoolsete ja rahvusvaheliste kohustuste täitmise toetamine; |
| --- | --- |

a)

Liidu ja partnerriikide vahelise poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise dialoogi süvendamine; kahepoolsete ja rahvusvaheliste kohustuste täitmise toetamine;

| b) | Partnerluste loomine erasektoriga, et luua töökohti ja parandada toimetulekut; |
| --- | --- |

b)

Partnerluste loomine erasektoriga, et luua töökohti ja parandada toimetulekut;

| c) | Tööstusriikide ja rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine. |
| --- | --- |

c)

Tööstusriikide ja rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine.

X.   VAIKSE OOKEANI PIIRKOND

1)   Keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning võitlus kliimamuutustega

| a) | Kestliku rohelise ja sinise majanduse, ringmajanduse ja saastevastase võitluse arendamine ja tugevdamine; säästva energia kättesaadavuse edendamine; |
| --- | --- |

a)

Kestliku rohelise ja sinise majanduse, ringmajanduse ja saastevastase võitluse arendamine ja tugevdamine; säästva energia kättesaadavuse edendamine;

| b) | Partnerite kliimamuutuste, katastroofideks valmisoleku ja riskide vähendamise, ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning ookeanide majandamise valdkonnas võetud kohustuste täitmisega seotud jõupingutuste toetamine; |
| --- | --- |

b)

Partnerite kliimamuutuste, katastroofideks valmisoleku ja riskide vähendamise, ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning ookeanide majandamise valdkonnas võetud kohustuste täitmisega seotud jõupingutuste toetamine;

| c) | Keskkonnasäästlike põllumajandustavade edendamine; kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise tõhustamine; keskkonnaalase ja sotsiaalse vastupanuvõime ning heas seisundis ökosüsteemide edendamine; |
| --- | --- |

c)

Keskkonnasäästlike põllumajandustavade edendamine; kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise tõhustamine; keskkonnaalase ja sotsiaalse vastupanuvõime ning heas seisundis ökosüsteemide edendamine;

| d) | Kestliku majanduse mitmekesistamise, konkurentsivõime, tarneahelates kohaliku lisandväärtuse, kestliku kaubanduse ja erasektori arengu toetamine. |
| --- | --- |

d)

Kestliku majanduse mitmekesistamise, konkurentsivõime, tarneahelates kohaliku lisandväärtuse, kestliku kaubanduse ja erasektori arengu toetamine.

2)   Kaasava ja kestliku majanduskasvu ning inimväärse tööhõive toetamine

| a) | Kestliku ettevõtluse, inimväärse tööhõive ja tööalase konkurentsivõime toetamine; ärikeskkonna ja investeerimiskliima parandamine; võimaluste loomine; digimajanduse ja digitaalse ühendatuse toetamine; |
| --- | --- |

a)

Kestliku ettevõtluse, inimväärse tööhõive ja tööalase konkurentsivõime toetamine; ärikeskkonna ja investeerimiskliima parandamine; võimaluste loomine; digimajanduse ja digitaalse ühendatuse toetamine;

| b) | Ärikeskkonna ja investeerimiskliima parandamine; majandusarengut soodustava regulatiivse keskkonna loomine; ettevõtete laienemise ja töökohtade loomise toetamine; |
| --- | --- |

b)

Ärikeskkonna ja investeerimiskliima parandamine; majandusarengut soodustava regulatiivse keskkonna loomine; ettevõtete laienemise ja töökohtade loomise toetamine;

| c) | Kestlike ja kaasavate põllumajanduslike toiduainete väärtusahelate edendamine ja mitmekesistamine; toiduga kindlustatuse ja majanduse mitmekesistamise, lisandväärtuse, piirkondliku integratsiooni, konkurentsivõime ja õiglase kaubanduse edendamine; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste kestlike ja vähesaastavate uuenduste toetamine; kestliku taristu toetamine; |
| --- | --- |

c)

Kestlike ja kaasavate põllumajanduslike toiduainete väärtusahelate edendamine ja mitmekesistamine; toiduga kindlustatuse ja majanduse mitmekesistamise, lisandväärtuse, piirkondliku integratsiooni, konkurentsivõime ja õiglase kaubanduse edendamine; kliimamuutustele vastupanuvõimeliste kestlike ja vähesaastavate uuenduste toetamine; kestliku taristu toetamine;

| d) | Kalavarude kestliku majandamise ja kestliku põllumajanduse toetamine ja edendamine. |
| --- | --- |

d)

Kalavarude kestliku majandamise ja kestliku põllumajanduse toetamine ja edendamine.

3)   Hea valitsemistava, rahu ja julgeoleku, õigusriigi ja inimõiguste, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse edendamine

| a) | Rahu, inimõiguste austamise, demokraatia ja kaasavate demokraatlike protsesside, õigusriigi, sõltumatu kohtusüsteemi, konfliktide ennetamise, rahu kindlustamise ja lepitamise, valitsemistava ja järelevalve, usaldusväärse avaliku sektori finantsjuhtimise ja korruptsioonivastase võitluse tugevdamine ja edendamine; |
| --- | --- |

a)

Rahu, inimõiguste austamise, demokraatia ja kaasavate demokraatlike protsesside, õigusriigi, sõltumatu kohtusüsteemi, konfliktide ennetamise, rahu kindlustamise ja lepitamise, valitsemistava ja järelevalve, usaldusväärse avaliku sektori finantsjuhtimise ja korruptsioonivastase võitluse tugevdamine ja edendamine;

| b) | võitlus diskrimineerimisega; võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte edendamine; |
| --- | --- |

b)

võitlus diskrimineerimisega; võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte edendamine;

| c) | Riikide, ühiskondade, kogukondade ja üksikisikute vastupanuvõime suurendamine poliitiliste, majanduslike, keskkonnaalaste, toiduga seotud, demograafiliste ja ühiskondlike kriiside ja vapustuste, loodusõnnetustest ja inimtegevusest tingitud katastroofide ning tervisekriiside, sealhulgas pandeemiate suhtes; |
| --- | --- |

c)

Riikide, ühiskondade, kogukondade ja üksikisikute vastupanuvõime suurendamine poliitiliste, majanduslike, keskkonnaalaste, toiduga seotud, demograafiliste ja ühiskondlike kriiside ja vapustuste, loodusõnnetustest ja inimtegevusest tingitud katastroofide ning tervisekriiside, sealhulgas pandeemiate suhtes;

| d) | Eduka kodanikuühiskonna toetamine, tugevdamine ja mõjuvõimu suurendamine; kodanikuühiskonna ja kodanike poliitilises elus ja otsuste kontrollimisel osalemiseks avatud ja soodsa tegutsemisruumi edendamine; kõigi poliitilistes protsessides ja avalikus elus osalemise toetamine ja edendamine. |
| --- | --- |

d)

Eduka kodanikuühiskonna toetamine, tugevdamine ja mõjuvõimu suurendamine; kodanikuühiskonna ja kodanike poliitilises elus ja otsuste kontrollimisel osalemiseks avatud ja soodsa tegutsemisruumi edendamine; kõigi poliitilistes protsessides ja avalikus elus osalemise toetamine ja edendamine.

4)   Inimarengu edendamine

| a) | Jõupingutuste tõhustamine, et võtta vastu strateegiad ja asjakohased investeeringud naiste ja tütarlaste, noorte ja laste õiguste edendamiseks, kaitsmiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

Jõupingutuste tõhustamine, et võtta vastu strateegiad ja asjakohased investeeringud naiste ja tütarlaste, noorte ja laste õiguste edendamiseks, kaitsmiseks ja rakendamiseks;

| b) | Kestliku põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse toetamine, et suurendada toiduga kindlustatust; majanduslike võimaluste ja inimväärsete töökohtade loomine; |
| --- | --- |

b)

Kestliku põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse toetamine, et suurendada toiduga kindlustatust; majanduslike võimaluste ja inimväärsete töökohtade loomine;

| c) | Ohutule ja piisavale joogiveele, kanalisatsioonile ja hügieenile üldise juurdepääsu ning kestlike ja integreeritud veemajandussüsteemide toetamine; |
| --- | --- |

c)

Ohutule ja piisavale joogiveele, kanalisatsioonile ja hügieenile üldise juurdepääsu ning kestlike ja integreeritud veemajandussüsteemide toetamine;

| d) | Tervishoiusüsteemide tugevdamise, tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende parema kvaliteedi ja vastupidavuse toetamine. |
| --- | --- |

d)

Tervishoiusüsteemide tugevdamise, tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende parema kvaliteedi ja vastupidavuse toetamine.

5)   Partnerluste tugevdamine

| a) | Poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise dialoogi süvendamine; kahepoolsete ja rahvusvaheliste kohustuste täitmise toetamine; Vaikse ookeani piirkonnas laiema koostöö toetamine; |
| --- | --- |

a)

Poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise dialoogi süvendamine; kahepoolsete ja rahvusvaheliste kohustuste täitmise toetamine; Vaikse ookeani piirkonnas laiema koostöö toetamine;

| b) | Tööstusriikide ja rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine. |
| --- | --- |

b)

Tööstusriikide ja rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine.

XI.   PÕHJA- JA LÕUNA-AMEERIKA

1)   Keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning võitlus kliimamuutustega

| a) | Kliimamuutustega kohanemisel ja nende leevendamisel ning katastroofiohu vähendamisel partnerite jõupingutuste toetamine; |
| --- | --- |

a)

Kliimamuutustega kohanemisel ja nende leevendamisel ning katastroofiohu vähendamisel partnerite jõupingutuste toetamine;

| b) | Ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, kestliku majandamise ja taastamise edendamine; eluslooduse kaitse ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine; |
| --- | --- |

b)

Ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, kestliku majandamise ja taastamise edendamine; eluslooduse kaitse ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine;

| c) | Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse kestliku majandamise edendamine; metsade seisundi halvenemise vastu võitlemine, metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse edendamine ning ookeanide majandamise tugevdamine; |
| --- | --- |

c)

Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse kestliku majandamise edendamine; metsade seisundi halvenemise vastu võitlemine, metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse edendamine ning ookeanide majandamise tugevdamine;

| d) | Ressursitõhususe ning kestliku tarbimise ja tootmise edendamine üleminekul ringmajandusele, nullsaastele ja rohelisele energiale, keskendudes energiatõhususele: veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemide ajakohastamise toetamine. |
| --- | --- |

d)

Ressursitõhususe ning kestliku tarbimise ja tootmise edendamine üleminekul ringmajandusele, nullsaastele ja rohelisele energiale, keskendudes energiatõhususele: veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemide ajakohastamise toetamine.

2)   Digipööre ja innovatsioon

| a) | Standardimise ja poliitilise koostöö toetamine küberturvalisuse, andmekaitse, tehisintellekti ja muude digipöördega seotud regulatiivsete küsimuste valdkonnas; kaasava digihariduse ja kirjaoskuse edendamine; digitaalõiguste tugevdamine; |
| --- | --- |

a)

Standardimise ja poliitilise koostöö toetamine küberturvalisuse, andmekaitse, tehisintellekti ja muude digipöördega seotud regulatiivsete küsimuste valdkonnas; kaasava digihariduse ja kirjaoskuse edendamine; digitaalõiguste tugevdamine;

| b) | Kättesaadava, taskukohase, kaasava ja turvalise digitaalse ühendatuse arendamine ja edendamine; teadmiste ja andmevahetuse tõhustamine; kahe piirkonna vahelise teaduskoostöö tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

Kättesaadava, taskukohase, kaasava ja turvalise digitaalse ühendatuse arendamine ja edendamine; teadmiste ja andmevahetuse tõhustamine; kahe piirkonna vahelise teaduskoostöö tugevdamine;

| c) | Digimajanduse, sealhulgas digiettevõtluse edendamine; koostöö edendamine teaduse, tehnosiirde ja teadusuuringute, digiteerimise ja innovatsiooni valdkonnas; digitehnoloogiapõhiste toodete, digihalduse ja e-teenuste arendamise ja laialdase kasutamise toetamine; |
| --- | --- |

c)

Digimajanduse, sealhulgas digiettevõtluse edendamine; koostöö edendamine teaduse, tehnosiirde ja teadusuuringute, digiteerimise ja innovatsiooni valdkonnas; digitehnoloogiapõhiste toodete, digihalduse ja e-teenuste arendamise ja laialdase kasutamise toetamine;

| d) | Koostööplatvormide toetamine, et edendada ELi digiinvesteeringuid ja digitaalset andmevahetust. |
| --- | --- |

d)

Koostööplatvormide toetamine, et edendada ELi digiinvesteeringuid ja digitaalset andmevahetust.

3)   Majanduse kestliku ja kaasava taastamise toetamine

| a) | Kestlike ja kaasavate väärtusahelate edendamine, toiduga kindlustatuse ja majanduse mitmekesistamise ning aruka spetsialiseerumise, lisaväärtuse loomise, piirkondliku integratsiooni ja ühendatuse, konkurentsivõime, õiglase ja võrdse kaubanduse ja innovatsiooni edendamine; |
| --- | --- |

a)

Kestlike ja kaasavate väärtusahelate edendamine, toiduga kindlustatuse ja majanduse mitmekesistamise ning aruka spetsialiseerumise, lisaväärtuse loomise, piirkondliku integratsiooni ja ühendatuse, konkurentsivõime, õiglase ja võrdse kaubanduse ja innovatsiooni edendamine;

| b) | Piirkondliku integratsiooni tegevuskava ja kestlikku arengut edendava kaubanduspoliitika ning kaubanduslepingute rakendamise toetamine; mitmepoolsuse ning rahvusvaheliste normide ja standardite järgimise edendamine ja tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

Piirkondliku integratsiooni tegevuskava ja kestlikku arengut edendava kaubanduspoliitika ning kaubanduslepingute rakendamise toetamine; mitmepoolsuse ning rahvusvaheliste normide ja standardite järgimise edendamine ja tugevdamine;

| c) | Ettevõtluskeskkonna ja investeerimiskliima parandamine majandusarengut soodustava regulatiivse keskkonna abil; |
| --- | --- |

c)

Ettevõtluskeskkonna ja investeerimiskliima parandamine majandusarengut soodustava regulatiivse keskkonna abil;

| d) | Sotsiaalse ja keskkonnaalase kestlikkuse, naiste, noorte ja haavatavate rühmade majandusliku mõjuvõimu suurendamine, ettevõtete sotsiaalse vastutuse ja vastutustundliku ettevõtluse tugevdamine; inimõigusi käsitlevate standardite ja põhimõtete austamine ja edendamine kogu väärtusahela ulatuses; jagatud lisaväärtuse loomise ja õiglaste kaubandustingimuste toetamine. |
| --- | --- |

d)

Sotsiaalse ja keskkonnaalase kestlikkuse, naiste, noorte ja haavatavate rühmade majandusliku mõjuvõimu suurendamine, ettevõtete sotsiaalse vastutuse ja vastutustundliku ettevõtluse tugevdamine; inimõigusi käsitlevate standardite ja põhimõtete austamine ja edendamine kogu väärtusahela ulatuses; jagatud lisaväärtuse loomise ja õiglaste kaubandustingimuste toetamine.

4)   Hea valitsemistava, rahu ja julgeoleku toetamine ning ebaseadusliku rände ja sundrände vastu võitlemine

| a) | Rahu, konfliktide ennetamise, demokraatia, õigusriigi, sõltumatu kohtusüsteemi, korruptsioonivastase võitluse, valitsemistava ja järelevalve, sealhulgas läbipaistvate, vastutustundlike, tõhusate ja kaasavate institutsioonide tugevdamine ja edendamine kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

a)

Rahu, konfliktide ennetamise, demokraatia, õigusriigi, sõltumatu kohtusüsteemi, korruptsioonivastase võitluse, valitsemistava ja järelevalve, sealhulgas läbipaistvate, vastutustundlike, tõhusate ja kaasavate institutsioonide tugevdamine ja edendamine kõigil tasanditel;

| b) | Ebaseadusliku rände ja sundrände vastu võitlemine; haavatavuse vähendamine rände kontekstis, sealhulgas meetmed ärakasutamise ja kuritarvitamise ohvrite kaitsmiseks; integreeritud piirihalduse valdkonnas koostöö tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

Ebaseadusliku rände ja sundrände vastu võitlemine; haavatavuse vähendamine rände kontekstis, sealhulgas meetmed ärakasutamise ja kuritarvitamise ohvrite kaitsmiseks; integreeritud piirihalduse valdkonnas koostöö tugevdamine;

| c) | Sunniviisiliselt ümberasustatud isikute, riigisiseselt ümberasustatud isikute ja neid vastuvõtvate kogukondade jaoks arengule suunatud lahenduste leidmise toetamine; |
| --- | --- |

c)

Sunniviisiliselt ümberasustatud isikute, riigisiseselt ümberasustatud isikute ja neid vastuvõtvate kogukondade jaoks arengule suunatud lahenduste leidmise toetamine;

| d) | Mis tahes vormis vägivalla, organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, uimastikaubanduse, ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja rahapesu vastu võitlemine. |
| --- | --- |

d)

Mis tahes vormis vägivalla, organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, uimastikaubanduse, ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja rahapesu vastu võitlemine.

5)   Sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine, ebavõrdsuse vastu võitlemine ja inimarengu edendamine

| a) | Ebavõrdsuse vähendamise riikliku strateegia vastuvõtmise ja tõhusa rakendamise toetamine ning juhtimise ja sotsiaalpoliitika suhtes integreeritud lähenemisviisi rakendamine; |
| --- | --- |

a)

Ebavõrdsuse vähendamise riikliku strateegia vastuvõtmise ja tõhusa rakendamise toetamine ning juhtimise ja sotsiaalpoliitika suhtes integreeritud lähenemisviisi rakendamine;

| b) | Põhivajaduste ja -teenuste kõigile kättesaadavuse parandamine; haridussüsteemide tugevdamise toetamine; |
| --- | --- |

b)

Põhivajaduste ja -teenuste kõigile kättesaadavuse parandamine; haridussüsteemide tugevdamise toetamine;

| c) | Haavatavate rühmade õiguste edendamine, kaitsmine ja rakendamine ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine; sooteadliku poliitikakujundamise suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

c)

Haavatavate rühmade õiguste edendamine, kaitsmine ja rakendamine ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine; sooteadliku poliitikakujundamise suutlikkuse suurendamine;

| d) | Partnerriikide, piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, erasektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega sotsiaalset ühtekuuluvust ja ebavõrdsuse vastast võitlust käsitleva dialoogi süvendamine. |
| --- | --- |

d)

Partnerriikide, piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, erasektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega sotsiaalset ühtekuuluvust ja ebavõrdsuse vastast võitlust käsitleva dialoogi süvendamine.

| e) | Tervishoiusüsteemide tugevdamise, tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende parema kvaliteedi ja vastupidavuse toetamine. |
| --- | --- |

e)

Tervishoiusüsteemide tugevdamise, tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende parema kvaliteedi ja vastupidavuse toetamine.

6)   Partnerluste tugevdamine

| a) | Tööstusriikide ja rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine; |
| --- | --- |

a)

Tööstusriikide ja rohkem arenenud arenguriikide sidusrühmadega avaliku diplomaatia kaudu koostöö arendamine;

| b) | Piirkondliku, allpiirkondliku ja piirkondadevahelise koostöö tõhustamine. |
| --- | --- |

b)

Piirkondliku, allpiirkondliku ja piirkondadevahelise koostöö tõhustamine.

XII.   KARIIBI MERE PIIRKOND

1)   Kliimamuutustele ja katastroofidele vastupanu võime tugevdamine, sealhulgas rohepöörde abil

| a) | Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise, katastroofideks valmisoleku ja katastroofiohu vähendamise toetamine; |
| --- | --- |

a)

Kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise, katastroofideks valmisoleku ja katastroofiohu vähendamise toetamine;

| b) | Keskkonnakaitse ja -juhtimise edendamine ning kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis; |
| --- | --- |

b)

Keskkonnakaitse ja -juhtimise edendamine ning kestlike multifunktsionaalsete juhitavate ökosüsteemide edendamine kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutustele vastupanu võime kontekstis;

| c) | Kestlike toidusüsteemide tugevdamine; |
| --- | --- |

c)

Kestlike toidusüsteemide tugevdamine;

| d) | Rohepöörde, ringmajanduse, saastevastase võitluse ja vastupanuvõime suurendamise toetamine. |
| --- | --- |

d)

Rohepöörde, ringmajanduse, saastevastase võitluse ja vastupanuvõime suurendamise toetamine.

2)   Kestliku majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamine

| a) | Majanduse mitmekesistamise ja aruka spetsialiseerumise toetamine; digimajanduse ja digitaalse ühendatuse toetamine; |
| --- | --- |

a)

Majanduse mitmekesistamise ja aruka spetsialiseerumise toetamine; digimajanduse ja digitaalse ühendatuse toetamine;

| b) | Keskendumine majanduskasvu uutele edendajatele, sealhulgas rohelisele/sinisele/ringmajandusele, kestlikule turismile ja digipöördele; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine; |
| --- | --- |

b)

Keskendumine majanduskasvu uutele edendajatele, sealhulgas rohelisele/sinisele/ringmajandusele, kestlikule turismile ja digipöördele; kestlike tootmis- ja väärtusahelate arengu edendamine;

| c) | Rahastamisele juurdepääsu, sotsiaalse kaasatuse, erasektori arengu, ettevõtetevahelise kaubanduse, kutsehariduse ja oskuste arendamise toetamine. |
| --- | --- |

c)

Rahastamisele juurdepääsu, sotsiaalse kaasatuse, erasektori arengu, ettevõtetevahelise kaubanduse, kutsehariduse ja oskuste arendamise toetamine.

3)   Piirkondliku integratsiooni, kaubanduse ja riikidevahelise koostöö toetamine

| a) | Majandusliku integratsiooni ja majanduspartnerluslepingu rakendamise toetamine; |
| --- | --- |

a)

Majandusliku integratsiooni ja majanduspartnerluslepingu rakendamise toetamine;

| b) | Institutsioonide väljaarendamise ja kultuurivahetuse toetamine, sealhulgas Kariibi mere piirkonna riikide ja territooriumidega laiemalt. |
| --- | --- |

b)

Institutsioonide väljaarendamise ja kultuurivahetuse toetamine, sealhulgas Kariibi mere piirkonna riikide ja territooriumidega laiemalt.

4)   Valitsemistava, rahu, julgeoleku ja inimarengu tugevdamine

| a) | Valitsemistava, rahu, demokraatia, kodanikuühiskonna, ebavõrdsuse vastase võitluse ja kodanike julgeoleku tugevdamine; |
| --- | --- |

a)

Valitsemistava, rahu, demokraatia, kodanikuühiskonna, ebavõrdsuse vastase võitluse ja kodanike julgeoleku tugevdamine;

| b) | Võitlus ebaseadusliku kaubanduse, ebaseadusliku rahastamise ja organiseeritud kuritegevuse vastu; piirihalduse, kuritegevuse ümbersuunamise ja ennetamise tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

Võitlus ebaseadusliku kaubanduse, ebaseadusliku rahastamise ja organiseeritud kuritegevuse vastu; piirihalduse, kuritegevuse ümbersuunamise ja ennetamise tugevdamine;

| c) | Sotsiaalse ühtekuuluvuse meetmete ja kaitseraamistike, sealhulgas tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende kvaliteedi ja vastupidavuse parandamise toetamine; |
| --- | --- |

c)

Sotsiaalse ühtekuuluvuse meetmete ja kaitseraamistike, sealhulgas tervishoiuteenuste parema kättesaadavuse ning nende kvaliteedi ja vastupidavuse parandamise toetamine;

| d) | Rahvusvaheliste valitsemisstandardite ja riigi rahanduse edendamine. |
| --- | --- |

d)

Rahvusvaheliste valitsemisstandardite ja riigi rahanduse edendamine.

5)   Inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse toetamine

| a) | Inimõiguste ja põhivabaduste edendamine ja kaitse; |
| --- | --- |

a)

Inimõiguste ja põhivabaduste edendamine ja kaitse;

| b) | Soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise edendamine. |
| --- | --- |

b)

Soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise edendamine.

---

| 20.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1531,

17 september 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate aklonifeeni, akrinatriini, Bacillus pumilus QST 2808, etirimooli, pentiopüraadi, pikloraami ja Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aklonifeeni, akrinatriini ja etirimooli jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Pentiopüraadi ja pikloraami jääkide piirnormid on kehtestatud nimetatud määruse III lisa A osas. Bacillus pumilus QST 2808 ja Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 jääkide piirnorme ei ole määruses (EÜ) nr 396/2005 eraldi kehtestatud ning neid aineid ei ole kantud kõnealuse määruse IV lisasse, mistõttu kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikeväärtust 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(1)

Aklonifeeni, akrinatriini ja etirimooli jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Pentiopüraadi ja pikloraami jääkide piirnormid on kehtestatud nimetatud määruse III lisa A osas. Bacillus pumilus QST 2808 ja Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 jääkide piirnorme ei ole määruses (EÜ) nr 396/2005 eraldi kehtestatud ning neid aineid ei ole kantud kõnealuse määruse IV lisasse, mistõttu kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikeväärtust 0,01 mg/kg.

| (2) | Seoses loa andmisega toimeainet aklonifeeni sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks ristiköömne ja köömne puhul on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivaid jääkide piirnorme. |
| --- | --- |

(2)

Seoses loa andmisega toimeainet aklonifeeni sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks ristiköömne ja köömne puhul on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivaid jääkide piirnorme.

| (3) | Akrinatriini kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega aedsalati puhul. Pentiopüraadi kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega varsselleri ja salat-apteegitilli puhul. Pikloraami kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega õisikkapsaste puhul. |
| --- | --- |

(3)

Akrinatriini kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega aedsalati puhul. Pentiopüraadi kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega varsselleri ja salat-apteegitilli puhul. Pikloraami kohta on selline taotlus esitatud seoses kasutamisega õisikkapsaste puhul.

| (4) | Asjaomased liikmesriigid hindasid kõnealuseid taotlusi vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 ja hindamisaruanded edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Asjaomased liikmesriigid hindasid kõnealuseid taotlusi vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 ja hindamisaruanded edastati komisjonile.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) hindas kõnealuseid taotlusi ja hindamisaruandeid, analüüsides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka loomadele, ning esitas jääkide kavandatud piirnormide kohta põhjendatud arvamused (2). Amet edastas need arvamused taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) hindas kõnealuseid taotlusi ja hindamisaruandeid, analüüsides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka loomadele, ning esitas jääkide kavandatud piirnormide kohta põhjendatud arvamused (2). Amet edastas need arvamused taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | Amet jõudis kõikide taotluste puhul järeldusele, et kõik andmenõuded on täidetud ja et vastavalt Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma tarbijate kokkupuudet käsitlevale hinnangule on taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad. Amet võttis arvesse uusimat teavet kõnealuste ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi. |
| --- | --- |

(6)

Amet jõudis kõikide taotluste puhul järeldusele, et kõik andmenõuded on täidetud ja et vastavalt Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma tarbijate kokkupuudet käsitlevale hinnangule on taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad. Amet võttis arvesse uusimat teavet kõnealuste ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi.

| (7) | Komisjoni määrusega (EL) 2020/1566 (3) on muudetud mitut etirimoolijääkide piirnormi. Nimetatud määrusega vähendati etirimoolijääkide piirnormi kurkide puhul aruandlusvea tõttu väärtuseni 0,05 mg/kg. Etirimool on mitmes liikmesriigis taimekaitsevahendite koosseisus praegu kasutatava bupirimaadi peamine metaboliit. Sellest tulenevalt võib etirimoolijääkide piirnormi vähendamine tuua kaasa selle piirnormi ületamise bupirimaadi seadusliku kasutamise tulemusena. Selle ärahoidmiseks esitas asjaomane referentliikmesriik 25. augustil 2020 ametile muudetud hindamisaruande ning amet avaldas 30. septembril 2020 asjaomase põhjendatud arvamuse (4) paranduse, soovitades kehtestada kurkide puhul etirimoolijääkide piirnormi väärtusel 0,2 mg/kg. Õiguskindluse huvides on asjakohane kohaldada käesolevas määruses kurkide jaoks sätestatud etirimoolijääkide piirnormi alates samast kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määrust (EL) 2020/1566. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni määrusega (EL) 2020/1566 (3) on muudetud mitut etirimoolijääkide piirnormi. Nimetatud määrusega vähendati etirimoolijääkide piirnormi kurkide puhul aruandlusvea tõttu väärtuseni 0,05 mg/kg. Etirimool on mitmes liikmesriigis taimekaitsevahendite koosseisus praegu kasutatava bupirimaadi peamine metaboliit. Sellest tulenevalt võib etirimoolijääkide piirnormi vähendamine tuua kaasa selle piirnormi ületamise bupirimaadi seadusliku kasutamise tulemusena. Selle ärahoidmiseks esitas asjaomane referentliikmesriik 25. augustil 2020 ametile muudetud hindamisaruande ning amet avaldas 30. septembril 2020 asjaomase põhjendatud arvamuse (4) paranduse, soovitades kehtestada kurkide puhul etirimoolijääkide piirnormi väärtusel 0,2 mg/kg. Õiguskindluse huvides on asjakohane kohaldada käesolevas määruses kurkide jaoks sätestatud etirimoolijääkide piirnormi alates samast kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määrust (EL) 2020/1566.

| (8) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1 esitas amet põhjendatud arvamused Bacillus pumilus QST 2808 ja Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 kohta (5) (6). Nendes arvamustes soovitas amet lisada kõnealused kaks ainet määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1 esitas amet põhjendatud arvamused Bacillus pumilus QST 2808 ja Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 kohta (5) (6). Nendes arvamustes soovitas amet lisada kõnealused kaks ainet määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse.

| (9) | Kuna jääkide piirnormide asjakohaste muudatuste puhul on lähtutud ameti põhjendatud arvamustest ja arvesse võetud käsitletava küsimusega seotud asjakohaseid tegureid, on need muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(9)

Kuna jääkide piirnormide asjakohaste muudatuste puhul on lähtutud ameti põhjendatud arvamustest ja arvesse võetud käsitletava küsimusega seotud asjakohaseid tegureid, on need muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse seoses kurkides esineda võivate etirimoolijääkide piirnormiga alates 17. maist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Euroopa Toiduohutusameti allpool osutatud teaduslikud aruanded on kättesaadavad aadressil http://www.efsa.europa.eu.

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for aclonifen in fennel seed and caraway fruit („Põhjendatud arvamus aklonifeenijääkide kehtiva piirnormi muutmise kohta ristiköömne ja köömne puhul“). EFSA Journal 2020; 18(7): 6219.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for acrinathrin in lettuce („Põhjendatud arvamus akrinatriinijääkide kehtiva piirnormi muutmise kohta aedsalati puhul“). EFSA Journal 2020; 18(7): 6218.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for penthiopyrad in Florence fennels and celeries („Põhjendatud arvamus pentiopüraadijääkide kehtiva piirnormi muutmise kohta varsselleri ja salat-apteegitilli puhul“). EFSA Journal 2020; 18(9): 6259.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing MRL for picloram in flowering brassica („Põhjendatud arvamus pikloraamijääkide kehtiva piirnormi muutmise kohta õisikkapsaste puhul“). EFSA Journal 2020; 18(10): 6272.

EFSA Journal

(3)  Komisjoni 27. oktoobri 2020. aasta määrus (EL) 2020/1566, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses bupirimaadi, karfentrasoon-etüüli, etirimooli ja püriofenooni jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (ELT L 358, 28.10.2020, lk 30).

3

(4)  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for bupirimate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 („Põhjendatud arvamus bupirimaadijääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12“). EFSA Journal 2019; 17(7): 5757.

4

EFSA Journal

(5)  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for Bacillus pumilus QST 2808 according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 („Põhjendatud arvamus Bacillus pumilus QST 2808 jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12“). EFSA Journal 2020; 18(5): 6115.

5

Bacillus pumilus

Bacillus pumilus

EFSA Journal

(6)  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for Pseudomonas sp. strain DSMZ 13134 according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 („Põhjendatud arvamus Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12“). EFSA Journal 2020; 18(8): 6234.

6

Pseudomonas

Pseudomonas

EFSA Journal

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisas asendatakse aklonifeeni, akrinatriini ja etirimooli käsitlevad veerud järgmisega:
  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)










  Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (1) | Aklonifeen | Akrinatriin (F) | Etirimool (A) (F) (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | 0,01 (*1) | | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0110010 | Greibid | | | |
| 0110020 | Apelsinid | | | |
| 0110030 | Sidrunid | | | |
| 0110040 | Laimid | | | |
| 0110050 | Mandariinid | | | |
| 0110990 | Muud | | | |
| 0120000 | Pähklid | | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Mandlid | | | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | | | |
| 0120030 | Kašupähklid | | | |
| 0120040 | Kastanid | | | |
| 0120050 | Kookospähklid | | | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | | | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | | | |
| 0120080 | Pekanipähklid | | | |
| 0120090 | Piiniapähklid | | | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | | | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | | | |
| 0120990 | Muud | | | |
| 0130000 | Õunviljad | | 0,02 (*1) | |
| 0130010 | Õunad | | | 0,06 |
| 0130020 | Pirnid | | | 0,06 |
| 0130030 | Küdooniad | | | 0,01 (*1) |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | | | 0,01 (*1) |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | | | 0,01 (*1) |
| 0130990 | Muud | | | 0,01 (*1) |
| 0140000 | Luuviljad | | 0,02 (*1) | |
| 0140010 | Aprikoosid | | | 0,04 |
| 0140020 | Maguskirsid | | | 0,01 (*1) |
| 0140030 | Virsikud | | | 0,04 |
| 0140040 | Ploomid | | | 0,01 (*1) |
| 0140990 | Muud | | | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | | | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

1)

II lisas asendatakse aklonifeeni, akrinatriini ja etirimooli käsitlevad veerud järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (1)

Aklonifeen

Akrinatriin (F)

Etirimool (A) (F) (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0,01 (*1)

0110000

Tsitrusviljad

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0,02 (*1)

0130010

Õunad

0,06

0130020

Pirnid

0,06

0130030

Küdooniad

0,01 (*1)

0130040

Astelpihlaka viljad

0,01 (*1)

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0,01 (*1)

0130990

Muud

0,01 (*1)

0140000

Luuviljad

0,02 (*1)

0140010

Aprikoosid

0,04

0140020

Maguskirsid

0,01 (*1)

0140030

Virsikud

0,04

0140040

Ploomid

0,01 (*1)

0140990

Muud

0,01 (*1)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

0,4 (+)

0151010

Lauaviinamarjad

0,05 (*1)

0151020

Veiniviinamarjad

0,1

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

0,02 (*1)

0,3

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,02 (*1)

0153010

Pamplid

0,07

0153020

Põldmurakad

0,07

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0,15

0153990

Muud

0,07

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0,02 (*1)

2

0154010

Mustikad

0154020

Jõhvikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0154080

Musta leedri marjad

0154990

Muud

0160000

Mitmesugused puuviljad

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

0161060

Hurmaad

0161070

Jambolanid

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkurannoonad

0163070

Guajaavid

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0,02 (*1)

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0,01 (*1)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v,a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v,a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

0,01 (*1)

0213020

Porgand

0,08

0213030

Juurseller

0,3

0213040

Mädarõigas

0,07

0213050

Maapirn

0,1

0213060

Pastinaak

0,1

0213070

Juurpetersell

0,01 (*1)

0213080

Redis

0,01 (*1)

0213090

Aed-piimjuur

0,01 (*1)

0213100

Kaalikas

0,01 (*1)

0213110

Naeris

0,01 (*1)

0213990

Muud

0,01 (*1)

0220000

Sibulköögivili

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0220010

Küüslauk

0,02 (*1)

0220020

Sibul

0,02 (*1)

0220030

Pesasibul

0,02 (*1)

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0,01 (*1)

0220990

Muud

0,01 (*1)

0230000

Viliköögivili

0,02 (*1)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0231010

Tomat

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231020

Harilik paprika

0,02 (*1)

0,09

0231030

Baklažaan

0,01 (*1)

0,1 (+)

0231040

Söödav muskushibisk

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231990

Muud

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0,01 (*1)

0232010

Kurk

0,2

0232020

Kornišon

0,05

0232030

Kabatšokk

0,05

0232990

Muud

0,05

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0,01 (*1)

0,15

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v,a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

Põldkännak

0,06 (+)

0251020

Aedsalat

0,1

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0,06 (+)

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0,06 (+)

0251050

Ameerika kollakas

0,02 (*1)

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0,06 (+)

0251070

Kapsas-lehtsinep

0,06 (+)

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0,02 (*1)

0251990

Muud

0,02 (*1)

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

0,8

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

0,08

0260020

Oad (kaunadeta)

0,02 (*1)

0260030

Herned (kaunadega)

0,08

0260040

Herned (kaunadeta)

0,01 (*1)

0260050

Läätsed

0,02

0260990

Muud

0,01 (*1)

0270000

Varsköögivili

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0270010

Spargel

0,01 (*1)

0270020

Kardi

0,01 (*1)

0270030

Varsseller

0,01 (*1)

0270040

Salat-apteegitill

0,01 (*1)

0270050

Harilik artišokk

0,02 (*1)

0270060

Porrulauk

0,01 (*1)

0270070

Rabarber

0,01 (*1)

0270080

Bambusevõrsed

0,01 (*1)

0270090

Palmipungad

0,01 (*1)

0270990

Muud

0,01 (*1)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0300000

KAUNVILI

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0300010

Oad

0,08

0300020

Läätsed

0,08

0300030

Herned

0,08

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0,01 (*1)

0300990

Muud

0,01 (*1)

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0,01 (*1)

0401020

Maapähklid

0,01 (*1)

0401030

Unimagunaseemned

0,01 (*1)

0401040

Seesamiseemned

0,01 (*1)

0401050

Päevalilleseemned

0,02 (*1)

0401060

Rapsiseemned

0,01 (*1)

0401070

Sojaoad

0,01 (*1)

0401080

Sinepiseemned

0,01 (*1)

0401090

Puuvillaseemned

0,01 (*1)

0401100

Kõrvitsaseemned

0,01 (*1)

0401110

Värvisafloori seemned

0,01 (*1)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,01 (*1)

0401130

Põldtudra seemned

0,01 (*1)

0401140

Kanepiseemned

0,01 (*1)

0401150

Riitsinuseseemned

0,01 (*1)

0401990

Muud

0,01 (*1)

0402000

Õlivili

0,01 (*1)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0500010

Oder

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0500030

Mais

0500040

Harilik hirss

0500050

Kaer

0500060

Riis

0500070

Rukis

0500080

Harilik sorgo

0500090

Nisu

0500990

Muud

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0610000

Teed

0,05 (*1)

0620000

Kohvioad

0,05 (*1)

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

0,08

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

0,08

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

0,05 (*1)

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

0,05 (*1)

0640000

Kakaooad

0,05 (*1)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0,05 (*1)

0700000

HUMAL

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0810010

Aniis

0,01 (*1)

0810020

Pärsia köömen

0,01 (*1)

0810030

Seller

0,01 (*1)

0810040

Koriander

0,01 (*1)

0810050

Harilik vürtsköömen

0,01 (*1)

0810060

Aedtill

0,01 (*1)

0810070

Harilik apteegitill

0,03

0810080

Põld-lambalääts

0,01 (*1)

0810090

Muskaatpähkel

0,01 (*1)

0810990

Muud

0,01 (*1)

0820000

Viljad

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0820010

Piment

0,01 (*1)

0820020

Jaapani pipar

0,01 (*1)

0820030

Köömen

0,03

0820040

Kardemon

0,01 (*1)

0820050

Kadakamarjad

0,01 (*1)

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0,01 (*1)

0820070

Vanill

0,01 (*1)

0820080

Tamarind

0,01 (*1)

0820990

Muud

0,01 (*1)

0830000

Puukoor

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Pungad

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

(+)

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups (v,a maks ja neerud)

1011990

Muud

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

(+)

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups (v,a maks ja neerud)

1012990

Muud

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

(+)

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups (v,a maks ja neerud)

1013990

Muud

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

(+)

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups (v,a maks ja neerud)

1014990

Muud

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

(+)

1015010

Lihaskude

1015020

Rasvkude

1015030

Maks

1015040

Neerud

1015050

Söödav rups (v,a maks ja neerud)

1015990

Muud

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

(+)

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups (v,a maks ja neerud)

1016990

Muud

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups (v,a maks ja neerud)

1017990

Muud

1020000

Piim

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1) (+)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1) (+)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

(F) = rasvas lahustuv

Akrinatriin (F)

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete ja metabolismi kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi uuesti läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 1. juuliks 2019, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

  0251010 Põldkännak


  0251030 Sile endiiviasigur / eskariool


  0251040 Salatkress ning muud idandid ja võrsed


  0251060 Põld-võõrkapsas/rukola


  0251070 Kapsas-lehtsinep |
| --- | --- |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete ja metabolismi kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi uuesti läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 1. juuliks 2019, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0251010 Põldkännak

0251030 Sile endiiviasigur / eskariool

0251040 Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251060 Põld-võõrkapsas/rukola

0251070 Kapsas-lehtsinep

Etirimool (A) (F) (R)

(A) ELi referentlaborid tegid kindlaks, et etirimooli võrdlusstandard ei ole kaubanduslikult kättesaadav. Komisjon võtab jäägi piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud võrdlusstandardi kaubanduslikku kättesaadavust 28. oktoobri 2021. aasta seisuga, või kui kõnealune võrdlusstandard ei ole selleks kuupäevaks kaubanduslikult kättesaadav, siis selle puudumist.

(R) = jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul:

Etirimool – koodnumber 1000000: desetüületirimool

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav.Jääkide piirnormi uuesti läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 28. oktoobriks 2022, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

  0151000 a) Viinamarjad


  0231030 Baklažaanid |
| --- | --- |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav.Jääkide piirnormi uuesti läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 28. oktoobriks 2022, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0151000 a) Viinamarjad

0231030 Baklažaanid

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi uuesti läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 28. oktoobriks 2022, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

  1011000 a) Sead


  1012000 b) Veised


  1013000 c) Lambad


  1014000 d) Kitsed


  1015000 e) Hobuslased


  1016000 f) Kodulinnud


  1020000 Piim


  1030000 Linnumunad” |
| --- | --- |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi uuesti läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 28. oktoobriks 2022, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

1011000 a) Sead

1012000 b) Veised

1013000 c) Lambad

1014000 d) Kitsed

1015000 e) Hobuslased

1016000 f) Kodulinnud

1020000 Piim

1030000 Linnumunad”

| 2) | III lisa A osas asendatakse pentiopüraadi ja pikloraami käsitlevad veerud järgmisega:
  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)









  Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (2) | Pentiopüraad | Pikloraam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | 0,01 (*2) |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,01 (*2) | |
| 0110010 | Greibid | | |
| 0110020 | Apelsinid | | |
| 0110030 | Sidrunid | | |
| 0110040 | Laimid | | |
| 0110050 | Mandariinid | | |
| 0110990 | Muud | | |
| 0120000 | Pähklid | 0,05 | |
| 0120010 | Mandlid | | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | | |
| 0120030 | Kašupähklid | | |
| 0120040 | Kastanid | | |
| 0120050 | Kookospähklid | | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | | |
| 0120080 | Pekanipähklid | | |
| 0120090 | Piiniapähklid | | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | | |
| 0120990 | Muud | | |
| 0130000 | Õunviljad | 0,5 | |
| 0130010 | Õunad | | |
| 0130020 | Pirnid | | |
| 0130030 | Küdooniad | | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | | |
| 0130990 | Muud | | |
| 0140000 | Luuviljad | | |
| 0140010 | Aprikoosid | 4 | |
| 0140020 | Maguskirsid | 4 | |
| 0140030 | Virsikud | 4 | |
| 0140040 | Ploomid | 1,5 | |
| 0140990 | Muud | 0,01 (*2) | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

2)

III lisa A osas asendatakse pentiopüraadi ja pikloraami käsitlevad veerud järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (2)

Pentiopüraad

Pikloraam

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0,01 (*2)

0110000

Tsitrusviljad

0,01 (*2)

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0,05

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0,5

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

4

0140020

Maguskirsid

4

0140030

Virsikud

4

0140040

Ploomid

1,5

0140990

Muud

0,01 (*2)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

0,01 (*2)

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

3

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,01 (*2)

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

Mustikad

0,01 (*2)

0154020

Jõhvikad

0,01 (*2)

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0,01 (*2)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0,01 (*2)

0154050

Kibuvitsamarjad

0,01 (*2)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0,01 (*2)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0,4

0154080

Musta leedri marjad

0,01 (*2)

0154990

Muud

0,01 (*2)

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

0,01 (*2)

0161020

Viigimarjad

0,01 (*2)

0161030

Lauaoliivid

0,01 (*2)

0161040

Kinkanid

0,01 (*2)

0161050

Tähtviljad

0,01 (*2)

0161060

Hurmaad

0,4

0161070

Jambolanid

0,01 (*2)

0161990

Muud

0,01 (*2)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0,01 (*2)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0,01 (*2)

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkurannoonad

0163070

Guajaavid

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,01 (*2)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0,05

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0,04

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

0,6

0213020

Porgand

0,6

0213030

Juurseller

0,6

0213040

Mädarõigas

0,6

0213050

Maapirn

0,6

0213060

Pastinaak

0,6

0213070

Juurpetersell

0,6

0213080

Redis

3

0213090

Aed-piimjuur

0,6

0213100

Kaalikas

0,6

0213110

Naeris

0,6

0213990

Muud

0,6

0220000

Sibulköögivili

0,01 (*2)

0220010

Küüslauk

0,8

0220020

Sibul

0,8

0220030

Pesasibul

0,8

0220040

Roheline sibul ja talisibul

4

0220990

Muud

0,8

0230000

Viliköögivili

0,01 (*2)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

2

0231010

Tomat

0231020

Harilik paprika

0231030

Baklažaan

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0,7

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0,6

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,02

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0,01 (*2)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

4

0,08

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0,01 (*2)

0242010

Rooskapsas

0,01 (*2)

0242020

Peakapsas

4

0242990

Muud

0,01 (*2)

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0,01 (*2)

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0251010

Põldkännak

15

0251020

Aedsalat

15

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0,01 (*2)

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

15

0251050

Ameerika kollakas

15

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

15

0251070

Kapsas-lehtsinep

15

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

50

0251990

Muud

15

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

30

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,01 (*2)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,01 (*2)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,01 (*2)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

0256010

Aed-harakputk

20

0256020

Murulauk

0,01 (*2)

0256030

Lehtseller

0,01 (*2)

0256040

Petersell

20

0256050

Aedsalvei

0,01 (*2)

0256060

Rosmariin

0,01 (*2)

0256070

Aed-liivatee

0,01 (*2)

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0,01 (*2)

0256090

Loorberilehed

0,01 (*2)

0256100

Estragon

0,01 (*2)

0256990

Muud

0,01 (*2)

0260000

Kaunköögivili

0,01 (*2)

0260010

Oad (kaunadega)

3

0260020

Oad (kaunadeta)

0,4

0260030

Herned (kaunadega)

4

0260040

Herned (kaunadeta)

0,3

0260050

Läätsed

0,01 (*2)

0260990

Muud

0,01 (*2)

0270000

Varsköögivili

0,01 (*2)

0270010

Spargel

0,01 (*2)

0270020

Kardi

15

0270030

Varsseller

20

0270040

Salat-apteegitill

20

0270050

Harilik artišokk

0,01 (*2)

0270060

Porrulauk

3

0270070

Rabarber

15

0270080

Bambusevõrsed

0,01 (*2)

0270090

Palmipungad

0,01 (*2)

0270990

Muud

0,01 (*2)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0300000

KAUNVILI

0,3

0,01 (*2)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401020

Maapähklid

0,05

0,01 (*2)

0401030

Unimagunaseemned

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401040

Seesamiseemned

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401050

Päevalilleseemned

1,5

0,01 (*2)

0401060

Rapsiseemned

0,5

0,03

0401070

Sojaoad

0,3

0,01 (*2)

0401080

Sinepiseemned

0,01 (*2)

0,03

0401090

Puuvillaseemned

0,5

0,01 (*2)

0401100

Kõrvitsaseemned

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401110

Värvisafloori seemned

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,01 (*2)

0,03

0401130

Põldtudra seemned

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401140

Kanepiseemned

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401150

Riitsinuseseemned

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401990

Muud

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0402000

Õlivili

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0500010

Oder

0,3

0,2

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0500030

Mais

0,01

0,2

0500040

Harilik hirss

0,8

0,01 (*2)

0500050

Kaer

0,3

0,2

0500060

Riis

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0500070

Rukis

0,1

0,01 (*2)

0500080

Harilik sorgo

0,8

0,2

0500090

Nisu

0,1

0,2

0500990

Muud

0,01 (*2)

0,2

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0610000

Teed

0620000

Kohvioad

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

0640000

Kakaooad

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0700000

HUMAL

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0850000

Pungad

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0900010

Suhkrupeedi juured

0,5

0,01 (*2)

0900020

Harilik suhkruroog

0,01 (*2)

0,05

0900030

Juursigur

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0900990

Muud

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

0,01 (*2)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

1011010

Lihaskude

0,2

1011020

Rasvkude

0,01 (*2)

1011030

Maks

0,01 (*2)

1011040

Neerud

5

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1011990

Muud

0,01 (*2)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

0,2

1012020

Rasvkude

0,2

1012030

Maks

0,01 (*2)

1012040

Neerud

5

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1012990

Muud

0,01 (*2)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

0,2

1013020

Rasvkude

0,2

1013030

Maks

0,01 (*2)

1013040

Neerud

5

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1013990

Muud

0,01 (*2)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

0,2

1014020

Rasvkude

0,2

1014030

Maks

0,01 (*2)

1014040

Neerud

5

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1014990

Muud

0,01 (*2)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

0,2

1015020

Rasvkude

0,01 (*2)

1015030

Maks

0,01 (*2)

1015040

Neerud

5

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1015990

Muud

0,01 (*2)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

1016010

Lihaskude

0,2

1016020

Rasvkude

0,01 (*2)

1016030

Maks

0,01 (*2)

1016040

Neerud

0,01 (*2)

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,01 (*2)

1016990

Muud

0,01 (*2)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

0,2

1017020

Rasvkude

0,01 (*2)

1017030

Maks

0,01 (*2)

1017040

Neerud

5

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1017990

Muud

0,01 (*2)

1020000

Piim

0,01 (*2)

0,05 (*2)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05 (*2)

0,05 (*2)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

| 3) | IV lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised kanded: „Bacillus pumilus QST 2808“ ja „Pseudomonas sp. tüvi DSMZ 13134“. |
| --- | --- |

3)

IV lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised kanded: „Bacillus pumilus QST 2808“ ja „Pseudomonas sp. tüvi DSMZ 13134“.

---

(*1)  Analüütiline määramispiir

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

(*2)  Analüütiline määramispiir

(2)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.”

---

| 20.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/69

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1532,

17. september 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa seoses 3-(1-((3,5-dimetüülisoksasool-4-üül)metüül)-1H-pürasool-4-üül)-1-(3-hüdroksübensüül)imidasolidiin-2,4-diooni lisamisega liidu lõhna- ja maitseainete loetellu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas on esitatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lõhna- ja maitseainetest ning nende lähtematerjalidest ja selliste ainete kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas on esitatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lõhna- ja maitseainetest ning nende lähtematerjalidest ja selliste ainete kasutamise tingimused.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 872/2012 (3) võeti vastu lõhna- ja maitseainete loetelu ja kanti see loetelu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osasse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 872/2012 (3) võeti vastu lõhna- ja maitseainete loetelu ja kanti see loetelu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osasse.

| (3) | Kõnealust loetelu võib ajakohastada vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtsele menetlusele kas komisjoni algatusel või pärast liikmesriigi või huvitatud isiku esitatud taotluse saamist. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealust loetelu võib ajakohastada vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtsele menetlusele kas komisjoni algatusel või pärast liikmesriigi või huvitatud isiku esitatud taotluse saamist.

| (4) | 10. augustil 2012 esitati komisjonile taotlus lubada kasutada 3-(1-((3,5-dimetüülisoksasool-4-üül)metüül)-1H-pürasool-4-üül)-1-(3-hüdroksübensüül)imidasolidiin-2,4-diooni (FLi nr 16.127) lõhna- ja maitseainena mitmesugustes toitudes, mis kuuluvad peamiselt mitmesse liidu lõhna- ja maitseainete ning nende lähtematerjalide loetelus osutatud toidugruppi. Komisjon teavitas taotlusest Euroopa Toiduohutusametit (edaspidi „toiduohutusamet“) ja küsis selle kohta toiduohutusameti arvamust. Komisjon tegi taotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 ka liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

10. augustil 2012 esitati komisjonile taotlus lubada kasutada 3-(1-((3,5-dimetüülisoksasool-4-üül)metüül)-1H-pürasool-4-üül)-1-(3-hüdroksübensüül)imidasolidiin-2,4-diooni (FLi nr 16.127) lõhna- ja maitseainena mitmesugustes toitudes, mis kuuluvad peamiselt mitmesse liidu lõhna- ja maitseainete ning nende lähtematerjalide loetelus osutatud toidugruppi. Komisjon teavitas taotlusest Euroopa Toiduohutusametit (edaspidi „toiduohutusamet“) ja küsis selle kohta toiduohutusameti arvamust. Komisjon tegi taotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 ka liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (5) | Toiduohutusamet hindas 21. juunil 2016 vastu võetud arvamuses (4) aine, mille FLi number on 16.127, ohutust ja jõudis järeldusele, et selle kasutamine ei ole ohtlik, kui see piirdub eri toidugruppide eri toitude puhul konkreetselt kehtestatud piirnormidega. Toiduohutusamet märkis ka, et kõnealusel ainel on lõhna ja maitset muutvad omadused. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet hindas 21. juunil 2016 vastu võetud arvamuses (4) aine, mille FLi number on 16.127, ohutust ja jõudis järeldusele, et selle kasutamine ei ole ohtlik, kui see piirdub eri toidugruppide eri toitude puhul konkreetselt kehtestatud piirnormidega. Toiduohutusamet märkis ka, et kõnealusel ainel on lõhna ja maitset muutvad omadused.

| (6) | Kuna aine, mille FLi number on 16.127, kasutamine lõhna- ja maitseainena ei ole konkreetsete kasutustingimuste korral ohtlik ega eksita eeldatavasti tarbijat, on toiduohutusameti arvamust silmas pidades asjakohane sellist kasutamist lubada. |
| --- | --- |

(6)

Kuna aine, mille FLi number on 16.127, kasutamine lõhna- ja maitseainena ei ole konkreetsete kasutustingimuste korral ohtlik ega eksita eeldatavasti tarbijat, on toiduohutusameti arvamust silmas pidades asjakohane sellist kasutamist lubada.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa tuleks seega vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

1

(2)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 1. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 872/2012, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2232/96 ettenähtud lõhna- ja maitseainete loetelu, lisatakse see Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisasse ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1565/2000 ja komisjoni otsus nr 1999/217/EÜ (ELT L 267, 2.10.2012, lk 1).

3

(4)  
  EFSA Journal 2016; 14(7):4334.

4

EFSA Journal

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa 2. jao tabelisse 1 lisatakse ainet, mille FLi number on 16.126, käsitleva kande järele ainet, mille FLi number on 16.127, käsitlev kanne:

| „16.127 | 3-(1-((3,5-dimetüülisoksasool-4-üül)metüül)-1H-pürasool-4-üül)-1-(3-hüdroksübensüül)imidasolidiin-2,4-dioon | 1119831-25–2 | 2161 | | vähemalt 99 %, analüüs (HPLC/UV) | Piirangud kasutamisel lõhna- ja maitseainena | Toidugrupis 1.4: kuni 4 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„16.127

3-(1-((3,5-dimetüülisoksasool-4-üül)metüül)-1H-pürasool-4-üül)-1-(3-hüdroksübensüül)imidasolidiin-2,4-dioon

1119831-25–2

2161

vähemalt 99 %, analüüs (HPLC/UV)

Piirangud kasutamisel lõhna- ja maitseainena

Toidugrupis 1.4: kuni 4 mg/kg

| | Toidugrupis 1.8: kuni 8 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 1.8: kuni 8 mg/kg

| | Toidugrupis 3: kuni 4 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 3: kuni 4 mg/kg

| | Toidugrupis 5.1: kuni 15 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 5.1: kuni 15 mg/kg

| | Toidugrupis 5.2: kuni 16 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 5.2: kuni 16 mg/kg

| | Toidugrupis 5.3: kuni 30 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 5.3: kuni 30 mg/kg

| | Toidugrupis 5.4: kuni 15 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 5.4: kuni 15 mg/kg

| | Toidugrupis 6.3: kuni 25 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 6.3: kuni 25 mg/kg

| | Toidugrupis 12.1: kuni 75 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 12.1: kuni 75 mg/kg

| | Toidugrupis 12.2: kuni 100 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 12.2: kuni 100 mg/kg

| | Toidugrupis 12.3: kuni 25 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 12.3: kuni 25 mg/kg

| | Toidugrupis 12.4: kuni 25 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 12.4: kuni 25 mg/kg

| | Toidugrupis 12.5: kuni 4 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 12.5: kuni 4 mg/kg

| | Toidugrupis 13.2: kuni 4 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 13.2: kuni 4 mg/kg

| | Toidugrupis 13.3: kuni 4 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 13.3: kuni 4 mg/kg

| | Toidugrupis 14.1.4: kuni 4 mg/l (ainult piimatootepõhiste jookide puhul) |
| --- | --- |

Toidugrupis 14.1.4: kuni 4 mg/l (ainult piimatootepõhiste jookide puhul)

| | Toidugrupis 14.1.5: kuni 8 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 14.1.5: kuni 8 mg/kg

| | Toidugrupis 15.1: kuni 20 mg/kg |
| --- | --- |

Toidugrupis 15.1: kuni 20 mg/kg

| | Toidugrupis 16: kuni 4 mg/l (ainult piimatootepõhiste dessertide puhul) |
| --- | --- |

Toidugrupis 16: kuni 4 mg/l (ainult piimatootepõhiste dessertide puhul)

EFSA“

---

| 20.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/72

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1533,

17. september 2021,

millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2016/6

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, milles sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (2) eriti selle artikli 54 lõike 4 esimese lõigu punkti b ning artikli 90 esimese lõigu punkte a, c ja f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 toimunud avariid on komisjonile teatatud, et radionukliidide sisaldus teatavates Jaapanist pärit toiduainetes ületab Jaapanis toiduainete suhtes kohaldatavaid häiretasemeid. Kuna selline saastumine võib ohustada inimeste ja loomade tervist liidus, kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 297/2011 (3) eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud toiduainete ja sööda impordi suhtes. Kõnealune rakendusmäärus tunnistati kehtetuks ja asendati järgnevalt komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 961/2011, (4) (EL) nr 284/2012, (5) (EL) nr 996/2012, (6) (EL) nr 322/2014 (7) ja (EL) 2016/6 (8). Järjepidevuse tagamiseks ja rakendamise hõlbustamiseks on kõnealustes määrustes sätestatud radionukliidide piirmäärad, mis on viidud kooskõlla Jaapani asjakohastes õigusaktides sätestatud määradega; seda tava tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 toimunud avariid on komisjonile teatatud, et radionukliidide sisaldus teatavates Jaapanist pärit toiduainetes ületab Jaapanis toiduainete suhtes kohaldatavaid häiretasemeid. Kuna selline saastumine võib ohustada inimeste ja loomade tervist liidus, kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 297/2011 (3) eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud toiduainete ja sööda impordi suhtes. Kõnealune rakendusmäärus tunnistati kehtetuks ja asendati järgnevalt komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 961/2011, (4) (EL) nr 284/2012, (5) (EL) nr 996/2012, (6) (EL) nr 322/2014 (7) ja (EL) 2016/6 (8). Järjepidevuse tagamiseks ja rakendamise hõlbustamiseks on kõnealustes määrustes sätestatud radionukliidide piirmäärad, mis on viidud kooskõlla Jaapani asjakohastes õigusaktides sätestatud määradega; seda tava tuleks jätkata.

| (2) | Määrusega (EL) 2017/625 on nõutud, et kaubad, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 53 kohaselt vastu võetud õigusaktides sätestatud kiireloomulisi meetmeid, peavad liitu toomisel läbima ametliku kontrolli. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2017/625 on nõutud, et kaubad, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 53 kohaselt vastu võetud õigusaktides sätestatud kiireloomulisi meetmeid, peavad liitu toomisel läbima ametliku kontrolli.

| (3) | Selleks et hõlbustada käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva toidu ja sööda ametlikku kontrollimist nende liitu toomisel, on asjakohane kehtestada ametliku sertifikaadi ühtne näidis. Samuti on asjakohane sätestada nõuded ametlike sertifikaatide väljaandmiseks lisaks määruse (EL) 2017/625 II jaotise VII peatükis esitatud nõuetele ning paberkandjal sertifikaatide puhul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1715 (9) artikli 39 lõikes 1 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2235 (10) artiklis 5 sätestatud nõuetele. Lisaks sellele on ühtse lähenemise tagamiseks asjakohane ette näha, et käesoleva määruse kohaselt välja antud ametlikud sertifikaadid tuleks asendada kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2020/2235 kehtestatud asendussertifikaatide väljaandmise korraga. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et hõlbustada käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva toidu ja sööda ametlikku kontrollimist nende liitu toomisel, on asjakohane kehtestada ametliku sertifikaadi ühtne näidis. Samuti on asjakohane sätestada nõuded ametlike sertifikaatide väljaandmiseks lisaks määruse (EL) 2017/625 II jaotise VII peatükis esitatud nõuetele ning paberkandjal sertifikaatide puhul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1715 (9) artikli 39 lõikes 1 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2235 (10) artiklis 5 sätestatud nõuetele. Lisaks sellele on ühtse lähenemise tagamiseks asjakohane ette näha, et käesoleva määruse kohaselt välja antud ametlikud sertifikaadid tuleks asendada kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2020/2235 kehtestatud asendussertifikaatide väljaandmise korraga.

| (4) | Kehtivate meetmete läbivaatamisel on arvesse võetud Jaapani ametiasutuste poolt seoses üheksanda ja kümnenda avariijärgse kasvuhooajaga (jaanuar 2019 – detsember 2020) esitatud enam kui 87 000 teadet radioaktiivsuse esinemise kohta söödas ja toidus (v.a loomaliha) ning üle 429 000 teate radioaktiivsuse esinemise kohta loomalihas. |
| --- | --- |

(4)

Kehtivate meetmete läbivaatamisel on arvesse võetud Jaapani ametiasutuste poolt seoses üheksanda ja kümnenda avariijärgse kasvuhooajaga (jaanuar 2019 – detsember 2020) esitatud enam kui 87 000 teadet radioaktiivsuse esinemise kohta söödas ja toidus (v.a loomaliha) ning üle 429 000 teate radioaktiivsuse esinemise kohta loomalihas.

| (5) | Neid andmeid arvesse võttes näib, et teatavate toodete puhul tuleb säilitada või kehtestada kohustus enne liitu eksportimist toodetest proove võtta ja neid analüüsida, kuid teiste puhul võib kõnealuse kohustuse tühistada. Lisaks sellistele toodetele, mille suhtes seda kohustust juba kohaldatakse, on asjakohane nõuda proovide võtmist ja analüüsimist Iwate, Nagano, Niigata ja Ibaraki prefektuurist pärit metsaseente ja nendest saadud toodete, Gunma prefektuurist pärit kala ja kalandustoodete, Fukushimast pärit harilikust kilpjalast ja sellest saadud toodete ning Miyagi prefektuurist pärit jaapani osmunda ja selles saadud toodete puhul. Fukushima, Miyagi ja Gunma prefektuurist pärit araalia idandite ja nendest saadud toodete, Fukushima prefektuurist pärit bambuse ja sellest saadud toodete, Gunma prefektuurist pärit seente ja neist saadud toodete ning Shizuoka, Yamanashi ja Yamagata prefektuurist pärit jaapani silepaanaksi ja sellest saadud toodete puhul võib siiski tühistada nõude toodetest proove võtta ja analüüsida enne kõnealuste toodete liitu eksportimist. Nõuetele mittevastavusi tuvastati seoses seentega ainult metsaseente puhul, seoses hariliku kilpjalaga ainult loodusliku hariliku kilpjala puhul ning seoses (jaapani) hurmaaga ainult kuivatatud (jaapani) hurmaa puhul. Seepärast on asjakohane piirata nõuet võtta proove ja neid analüüsida ainult kõnealuste toodete vastavalt looduslike või kuivatatud vormidega. |
| --- | --- |

(5)

Neid andmeid arvesse võttes näib, et teatavate toodete puhul tuleb säilitada või kehtestada kohustus enne liitu eksportimist toodetest proove võtta ja neid analüüsida, kuid teiste puhul võib kõnealuse kohustuse tühistada. Lisaks sellistele toodetele, mille suhtes seda kohustust juba kohaldatakse, on asjakohane nõuda proovide võtmist ja analüüsimist Iwate, Nagano, Niigata ja Ibaraki prefektuurist pärit metsaseente ja nendest saadud toodete, Gunma prefektuurist pärit kala ja kalandustoodete, Fukushimast pärit harilikust kilpjalast ja sellest saadud toodete ning Miyagi prefektuurist pärit jaapani osmunda ja selles saadud toodete puhul. Fukushima, Miyagi ja Gunma prefektuurist pärit araalia idandite ja nendest saadud toodete, Fukushima prefektuurist pärit bambuse ja sellest saadud toodete, Gunma prefektuurist pärit seente ja neist saadud toodete ning Shizuoka, Yamanashi ja Yamagata prefektuurist pärit jaapani silepaanaksi ja sellest saadud toodete puhul võib siiski tühistada nõude toodetest proove võtta ja analüüsida enne kõnealuste toodete liitu eksportimist. Nõuetele mittevastavusi tuvastati seoses seentega ainult metsaseente puhul, seoses hariliku kilpjalaga ainult loodusliku hariliku kilpjala puhul ning seoses (jaapani) hurmaaga ainult kuivatatud (jaapani) hurmaa puhul. Seepärast on asjakohane piirata nõuet võtta proove ja neid analüüsida ainult kõnealuste toodete vastavalt looduslike või kuivatatud vormidega.

| (6) | Liitu toomisel tehtud ametlikest kontrollimistest nähtub, et Jaapani ametiasutused rakendavad liidu õiguses sätestatud eritingimusi nõuetekohaselt ning enam kui üheksa aasta vältel ei ole importimisel tehtud ametlikel kontrollimistel leitud ühtegi liidu õiguse rikkumise juhtu. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva toidu ja sööda liitu toomisel ametlikke kontrolle harva. |
| --- | --- |

(6)

Liitu toomisel tehtud ametlikest kontrollimistest nähtub, et Jaapani ametiasutused rakendavad liidu õiguses sätestatud eritingimusi nõuetekohaselt ning enam kui üheksa aasta vältel ei ole importimisel tehtud ametlikel kontrollimistel leitud ühtegi liidu õiguse rikkumise juhtu. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva toidu ja sööda liitu toomisel ametlikke kontrolle harva.

| (7) | Asjakohane on ette näha käesoleva määruse läbivaatamine ajaks, kui on selgunud üheteistkümnenda ja kaheteistkümnenda avariijärgse kasvuhooaja (2021 ja 2022) proovivõtu- ja analüüsitulemused sööda ja toidu radioaktiivsustaseme kohta. |
| --- | --- |

(7)

Asjakohane on ette näha käesoleva määruse läbivaatamine ajaks, kui on selgunud üheteistkümnenda ja kaheteistkümnenda avariijärgse kasvuhooaja (2021 ja 2022) proovivõtu- ja analüüsitulemused sööda ja toidu radioaktiivsustaseme kohta.

| (8) | Kuna rakendusmääruse (EL) 2016/6 muudatused on olulised, on selguse huvides asjakohane see asendada. |
| --- | --- |

(8)

Kuna rakendusmääruse (EL) 2016/6 muudatused on olulised, on selguse huvides asjakohane see asendada.

| (9) | Uutele meetmetele sujuva ülemineku võimaldamiseks on asjakohane ette näha üleminekumeede seoses saadetistega, millega on kaasas rakendusmääruse (EL) 2016/6 kohaselt välja antud ametlikud deklaratsioonid, tingimusel et sellised ametlikud deklaratsioonid on välja antud enne käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(9)

Uutele meetmetele sujuva ülemineku võimaldamiseks on asjakohane ette näha üleminekumeede seoses saadetistega, millega on kaasas rakendusmääruse (EL) 2016/6 kohaselt välja antud ametlikud deklaratsioonid, tingimusel et sellised ametlikud deklaratsioonid on välja antud enne käesoleva määruse jõustumist.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse tingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud ning liidu turule laskmiseks ette nähtud toiduainete (sh vähem tähtsad toiduained) ja sööda (nõukogu määruse (Euratom) 2016/52 (11) artikli 1 tähenduses) (edaspidi „tooted“) liitu toomiseks.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste saadetiste kategooriate suhtes, milles sisalduvate toodete brutokaal ei ületa värske toote puhul 10 kg või kuiva toote puhul 2 kg:

| a) | saadetised, mis on lähetatud kaubanäidisena, laboriproovina või näituseeksponaadina ja mis ei ole ette nähtud turule laskmiseks; |
| --- | --- |

a)

saadetised, mis on lähetatud kaubanäidisena, laboriproovina või näituseeksponaadina ja mis ei ole ette nähtud turule laskmiseks;

| b) | saadetised, mis kuuluvad reisijate isikliku pagasi hulka ja on ette nähtud isiklikuks tarbimiseks või kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

saadetised, mis kuuluvad reisijate isikliku pagasi hulka ja on ette nähtud isiklikuks tarbimiseks või kasutamiseks;

| c) | mittekaubanduslikku laadi saadetised, mis saadetakse füüsilisele isikule ja mis ei ole ette nähtud turule laskmiseks; |
| --- | --- |

c)

mittekaubanduslikku laadi saadetised, mis saadetakse füüsilisele isikule ja mis ei ole ette nähtud turule laskmiseks;

| d) | saadetised, mis on ette nähtud teaduslikul eesmärgil kasutamiseks. |
| --- | --- |

d)

saadetised, mis on ette nähtud teaduslikul eesmärgil kasutamiseks.

Kui toodete kavandatud kasutuse suhtes on kahtlusi, lasub tõendamiskohustus vastavalt isikliku pagasi omanikul ja saadetise saajal.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab määruse (EL) 2017/625 artikli 3 punktis 37 osutatud „samalt territooriumilt või samast kolmandast riigist pärit“ saadetis, et:

| — | see on pärit samast Jaapani prefektuurist selliste toodete puhul, millest proovide võtmist ja analüüsimist nõutakse artikliga 4; |
| --- | --- |

—

see on pärit samast Jaapani prefektuurist selliste toodete puhul, millest proovide võtmist ja analüüsimist nõutakse artikliga 4;

| — | see on pärit Jaapani ühest või mitmest prefektuurist, mis kõik on artikli 4 lõikes 3 osutatud olukorras, muude käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete puhul. |
| --- | --- |

—

see on pärit Jaapani ühest või mitmest prefektuurist, mis kõik on artikli 4 lõikes 3 osutatud olukorras, muude käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete puhul.

Artikkel 3

Liitu toomise tingimused

1.   Tooteid võib liitu tuua üksnes juhul, kui need vastavad käesolevale määrusele.

2.   Tseesium-134 ja tseesium-137 kogusisalduse piirmäär toodetes peab vastama käesoleva määruse I lisas esitatud piirmääradele.

3.   Iga II lisas loetletud, Jaapanist pärit või sealt lähetatud ja kombineeritud nomenklatuuri asjakohase koodiga toodete saadetisega peab olema kaasas artiklis 4 osutatud ametlik sertifikaat. Iga saadetis peab olema tuvastatav identifitseerimiskoodiga, mis märgitakse ametlikule sertifikaadile ja määruse (EL) 2017/625 artiklis 56 osutatud ühtsesse sisseveodokumenti.

4.   II lisas esitatud toodete loetelu ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2283 (12) nõuete kohaldamist.

Artikkel 4

Ametlik sertifikaat

1.   Iga II lisas osutatud ja seal nimetatud CN-koodi alla kuuluva, Jaapanist pärit või sealt lähetatud toodete saadetisega ja liittoodetega, mis sisaldab II lisas loetletud tooteid üle 50 %, peab olema kaasas kehtiv ametliku sertifikaadi originaal, mis on koostatud ja allkirjastatud vastavalt artiklile 5.

2.   Lõikes 1 osutatud ametliku sertifikaadiga tõendatakse, et tooted vastavad Jaapanis kohaldatavale õigusele ning I lisas esitatud tseesium-134 ja tseesium-137 kogusisalduse piirmäärale.

3.   Lõikes 1 osutatud ametlikus sertifikaadis märgitakse samuti, et kehtib üks järgmistest:

| a) | toode ei ole pärit ega ole lähetatud ühestki II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul on sellest tootest vaja võtta proove ja neid analüüsida; |
| --- | --- |

a)

toode ei ole pärit ega ole lähetatud ühestki II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul on sellest tootest vaja võtta proove ja neid analüüsida;

| b) | toode on lähetatud, kuid ei ole pärit ühestki II lisas loetletud prefektuurist ning sellest tuleb võtta proove ja neid analüüsida, ning see ei ole teeloleku või töötlemise ajal saanud radioaktiivset kiirgust; |
| --- | --- |

b)

toode on lähetatud, kuid ei ole pärit ühestki II lisas loetletud prefektuurist ning sellest tuleb võtta proove ja neid analüüsida, ning see ei ole teeloleku või töötlemise ajal saanud radioaktiivset kiirgust;

| c) | toode on pärit mõnest II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul on sellest tootest vaja võtta proove ja neid analüüsida, ning tootega on kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne; |
| --- | --- |

c)

toode on pärit mõnest II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul on sellest tootest vaja võtta proove ja neid analüüsida, ning tootega on kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne;

| d) | toote või selles enam kui 50 % ulatuses sisalduvate koostisosade päritolu on teadmata ning tootega on kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne. |
| --- | --- |

d)

toote või selles enam kui 50 % ulatuses sisalduvate koostisosade päritolu on teadmata ning tootega on kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne.

4.   II lisas osutatud, Fukushima ja Gunma prefektuuri rannikuvetes püütud või kogutud kala ja kalandustoodetega peab olema kaasas lõikes 1 osutatud ametlik sertifikaat ning proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne, sõltumata sellest, millises Jaapani asukohas sellised tooted on lossitud.

Artikkel 5

Ametliku sertifikaadi koostamine ja allkirjastamine

1.   Artiklis 4 osutatud ametlik sertifikaat tuleb koostada III lisas esitatud näidise järgi.

2.   Artikli 4 lõike 3 punktides a ja b osutatud toodete ametlikule sertifikaadile kirjutab alla Jaapani pädeva asutuse volitatud esindaja või Jaapani pädeva asutuse volitatud üksuse volitatud esindaja, kes toimib Jaapani pädeva asutuse volituse alusel ja järelevalve all.

3.   Artikli 4 lõike 3 punktides c ja d ning artikli 4 lõikes 4 osutatud toodete ametlikule sertifikaadile kirjutab alla Jaapani pädeva asutuse volitatud esindaja; iga ametliku sertifikaadiga peab kaasas olema proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne.

4.   Ametlik sertifikaat peab vastama rakendusmääruse (EL) 2020/2235 artiklis 5 sätestatud ametlikke sertifikaate käsitlevatele nõuetele.

5.   Pädevad asutused võivad anda välja ametliku asendussertifikaadi ainult kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2235 artiklis 6 sätestatud eeskirjadega.

6.   Ametlik sertifikaat koostatakse käesoleva määruse IV lisas esitatud juhiste alusel.

Artikkel 6

Ametlikud kontrollid liitu toomisel

1.   Artikli 4 lõikes 1 osutatud toodete saadetised peavad liitu toomisel läbima piiripunktis ametliku kontrolli.

2.   Muude kui artikli 4 lõikes 4 osutatud toodete identsus- ja füüsilise kontrolli võib teha määruse (EL) 2017/625 artikli 53 lõike 1 punktis a osutatud kontrollipunktides kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/2123 (13).

3.   Lisaks kõikide saadetiste dokumentide kontrollimisele teevad piiripunkti või kontrollipunktide pädevad asutused pistelisi identsus- ja füüsilisi kontrolle, sealhulgas laboratoorseid analüüse tseesium-134 ja tseesium-137 esinemise kohta. Analüüsitulemused tuleb teha kättesaadavaks hiljemalt viie tööpäeva jooksul.

Artikkel 7

Vabasse ringlusse lubamine

Tolliasutused lubavad artikli 4 lõikes 1 osutatud toodete saadetised vabasse ringlusse ainult sel juhul, kui on esitatud määruse (EL) 2017/625 artikli 57 lõike 2 punktiga b ette nähtud nõuetekohaselt koostatud ühtne sisseveodokument, millega kinnitatakse, et saadetis vastab kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud kohaldatavatele normidele.

Artikkel 8

Läbivaatamine

Käesolev määrus vaadatakse läbi enne 30. juunit 2023.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärus (EL) 2016/6 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 10

Üleminekusäte

Rakendusmääruse (EL) 2016/6 kohaldamisalasse kuuluvaid sööda ja toidu saadetisi, millega on kaasas rakendusmääruse (EL) 2016/6 kohaselt enne 10. oktoobrit 2021 välja antud ametlik deklaratsioon, võib liitu importida rakendusmääruses (EL) 2016/6 sätestatud tingimustel.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. september 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 25. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 297/2011, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (ELT L 80, 26.3.2011, lk 5).

3

(4)  Komisjoni 27. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 961/2011, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 297/2011 (ELT L 252, 28.9.2011, lk 10).

4

(5)  Komisjoni 29. märtsi 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 284/2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 961/2011 (ELT L 92, 30.3.2012, lk 16).

5

(6)  Komisjoni 26. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 996/2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 284/2012 (ELT L 299, 27.10.2012, lk 31).

6

(7)  Komisjoni 28. märtsi 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 322/2014, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (ELT L 95, 29.3.2014, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 5. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/6, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 322/2014 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 5).

8

(9)  Komisjoni 30. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1715, millega kehtestatakse ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi ja selle süsteemikomponentide toimimise eeskirjad (IMSOCi määrus) (ELT L 261, 14.10.2019, lk 37).

9

(10)  Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2235, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loomatervise sertifikaatide näidiste, ametlike sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega teatavate looma- ja kaubakategooriate saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 599/2004, rakendusmäärused (EL) nr 636/2014 ja (EL) 2019/628, direktiiv 98/68/EÜ ning otsused 2000/572/EÜ, 2003/779/EÜ ja 2007/240/EÜ (ELT L 442, 30.12.2020, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 15. jaanuari 2016. aasta määrus (Euratom) 2016/52, millega kehtestatakse toidu ja sööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad tuumaavarii või muu kiirgusliku avariiolukorra puhul ning tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 3954/87 ja komisjoni määrused (Euratom) nr 944/89 ja (Euratom) nr 770/990 (ELT L 13, 20.1.2016, lk 2).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001 (ELT L 327, 11.12.2015, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 10. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2123, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 selles osas, millistel juhtudel ja tingimustel võib teatavate kaupade identsus- ja füüsilist kontrolli teha kontrollipunktis ning dokumentide kontrolli mujal kui piiripunktis (ELT L 321, 12.12.2019, lk 64).

13

---

I LISA

Toidu piirmäärad (1) (Bq/kg)

| | Imiku- ja väikelapsetoidud | Piim ja piimapõhised joogid | Mineraalvesi ja muud sarnased joogid ning fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee | Muu toit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tseesium-134 ja tseesium-137 kogusisaldus | 50 | 50 | 10 | 100 |

Imiku- ja väikelapsetoidud

Piim ja piimapõhised joogid

Mineraalvesi ja muud sarnased joogid ning fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee

Muu toit

Tseesium-134 ja tseesium-137 kogusisaldus

50

50

10

100

Sööda piirmäärad (2) (Bq/kg)

| | Veiste ja hobuste sööt | Seasööt | Kodulindude sööt | Kalasööt (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tseesium-134 ja tseesium-137 kogusisaldus | 100 | 80 | 160 | 40 |

Veiste ja hobuste sööt

Seasööt

Kodulindude sööt

Kalasööt (3)

Tseesium-134 ja tseesium-137 kogusisaldus

100

80

160

40

---

(1)  Kuivatatud toodete puhul, millele on vaja enne tarbimist vett lisada, kehtivad piirmäärad juba tarbimisvalmis toote suhtes.

Kuivatatud seente puhul kohaldatakse töötlemistegurit 5.

Tee puhul kohaldatakse piirmäärasid fermenteerimata teelehtedest keedetud joogivalmis tee suhtes. Piirmäär 10 Bq/kg fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee puhul vastab 500 Bq/kg kuivatatud teelehtede puhul.

(2)  Piirmäär kehtib sööda puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %.

(3)  Välja arvatud dekoratiivkalade sööt.

---

II LISA

Toit ja sööt, millest tuleb enne liitu eksportimist võtta proovid ning määrata tseesium-134 ja tseesium-137 sisaldus

| a) | Fukushima prefektuurist pärit tooted:






  — | metsaseened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 ja ex 2005 99 80 alla; |
| --- | --- | --- |

a)

Fukushima prefektuurist pärit tooted:

—

metsaseened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 ja ex 2005 99 80 alla;

| — | kala ja kalandustooted, mis kuuluvad CN-koodide 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 ja 1604 alla, välja arvatud:






  — | kuldsaba-seriool (Seriola quinqueradiata) ja hiidseriool (Seriola lalandi), mis kuuluvad CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; |
| --- | --- | --- |

—

kala ja kalandustooted, mis kuuluvad CN-koodide 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 ja 1604 alla, välja arvatud:

—

kuldsaba-seriool (Seriola quinqueradiata) ja hiidseriool (Seriola lalandi), mis kuuluvad CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla;

| — | merevaik-seriool (Seriola dumerili), mis kuulub CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; |
| --- | --- |

—

merevaik-seriool (Seriola dumerili), mis kuulub CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla;

| — | suur pagrus (Pagrus major), mis kuulub CN-koodide 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; |
| --- | --- |

—

suur pagrus (Pagrus major), mis kuulub CN-koodide 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla;

| — | havai ebahobumakrell (Pseudocaranx dentex), mis kuulub CN-koodide ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; |
| --- | --- |

—

havai ebahobumakrell (Pseudocaranx dentex), mis kuulub CN-koodide ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla;

| — | idatuun (Thunnus orientalis), mis kuulub CN-koodide ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 ja ex 1604 20 70 alla; |
| --- | --- |

—

idatuun (Thunnus orientalis), mis kuulub CN-koodide ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 ja ex 1604 20 70 alla;

| — | jaapani makrell (Scomber japonicus), mis kuulub CN-koodide ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 ja ex 1604 20 50 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani makrell (Scomber japonicus), mis kuulub CN-koodide ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 ja ex 1604 20 50 alla;

| — | looduslik harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

looduslik harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla;

| — | jaapani silepaanaksi (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani silepaanaksi (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla;

| — | kuivatatud (jaapani) hurmaa (Diospyros sp.) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0810 70 00, ex 0811 90, ex 0812 90 ja ex 0813 50 alla; |
| --- | --- |

—

kuivatatud (jaapani) hurmaa (Diospyros sp.) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0810 70 00, ex 0811 90, ex 0812 90 ja ex 0813 50 alla;

| b) | Miyagi prefektuurist pärit tooted:






  — | metsaseened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 ja ex 2005 99 80 alla; |
| --- | --- | --- |

b)

Miyagi prefektuurist pärit tooted:

—

metsaseened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 ja ex 2005 99 80 alla;

| — | bambuse (Phyllostachys pubescens) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90, ex 0712 90, ex 2004 90 ja 2005 91 00 alla; |
| --- | --- |

—

bambuse (Phyllostachys pubescens) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90, ex 0712 90, ex 2004 90 ja 2005 91 00 alla;

| — | looduslik harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

looduslik harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla;

| — | jaapani silepaanaksi (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani silepaanaksi (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla;

| — | jaapani osmunda (Osmunda japonica) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani osmunda (Osmunda japonica) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

| c) | Gunma prefektuurist pärit tooted:






  — | kala ja kalandustooted, mis kuuluvad CN-koodide 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 ja 1604 alla, välja arvatud:






  — | kuldsaba-seriool (Seriola quinqueradiata) ja hiidseriool (Seriola lalandi), mis kuuluvad CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Gunma prefektuurist pärit tooted:

—

kala ja kalandustooted, mis kuuluvad CN-koodide 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 ja 1604 alla, välja arvatud:

—

kuldsaba-seriool (Seriola quinqueradiata) ja hiidseriool (Seriola lalandi), mis kuuluvad CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla;

| — | merevaik-seriool (Seriola dumerili), mis kuulub CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; |
| --- | --- |

—

merevaik-seriool (Seriola dumerili), mis kuulub CN-koodide ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla;

| — | suur pagrus (Pagrus major), mis kuulub CN-koodide 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; |
| --- | --- |

—

suur pagrus (Pagrus major), mis kuulub CN-koodide 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla;

| — | havai ebahobumakrell (Pseudocaranx dentex), mis kuulub CN-koodide ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla; |
| --- | --- |

—

havai ebahobumakrell (Pseudocaranx dentex), mis kuulub CN-koodide ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 ja ex 1604 20 90 alla;

| — | idatuun (Thunnus orientalis), mis kuulub CN-koodide ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 ja ex 1604 20 70 alla; |
| --- | --- |

—

idatuun (Thunnus orientalis), mis kuulub CN-koodide ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 ja ex 1604 20 70 alla;

| — | jaapani makrell (Scomber japonicus), mis kuulub CN-koodide ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 ja ex 1604 20 50 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani makrell (Scomber japonicus), mis kuulub CN-koodide ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 ja ex 1604 20 50 alla;

| — | jaapani silepaanaksi (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani silepaanaksi (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla;

| d) | Yamanashi, Yamagata, Iwate või Shizuoka prefektuurist pärit tooted:






  — | metsaseened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 ja ex 2005 99 80 alla; |
| --- | --- | --- |

d)

Yamanashi, Yamagata, Iwate või Shizuoka prefektuurist pärit tooted:

—

metsaseened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 ja ex 2005 99 80 alla;

| e) | Ibaraki, Nagano või Niigata prefektuurist pärit tooted:






  — | metsaseened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 ja ex 2005 99 80 alla; |
| --- | --- | --- |

e)

Ibaraki, Nagano või Niigata prefektuurist pärit tooted:

—

metsaseened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 ja ex 2005 99 80 alla;

| — | jaapani silepaanaksi (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla; |
| --- | --- |

—

jaapani silepaanaksi (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 ja ex 0712 90 alla;

| f) | liittooted, mis sisaldavad koguseliselt üle 50 % tooteid, mis on loetletud käesoleva lisa punktides a–e. |
| --- | --- |

f)

liittooted, mis sisaldavad koguseliselt üle 50 % tooteid, mis on loetletud käesoleva lisa punktides a–e.

---

III LISA

ARTIKLIS 4 OSUTATUD AMETLIKU SERTIFIKAADI NÄIDIS

Image 1

| | JAAPAN | Ametlik sertifikaat toidu või sööda liitu sissetoomiseks |
| --- | --- | --- |
| | II. | Ametlik sertifitseerimine |

JAAPAN

Ametlik sertifikaat toidu või sööda liitu sissetoomiseks

II.

| II.a | Sertifikaadi viitenumber |
| --- | --- |

II.a

Sertifikaadi viitenumber

| II.b | IMSOCi viitenumber |
| --- | --- |

II.b

IMSOCi viitenumber

Kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1533, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid,

...

...(rakendusmääruse (EL) 2021/1533 artikli 5 lõikes 2 või 3 osutatud volitatud esindaja)

TÕENDAB, et saadetis vastab Jaapani kehtivates õigusaktides tseesium-134 ja tseesium-137 kogusisalduse kohta kehtestatud piirmääradele.

TÕENDAB, et saadetis sisaldab:

| ☐ | rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas osutatud tooteid, mis ei ole pärit ega ole lähetatud ühestki rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul nõutakse sellest tootest proovi võtmist ja analüüsi; |
| --- | --- |

☐

rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas osutatud tooteid, mis ei ole pärit ega ole lähetatud ühestki rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul nõutakse sellest tootest proovi võtmist ja analüüsi;

| ☐ | rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas osutatud tooteid, mis on lähetatud, aga ei ole pärit ühestki rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul nõutakse sellest tootest proovi võtmist ja analüüsi ning mis ei ole teeloleku või töötlemise ajal saanud radioaktiivset kiirgust; |
| --- | --- |

☐

rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas osutatud tooteid, mis on lähetatud, aga ei ole pärit ühestki rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul nõutakse sellest tootest proovi võtmist ja analüüsi ning mis ei ole teeloleku või töötlemise ajal saanud radioaktiivset kiirgust;

| ☐ | rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas osutatud tooteid, mis on pärit mõnest rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul nõutakse sellest tootest proovi võtmist ja analüüsi ning millest on võetud proov ... (kuupäev) ja et seda on laboratoorselt analüüsitud ... (kuupäev) ... (labori nimetus), et teha kindlaks radionukliidide tseesium-134 ja tseesium-137 sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne; |
| --- | --- |

☐

rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas osutatud tooteid, mis on pärit mõnest rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas loetletud prefektuurist, mille puhul nõutakse sellest tootest proovi võtmist ja analüüsi ning millest on võetud proov ... (kuupäev) ja et seda on laboratoorselt analüüsitud ... (kuupäev) ... (labori nimetus), et teha kindlaks radionukliidide tseesium-134 ja tseesium-137 sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne;

| ☐ | rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas osutatud teadmata päritoluga tooteid või nendest saadud toodet, või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid koostisosa(de)na koguseliselt üle 50 %, millest on võetud proov ... (kuupäev), ja et seda on laboratoorselt analüüsitud ... (kuupäev) ... (labori nimetus), et teha kindlaks radionukliidide tseesium-134 ja tseesium-137 sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne.
  [koht]... [kuupäev] ... |
| --- | --- |

☐

rakendusmääruse (EL) 2021/1533 II lisas osutatud teadmata päritoluga tooteid või nendest saadud toodet, või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid koostisosa(de)na koguseliselt üle 50 %, millest on võetud proov ... (kuupäev), ja et seda on laboratoorselt analüüsitud ... (kuupäev) ... (labori nimetus), et teha kindlaks radionukliidide tseesium-134 ja tseesium-137 sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne.

[koht]... [kuupäev] ...

Märkused

| — | Vt täitmise juhised komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/1533 IV lisas. |
| --- | --- |

—

Vt täitmise juhised komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/1533 IV lisas.

| — | II osa. Allkirja värv peab erinema teksti värvist. Sama põhimõte kehtib ka templite suhtes, v.a reljeeftemplid ja vesimärgid. |
| --- | --- |

—

II osa. Allkirja värv peab erinema teksti värvist. Sama põhimõte kehtib ka templite suhtes, v.a reljeeftemplid ja vesimärgid.

Rakendusmääruse 2021/1533 artikli 5 lõikes 2 või 3 osutatud volitatud esindaja allkiri ja tempel

---

IV LISA

ARTIKLIS 4 OSUTATUD AMETLIKU SERTIFIKAADI TÄITMISE JUHISED

Üldist

Märgistage sobiva variandi lahter ristiga (X).

Lühendi „ISO“ kasutamisel on tegemist riiki tähistava rahvusvahelise kahetäheliste koodiga vastavalt rahvusvahelisele standardile ISO 3166 alpha-2 (1).

Lahtrites I.15, I.18, I.20 võib valida ainult ühe variandi.

Kui ei ole teisiti märgitud, on lahtrite täitmine kohustuslik.

Kui kaubasaaja, sisenemise piiripunkti või veo üksikasju (st transpordivahend ja kuupäev) muudetakse pärast sertifikaadi väljaandmist, peab saadetise eest vastutav ettevõtja teavitama sellest sisenemise liikmesriigi pädevat asutust. Sellise muudatuse puhul ei ole asendussertifikaati vaja taotleda.

Kui ametlik sertifikaat esitatakse IMSOCis, kohaldatakse järgmist:

| — | I osas märgitud kanded või lahtrid kujutavad endast andmesõnastikke ametliku sertifikaadi elektroonilise versiooni jaoks; |
| --- | --- |

—

I osas märgitud kanded või lahtrid kujutavad endast andmesõnastikke ametliku sertifikaadi elektroonilise versiooni jaoks;

| — | ametliku sertifikaadi näidise I osa lahtrite järjestus ning lahtrite suurus ja kuju on soovituslikud; |
| --- | --- |

—

ametliku sertifikaadi näidise I osa lahtrite järjestus ning lahtrite suurus ja kuju on soovituslikud;

| — | kui tempel on nõutav, käsitatakse selle elektroonilise vastena e-templit. Tempel peab vastama määruse (EL) 2017/625 artikli 90 esimese lõigu punktis f osutatud elektrooniliste sertifikaatide väljaandmise normidele. |
| --- | --- |

—

kui tempel on nõutav, käsitatakse selle elektroonilise vastena e-templit. Tempel peab vastama määruse (EL) 2017/625 artikli 90 esimese lõigu punktis f osutatud elektrooniliste sertifikaatide väljaandmise normidele.

I OSA

Lähetatud saadetise andmed

| Riik: | Ametlikku sertifikaati välja andva kolmanda riigi nimi. |
| --- | --- |
| Lahter I.1. | Kaubasaatja/eksportija: saadetist lähetava füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress (tänav, linn ja piirkond, vajaduse korral provints või osariik), mis peab asuma asjaomases kolmandas riigis. |
| Lahter I.2. | Sertifikaadi viitenumber: kolmanda riigi pädeva asutuse enda liigituse kohaselt määratud kohustuslik kordumatu kood. See lahter on kohustuslik kõigi ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (edaspidi „IMSOC“) edastamata ametlike sertifikaatide puhul. |
| Lahter I.2.a. | IMSOCi viitenumber: IMSOCis automaatselt määratud kordumatu viitekood, kui ametlik sertifikaat on IMSOCis registreeritud. Seda lahtrit ei ole vaja täita IMSOCisse edastamata ametlike sertifikaatide puhul. |
| Lahter I.3. | Pädev keskasutus: ametlikku sertifikaati välja andva kolmanda riigi pädeva keskasutuse nimetus. |
| Lahter I.4. | Pädev kohalik asutus: vajaduse korral ametlikku sertifikaati välja andva kolmanda riigi pädeva kohaliku asutuse nimetus. |
| Lahter I.5. | Kaubasaaja/importija: selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, kellele saadetis on liikmesriigis ette nähtud. |
| Lahter I.6. | Saadetise eest vastutav ettevõtja: selle isiku nimi ja aadress, kes vastutab liidus saadetise eest, kui see on jõudnud piiripunkti, ning kes importijana või importija nimel esitab vajalikud sertifikaadid pädevatele asutustele. Selle lahtri täitmine on vabatahtlik. |
| Lahter I.7. | Päritoluriik: selle riigi nimi ja ISO-kood, kust kaup on pärit või kus see on kasvatatud, koristatud või toodetud. |
| Lahter I.8. | Prefektuur, kust kaubad on pärit, kus need on kasvatatud, kogutud või toodetud. |
| Lahter I.9. | Sihtriik: toodete sihtriigiks oleva Euroopa Liidu liikmesriigi nimi ja ISO-kood. |
| Lahter I.11. | Lähtekoht: nende majandite või ettevõtete nimi ja aadress, kust tooted on pärit.
  Toiduainesektori ettevõtte mis tahes üksus. Märkida tuleb üksnes tooteid lähetava ettevõtte nimi. Rohkem kui üht kolmandat riiki hõlmava kaubanduse (kolmnurkkaubandus) puhul on lähtekoht ekspordiahela viimane kolmanda riigi ettevõte, kust lõplik saadetis liitu transporditakse. |
| Lahter I.12. | Sihtkoht: selle teabe esitamine on vabatahtlik.
  Turule laskmise eesmärgil: koht, kuhu tooted lõplikuks mahalaadimiseks saadetakse. Vajaduse korral märkida sihtkoha majandite või ettevõtete nimi, aadress ja tunnustamisnumber. |
| Lahter I.14. | Väljumiskuupäev ja -aeg transpordivahendi (lennuk, laev, raudtee- või maanteesõiduk) väljumise kuupäev. |
| Lahter I.15. | Transpordivahend: lähteriigist väljuv transpordivahend.
  Transpordiliik: lennuk, laev, raudtee- või maanteesõiduk või muu. „Muu“ tähendab nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2005 (2) reguleerimata transpordiliiki.
  Transpordivahendi identifitseerimisandmed: lennukite puhul lennu number, laevade puhul laeva nimi/nimed, raudteesõidukite puhul rongi tunnusandmed ja vaguni number ning maanteesõidukite puhul registreerimismärk ja vajaduse korral haagise registreerimismärk.
  Parvlaeva puhul tuleb esitada ka maanteesõiduki identifitseerimist võimaldav registreerimismärk ja vajaduse korral haagise registreerimismärk ning reisiks kavandatud parvlaeva nimi. |
| Lahter I.16. | Sisenemise piiripunkt: märkida piirpunkti nimi ja selle IMSOCis määratud tunnuskood. |
| Lahter I.17. | Saatedokumendid: | laboriaruanne: märkida artikli 4 lõike 3 punktis c ja artikli 4 lõikes 4 osutatud laborianalüüside aruande/tulemuste viitenumber ja väljaandmise kuupäev. |

Riik:

Ametlikku sertifikaati välja andva kolmanda riigi nimi.

Lahter I.1.

Kaubasaatja/eksportija: saadetist lähetava füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress (tänav, linn ja piirkond, vajaduse korral provints või osariik), mis peab asuma asjaomases kolmandas riigis.

Lahter I.2.

Sertifikaadi viitenumber: kolmanda riigi pädeva asutuse enda liigituse kohaselt määratud kohustuslik kordumatu kood. See lahter on kohustuslik kõigi ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (edaspidi „IMSOC“) edastamata ametlike sertifikaatide puhul.

Lahter I.2.a.

IMSOCi viitenumber: IMSOCis automaatselt määratud kordumatu viitekood, kui ametlik sertifikaat on IMSOCis registreeritud. Seda lahtrit ei ole vaja täita IMSOCisse edastamata ametlike sertifikaatide puhul.

Lahter I.3.

Pädev keskasutus: ametlikku sertifikaati välja andva kolmanda riigi pädeva keskasutuse nimetus.

Lahter I.4.

Pädev kohalik asutus: vajaduse korral ametlikku sertifikaati välja andva kolmanda riigi pädeva kohaliku asutuse nimetus.

Lahter I.5.

Kaubasaaja/importija: selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, kellele saadetis on liikmesriigis ette nähtud.

Lahter I.6.

Saadetise eest vastutav ettevõtja: selle isiku nimi ja aadress, kes vastutab liidus saadetise eest, kui see on jõudnud piiripunkti, ning kes importijana või importija nimel esitab vajalikud sertifikaadid pädevatele asutustele. Selle lahtri täitmine on vabatahtlik.

Lahter I.7.

Päritoluriik: selle riigi nimi ja ISO-kood, kust kaup on pärit või kus see on kasvatatud, koristatud või toodetud.

Lahter I.8.

Prefektuur, kust kaubad on pärit, kus need on kasvatatud, kogutud või toodetud.

Lahter I.9.

Sihtriik: toodete sihtriigiks oleva Euroopa Liidu liikmesriigi nimi ja ISO-kood.

Lahter I.11.

Lähtekoht: nende majandite või ettevõtete nimi ja aadress, kust tooted on pärit.

Toiduainesektori ettevõtte mis tahes üksus. Märkida tuleb üksnes tooteid lähetava ettevõtte nimi. Rohkem kui üht kolmandat riiki hõlmava kaubanduse (kolmnurkkaubandus) puhul on lähtekoht ekspordiahela viimane kolmanda riigi ettevõte, kust lõplik saadetis liitu transporditakse.

Lahter I.12.

Sihtkoht: selle teabe esitamine on vabatahtlik.

Turule laskmise eesmärgil: koht, kuhu tooted lõplikuks mahalaadimiseks saadetakse. Vajaduse korral märkida sihtkoha majandite või ettevõtete nimi, aadress ja tunnustamisnumber.

Lahter I.14.

Väljumiskuupäev ja -aeg transpordivahendi (lennuk, laev, raudtee- või maanteesõiduk) väljumise kuupäev.

Lahter I.15.

Transpordivahend: lähteriigist väljuv transpordivahend.

Transpordiliik: lennuk, laev, raudtee- või maanteesõiduk või muu. „Muu“ tähendab nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2005 (2) reguleerimata transpordiliiki.

Transpordivahendi identifitseerimisandmed: lennukite puhul lennu number, laevade puhul laeva nimi/nimed, raudteesõidukite puhul rongi tunnusandmed ja vaguni number ning maanteesõidukite puhul registreerimismärk ja vajaduse korral haagise registreerimismärk.

Parvlaeva puhul tuleb esitada ka maanteesõiduki identifitseerimist võimaldav registreerimismärk ja vajaduse korral haagise registreerimismärk ning reisiks kavandatud parvlaeva nimi.

Lahter I.16.

Sisenemise piiripunkt: märkida piirpunkti nimi ja selle IMSOCis määratud tunnuskood.

Lahter I.17.

Saatedokumendid:

laboriaruanne: märkida artikli 4 lõike 3 punktis c ja artikli 4 lõikes 4 osutatud laborianalüüside aruande/tulemuste viitenumber ja väljaandmise kuupäev.

| | Muud: kui saadetisele on lisatud mõni muu dokument, nt äridokument, tuleb märkida selle liik ja viitenumber (nt lennuveokirja number, laeva lastikirja number või rongi või maanteesõiduki puhul kaubasaatelehe number). |
| --- | --- |

Muud: kui saadetisele on lisatud mõni muu dokument, nt äridokument, tuleb märkida selle liik ja viitenumber (nt lennuveokirja number, laeva lastikirja number või rongi või maanteesõiduki puhul kaubasaatelehe number).

Lahter I.18.

Veotingimused: nõutud temperatuurikategooria toodete veo ajal (keskkonnatemperatuur, jahutatud, külmutatud). Valida võib ainult ühe kategooria.

Lahter I.19.

Konteineri nr/plommi nr: vajaduse korral vastavad numbrid.

Konteineri number tuleb esitada, kui kaupa veetakse suletud konteinerites.

Märkida tuleb üksnes ametliku plommi number. Ametlik plomm kehtib, kui plomm on konteineri, veoauto või raudteevaguni külge pandud ametliku sertifikaadi välja andnud pädeva asutuse järelevalve all.

Lahter I.20.

Kaup on deklareeritud järgmisel eesmärgil: märkida toodete kavandatud kasutusotstarve, nagu on sätestatud liidu asjaomases ametlikus sertifikaadis.

Inimtoit: ainult inimtoiduks ettenähtud tooted.

Lahter I.22.

Siseturu jaoks: kõik saadetised, mis on ette nähtud turule laskmiseks liidus.

Lahter I.23.

Pakkeüksuste üldarv: pakkeüksuste arv. Lahtise lasti puhul on selle lahtri täitmine vabatahtlik.

Lahter I.24.

Kogus:

| | Kogunetokaal: netokaal määratletakse kaupade massina ilma kontaktpakendite ja muude pakenditeta. |
| --- | --- |

Kogunetokaal: netokaal määratletakse kaupade massina ilma kontaktpakendite ja muude pakenditeta.

| | Kogubrutokaal: kogukaal kilogrammides. Brutokaal määratletakse toodete kogukaaluna koos kontaktpakendite ja muu pakendiga, välja arvatud transpordikonteinerid ja muu transpordivarustus. |
| --- | --- |

Kogubrutokaal: kogukaal kilogrammides. Brutokaal määratletakse toodete kogukaaluna koos kontaktpakendite ja muu pakendiga, välja arvatud transpordikonteinerid ja muu transpordivarustus.

Lahter I.25.

Kauba kirjeldus: märkida Maailma Tolliorganisatsiooni määratletud asjaomane harmoneeritud süsteemi kood („HS-kood“) ja jaotis, nagu on osutatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (3). Kõnealust tollikirjeldust tuleb vajaduse korral täiendada toodete klassifitseerimiseks vajaliku lisateabega.

Märkida liik, tooteliik, pakkeüksuste arv, pakendi liik, partii number, netokaal ja lõpptarbija (st kas tooted on pakendatud lõpptarbija jaoks).

Liik: teaduslik nimetus või nagu määratletud kooskõlas liidu õigusega.

Pakendi liik: Märkida pakendiliik.

II OSA

Ametlik sertifitseerimine

Käesoleva osa peab täitma rakendusmääruse (EL) 2021/1533 artikli 5 lõikes 2 või 3 osutatud volitatud esindaja.

| Lahter II. | Ametlik sertifikaat: palun täitke käesolev osa vastavalt liidu erinõuetele, mis on seotud toodete laadiga.
  Kui ametlikku sertifikaati ei edastata IMSOCis, peab ametlikku sertifikaati välja andev volitatud ametnik kriipsutama läbi need kinnitused, mis ei ole asjakohased, kinnitades seda oma nimetähtede ja templiga, või need kinnitused ametlikust sertifikaadist täielikult välja jätma.
  Kui ametlik sertifikaat antakse välja IMSOCis, tuleb kinnitused, mis ei ole asjakohased, läbi kriipsutada või ametlikust sertifikaadist täielikult välja jätta. |
| --- | --- |
| Lahter II.a. | Sertifikaadi viitenumber: sama viitenumber nagu lahtris I.2. |
| Lahter II.b. | IMSOCi viitenumber: sama viitenumber nagu lahtris I.2.a. Kohustuslik ainult IMSOCis välja antud ametlike sertifikaatide puhul. |

Lahter II.

Ametlik sertifikaat: palun täitke käesolev osa vastavalt liidu erinõuetele, mis on seotud toodete laadiga.

Kui ametlikku sertifikaati ei edastata IMSOCis, peab ametlikku sertifikaati välja andev volitatud ametnik kriipsutama läbi need kinnitused, mis ei ole asjakohased, kinnitades seda oma nimetähtede ja templiga, või need kinnitused ametlikust sertifikaadist täielikult välja jätma.

Kui ametlik sertifikaat antakse välja IMSOCis, tuleb kinnitused, mis ei ole asjakohased, läbi kriipsutada või ametlikust sertifikaadist täielikult välja jätta.

Lahter II.a.

Sertifikaadi viitenumber: sama viitenumber nagu lahtris I.2.

Lahter II.b.

IMSOCi viitenumber: sama viitenumber nagu lahtris I.2.a. Kohustuslik ainult IMSOCis välja antud ametlike sertifikaatide puhul.

| Volitatud esindaja | : | kolmanda riigi pädeva asutuse ametnik, keda selline asutus on volitanud ametlikke sertifikaate allkirjastama: nimi trükitähtedega, kvalifikatsioon ja ametinimetus, vajaduse korral pädeva asutuse tunnusnumber ja originaaltempli jäljend ning kuupäev ja allkiri. |
| --- | --- | --- |

Volitatud esindaja

:

kolmanda riigi pädeva asutuse ametnik, keda selline asutus on volitanud ametlikke sertifikaate allkirjastama: nimi trükitähtedega, kvalifikatsioon ja ametinimetus, vajaduse korral pädeva asutuse tunnusnumber ja originaaltempli jäljend ning kuupäev ja allkiri.

---

(1)  Riiginimed ja koodi elemendid: http://www.iso.org/iso/country_codes/iso-3166-1_decoding_table.htm.

(2)  Komisjoni 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1).

(3)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

---