# Službeni list L 20/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 20 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.31. siječnja 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 20

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.31. siječnja 2022.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/123 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. siječnja 2022. o pojačanoj ulozi Europske agencije za lijekove u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju njima u području lijekova i medicinskih proizvoda (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/123 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. siječnja 2022. o pojačanoj ulozi Europske agencije za lijekove u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju njima u području lijekova i medicinskih proizvoda (
  1
  )

1

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/124 od 25. siječnja 2022. o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica | 38 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/125 od 19. studenoga 2021. o izmjeni priloga od I. do V. Uredbi (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o europskim ekonomskim računima okoliša (
  1
  ) | 40 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 оd 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) | 52 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 оd 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura | 95 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/128 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanja i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, provjera, sredstava osiguranja i transparentnosti | 131 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/129 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o vrstama intervencija koje se odnose na uljarice, pamuk i nusproizvode proizvodnje vina u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća te o zahtjevima u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću u pogledu potpore Unije i strateških planova u okviru ZPP-a | 197 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/130 оd 24. siječnja 2022. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Bračko maslinovo ulje (ZOI)) | 206 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/131 оd 24. siječnja 2022. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Carne Ramo Grande (ZOI)) | 207 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/132 оd 28. siječnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici u pogledu provedbe ažuriranja godišnje, mjesečne i kratkoročne mjesečne energetske statistike (
  1
  ) | 208 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/133 od 25. siječnja 2022. kojom se Francuskoj odobrava uvođenje posebne mjere odstupanja od članaka 218. i 232. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost | 272 |
| | * | Odluka (EU) 2022/134 Europske središnje banke od 19. siječnja 2022. o utvrđivanju zajedničkih pravila o prijenosu nadzornih informacija od strane Europske središnje banke tijelima u svrhu provođenja zadaća koje se ESB-u dodjeljuju Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (ESB/2022/2) | 275 |

II.   Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/124 od 25. siječnja 2022. o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica

38

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/125 od 19. studenoga 2021. o izmjeni priloga od I. do V. Uredbi (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o europskim ekonomskim računima okoliša (
  1
  )

1

40

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 оd 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC)

52

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 оd 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura

95

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/128 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanja i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, provjera, sredstava osiguranja i transparentnosti

131

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/129 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o vrstama intervencija koje se odnose na uljarice, pamuk i nusproizvode proizvodnje vina u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća te o zahtjevima u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću u pogledu potpore Unije i strateških planova u okviru ZPP-a

197

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/130 оd 24. siječnja 2022. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Bračko maslinovo ulje (ZOI))

206

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/131 оd 24. siječnja 2022. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Carne Ramo Grande (ZOI))

207

*

Uredba Komisije (EU) 2022/132 оd 28. siječnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici u pogledu provedbe ažuriranja godišnje, mjesečne i kratkoročne mjesečne energetske statistike (
  1
  )

1

208

ODLUKE

*

Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/133 od 25. siječnja 2022. kojom se Francuskoj odobrava uvođenje posebne mjere odstupanja od članaka 218. i 232. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

272

*

Odluka (EU) 2022/134 Europske središnje banke od 19. siječnja 2022. o utvrđivanju zajedničkih pravila o prijenosu nadzornih informacija od strane Europske središnje banke tijelima u svrhu provođenja zadaća koje se ESB-u dodjeljuju Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (ESB/2022/2)

275

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/1 оd 20. listopada 2021. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa robe s dvojnom namjenom ( SL L 3, 6.1.2022. ) | 282 |

Ispravci

*

Ispravak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/1 оd 20. listopada 2021. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa robe s dvojnom namjenom ( SL L 3, 6.1.2022. )

( SL L 3, 6.1.2022. )

282

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/1

---

UREDBA (EU) 2022/123 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 25. siječnja 2022.

o pojačanoj ulozi Europske agencije za lijekove u pripravnosti za krizne situacije i upravljanju njima u području lijekova i medicinskih proizvoda

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (c),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | U skladu s člancima 9. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), Unija osigurava visok stupanj zaštite zdravlja ljudi pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člancima 9. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), Unija osigurava visok stupanj zaštite zdravlja ljudi pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije.

| (2) | U pandemiji bolesti COVID-19 istaknuta je međupovezanost zdravlja ljudi, životinja i ekosustava te rizici koji prijete zbog gubitka bioraznolikosti na Zemlji. Kao što je to prepoznala Svjetska zdravstvena organizacija, mnogi mikrobi uzrokuju zaraze i kod životinja i kod ljudi pa se problem prijenosa bolesti ne može spriječiti ili ukloniti naporima usmjerenima samo na zdravlje ljudi ili samo na zdravlje životinja. Bolesti se mogu prenositi s ljudi na životinje ili obrnuto pa se trebaju rješavati i kod ljudi i kod životinja, iskorištavajući moguće sinergije u istraživanju i liječenju. Otprilike 70 % novih bolesti i gotovo sve poznate pandemije, odnosno gripa, HIV/AIDS i COVID-19, jesu zoonoze. U proteklih 60 godina broj tih bolesti povećao se na svjetskoj razini. Promjene u upotrebi zemljišta, krčenje šuma, urbanizacija, proširenje i intenziviranje poljoprivrede, nezakonita trgovina divljom faunom i florom te obrasci potrošnje čimbenici su koji su doprinijeli tom povećanju. Zoonotski patogeni mogu biti bakterijski, virusni ili parazitski te mogu sadržavati neuobičajene agense, koji se mogu proširiti na ljude izravnim kontaktom ili putem hrane, vode ili okoliša. Pandemija bolesti COVID-19 jasan je primjer potrebe za jačanjem provedbe pristupa „Jedno zdravlje” u Uniji radi postizanja boljih javnozdravstvenih ishoda jer se, kako se navodi u Uredbi (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća (4), „priznaje da je zdravlje ljudi povezano sa zdravljem životinja i s okolišem, i da se djelovanjima za borbu protiv prijetnji zdravlju moraju uzimati u obzir te tri dimenzije”. |
| --- | --- |

(2)

U pandemiji bolesti COVID-19 istaknuta je međupovezanost zdravlja ljudi, životinja i ekosustava te rizici koji prijete zbog gubitka bioraznolikosti na Zemlji. Kao što je to prepoznala Svjetska zdravstvena organizacija, mnogi mikrobi uzrokuju zaraze i kod životinja i kod ljudi pa se problem prijenosa bolesti ne može spriječiti ili ukloniti naporima usmjerenima samo na zdravlje ljudi ili samo na zdravlje životinja. Bolesti se mogu prenositi s ljudi na životinje ili obrnuto pa se trebaju rješavati i kod ljudi i kod životinja, iskorištavajući moguće sinergije u istraživanju i liječenju. Otprilike 70 % novih bolesti i gotovo sve poznate pandemije, odnosno gripa, HIV/AIDS i COVID-19, jesu zoonoze. U proteklih 60 godina broj tih bolesti povećao se na svjetskoj razini. Promjene u upotrebi zemljišta, krčenje šuma, urbanizacija, proširenje i intenziviranje poljoprivrede, nezakonita trgovina divljom faunom i florom te obrasci potrošnje čimbenici su koji su doprinijeli tom povećanju. Zoonotski patogeni mogu biti bakterijski, virusni ili parazitski te mogu sadržavati neuobičajene agense, koji se mogu proširiti na ljude izravnim kontaktom ili putem hrane, vode ili okoliša. Pandemija bolesti COVID-19 jasan je primjer potrebe za jačanjem provedbe pristupa „Jedno zdravlje” u Uniji radi postizanja boljih javnozdravstvenih ishoda jer se, kako se navodi u Uredbi (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća (4), „priznaje da je zdravlje ljudi povezano sa zdravljem životinja i s okolišem, i da se djelovanjima za borbu protiv prijetnji zdravlju moraju uzimati u obzir te tri dimenzije”.

| (3) | Dosad nezabilježeno iskustvo s pandemijom bolesti COVID-19 također je ukazalo na poteškoće Unije i država članica u suočavanju s takvim izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja. U tom se pogledu pokazalo da je jačanje uloge Unije nužno kako bi bila učinkovitija u upravljanju dostupnošću lijekova i dostupnošću medicinskih proizvoda i in vitro dijagnostičkih medicinskih proizvoda te njihova pribora (zajednički „medicinski proizvodi”) te u razvijanju medicinskih protumjera kako bi se uklonile prijetnje javnom zdravlju već u ranoj fazi na usklađen način kojim se osigurava suradnja i koordinacija između Unije, nacionalnih i regionalnih nadležnih tijela, industrije lijekova i medicinskih proizvoda i drugih aktera u lancima opskrbe lijekovima i medicinskim proizvodima, uključujući zdravstvene radnike. Unija treba dati veći prioritet zdravlju, ali njezina sposobnost da osigura kontinuirano pružanje visokokvalitetnih zdravstvenih usluga i bude spremna za suočavanje s epidemijama i drugim prijetnjama zdravlju ozbiljno je otežana zbog nepostojanja jasno definiranog pravnog okvira za upravljanje njezinim odgovorom na pandemiju te zbog ograničenih mandata i resursa njezinih zdravstvenih agencija, kao i zbog ograničenog stupnja pripravnosti Unije i država članica za izvanredna stanja u području javnog zdravlja koja utječu na većinu država članica. |
| --- | --- |

(3)

Dosad nezabilježeno iskustvo s pandemijom bolesti COVID-19 također je ukazalo na poteškoće Unije i država članica u suočavanju s takvim izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja. U tom se pogledu pokazalo da je jačanje uloge Unije nužno kako bi bila učinkovitija u upravljanju dostupnošću lijekova i dostupnošću medicinskih proizvoda i in vitro dijagnostičkih medicinskih proizvoda te njihova pribora (zajednički „medicinski proizvodi”) te u razvijanju medicinskih protumjera kako bi se uklonile prijetnje javnom zdravlju već u ranoj fazi na usklađen način kojim se osigurava suradnja i koordinacija između Unije, nacionalnih i regionalnih nadležnih tijela, industrije lijekova i medicinskih proizvoda i drugih aktera u lancima opskrbe lijekovima i medicinskim proizvodima, uključujući zdravstvene radnike. Unija treba dati veći prioritet zdravlju, ali njezina sposobnost da osigura kontinuirano pružanje visokokvalitetnih zdravstvenih usluga i bude spremna za suočavanje s epidemijama i drugim prijetnjama zdravlju ozbiljno je otežana zbog nepostojanja jasno definiranog pravnog okvira za upravljanje njezinim odgovorom na pandemiju te zbog ograničenih mandata i resursa njezinih zdravstvenih agencija, kao i zbog ograničenog stupnja pripravnosti Unije i država članica za izvanredna stanja u području javnog zdravlja koja utječu na većinu država članica.

| (4) | Nestašice lijekova i medicinskih proizvoda imaju različite i složene temeljne uzroke koje je potrebno dodatno proučiti, razumjeti i analizirati zajedno s različitim dionicima kako bi ih se moglo sveobuhvatno riješiti. Bolje razumijevanje tih nestašica trebalo bi uključivati utvrđivanje slabosti u lancu opskrbe. U konkretnom slučaju pandemije bolesti COVID-19 nestašica terapija za tu bolest imala je niz uzroka, od poteškoća u proizvodnji u trećim zemljama do logističkih ili proizvodnih poteškoća u Uniji, dok je do nestašice cjepiva došlo zbog neadekvatnih proizvodnih kapaciteta. |
| --- | --- |

(4)

Nestašice lijekova i medicinskih proizvoda imaju različite i složene temeljne uzroke koje je potrebno dodatno proučiti, razumjeti i analizirati zajedno s različitim dionicima kako bi ih se moglo sveobuhvatno riješiti. Bolje razumijevanje tih nestašica trebalo bi uključivati utvrđivanje slabosti u lancu opskrbe. U konkretnom slučaju pandemije bolesti COVID-19 nestašica terapija za tu bolest imala je niz uzroka, od poteškoća u proizvodnji u trećim zemljama do logističkih ili proizvodnih poteškoća u Uniji, dok je do nestašice cjepiva došlo zbog neadekvatnih proizvodnih kapaciteta.

| (5) | Poremećaji u često složenim lancima opskrbe lijekovima i medicinskim proizvodima, nacionalna izvozna ograničenja i zabrane, zatvaranja granica kojima se ometa slobodno kretanje takve robe, nesigurnost povezana s ponudom i potražnjom takve robe u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i nedostatak proizvodnje određenih lijekova ili djelatnih tvari u Uniji doveli su do znatnih prepreka neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i uklanjanju ozbiljnih prijetnji javnom zdravlju u cijeloj Uniji, s teškim posljedicama za građane Unije. |
| --- | --- |

(5)

Poremećaji u često složenim lancima opskrbe lijekovima i medicinskim proizvodima, nacionalna izvozna ograničenja i zabrane, zatvaranja granica kojima se ometa slobodno kretanje takve robe, nesigurnost povezana s ponudom i potražnjom takve robe u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i nedostatak proizvodnje određenih lijekova ili djelatnih tvari u Uniji doveli su do znatnih prepreka neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i uklanjanju ozbiljnih prijetnji javnom zdravlju u cijeloj Uniji, s teškim posljedicama za građane Unije.

| (6) | Rješavanje problema nestašica lijekova dugogodišnji je prioritet država članica i Europskog parlamenta, što je vidljivo iz nekoliko izvješća Europskog parlamenta, kao što je rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2020. o nestašici lijekova – rješenja za novonastali problem (5), te iz rasprava u okviru Vijeća Europske unije. Međutim, taj je problem dosad ostao neriješen. |
| --- | --- |

(6)

Rješavanje problema nestašica lijekova dugogodišnji je prioritet država članica i Europskog parlamenta, što je vidljivo iz nekoliko izvješća Europskog parlamenta, kao što je rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2020. o nestašici lijekova – rješenja za novonastali problem (5), te iz rasprava u okviru Vijeća Europske unije. Međutim, taj je problem dosad ostao neriješen.

| (7) | Nestašice lijekova predstavljaju sve veću prijetnju javnom zdravlju te ozbiljno utječu na zdravstvene sustave i pravo pacijenata na pristup odgovarajućem liječenju. Povećana globalna potražnja za lijekovima, koja je bila pogoršana pandemijom bolesti COVID-19, dovela je do daljnjih nestašica lijekova, slabeći zdravstvene sustave u državama članicama i uzrokujući znatne rizike za zdravlje pacijenata i njihovu skrb, posebno u pogledu napredovanja bolesti i pogoršanja simptoma, duljih odgađanja ili prekida skrbi ili terapije, duljih hospitalizacija, povećanog rizika od izloženosti krivotvorenim lijekovima, medikacijskih pogrešaka, negativnih učinaka kao rezultata zamjene nedostupnih lijekova alternativnim lijekovima, znatnih psiholoških poteškoća pacijenata i povećanja troškova za zdravstvene sustave. |
| --- | --- |

(7)

Nestašice lijekova predstavljaju sve veću prijetnju javnom zdravlju te ozbiljno utječu na zdravstvene sustave i pravo pacijenata na pristup odgovarajućem liječenju. Povećana globalna potražnja za lijekovima, koja je bila pogoršana pandemijom bolesti COVID-19, dovela je do daljnjih nestašica lijekova, slabeći zdravstvene sustave u državama članicama i uzrokujući znatne rizike za zdravlje pacijenata i njihovu skrb, posebno u pogledu napredovanja bolesti i pogoršanja simptoma, duljih odgađanja ili prekida skrbi ili terapije, duljih hospitalizacija, povećanog rizika od izloženosti krivotvorenim lijekovima, medikacijskih pogrešaka, negativnih učinaka kao rezultata zamjene nedostupnih lijekova alternativnim lijekovima, znatnih psiholoških poteškoća pacijenata i povećanja troškova za zdravstvene sustave.

| (8) | Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je problem nestašica određenih lijekova koji se smatraju ključnima za borbu protiv pandemije te je istaknula vanjsku ovisnost Unije u pogledu domaće proizvodnje lijekova i medicinskih proizvoda, nedostatak koordinacije i strukturna ograničenja sposobnosti Unije i država članica da brzo i djelotvorno reagiraju na takve izazove tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja. Također je istaknula potrebu za podupiranjem i jačanjem industrijskih kapaciteta za proizvodnju tih lijekova i medicinskih proizvoda odgovarajućim politikama, kao i potrebu za aktivnijim i širim sudjelovanjem institucija, tijela, ureda i agencija Unije u zaštiti zdravlja građana Unije. |
| --- | --- |

(8)

Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je problem nestašica određenih lijekova koji se smatraju ključnima za borbu protiv pandemije te je istaknula vanjsku ovisnost Unije u pogledu domaće proizvodnje lijekova i medicinskih proizvoda, nedostatak koordinacije i strukturna ograničenja sposobnosti Unije i država članica da brzo i djelotvorno reagiraju na takve izazove tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja. Također je istaknula potrebu za podupiranjem i jačanjem industrijskih kapaciteta za proizvodnju tih lijekova i medicinskih proizvoda odgovarajućim politikama, kao i potrebu za aktivnijim i širim sudjelovanjem institucija, tijela, ureda i agencija Unije u zaštiti zdravlja građana Unije.

| (9) | Brz razvoj bolesti COVID-19 i širenje virusa doveli su do naglog porasta potražnje za medicinskim proizvodima kao što su ventilatori, kirurške maske i kompleti za testiranje na bolest COVID-19, a poremećaji u proizvodnji ili ograničen kapacitet za brzo povećanje proizvodnje te složenost i globalna priroda lanca opskrbe medicinskim proizvodima doveli su ozbiljnih poteškoća u opskrbi, a ponekad i ozbiljnih nestašica medicinskih proizvoda.Doveli su i do međusobnog natjecanja država članica u nastojanjima da odgovore na legitimne potrebe svojih građana, što je doprinijelo nekoordiniranim djelovanjima na nacionalnim razinama, kao što su gomilanje i stvaranje zaliha. Nadalje, zbog navedenih problema u žurnu proizvodnju takvih medicinskih proizvoda uključeni su novi subjekti, što je potom dovelo do kašnjenja u ocjenjivanjima sukladnosti te do pojave preskupih, nesukladnih, nesigurnih, pa čak i krivotvorenih medicinskih proizvoda. Stoga je primjereno i hitno potrebno uspostaviti dugoročne strukture unutar Europske agencije za lijekove („Agencija”) uspostavljene Uredbom (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6) kako bi se osiguralo pouzdanije i učinkovitije praćenje nestašica medicinskih proizvoda koje se mogu pojaviti tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te koordinaciju upravljanja tim nestašicama, kao i pojačan i rani dijalog s industrijom medicinskih proizvoda i zdravstvenim radnicima radi sprečavanja i ublažavanja tih nestašica. |
| --- | --- |

(9)

Brz razvoj bolesti COVID-19 i širenje virusa doveli su do naglog porasta potražnje za medicinskim proizvodima kao što su ventilatori, kirurške maske i kompleti za testiranje na bolest COVID-19, a poremećaji u proizvodnji ili ograničen kapacitet za brzo povećanje proizvodnje te složenost i globalna priroda lanca opskrbe medicinskim proizvodima doveli su ozbiljnih poteškoća u opskrbi, a ponekad i ozbiljnih nestašica medicinskih proizvoda.Doveli su i do međusobnog natjecanja država članica u nastojanjima da odgovore na legitimne potrebe svojih građana, što je doprinijelo nekoordiniranim djelovanjima na nacionalnim razinama, kao što su gomilanje i stvaranje zaliha. Nadalje, zbog navedenih problema u žurnu proizvodnju takvih medicinskih proizvoda uključeni su novi subjekti, što je potom dovelo do kašnjenja u ocjenjivanjima sukladnosti te do pojave preskupih, nesukladnih, nesigurnih, pa čak i krivotvorenih medicinskih proizvoda. Stoga je primjereno i hitno potrebno uspostaviti dugoročne strukture unutar Europske agencije za lijekove („Agencija”) uspostavljene Uredbom (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6) kako bi se osiguralo pouzdanije i učinkovitije praćenje nestašica medicinskih proizvoda koje se mogu pojaviti tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te koordinaciju upravljanja tim nestašicama, kao i pojačan i rani dijalog s industrijom medicinskih proizvoda i zdravstvenim radnicima radi sprečavanja i ublažavanja tih nestašica.

| (10) | Pandemija bolesti COVID-19 i izvanredno stanje u području javnog zdravlja koje je uslijedilo razotkrili su potrebu za koordiniranijim pristupom Unije upravljanju krizama. Iako zbog izvanredne naravi situacije nije provedena procjena učinka koja bi se priložila Komisijinom prijedlogu ove Uredbe, trebalo bi osigurati dodjelu dostatnih ljudskih i financijskih resursa, uzimajući u obzir posebnosti zdravstvenog sektora u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

(10)

Pandemija bolesti COVID-19 i izvanredno stanje u području javnog zdravlja koje je uslijedilo razotkrili su potrebu za koordiniranijim pristupom Unije upravljanju krizama. Iako zbog izvanredne naravi situacije nije provedena procjena učinka koja bi se priložila Komisijinom prijedlogu ove Uredbe, trebalo bi osigurati dodjelu dostatnih ljudskih i financijskih resursa, uzimajući u obzir posebnosti zdravstvenog sektora u različitim državama članicama.

| (11) | Nesigurnost ponude i potražnje te rizik od nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao što je pandemija bolesti COVID-19, mogu uzrokovati ograničenja izvoza među državama članicama i druge nacionalne zaštitne mjere, što može ozbiljno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta, pogoršavajući time posljedice za javno zdravlje te dovodeći do potrebe za uspostavom privremenih mehanizama transparentnosti izvoza i odobravanja izvoza. Nadalje, nestašice lijekova mogu prouzročiti ozbiljne rizike za zdravlje pacijenata u Uniji jer zbog nedostatka lijekova može doći do medikacijskih pogrešaka, dužeg trajanja bolničkog liječenja, nuspojava i povećanog rizika od smrtnih slučajeva uzrokovanih primjenom neprikladnih lijekova koji se upotrebljavaju kao zamjena za nedostupne lijekove. Nestašice medicinskih proizvoda mogu dovesti do nedostatka dijagnostičkih sredstava, što negativno utječe na mjere u području javnog zdravlja, ili do pogoršanja bolesti ili nedostatka liječenja, te mogu spriječiti zdravstvene radnike da na odgovarajući način obavljaju svoje zadaće ili onemogućiti njihovu zaštitu pri obavljanju tih zadaća, što se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19, uz ozbiljne posljedice za njihovo zdravlje. Takve nestašice, poput nedostatne opskrbe kompletima za testiranje na bolest COVID-19, mogu imati i znatan učinak na kontrolu širenja određenog patogena. Stoga je važno imati odgovarajući okvir na razini Unije za koordinaciju odgovora Unije na nestašice lijekova i medicinskih proizvoda te za jačanje i formaliziranje praćenja ključnih lijekova i medicinskih proizvoda na najučinkovitiji način i kako bi se izbjeglo stvaranje nepotrebnih opterećenja za dionike koja mogu iscrpiti resurse i prouzročiti dodatna kašnjenja. |
| --- | --- |

(11)

Nesigurnost ponude i potražnje te rizik od nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao što je pandemija bolesti COVID-19, mogu uzrokovati ograničenja izvoza među državama članicama i druge nacionalne zaštitne mjere, što može ozbiljno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta, pogoršavajući time posljedice za javno zdravlje te dovodeći do potrebe za uspostavom privremenih mehanizama transparentnosti izvoza i odobravanja izvoza. Nadalje, nestašice lijekova mogu prouzročiti ozbiljne rizike za zdravlje pacijenata u Uniji jer zbog nedostatka lijekova može doći do medikacijskih pogrešaka, dužeg trajanja bolničkog liječenja, nuspojava i povećanog rizika od smrtnih slučajeva uzrokovanih primjenom neprikladnih lijekova koji se upotrebljavaju kao zamjena za nedostupne lijekove. Nestašice medicinskih proizvoda mogu dovesti do nedostatka dijagnostičkih sredstava, što negativno utječe na mjere u području javnog zdravlja, ili do pogoršanja bolesti ili nedostatka liječenja, te mogu spriječiti zdravstvene radnike da na odgovarajući način obavljaju svoje zadaće ili onemogućiti njihovu zaštitu pri obavljanju tih zadaća, što se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19, uz ozbiljne posljedice za njihovo zdravlje. Takve nestašice, poput nedostatne opskrbe kompletima za testiranje na bolest COVID-19, mogu imati i znatan učinak na kontrolu širenja određenog patogena. Stoga je važno imati odgovarajući okvir na razini Unije za koordinaciju odgovora Unije na nestašice lijekova i medicinskih proizvoda te za jačanje i formaliziranje praćenja ključnih lijekova i medicinskih proizvoda na najučinkovitiji način i kako bi se izbjeglo stvaranje nepotrebnih opterećenja za dionike koja mogu iscrpiti resurse i prouzročiti dodatna kašnjenja.

| (12) | Trebalo bi utvrditi i razviti, osobito zajedničkim naporima javnih tijela, privatnog sektora i akademske zajednice, sigurne i djelotvorne lijekove kojima se liječe, sprečavaju ili dijagnosticiraju bolesti koje uzrokuju izvanredna stanja u području javnog zdravlja te bi ih trebalo staviti na raspolaganje građanima Unije što je prije moguće tijekom tih izvanrednih stanja. Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je i potrebu za koordinacijom procjena i zaključaka u pogledu multinacionalnih kliničkih ispitivanja, u skladu s time što su dobrovoljno radili stručnjaci za klinička ispitivanja u državama članicama prije datuma početka primjene Uredbe (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (7), te potrebu za pružanjem savjeta na razini Unije o primjeni lijekova u nacionalnim programima za milosrdnu uporabu ili o primjeni lijekova za indikacije koje nisu obuhvaćene odobrenjem za stavljanje u promet u Uniji, kako bi se izbjegla kašnjenja u provedbi rezultata istraživanja te razvoju i dostupnosti novih ili prenamijenjenih lijekova. |
| --- | --- |

(12)

Trebalo bi utvrditi i razviti, osobito zajedničkim naporima javnih tijela, privatnog sektora i akademske zajednice, sigurne i djelotvorne lijekove kojima se liječe, sprečavaju ili dijagnosticiraju bolesti koje uzrokuju izvanredna stanja u području javnog zdravlja te bi ih trebalo staviti na raspolaganje građanima Unije što je prije moguće tijekom tih izvanrednih stanja. Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je i potrebu za koordinacijom procjena i zaključaka u pogledu multinacionalnih kliničkih ispitivanja, u skladu s time što su dobrovoljno radili stručnjaci za klinička ispitivanja u državama članicama prije datuma početka primjene Uredbe (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (7), te potrebu za pružanjem savjeta na razini Unije o primjeni lijekova u nacionalnim programima za milosrdnu uporabu ili o primjeni lijekova za indikacije koje nisu obuhvaćene odobrenjem za stavljanje u promet u Uniji, kako bi se izbjegla kašnjenja u provedbi rezultata istraživanja te razvoju i dostupnosti novih ili prenamijenjenih lijekova.

| (13) | Tijekom pandemije bolesti COVID-19 trebalo je pronaći ad hoc rješenja, kao što su dogovori o postupanju u izvanrednim okolnostima između Komisije, Agencije, nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača ili drugih aktera u lancu opskrbe lijekovima, s jedne strane, i država članica, s druge strane, kako bi se stavili na raspolaganje sigurni i djelotvorni lijekovi za liječenje bolesti COVID-19 ili sprečavanje njezina širenja te kako bi se olakšao i ubrzao razvoj i odobrenje za stavljanje u promet metoda liječenja i cjepiva. |
| --- | --- |

(13)

Tijekom pandemije bolesti COVID-19 trebalo je pronaći ad hoc rješenja, kao što su dogovori o postupanju u izvanrednim okolnostima između Komisije, Agencije, nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača ili drugih aktera u lancu opskrbe lijekovima, s jedne strane, i država članica, s druge strane, kako bi se stavili na raspolaganje sigurni i djelotvorni lijekovi za liječenje bolesti COVID-19 ili sprečavanje njezina širenja te kako bi se olakšao i ubrzao razvoj i odobrenje za stavljanje u promet metoda liječenja i cjepiva.

| (14) | Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta za sigurne i djelotvorne lijekove za liječenje bolesti COVID-19 ili sprečavanje njezina širenja i kako bi se doprinijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je uskladiti i ojačati pravila o praćenju nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te olakšati istraživanje i razvoj lijekova kojima bi se mogle liječiti, spriječiti ili dijagnosticirati bolesti koje uzrokuju izvanredna stanja u području javnog zdravlja, s ciljem strateškog nadopunjavanja na to usmjerenih napora Komisije, uključujući tijelo za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize („HERA”) osnovano Odlukom Komisije od 16. rujna 2021. (8), i agencija Unije. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta za sigurne i djelotvorne lijekove za liječenje bolesti COVID-19 ili sprečavanje njezina širenja i kako bi se doprinijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je uskladiti i ojačati pravila o praćenju nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te olakšati istraživanje i razvoj lijekova kojima bi se mogle liječiti, spriječiti ili dijagnosticirati bolesti koje uzrokuju izvanredna stanja u području javnog zdravlja, s ciljem strateškog nadopunjavanja na to usmjerenih napora Komisije, uključujući tijelo za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize („HERA”) osnovano Odlukom Komisije od 16. rujna 2021. (8), i agencija Unije.

| (15) | Kako bi pružila potporu ocjenjivanju okvira za pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima predviđenom ovom Uredbom s obzirom na nestašice lijekova i medicinskih proizvoda, Komisija bi trebala moći upotrijebiti ishode ciljanih testova otpornosti koje su provele Komisija, Agencija, države članice ili drugi relevantni akteri. Takvi testovi otpornosti podrazumijevaju simulaciju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera u kojoj se testiraju neki ili svi dijelovi procesa i postupaka utvrđenih ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi pružila potporu ocjenjivanju okvira za pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima predviđenom ovom Uredbom s obzirom na nestašice lijekova i medicinskih proizvoda, Komisija bi trebala moći upotrijebiti ishode ciljanih testova otpornosti koje su provele Komisija, Agencija, države članice ili drugi relevantni akteri. Takvi testovi otpornosti podrazumijevaju simulaciju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera u kojoj se testiraju neki ili svi dijelovi procesa i postupaka utvrđenih ovom Uredbom.

| (16) | Cilj je ove Uredbe osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi osiguravanjem neometanog funkcioniranja unutarnjeg tržišta u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda. Nadalje, cilj je ove Uredbe osigurati kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. Oba se cilja nastoje postići istodobno te su oni neodvojivo povezani i nijedan od njih nije podređen drugome. S obzirom na članak 114. UFEU-a, ovom se Uredbom uspostavlja okvir za praćenje nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera te za izvješćivanje o njima. S obzirom na članak 168. stavak 4. točku (c) UFEU-a, ovom bi se Uredbom trebao predvidjeti ojačani okvir Unije kojim se osigurava kvaliteta i sigurnost lijekova i medicinskih proizvoda. |
| --- | --- |

(16)

Cilj je ove Uredbe osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi osiguravanjem neometanog funkcioniranja unutarnjeg tržišta u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda. Nadalje, cilj je ove Uredbe osigurati kvalitetu, sigurnost i djelotvornost lijekova koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. Oba se cilja nastoje postići istodobno te su oni neodvojivo povezani i nijedan od njih nije podređen drugome. S obzirom na članak 114. UFEU-a, ovom se Uredbom uspostavlja okvir za praćenje nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera te za izvješćivanje o njima. S obzirom na članak 168. stavak 4. točku (c) UFEU-a, ovom bi se Uredbom trebao predvidjeti ojačani okvir Unije kojim se osigurava kvaliteta i sigurnost lijekova i medicinskih proizvoda.

| (17) | Ovom bi se Uredbom trebao uspostaviti okvir za rješavanje problema nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera. Međutim, te su nestašice stalan problem koji već desetljećima u sve većoj mjeri utječe na zdravlje i živote građana Unije. Stoga bi ova Uredba trebala biti prvi korak prema poboljšanju odgovora Unije na taj stalan problem. Komisija bi naknadno trebala procijeniti proširenje tog okvira kako bi se osiguralo da se problem nestašica lijekova i medicinskih proizvoda riješi. |
| --- | --- |

(17)

Ovom bi se Uredbom trebao uspostaviti okvir za rješavanje problema nestašica lijekova i medicinskih proizvoda tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera. Međutim, te su nestašice stalan problem koji već desetljećima u sve većoj mjeri utječe na zdravlje i živote građana Unije. Stoga bi ova Uredba trebala biti prvi korak prema poboljšanju odgovora Unije na taj stalan problem. Komisija bi naknadno trebala procijeniti proširenje tog okvira kako bi se osiguralo da se problem nestašica lijekova i medicinskih proizvoda riješi.

| (18) | Kako bi se poboljšala pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda te povećala otpornost i solidarnost u cijeloj Uniji, trebalo bi pojasniti postupke te odgovarajuće uloge i obveze različitih uključenih dionika. Okvir uspostavljen ovom Uredbom trebao bi se temeljiti na ad hoc rješenjima koja su dosad utvrđena u okviru odgovora na pandemiju bolesti COVID-19, a koja su se pokazala učinkovitima, te bi se trebao temeljiti na iskustvu, najboljim praksama i primjerima iz trećih zemalja, a istodobno bi trebao ostati dovoljno fleksibilan za rješavanje svih budućih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera na najučinkovitiji način u korist javnog zdravlja i pacijenata. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se poboljšala pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda te povećala otpornost i solidarnost u cijeloj Uniji, trebalo bi pojasniti postupke te odgovarajuće uloge i obveze različitih uključenih dionika. Okvir uspostavljen ovom Uredbom trebao bi se temeljiti na ad hoc rješenjima koja su dosad utvrđena u okviru odgovora na pandemiju bolesti COVID-19, a koja su se pokazala učinkovitima, te bi se trebao temeljiti na iskustvu, najboljim praksama i primjerima iz trećih zemalja, a istodobno bi trebao ostati dovoljno fleksibilan za rješavanje svih budućih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera na najučinkovitiji način u korist javnog zdravlja i pacijenata.

| (19) | Trebalo bi uspostaviti usklađeni sustav praćenja nestašica lijekova i medicinskih proizvoda. Time bi se olakšao odgovarajući pristup ključnim lijekovima i medicinskim proizvodima tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera koji mogu imati ozbiljne posljedice za javno zdravlje. Taj bi sustav trebalo dopuniti poboljšanim strukturama kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja i događajima velikih razmjera te kako bi se koordinirali i pružali savjeti o istraživanju i razvoju u vezi s lijekovima koji bi mogli ublažiti izvanredna stanja u području javnog zdravlja i događaje velikih razmjera. Kako bi se olakšalo praćenje stvarnih ili mogućih nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima, Agencija bi putem određenih jedinstvenih kontaktnih točaka trebala moći zatražiti i dobiti informacije i podatke od dotičnih nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača i država članica, uz izbjegavanje udvostručavanja zatraženih i dostavljenih informacija. To ne bi trebalo utjecati na obvezu nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet na temelju članka 23.a Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) da obavijeste državu članicu kada se lijek prestane stavljati na tržište te države članice ni na obvezu nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet i trgovaca u veleprodaji na temelju članka 81. te direktive da osiguraju prikladnu i kontinuiranu opskrbu tim lijekom osoba i pravnih subjekata koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za isporučivanje lijekova kako bi potrebe pacijenata u dotičnoj državi članici bile zadovoljene. |
| --- | --- |

(19)

Trebalo bi uspostaviti usklađeni sustav praćenja nestašica lijekova i medicinskih proizvoda. Time bi se olakšao odgovarajući pristup ključnim lijekovima i medicinskim proizvodima tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera koji mogu imati ozbiljne posljedice za javno zdravlje. Taj bi sustav trebalo dopuniti poboljšanim strukturama kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja i događajima velikih razmjera te kako bi se koordinirali i pružali savjeti o istraživanju i razvoju u vezi s lijekovima koji bi mogli ublažiti izvanredna stanja u području javnog zdravlja i događaje velikih razmjera. Kako bi se olakšalo praćenje stvarnih ili mogućih nestašica lijekova i medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima, Agencija bi putem određenih jedinstvenih kontaktnih točaka trebala moći zatražiti i dobiti informacije i podatke od dotičnih nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača i država članica, uz izbjegavanje udvostručavanja zatraženih i dostavljenih informacija. To ne bi trebalo utjecati na obvezu nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet na temelju članka 23.a Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) da obavijeste državu članicu kada se lijek prestane stavljati na tržište te države članice ni na obvezu nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet i trgovaca u veleprodaji na temelju članka 81. te direktive da osiguraju prikladnu i kontinuiranu opskrbu tim lijekom osoba i pravnih subjekata koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za isporučivanje lijekova kako bi potrebe pacijenata u dotičnoj državi članici bile zadovoljene.

| (20) | Kako bi se olakšalo sprečavanje i praćenje nestašica lijekova te izvješćivanje o njima, Agencija bi trebala uspostaviti informatičku platformu pod nazivom Europska platforma za praćenje nestašica („ESMP”) koja može obrađivati informacije o ponudi i potražnji ključnih lijekova tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera te, izvan takvih situacija, kako bi se omogućilo izvješćivanje o nestašicama lijekova koje bi mogle dovesti do dizvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera. Kako bi se olakšao razvoj ESMP-a, trebalo bi iskoristiti postojeće informatičke sustave i koristiti ih gdje je to moguće. ESMP bi nacionalnim nadležnim tijelima trebao omogućiti podnošenje i praćenje informacija o neispunjenoj potražnji, uključujući informacije dobivene od nositelja odobrenja za stavljanje u promet, trgovaca u veleprodaji i drugih osoba ili pravnih subjekata koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za opskrbu javnosti lijekovima, kako bi se predvidjele nestašice lijekova. ESMP bi također mogao obrađivati dodatne informacije dobivene od nositelja odobrenja za stavljanje u promet, trgovaca u veleprodaji i drugih osoba ili pravnih subjekata koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za opskrbu javnosti lijekovima kako bi se spriječilo izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili događaj velikih razmjera. ESMP bi, nakon što se u potpunosti provede, trebao djelovati kao jedini portal za nositelje odobrenja za stavljanje u promet koji bi pružao potrebne informacije tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera, u cilju povećanja učinkovitosti i predvidljivosti tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera te ubrzavanja procesa donošenja odluka, istodobno izbjegavajući udvostručavanje napora i neopravdana opterećenja dionika. Kako bi se olakšala koordinacijska uloga Agencije, interoperabilnost podataka s postojećim informatičkim platformama država članica za praćenje nestašica i drugim sustavima, prema potrebi, ključna je kako bi se omogućila razmjena relevantnih informacija s ESMP-om kojim bi trebala upravljati Agencija. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se olakšalo sprečavanje i praćenje nestašica lijekova te izvješćivanje o njima, Agencija bi trebala uspostaviti informatičku platformu pod nazivom Europska platforma za praćenje nestašica („ESMP”) koja može obrađivati informacije o ponudi i potražnji ključnih lijekova tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera te, izvan takvih situacija, kako bi se omogućilo izvješćivanje o nestašicama lijekova koje bi mogle dovesti do dizvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera. Kako bi se olakšao razvoj ESMP-a, trebalo bi iskoristiti postojeće informatičke sustave i koristiti ih gdje je to moguće. ESMP bi nacionalnim nadležnim tijelima trebao omogućiti podnošenje i praćenje informacija o neispunjenoj potražnji, uključujući informacije dobivene od nositelja odobrenja za stavljanje u promet, trgovaca u veleprodaji i drugih osoba ili pravnih subjekata koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za opskrbu javnosti lijekovima, kako bi se predvidjele nestašice lijekova. ESMP bi također mogao obrađivati dodatne informacije dobivene od nositelja odobrenja za stavljanje u promet, trgovaca u veleprodaji i drugih osoba ili pravnih subjekata koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za opskrbu javnosti lijekovima kako bi se spriječilo izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili događaj velikih razmjera. ESMP bi, nakon što se u potpunosti provede, trebao djelovati kao jedini portal za nositelje odobrenja za stavljanje u promet koji bi pružao potrebne informacije tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera, u cilju povećanja učinkovitosti i predvidljivosti tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera te ubrzavanja procesa donošenja odluka, istodobno izbjegavajući udvostručavanje napora i neopravdana opterećenja dionika. Kako bi se olakšala koordinacijska uloga Agencije, interoperabilnost podataka s postojećim informatičkim platformama država članica za praćenje nestašica i drugim sustavima, prema potrebi, ključna je kako bi se omogućila razmjena relevantnih informacija s ESMP-om kojim bi trebala upravljati Agencija.

| (21) | U slučaju da stvarna buduća potražnja nije poznata zbog izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, važno je pragmatično predvidjeti potražnju za određenim lijekovima na temelju najboljih dostupnih informacija. U tom kontekstu države članice i Agencija trebale bi prikupiti informacije i podatke o raspoloživim zalihama i planiranim minimalnim zalihama te ih, koliko je to moguće, uzeti u obzir pri utvrđivanju potražnje. Te su informacije i podaci ključni za ispravne prilagodbe u proizvodnji lijekova kako bi se izbjegao ili barem ublažio učinak nestašica lijekova. Međutim, kada podaci o zalihama nisu dostupni ili se ne mogu dostaviti zbog interesa nacionalne sigurnosti, države članice trebale bi Agenciji dostaviti procijenjene podatke o potražnji. |
| --- | --- |

(21)

U slučaju da stvarna buduća potražnja nije poznata zbog izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, važno je pragmatično predvidjeti potražnju za određenim lijekovima na temelju najboljih dostupnih informacija. U tom kontekstu države članice i Agencija trebale bi prikupiti informacije i podatke o raspoloživim zalihama i planiranim minimalnim zalihama te ih, koliko je to moguće, uzeti u obzir pri utvrđivanju potražnje. Te su informacije i podaci ključni za ispravne prilagodbe u proizvodnji lijekova kako bi se izbjegao ili barem ublažio učinak nestašica lijekova. Međutim, kada podaci o zalihama nisu dostupni ili se ne mogu dostaviti zbog interesa nacionalne sigurnosti, države članice trebale bi Agenciji dostaviti procijenjene podatke o potražnji.

| (22) | Kada je riječ o lijekovima, u okviru Agencije trebalo bi osnovati izvršnu upravljačku skupinu kako bi se osigurao snažan odgovor na događaje velikih razmjera i koordinirale hitne mjere unutar Unije u vezi s rješavanjem problema povezanih s opskrbom lijekovima („upravljačka skupina za nestašice lijekova - MSSG”). MSSG bi trebao sastaviti popise ključnih lijekova kako bi se osiguralo njihovo praćenje i trebao bi moći pružati savjete i preporuke u vezi s mjerama potrebnima za zaštitu kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti lijekova i zaštitu opskrbe lijekovima te za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi. |
| --- | --- |

(22)

Kada je riječ o lijekovima, u okviru Agencije trebalo bi osnovati izvršnu upravljačku skupinu kako bi se osigurao snažan odgovor na događaje velikih razmjera i koordinirale hitne mjere unutar Unije u vezi s rješavanjem problema povezanih s opskrbom lijekovima („upravljačka skupina za nestašice lijekova - MSSG”). MSSG bi trebao sastaviti popise ključnih lijekova kako bi se osiguralo njihovo praćenje i trebao bi moći pružati savjete i preporuke u vezi s mjerama potrebnima za zaštitu kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti lijekova i zaštitu opskrbe lijekovima te za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi.

| (23) | Kako bi se olakšala odgovarajuća komunikacija između pacijenata i potrošača, s jedne strane, i MSSG-a, s druge strane, države članice mogle bi prikupljati podatke o učinku nestašica lijekova na pacijente i potrošače te razmjenjivati relevantne informacije s MSSG-om kako bi se usmjeravali pristupi upravljanju nestašicama lijekova. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se olakšala odgovarajuća komunikacija između pacijenata i potrošača, s jedne strane, i MSSG-a, s druge strane, države članice mogle bi prikupljati podatke o učinku nestašica lijekova na pacijente i potrošače te razmjenjivati relevantne informacije s MSSG-om kako bi se usmjeravali pristupi upravljanju nestašicama lijekova.

| (24) | Kako bi se osigurala uključivost i transparentnost rada MSSG-a, trebala bi postojati odgovarajuća suradnja MSSG-a i relevantnih trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, trgovce u veleprodaji, bilo koje druge odgovarajuće aktere u lancu opskrbe lijekovima te predstavnike zdravstvenih radnika, pacijenata i potrošača. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se osigurala uključivost i transparentnost rada MSSG-a, trebala bi postojati odgovarajuća suradnja MSSG-a i relevantnih trećih strana, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, trgovce u veleprodaji, bilo koje druge odgovarajuće aktere u lancu opskrbe lijekovima te predstavnike zdravstvenih radnika, pacijenata i potrošača.

| (25) | MSSG bi trebao iskoristiti opsežno znanstveno stručno znanje Agencije u pogledu ocjenjivanja i nadzora lijekova te nastaviti razvijati vodeću ulogu Agencije u koordinaciji i podupiranju odgovora na nestašice lijekova tijekom pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(25)

MSSG bi trebao iskoristiti opsežno znanstveno stručno znanje Agencije u pogledu ocjenjivanja i nadzora lijekova te nastaviti razvijati vodeću ulogu Agencije u koordinaciji i podupiranju odgovora na nestašice lijekova tijekom pandemije bolesti COVID-19.

| (26) | Kako bi se osiguralo da se kvalitetni, sigurni i djelotvorni lijekovi, koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja, mogu razviti i staviti na raspolaganje u Uniji što je prije moguće tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, u okviru Agencije trebalo bi osnovati radnu skupinu za izvanredna stanja koja će pružati savjete o takvim lijekovima („radna skupina za izvanredna stanja - ETF”). ETF bi trebao pružati besplatne savjete o znanstvenim pitanjima povezanima s razvojem metoda liječenja i cjepiva te protokolima kliničkih ispitivanja subjektima koji su uključeni u njihov razvoj, kao što su nositelji odobrenja za stavljanje u promet, naručitelji ispitivanja, tijela za javno zdravlje i akademska zajednica, bez obzira na njihovu konkretnu ulogu u razvoju takvih lijekov. U skladu s Uredbom (EU) br. 536/2014 odluke o zahtjevima za kliničko ispitivanje trebale bi ostati u okviru nadležnosti država članica. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se osiguralo da se kvalitetni, sigurni i djelotvorni lijekovi, koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja, mogu razviti i staviti na raspolaganje u Uniji što je prije moguće tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, u okviru Agencije trebalo bi osnovati radnu skupinu za izvanredna stanja koja će pružati savjete o takvim lijekovima („radna skupina za izvanredna stanja - ETF”). ETF bi trebao pružati besplatne savjete o znanstvenim pitanjima povezanima s razvojem metoda liječenja i cjepiva te protokolima kliničkih ispitivanja subjektima koji su uključeni u njihov razvoj, kao što su nositelji odobrenja za stavljanje u promet, naručitelji ispitivanja, tijela za javno zdravlje i akademska zajednica, bez obzira na njihovu konkretnu ulogu u razvoju takvih lijekov. U skladu s Uredbom (EU) br. 536/2014 odluke o zahtjevima za kliničko ispitivanje trebale bi ostati u okviru nadležnosti država članica.

| (27) | Rad ETF-a trebao bi biti odvojen od rada znanstvenih odbora Agencije i trebao bi se obavljati ne dovodeći u pitanje znanstvene procjene tih odbora. ETF bi trebao pružati savjete i preporuke u pogledu uporabe lijekova u borbi za prevladavanje izvanrednih stanja u području javnog zdravlja. Odbor za lijekove za humanu uporabu („CHMP”) osnovan člankom 5. Uredbe (EZ) br. 726/2004 trebao bi moći primjenjivati te preporuke pri pripremi znanstvenih mišljenja o milosrdnoj ili drugoj ranoj uporabi lijeka prije odobrenja za stavljanje u promet. MSSG bi se također mogao oslanjati na rad ETF-a pri razvoju popisa ključnih lijekova. |
| --- | --- |

(27)

Rad ETF-a trebao bi biti odvojen od rada znanstvenih odbora Agencije i trebao bi se obavljati ne dovodeći u pitanje znanstvene procjene tih odbora. ETF bi trebao pružati savjete i preporuke u pogledu uporabe lijekova u borbi za prevladavanje izvanrednih stanja u području javnog zdravlja. Odbor za lijekove za humanu uporabu („CHMP”) osnovan člankom 5. Uredbe (EZ) br. 726/2004 trebao bi moći primjenjivati te preporuke pri pripremi znanstvenih mišljenja o milosrdnoj ili drugoj ranoj uporabi lijeka prije odobrenja za stavljanje u promet. MSSG bi se također mogao oslanjati na rad ETF-a pri razvoju popisa ključnih lijekova.

| (28) | Osnivanje ETF-a trebalo bi se temeljiti na potpori koju Agencija pruža tijekom pandemije bolesti COVID-19, posebno u pogledu znanstvenih savjeta o konceptu kliničkih ispitivanja i razvoju proizvoda, kao i na stalnom, odnosno kontinuiranom preispitivanju novih dokaza kako bi se omogućila učinkovitija procjena lijekova, uključujući cjepiva, tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, istodobno jamčeći visoku razinu zaštite zdravlja ljudi. |
| --- | --- |

(28)

Osnivanje ETF-a trebalo bi se temeljiti na potpori koju Agencija pruža tijekom pandemije bolesti COVID-19, posebno u pogledu znanstvenih savjeta o konceptu kliničkih ispitivanja i razvoju proizvoda, kao i na stalnom, odnosno kontinuiranom preispitivanju novih dokaza kako bi se omogućila učinkovitija procjena lijekova, uključujući cjepiva, tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, istodobno jamčeći visoku razinu zaštite zdravlja ljudi.

| (29) | Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta lijekova i doprinijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je da ETF koordinira i pruža savjete subjektima koji razvijaju lijekove uključenima u istraživanje i razvoj lijekova koji imaju potencijal za liječenje, sprečavanje ili dijagnosticiranje bolesti koje uzrokuju izvanredno stanje u području javnog zdravlja. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se osiguralo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta lijekova i doprinijelo visokoj razini zaštite zdravlja ljudi, primjereno je da ETF koordinira i pruža savjete subjektima koji razvijaju lijekove uključenima u istraživanje i razvoj lijekova koji imaju potencijal za liječenje, sprečavanje ili dijagnosticiranje bolesti koje uzrokuju izvanredno stanje u području javnog zdravlja.

| (30) | ETF bi trebao pružati savjete o protokolima kliničkih ispitivanja i savjetovati subjekte koji razvijaju lijekove u pogledu kliničkih ispitivanja koja se provode u Uniji, pružanjem smjernica o klinički relevantnim krajnjim točkama i ciljevima za cjepiva i liječenje kako bi se olakšalo da koncept kliničkih ispitivanja ispunjava kriterije za učinkovite intervencije u području javnog zdravlja. |
| --- | --- |

(30)

ETF bi trebao pružati savjete o protokolima kliničkih ispitivanja i savjetovati subjekte koji razvijaju lijekove u pogledu kliničkih ispitivanja koja se provode u Uniji, pružanjem smjernica o klinički relevantnim krajnjim točkama i ciljevima za cjepiva i liječenje kako bi se olakšalo da koncept kliničkih ispitivanja ispunjava kriterije za učinkovite intervencije u području javnog zdravlja.

| (31) | Iskustvo s kliničkim ispitivanjima tijekom pandemije bolesti COVID-19 otkrilo je golemu količinu udvostručavanja istraga o istim intervencijama, velik broj manjih ispitivanja, podzastupljenost važnih podskupina stanovništva na temelju spola, dobi, etničke pripadnosti ili medicinskih komorbiditeta te nedostatak suradnje, što predstavlja rizik od loših istraživačkih rezultata. Međunarodna regulatorna tijela istaknula su potrebu za poboljšanjem programa kliničkih istraživanja radi dobivanja čvrstih dokaza o kvaliteti, sigurnosti i djelotvornosti lijekova. Glavni način za dobivanje pouzdanih dokaza jest putem velikih, randomiziranih i kontroliranih ispitivanja koja su koordinirana, dobro osmišljena i imaju odgovarajuću potporu. Rezultati kliničkih ispitivanja i klinički podaci proizvedeni nakon dodjele relevantnog odobrenja za stavljanje u promet trebali bi se pravodobno javno objaviti. Objava protokola ispitivanja na početku kliničkog ispitivanja omogućila bi javni nadzor. |
| --- | --- |

(31)

Iskustvo s kliničkim ispitivanjima tijekom pandemije bolesti COVID-19 otkrilo je golemu količinu udvostručavanja istraga o istim intervencijama, velik broj manjih ispitivanja, podzastupljenost važnih podskupina stanovništva na temelju spola, dobi, etničke pripadnosti ili medicinskih komorbiditeta te nedostatak suradnje, što predstavlja rizik od loših istraživačkih rezultata. Međunarodna regulatorna tijela istaknula su potrebu za poboljšanjem programa kliničkih istraživanja radi dobivanja čvrstih dokaza o kvaliteti, sigurnosti i djelotvornosti lijekova. Glavni način za dobivanje pouzdanih dokaza jest putem velikih, randomiziranih i kontroliranih ispitivanja koja su koordinirana, dobro osmišljena i imaju odgovarajuću potporu. Rezultati kliničkih ispitivanja i klinički podaci proizvedeni nakon dodjele relevantnog odobrenja za stavljanje u promet trebali bi se pravodobno javno objaviti. Objava protokola ispitivanja na početku kliničkog ispitivanja omogućila bi javni nadzor.

| (32) | Kad god je to potrebno, s obzirom na činjenicu da lijekovi za primjenu kod ljudi mogu utjecati na veterinarski sektor, trebalo bi predvidjeti blisku suradnju s nacionalnim nadležnim tijelima za veterinarsko-medicinske proizvode. |
| --- | --- |

(32)

Kad god je to potrebno, s obzirom na činjenicu da lijekovi za primjenu kod ljudi mogu utjecati na veterinarski sektor, trebalo bi predvidjeti blisku suradnju s nacionalnim nadležnim tijelima za veterinarsko-medicinske proizvode.

| (33) | Iako se pojedinačni istraživački subjekti mogu međusobno ili s nekom drugom stranom dogovoriti da će djelovati kao naručitelj radi pripreme jedinstvenog usklađenog protokola kliničkih ispitivanja na razini Unije, iskustvo stečeno tijekom pandemije bolesti COVID-19 pokazalo je da je teško ostvariti inicijative za pokretanje velikih multinacionalnih ispitivanja jer u Uniji ne postoji jedan jedinstveni subjekt koji u interakciji s više država članica može preuzeti sve odgovornosti i aktivnosti naručitelja. Kako bi se odgovorilo na taj problem, slijedom komunikacije Komisije od 17. veljače 2021. pod nazivom „Inkubator HERA: preduhitrimo opasnost od novih varijanti koronavirusa” na razini Unije pokrenuta je nova mreža za ispitivanje cjepiva pod nazivom VACCELERATE koja se financira sredstvima Unije. Agencija bi trebala utvrditi i olakšati takve inicijative pružanjem savjeta o mogućnostima da određeni subjekt bude naručitelj ili, ako je primjenjivo, o mogućnostima za dodjelu pripadajućih odgovornosti sunaručiteljâ u skladu s člankom 72. Uredbe (EU) br. 536/2014 te bi trebala koordinirati razvoj protokolâ kliničkih ispitivanja. Takvim pristupom ojačao bi se istraživački okvir Unije te promicalo usklađivanje i izbjegla naknadna kašnjenja u dostupnosti rezultata istraživanja za predmete odobrenja za stavljanje u promet. Naručitelj iz Unije mogao bi se koristiti sredstvima Unije za istraživanje koja su dostupna u vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao i postojećim mrežama kliničkih ispitivanja u cilju lakšeg razvoja, prijave, podnošenja i vođenja ispitivanja. To može biti posebno korisno za ispitivanja koja su pokrenule Unijine ili međunarodne javnozdravstvene ili istraživačke organizacije. |
| --- | --- |

(33)

Iako se pojedinačni istraživački subjekti mogu međusobno ili s nekom drugom stranom dogovoriti da će djelovati kao naručitelj radi pripreme jedinstvenog usklađenog protokola kliničkih ispitivanja na razini Unije, iskustvo stečeno tijekom pandemije bolesti COVID-19 pokazalo je da je teško ostvariti inicijative za pokretanje velikih multinacionalnih ispitivanja jer u Uniji ne postoji jedan jedinstveni subjekt koji u interakciji s više država članica može preuzeti sve odgovornosti i aktivnosti naručitelja. Kako bi se odgovorilo na taj problem, slijedom komunikacije Komisije od 17. veljače 2021. pod nazivom „Inkubator HERA: preduhitrimo opasnost od novih varijanti koronavirusa” na razini Unije pokrenuta je nova mreža za ispitivanje cjepiva pod nazivom VACCELERATE koja se financira sredstvima Unije. Agencija bi trebala utvrditi i olakšati takve inicijative pružanjem savjeta o mogućnostima da određeni subjekt bude naručitelj ili, ako je primjenjivo, o mogućnostima za dodjelu pripadajućih odgovornosti sunaručiteljâ u skladu s člankom 72. Uredbe (EU) br. 536/2014 te bi trebala koordinirati razvoj protokolâ kliničkih ispitivanja. Takvim pristupom ojačao bi se istraživački okvir Unije te promicalo usklađivanje i izbjegla naknadna kašnjenja u dostupnosti rezultata istraživanja za predmete odobrenja za stavljanje u promet. Naručitelj iz Unije mogao bi se koristiti sredstvima Unije za istraživanje koja su dostupna u vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao i postojećim mrežama kliničkih ispitivanja u cilju lakšeg razvoja, prijave, podnošenja i vođenja ispitivanja. To može biti posebno korisno za ispitivanja koja su pokrenule Unijine ili međunarodne javnozdravstvene ili istraživačke organizacije.

| (34) | Agencija objavljuje europska javna izvješća o procjeni (EPAR) za lijekove odobrene u skladu s Uredbom (EZ) br. 726/2004, u kojima se navode informacije o procjeni tih lijekova i opisuju procijenjeni podaci i razlozi za preporuku treba li lijek odobriti. EPAR obuhvaća detaljne informacije o svim relevantnim aktivnostima prije podnošenja u okviru te uredbe, uključujući imena uključenih koordinatora i stručnjaka te, ako subjekt koji razvija lijek zatraži znanstvene savjete u fazi prije podnošenja, pregled znanstvenih tema o kojima se raspravljalo u vezi s tim savjetima. |
| --- | --- |

(34)

Agencija objavljuje europska javna izvješća o procjeni (EPAR) za lijekove odobrene u skladu s Uredbom (EZ) br. 726/2004, u kojima se navode informacije o procjeni tih lijekova i opisuju procijenjeni podaci i razlozi za preporuku treba li lijek odobriti. EPAR obuhvaća detaljne informacije o svim relevantnim aktivnostima prije podnošenja u okviru te uredbe, uključujući imena uključenih koordinatora i stručnjaka te, ako subjekt koji razvija lijek zatraži znanstvene savjete u fazi prije podnošenja, pregled znanstvenih tema o kojima se raspravljalo u vezi s tim savjetima.

| (35) | Kada je riječ o medicinskim proizvodima, trebalo bi osnovati izvršnu upravljačku skupinu za nestašice medicinskih proizvoda kako bi se koordinirale hitne mjere unutar Unije u vezi s rješavanjem problema ponude i potražnje medicinskih proizvoda te sastavio popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja („upravljačka skupina za nestašice medicinskih proizvoda – MDSSG”). Kako bi se osigurala takva koordinacija, MDSSG bi se prema potrebi također trebao povezati s Koordinacijskom skupinom za medicinske proizvode („MDCG”) uspostavljenom člankom 103. Uredbe (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća (10). U tom pogledu države članice trebale bi moći imenovati iste predstavnike u MDSSG i u MDCG. |
| --- | --- |

(35)

Kada je riječ o medicinskim proizvodima, trebalo bi osnovati izvršnu upravljačku skupinu za nestašice medicinskih proizvoda kako bi se koordinirale hitne mjere unutar Unije u vezi s rješavanjem problema ponude i potražnje medicinskih proizvoda te sastavio popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja („upravljačka skupina za nestašice medicinskih proizvoda – MDSSG”). Kako bi se osigurala takva koordinacija, MDSSG bi se prema potrebi također trebao povezati s Koordinacijskom skupinom za medicinske proizvode („MDCG”) uspostavljenom člankom 103. Uredbe (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća (10). U tom pogledu države članice trebale bi moći imenovati iste predstavnike u MDSSG i u MDCG.

| (36) | Operativna faza rada MSSG-a, MDSSG-a i ETF-a trebala bi započeti proglašenjem izvanrednog stanja u području javnog zdravlja u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) i, kada je riječ o MSSG-u, također proglašenjem događaja velikih razmjera. Trebalo bi osigurati i stalno praćenje rizika za javno zdravlje do kojih može doći zbog događaja velikih razmjera, uključujući probleme s proizvodnjom, prirodne katastrofe i bioterorizam, koji bi mogli utjecati na kvalitetu, sigurnost ili djelotvornost lijekova ili opskrbu lijekovima. Osim toga, takvim praćenjem trebalo bi slijediti pristup „Jedno zdravlje”. |
| --- | --- |

(36)

Operativna faza rada MSSG-a, MDSSG-a i ETF-a trebala bi započeti proglašenjem izvanrednog stanja u području javnog zdravlja u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) i, kada je riječ o MSSG-u, također proglašenjem događaja velikih razmjera. Trebalo bi osigurati i stalno praćenje rizika za javno zdravlje do kojih može doći zbog događaja velikih razmjera, uključujući probleme s proizvodnjom, prirodne katastrofe i bioterorizam, koji bi mogli utjecati na kvalitetu, sigurnost ili djelotvornost lijekova ili opskrbu lijekovima. Osim toga, takvim praćenjem trebalo bi slijediti pristup „Jedno zdravlje”.

| (37) | Podrazumijeva se da su sve preporuke, savjeti, smjernice i mišljenja predviđeni ovom Uredbom sami po sebi neobvezujući. Svrha je svakog od tih instrumenata omogućiti da Komisija, Agencija, MSSG, MDSSG i ETF objave svoja stajališta i da predlože djelovanje bez nametanja pravne obveze adresatima tih instrumenata. |
| --- | --- |

(37)

Podrazumijeva se da su sve preporuke, savjeti, smjernice i mišljenja predviđeni ovom Uredbom sami po sebi neobvezujući. Svrha je svakog od tih instrumenata omogućiti da Komisija, Agencija, MSSG, MDSSG i ETF objave svoja stajališta i da predlože djelovanje bez nametanja pravne obveze adresatima tih instrumenata.

| (38) | Nužno je uvesti čvrste mjere i standarde za osiguravanje transparentnosti regulatornog djelovanja Agencije u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. Te bi mjere trebale obuhvaćati pravodobnu objavu svih relevantnih informacija o odobrenim lijekovima i medicinskim proizvodima te kliničkih podataka, uključujući protokole kliničkih ispitivanja. Agencija bi trebala primijeniti visok stupanj transparentnosti u vezi s članstvom, preporukama, mišljenjima i odlukama MSSG-a, MDDSG-a i ETF-a. Članovi MSSG-a, MDDSG-a i ETF-a ne bi smjeli imati financijske ni druge interese u industriji lijekova ili industriji medicinskih proizvoda koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost. |
| --- | --- |

(38)

Nužno je uvesti čvrste mjere i standarde za osiguravanje transparentnosti regulatornog djelovanja Agencije u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. Te bi mjere trebale obuhvaćati pravodobnu objavu svih relevantnih informacija o odobrenim lijekovima i medicinskim proizvodima te kliničkih podataka, uključujući protokole kliničkih ispitivanja. Agencija bi trebala primijeniti visok stupanj transparentnosti u vezi s članstvom, preporukama, mišljenjima i odlukama MSSG-a, MDDSG-a i ETF-a. Članovi MSSG-a, MDDSG-a i ETF-a ne bi smjeli imati financijske ni druge interese u industriji lijekova ili industriji medicinskih proizvoda koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost.

| (39) | Kako bi se utvrdio popis kategorija ključnih medicinskih proizvoda te olakšao postupak praćenja nestašica, proizvođači tih medicinskih proizvoda ili njihovi ovlašteni zastupnici i, prema potrebi, relevantna prijavljena tijela trebali bi pružiti informacije koje je zatražila Agencija. U posebnim situacijama, to jest ako država članica smatra da je potrebno predvidjeti privremena izuzeća na temelju članka 59. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/746 Europskog parlamenta i Vijeća (12) radi ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda, uvoznik i distributer također bi trebali imati ulogu u pružanju traženih informacija ako proizvođač izvan EU-a nije imenovao ovlaštenog zastupnika. |
| --- | --- |

(39)

Kako bi se utvrdio popis kategorija ključnih medicinskih proizvoda te olakšao postupak praćenja nestašica, proizvođači tih medicinskih proizvoda ili njihovi ovlašteni zastupnici i, prema potrebi, relevantna prijavljena tijela trebali bi pružiti informacije koje je zatražila Agencija. U posebnim situacijama, to jest ako država članica smatra da je potrebno predvidjeti privremena izuzeća na temelju članka 59. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/746 Europskog parlamenta i Vijeća (12) radi ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda, uvoznik i distributer također bi trebali imati ulogu u pružanju traženih informacija ako proizvođač izvan EU-a nije imenovao ovlaštenog zastupnika.

| (40) | Ovom bi se Uredbom Agenciji trebala osigurati uloga u pružanju potpore stručnim skupinama za medicinske proizvode imenovanima u skladu s člankom 106. stavkom 1. Uredbe (EU) 2017/745 („stručne skupine”) pri pružanju neovisne znanstvene i tehničke pomoći državama članicama, Komisiji, MDCG-u, prijavljenim tijelima i proizvođačima, uz maksimalnu transparentnost kao uvjet za jačanje povjerenja i pouzdanja u regulatorni sustav Unije. |
| --- | --- |

(40)

Ovom bi se Uredbom Agenciji trebala osigurati uloga u pružanju potpore stručnim skupinama za medicinske proizvode imenovanima u skladu s člankom 106. stavkom 1. Uredbe (EU) 2017/745 („stručne skupine”) pri pružanju neovisne znanstvene i tehničke pomoći državama članicama, Komisiji, MDCG-u, prijavljenim tijelima i proizvođačima, uz maksimalnu transparentnost kao uvjet za jačanje povjerenja i pouzdanja u regulatorni sustav Unije.

| (41) | Uz njihovu ulogu u ocjenjivanjima kliničkih procjena i procjenama učinkovitosti određenih visokorizičnih medicinskih proizvoda u skladu s uredbama (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746 te u davanju mišljenjâ kao odgovora na savjetovanje s proizvođačima i prijavljenim tijelima, stručne skupine trebaju pružati znanstvenu, tehničku i kliničku pomoć državama članicama, Komisiji i MDCG-u. Stručne skupine posebno bi trebale doprinositi razvoju smjernica o nizu točaka, među ostalim o kliničkim aspektima i aspektima učinkovitosti određenih medicinskih proizvoda, kategorija ili skupina medicinskih proizvoda ili o posebnim opasnostima povezanima s kategorijom ili skupinom medicinskih proizvoda, razvijati smjernice za kliničku procjenu i procjenu učinkovitosti temeljene na najnovijim dostignućima te doprinositi utvrđivanju problema i novih pitanja povezanih sa sigurnošću i učinkovitošću. U tom bi kontekstu stručne skupine mogle imati relevantnu ulogu u pripravnosti za izvanredna stanja u području javnog zdravlja u vezi s medicinskim proizvodima i upravljanju njima, posebno visokorizičnim, uključujući one medicinske proizvode koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja, ne dovodeći u pitanje zadaće i obveze na temelju uredbi (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746. |
| --- | --- |

(41)

Uz njihovu ulogu u ocjenjivanjima kliničkih procjena i procjenama učinkovitosti određenih visokorizičnih medicinskih proizvoda u skladu s uredbama (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746 te u davanju mišljenjâ kao odgovora na savjetovanje s proizvođačima i prijavljenim tijelima, stručne skupine trebaju pružati znanstvenu, tehničku i kliničku pomoć državama članicama, Komisiji i MDCG-u. Stručne skupine posebno bi trebale doprinositi razvoju smjernica o nizu točaka, među ostalim o kliničkim aspektima i aspektima učinkovitosti određenih medicinskih proizvoda, kategorija ili skupina medicinskih proizvoda ili o posebnim opasnostima povezanima s kategorijom ili skupinom medicinskih proizvoda, razvijati smjernice za kliničku procjenu i procjenu učinkovitosti temeljene na najnovijim dostignućima te doprinositi utvrđivanju problema i novih pitanja povezanih sa sigurnošću i učinkovitošću. U tom bi kontekstu stručne skupine mogle imati relevantnu ulogu u pripravnosti za izvanredna stanja u području javnog zdravlja u vezi s medicinskim proizvodima i upravljanju njima, posebno visokorizičnim, uključujući one medicinske proizvode koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja, ne dovodeći u pitanje zadaće i obveze na temelju uredbi (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746.

| (42) | S obzirom na dugogodišnje i dokazano stručno znanje Agencije u području lijekova te uzimajući u obzir njezino iskustvo u radu s brojnim skupinama stručnjaka, primjereno je uspostaviti prikladne strukture unutar Agencije za praćenje mogućih nestašica medicinskih proizvoda u kontekstu izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i predvidjeti da Agencija osigurava tajništvo stručnih skupina. Time bi se omogućila dugoročna održivost rada stručnih skupina i osigurala jasna sinergija s povezanim radom na pripravnosti za krize u području lijekova. Te strukture ni na koji način ne bi promijenile regulatorni sustav ni postupke donošenja odluka u području medicinskih proizvoda koji već postoje u Uniji i koji bi trebali ostati jasno odvojeni od onih u području lijekova. Kako bi se osigurao neometan prijelaz u Agenciju, Komisija bi trebala pružati potporu za stručne skupine do 1. ožujka 2022. |
| --- | --- |

(42)

S obzirom na dugogodišnje i dokazano stručno znanje Agencije u području lijekova te uzimajući u obzir njezino iskustvo u radu s brojnim skupinama stručnjaka, primjereno je uspostaviti prikladne strukture unutar Agencije za praćenje mogućih nestašica medicinskih proizvoda u kontekstu izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i predvidjeti da Agencija osigurava tajništvo stručnih skupina. Time bi se omogućila dugoročna održivost rada stručnih skupina i osigurala jasna sinergija s povezanim radom na pripravnosti za krize u području lijekova. Te strukture ni na koji način ne bi promijenile regulatorni sustav ni postupke donošenja odluka u području medicinskih proizvoda koji već postoje u Uniji i koji bi trebali ostati jasno odvojeni od onih u području lijekova. Kako bi se osigurao neometan prijelaz u Agenciju, Komisija bi trebala pružati potporu za stručne skupine do 1. ožujka 2022.

| (43) | Kako bi se olakšao rad i razmjene informacija u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi predvidjeti uspostavu informatičkih infrastruktura i upravljanje njima te sinergiju s drugim postojećim informatičkim sustavima i informatičkim sustavima koji su u razvoju, uključujući Europsku bazu podataka za medicinske proizvode (Eudamed) predviđenu u članku 33. Uredbe (EU) 2017/745, uz poboljšanu zaštitu podatkovne infrastrukture i odvraćanja od mogućih kibernapada. U okviru Eudameda europska nomenklatura medicinskih proizvoda predviđena u članku 26. Uredbe (EU) 2017/745 i članku 23. Uredbe (EU) 2017/746 trebala bi se upotrebljavati radi pomoći pri prikupljanju relevantnih informacija o kategorizaciji medicinskih proizvoda. Taj bi rad mogle olakšati, prema potrebi, i nove digitalne tehnologije kao što su računalni modeli i simulacije za klinička ispitivanja te podaci iz Svemirskog programa Unije uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća (13), kao što su usluge geolociranja iz programa Galileo, i podaci o promatranju Zemlje iz programa Copernicus. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se olakšao rad i razmjene informacija u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi predvidjeti uspostavu informatičkih infrastruktura i upravljanje njima te sinergiju s drugim postojećim informatičkim sustavima i informatičkim sustavima koji su u razvoju, uključujući Europsku bazu podataka za medicinske proizvode (Eudamed) predviđenu u članku 33. Uredbe (EU) 2017/745, uz poboljšanu zaštitu podatkovne infrastrukture i odvraćanja od mogućih kibernapada. U okviru Eudameda europska nomenklatura medicinskih proizvoda predviđena u članku 26. Uredbe (EU) 2017/745 i članku 23. Uredbe (EU) 2017/746 trebala bi se upotrebljavati radi pomoći pri prikupljanju relevantnih informacija o kategorizaciji medicinskih proizvoda. Taj bi rad mogle olakšati, prema potrebi, i nove digitalne tehnologije kao što su računalni modeli i simulacije za klinička ispitivanja te podaci iz Svemirskog programa Unije uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća (13), kao što su usluge geolociranja iz programa Galileo, i podaci o promatranju Zemlje iz programa Copernicus.

| (44) | Kako bi se osigurala potpunost informacija i podataka koje je prikupila Agencija i uzimajući u obzir posebne karakteristike sektora medicinskih proizvoda, dok Eudamed ne postane u potpunosti funkcionalan, trebalo bi biti moguće sastaviti popis jedinstvenih kontaktnih točaka za praćenje nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja s pomoću relevantnih baza podataka ili udruženja u području medicinskih proizvoda na razini Unije ili nacionalnoj razini kao izvora informacija. |
| --- | --- |

(44)

Kako bi se osigurala potpunost informacija i podataka koje je prikupila Agencija i uzimajući u obzir posebne karakteristike sektora medicinskih proizvoda, dok Eudamed ne postane u potpunosti funkcionalan, trebalo bi biti moguće sastaviti popis jedinstvenih kontaktnih točaka za praćenje nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja s pomoću relevantnih baza podataka ili udruženja u području medicinskih proizvoda na razini Unije ili nacionalnoj razini kao izvora informacija.

| (45) | Brzi pristup zdravstvenim podacima i njihove razmjene, uključujući stvarne podatke (engl. real world data), to jest zdravstvene podatke nastale izvan kliničkih studija, ključni su za osiguravanje učinkovitog upravljanja izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja i drugim događajima velikih razmjera. Ovom bi se Uredbom Agenciji trebalo omogućiti korištenje i olakšavanje takvih razmjena te bi Agencija trebala biti dio uspostave i uporabe interoperabilne infrastrukture europskog prostora za zdravstvene podatke, iskorištavajući sav potencijal superračunalstva, umjetne inteligencije i znanosti velike količine podataka radi razvoja modela predviđanja i donošenja boljih te pravodobnijih i učinkovitijih odluka, bez ugrožavanja prava na privatnost. |
| --- | --- |

(45)

Brzi pristup zdravstvenim podacima i njihove razmjene, uključujući stvarne podatke (engl. real world data), to jest zdravstvene podatke nastale izvan kliničkih studija, ključni su za osiguravanje učinkovitog upravljanja izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja i drugim događajima velikih razmjera. Ovom bi se Uredbom Agenciji trebalo omogućiti korištenje i olakšavanje takvih razmjena te bi Agencija trebala biti dio uspostave i uporabe interoperabilne infrastrukture europskog prostora za zdravstvene podatke, iskorištavajući sav potencijal superračunalstva, umjetne inteligencije i znanosti velike količine podataka radi razvoja modela predviđanja i donošenja boljih te pravodobnijih i učinkovitijih odluka, bez ugrožavanja prava na privatnost.

| (46) | Kako bi se olakšala pouzdana razmjena informacija o lijekovima na stabilan i dosljedan način, identifikacija lijekova trebala bi se temeljiti na normama koje je izradila Međunarodna organizacija za normizaciju za identifikaciju lijekova za primjenu kod ljudi. |
| --- | --- |

(46)

Kako bi se olakšala pouzdana razmjena informacija o lijekovima na stabilan i dosljedan način, identifikacija lijekova trebala bi se temeljiti na normama koje je izradila Međunarodna organizacija za normizaciju za identifikaciju lijekova za primjenu kod ljudi.

| (47) | Rukovanje osjetljivim podacima, koji su ključni za rješavanje mogućih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, zahtijeva visoku razinu zaštite od kibernapada. Zdravstvene organizacije također se suočavaju s pojačanim prijetnjama u području kibersigurnosti usred pandemije bolesti COVID-19. Sama Agencija bila je meta kibernapada uslijed kojeg je nezakonito pristupljeno određenim dokumentima trećih strana povezanima s lijekovima i cjepivima protiv bolesti COVID-19 te su neki od tih dokumenata zatim otkriveni na internetu. Stoga je potrebno da se Agencija opremi visokom razinom sigurnosnih kontrola i postupaka za zaštitu od kibernapada kako bi se osiguralo normalno funkcioniranje Agencije u svakom trenutku, a posebno tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera. U tu svrhu Agencija bi trebala uspostaviti plan za sprečavanje, otkrivanje i ublažavanje kibernapada te odgovaranje na njih kako bi njezin rad u svakom trenutku bio zaštićen i kako bi se spriječio svaki nezakonit pristup dokumentaciji koju posjeduje Agencija. |
| --- | --- |

(47)

Rukovanje osjetljivim podacima, koji su ključni za rješavanje mogućih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, zahtijeva visoku razinu zaštite od kibernapada. Zdravstvene organizacije također se suočavaju s pojačanim prijetnjama u području kibersigurnosti usred pandemije bolesti COVID-19. Sama Agencija bila je meta kibernapada uslijed kojeg je nezakonito pristupljeno određenim dokumentima trećih strana povezanima s lijekovima i cjepivima protiv bolesti COVID-19 te su neki od tih dokumenata zatim otkriveni na internetu. Stoga je potrebno da se Agencija opremi visokom razinom sigurnosnih kontrola i postupaka za zaštitu od kibernapada kako bi se osiguralo normalno funkcioniranje Agencije u svakom trenutku, a posebno tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera. U tu svrhu Agencija bi trebala uspostaviti plan za sprečavanje, otkrivanje i ublažavanje kibernapada te odgovaranje na njih kako bi njezin rad u svakom trenutku bio zaštićen i kako bi se spriječio svaki nezakonit pristup dokumentaciji koju posjeduje Agencija.

| (48) | Zbog osjetljive prirode zdravstvenih podataka Agencija bi trebala zaštititi svoje postupke obrade i osigurati da se u njima poštuju sljedeća načela zaštite podataka: zakonitost, poštenost i transparentnost, ograničavanje svrhe, smanjenje količine podataka, točnost, ograničenje pohrane, cjelovitost i povjerljivost. Ako je za potrebe ove Uredbe nužno obrađivati osobne podatke, takvu obradu trebalo bi provoditi u skladu s pravom Unije o zaštiti osobnih podataka. Svaka obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe trebala bi se provoditi u skladu s uredbama (EU) 2016/679 (14) i (EU) 2018/1725 (15) Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(48)

Zbog osjetljive prirode zdravstvenih podataka Agencija bi trebala zaštititi svoje postupke obrade i osigurati da se u njima poštuju sljedeća načela zaštite podataka: zakonitost, poštenost i transparentnost, ograničavanje svrhe, smanjenje količine podataka, točnost, ograničenje pohrane, cjelovitost i povjerljivost. Ako je za potrebe ove Uredbe nužno obrađivati osobne podatke, takvu obradu trebalo bi provoditi u skladu s pravom Unije o zaštiti osobnih podataka. Svaka obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe trebala bi se provoditi u skladu s uredbama (EU) 2016/679 (14) i (EU) 2018/1725 (15) Europskog parlamenta i Vijeća.

| (49) | Vjerodostojnost Agencije i povjerenje javnosti u njezine odluke ovise o visokom stupnju transparentnosti. Stoga bi trebalo predvidjeti upotrebu odgovarajućih alata za proaktivnu komunikaciju s javnosti. Osim toga, ubrzano jačanje standarda i mjera za osiguravanje transparentnosti u pogledu radnih tijela Agencije i kliničkih podataka procijenjenih za ocjenjivanje i nadzor lijekova i medicinskih proizvoda od presudne su važnosti za stjecanje i održavanje povjerenja javnosti. Ovom Uredbom trebalo bi uspostaviti okvir za te ojačane standarde i mjere za osiguravanje transparentnosti, na temelju standarda i mjera za osiguravanje transparentnosti koje je Agencija donijela tijekom pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(49)

Vjerodostojnost Agencije i povjerenje javnosti u njezine odluke ovise o visokom stupnju transparentnosti. Stoga bi trebalo predvidjeti upotrebu odgovarajućih alata za proaktivnu komunikaciju s javnosti. Osim toga, ubrzano jačanje standarda i mjera za osiguravanje transparentnosti u pogledu radnih tijela Agencije i kliničkih podataka procijenjenih za ocjenjivanje i nadzor lijekova i medicinskih proizvoda od presudne su važnosti za stjecanje i održavanje povjerenja javnosti. Ovom Uredbom trebalo bi uspostaviti okvir za te ojačane standarde i mjere za osiguravanje transparentnosti, na temelju standarda i mjera za osiguravanje transparentnosti koje je Agencija donijela tijekom pandemije bolesti COVID-19.

| (50) | Tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi trebala osigurati suradnju s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) uspostavljenim Uredbom (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (16) te drugim agencijama Unije, ovisno o slučaju. Ta suradnja trebala bi uključivati razmjenu podataka, uključujući podatke o epidemiološkim prognozama, redovitu komunikaciju na izvršnoj razini te pozive predstavnicima ECDC-a i drugih agencija Unije da prisustvuju na sastancima ETF-a, MSSG-a odnosno MDDSG-a, ovisno o slučaju. Takva suradnja trebala bi uključivati i strateške rasprave s relevantnim subjektima Unije koji mogu sudjelovati u istraživanju i razvoju u pogledu odgovarajućih rješenja i tehnologija za ublažavanje učinaka izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, ili za sprečavanje budućih sličnih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera. |
| --- | --- |

(50)

Tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi trebala osigurati suradnju s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) uspostavljenim Uredbom (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (16) te drugim agencijama Unije, ovisno o slučaju. Ta suradnja trebala bi uključivati razmjenu podataka, uključujući podatke o epidemiološkim prognozama, redovitu komunikaciju na izvršnoj razini te pozive predstavnicima ECDC-a i drugih agencija Unije da prisustvuju na sastancima ETF-a, MSSG-a odnosno MDDSG-a, ovisno o slučaju. Takva suradnja trebala bi uključivati i strateške rasprave s relevantnim subjektima Unije koji mogu sudjelovati u istraživanju i razvoju u pogledu odgovarajućih rješenja i tehnologija za ublažavanje učinaka izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, ili za sprečavanje budućih sličnih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera.

| (51) | U slučajevima izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi trebala moći omogućiti redovite razmjene informacija s državama članicama, nositeljima odobrenja za stavljanje u promet, relevantnim akterima u lancu opskrbe lijekovima te predstavnicima zdravstvenih radnika, pacijenata i potrošača kako bi se oosigurale pravodobne rasprave o mogućim nestašicama lijekova na tržištu i ograničenjima opskrbe radi bolje koordinacije i sinergija za ublažavanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera i davanja odgovora na njih. |
| --- | --- |

(51)

U slučajevima izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera Agencija bi trebala moći omogućiti redovite razmjene informacija s državama članicama, nositeljima odobrenja za stavljanje u promet, relevantnim akterima u lancu opskrbe lijekovima te predstavnicima zdravstvenih radnika, pacijenata i potrošača kako bi se oosigurale pravodobne rasprave o mogućim nestašicama lijekova na tržištu i ograničenjima opskrbe radi bolje koordinacije i sinergija za ublažavanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera i davanja odgovora na njih.

| (52) | Uzimajući u obzir da pandemija bolesti COVID-19 nije završila i da nije moguće odrediti trajanje i razvoj izvanrednih stanja u području javnog zdravlja kao što su pandemije, trebalo bi predvidjeti preispitivanje učinkovitosti funkcioniranja struktura i mehanizama uspostavljenih u skladu s ovom Uredbom. Ako je primjereno, te strukture i mehanizme trebalo bi prilagoditi u skladu s rezultatima tog preispitivanja. |
| --- | --- |

(52)

Uzimajući u obzir da pandemija bolesti COVID-19 nije završila i da nije moguće odrediti trajanje i razvoj izvanrednih stanja u području javnog zdravlja kao što su pandemije, trebalo bi predvidjeti preispitivanje učinkovitosti funkcioniranja struktura i mehanizama uspostavljenih u skladu s ovom Uredbom. Ako je primjereno, te strukture i mehanizme trebalo bi prilagoditi u skladu s rezultatima tog preispitivanja.

| (53) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog prekogranične dimenzije izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(53)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog prekogranične dimenzije izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (54) | Kako bi se osigurala dostupnost dostatnih sredstava za provedbu zadaća predviđenih ovom Uredbom, uključujući odgovarajuće osoblje i primjereno stručno znanje, rashodi Agencije trebali bi biti pokriveni doprinosom Unije prihodima Agencije. Ti rashodi trebali bi uključivati naknadu za izvjestitelje imenovane da pruže znanstvene usluge u vezi s ETF-om i, u skladu s uobičajenom praksom, naknadu putnih troškova, troškova smještaja i dnevnica povezanih sa sastancima MSSG-a, MDSSG-a, ETF-a i njihovih radnih skupina. |
| --- | --- |

(54)

Kako bi se osigurala dostupnost dostatnih sredstava za provedbu zadaća predviđenih ovom Uredbom, uključujući odgovarajuće osoblje i primjereno stručno znanje, rashodi Agencije trebali bi biti pokriveni doprinosom Unije prihodima Agencije. Ti rashodi trebali bi uključivati naknadu za izvjestitelje imenovane da pruže znanstvene usluge u vezi s ETF-om i, u skladu s uobičajenom praksom, naknadu putnih troškova, troškova smještaja i dnevnica povezanih sa sastancima MSSG-a, MDSSG-a, ETF-a i njihovih radnih skupina.

| (55) | Program „EU za zdravlje” uspostavljen Uredbom (EU) 2021/522 ili Mehanizam za oporavak i otpornost uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (17) neki su od alata za pružanje dodatne potpore nacionalnim nadležnim tijelima u vezi s nestašicama lijekova, među ostalim provedbom djelovanjâ za ublažavanje nestašica lijekova i poboljšanje sigurnosti opskrbe. Države članice trebali bi moći zatražiti financijsku potporu Unije posebno za provedbu svojih obveza utvrđenih u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(55)

Program „EU za zdravlje” uspostavljen Uredbom (EU) 2021/522 ili Mehanizam za oporavak i otpornost uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (17) neki su od alata za pružanje dodatne potpore nacionalnim nadležnim tijelima u vezi s nestašicama lijekova, među ostalim provedbom djelovanjâ za ublažavanje nestašica lijekova i poboljšanje sigurnosti opskrbe. Države članice trebali bi moći zatražiti financijsku potporu Unije posebno za provedbu svojih obveza utvrđenih u ovoj Uredbi.

| (56) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 te je on dao službeno očitovanje 4. ožujka 2021. |
| --- | --- |

(56)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 te je on dao službeno očitovanje 4. ožujka 2021.

| (57) | U skladu s člankom 168. stavkom 7. UFEU-a ovom Uredbom u potpunosti se poštuju odgovornosti država članica za utvrđivanje njihove zdravstvene politike i organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite, kao i temeljna prava i načela priznata Poveljom, uključujući zaštitu osobnih podataka. |
| --- | --- |

(57)

U skladu s člankom 168. stavkom 7. UFEU-a ovom Uredbom u potpunosti se poštuju odgovornosti država članica za utvrđivanje njihove zdravstvene politike i organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite, kao i temeljna prava i načela priznata Poveljom, uključujući zaštitu osobnih podataka.

| (58) | Jedan je od ciljeva ove Uredbe osigurati jači okvir za praćenje nestašica lijekova tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera te za izvješćivanje o njima. Kako je najavljeno u Komunikaciji Komisije od 25. studenoga 2020. pod nazivom „Farmaceutska strategija za Europu”, Komisija će predložiti reviziju zakonodavstva o farmaceutskim proizvodima kako bi se posebnim mjerama poboljšala sigurnost opskrbe i riješile nestašice lijekova. To bi zakonodavstvo moglo obuhvatiti daljnju koordinacijsku ulogu za Agenciju u praćenju nestašica lijekova i upravljanju njima. Ako se na temelju te revizije zaključi da su na razini Unije potrebne jače mjere u pogledu praćenja ponude i potražnje lijekova i izvješćivanja o njima, trebalo bi razmotriti ESMP kao prikladni sustav za pružanje svih novih odredaba povezanih s praćenjem nestašica lijekova i izvješćivanjem o njima. U okviru izvješćivanja o ovoj Uredbi Komisija bi trebala razmotriti potrebu za proširenjem područja primjene ove Uredbe kako bi se uključili veterinarsko-medicinski proizvodi i osobna zaštitna oprema, za izmjenom definicija i za uvođenjem mjera na razini Unije ili nacionalnoj razini za jačanje usklađenosti s obvezama utvrđenima u ovoj Uredbi. To preispitivanje trebalo bi obuhvaćati razmatranje nadležnosti i funkcioniranja ESMP-a. Trebalo bi razmotriti proširenje funkcioniranja ESMP-a i potrebu za nacionalnim sustavima za praćenje nestašica ako je potrebno. Radi pripreme za nestašice lijekova i medicinskih proizvoda tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera te radi potpore praćenju takvih nestašica trebalo bi razmotriti izgradnju kapaciteta, uz potporu mehanizama Unije za financiranje, kako bi se ojačala suradnja među državama članicama. To bi moglo uključivati proučavanje najboljih praksi i koordinaciju razvoja informatičkih alata za praćenje nestašica lijekova u državama članicama i upravljanje njima te za povezivanje s ESMP-om. Kako bi se osiguralo da se iskorištava puni potencijal ESMP-a te utvrdili i predvidjeli problemi u pogledu ponude i potražnje lijekova, ESMP bi prema potrebi trebao omogućivati primjenu tehnika velike količine podataka i umjetne inteligencije. |
| --- | --- |

(58)

Jedan je od ciljeva ove Uredbe osigurati jači okvir za praćenje nestašica lijekova tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera te za izvješćivanje o njima. Kako je najavljeno u Komunikaciji Komisije od 25. studenoga 2020. pod nazivom „Farmaceutska strategija za Europu”, Komisija će predložiti reviziju zakonodavstva o farmaceutskim proizvodima kako bi se posebnim mjerama poboljšala sigurnost opskrbe i riješile nestašice lijekova. To bi zakonodavstvo moglo obuhvatiti daljnju koordinacijsku ulogu za Agenciju u praćenju nestašica lijekova i upravljanju njima. Ako se na temelju te revizije zaključi da su na razini Unije potrebne jače mjere u pogledu praćenja ponude i potražnje lijekova i izvješćivanja o njima, trebalo bi razmotriti ESMP kao prikladni sustav za pružanje svih novih odredaba povezanih s praćenjem nestašica lijekova i izvješćivanjem o njima. U okviru izvješćivanja o ovoj Uredbi Komisija bi trebala razmotriti potrebu za proširenjem područja primjene ove Uredbe kako bi se uključili veterinarsko-medicinski proizvodi i osobna zaštitna oprema, za izmjenom definicija i za uvođenjem mjera na razini Unije ili nacionalnoj razini za jačanje usklađenosti s obvezama utvrđenima u ovoj Uredbi. To preispitivanje trebalo bi obuhvaćati razmatranje nadležnosti i funkcioniranja ESMP-a. Trebalo bi razmotriti proširenje funkcioniranja ESMP-a i potrebu za nacionalnim sustavima za praćenje nestašica ako je potrebno. Radi pripreme za nestašice lijekova i medicinskih proizvoda tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera te radi potpore praćenju takvih nestašica trebalo bi razmotriti izgradnju kapaciteta, uz potporu mehanizama Unije za financiranje, kako bi se ojačala suradnja među državama članicama. To bi moglo uključivati proučavanje najboljih praksi i koordinaciju razvoja informatičkih alata za praćenje nestašica lijekova u državama članicama i upravljanje njima te za povezivanje s ESMP-om. Kako bi se osiguralo da se iskorištava puni potencijal ESMP-a te utvrdili i predvidjeli problemi u pogledu ponude i potražnje lijekova, ESMP bi prema potrebi trebao omogućivati primjenu tehnika velike količine podataka i umjetne inteligencije.

| (59) | Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih ovom Uredbom, ona bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(59)

Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih ovom Uredbom, ona bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom u okviru Europske agencije za lijekove („Agencija”) predviđaju okvir i sredstva za:

| (a) | pripremu, sprečavanje, koordiniranje i upravljanje u vezi s učinkom koji izvanredna stanja u području javnog zdravlja imaju na lijekove i na medicinske proizvode te s učinkom koji događaji velikih razmjera imaju na lijekove i na medicinske proizvode na razini Unije; |
| --- | --- |

(a)

pripremu, sprečavanje, koordiniranje i upravljanje u vezi s učinkom koji izvanredna stanja u području javnog zdravlja imaju na lijekove i na medicinske proizvode te s učinkom koji događaji velikih razmjera imaju na lijekove i na medicinske proizvode na razini Unije;

| (b) | praćenje i sprečavanje nestašica lijekova i nestašica medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima; |
| --- | --- |

(b)

praćenje i sprečavanje nestašica lijekova i nestašica medicinskih proizvoda te izvješćivanje o njima;

| (c) | uspostavljanje interoperabilne platforme informatičke tehnologije na razini Unije za praćenje nestašica lijekova i izvješćivanje o njima; |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanje interoperabilne platforme informatičke tehnologije na razini Unije za praćenje nestašica lijekova i izvješćivanje o njima;

| (d) | pružanje savjeta o lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(d)

pružanje savjeta o lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja;

| (e) | pružanje potpore stručnim skupinama predviđenima u članku 106. stavku 1. Uredbe (EU) 2017/745. |
| --- | --- |

(e)

pružanje potpore stručnim skupinama predviđenima u članku 106. stavku 1. Uredbe (EU) 2017/745.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „izvanredno stanje u području javnog zdravlja” znači situacija izvanrednog stanja u području javnog zdravlja koju je proglasila Komisija u skladu s člankom 12. stavkom 1. Odluke br. 1082/2013/EU; |
| --- | --- |

(a)

„izvanredno stanje u području javnog zdravlja” znači situacija izvanrednog stanja u području javnog zdravlja koju je proglasila Komisija u skladu s člankom 12. stavkom 1. Odluke br. 1082/2013/EU;

| (b) | „događaj velikih razmjera” znači događaj koji bi u više država članica mogao predstavljati ozbiljan rizik za javno zdravlje u pogledu lijekova, a odnosi se na po život opasnu ili drugu ozbiljnu prijetnju zdravlju biološkog, kemijskog, okolišnog ili drugog podrijetla ili na ozbiljan incident koji može utjecati na ponudu lijekova ili potražnju za lijekovima, ili na kvalitetu, sigurnost ili djelotvornost lijekova te može dovesti do nestašica lijekova u više država članica i zahtijeva hitnu koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi; |
| --- | --- |

(b)

„događaj velikih razmjera” znači događaj koji bi u više država članica mogao predstavljati ozbiljan rizik za javno zdravlje u pogledu lijekova, a odnosi se na po život opasnu ili drugu ozbiljnu prijetnju zdravlju biološkog, kemijskog, okolišnog ili drugog podrijetla ili na ozbiljan incident koji može utjecati na ponudu lijekova ili potražnju za lijekovima, ili na kvalitetu, sigurnost ili djelotvornost lijekova te može dovesti do nestašica lijekova u više država članica i zahtijeva hitnu koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi;

| (c) | „lijek” znači lijek kako je definiran u članku 1. točki 2. Direktive 2001/83/EZ; |
| --- | --- |

(c)

„lijek” znači lijek kako je definiran u članku 1. točki 2. Direktive 2001/83/EZ;

| (d) | „veterinarsko-medicinski proizvod” znači veterinarsko-medicinski proizvod kako je definiran u članku 4. točki 1. Uredbe (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća (18); |
| --- | --- |

(d)

„veterinarsko-medicinski proizvod” znači veterinarsko-medicinski proizvod kako je definiran u članku 4. točki 1. Uredbe (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća (18);

18

| (e) | „medicinski proizvod” znači medicinski proizvod kako je definiran u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili in vitro dijagnostički medicinski proizvod kako je definiran u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2017/746 te uključuje pribor za takve proizvode u smislu članka 2. točke 2. Uredbe (EU) 2017/745 odnosno članka 2. točke 4. Uredbe (EU) 2017/746; |
| --- | --- |

(e)

„medicinski proizvod” znači medicinski proizvod kako je definiran u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili in vitro dijagnostički medicinski proizvod kako je definiran u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2017/746 te uključuje pribor za takve proizvode u smislu članka 2. točke 2. Uredbe (EU) 2017/745 odnosno članka 2. točke 4. Uredbe (EU) 2017/746;

in vitro

| (f) | „ponuda” znači ukupna količina zaliha određenog lijeka ili medicinskog proizvoda koju nositelj odobrenja za stavljanje u promet ili proizvođač stavlja na tržište; |
| --- | --- |

(f)

„ponuda” znači ukupna količina zaliha određenog lijeka ili medicinskog proizvoda koju nositelj odobrenja za stavljanje u promet ili proizvođač stavlja na tržište;

| (g) | „potražnja” znači zahtjev zdravstvenog radnika ili pacijenta za lijek ili medicinski proizvod kao odgovor na kliničku potrebu; potražnja je zadovoljena na odgovarajući način kada je lijek ili medicinski proizvod nabavljen pravodobno i u dovoljnoj količini kako bi se omogućio kontinuitet najbolje skrbi o pacijentima; |
| --- | --- |

(g)

„potražnja” znači zahtjev zdravstvenog radnika ili pacijenta za lijek ili medicinski proizvod kao odgovor na kliničku potrebu; potražnja je zadovoljena na odgovarajući način kada je lijek ili medicinski proizvod nabavljen pravodobno i u dovoljnoj količini kako bi se omogućio kontinuitet najbolje skrbi o pacijentima;

| (h) | „nestašica” znači situacija u kojoj ponuda lijeka koji je odobren i stavljen na tržište u državi članici ili medicinskog proizvoda s oznakom CE ne zadovoljava potražnju za tim lijekom ili medicinskim proizvodom na nacionalnoj razini, neovisno o uzroku; |
| --- | --- |

(h)

„nestašica” znači situacija u kojoj ponuda lijeka koji je odobren i stavljen na tržište u državi članici ili medicinskog proizvoda s oznakom CE ne zadovoljava potražnju za tim lijekom ili medicinskim proizvodom na nacionalnoj razini, neovisno o uzroku;

| (i) | „subjekt koji razvija lijek” znači svaka pravna ili fizička osoba koja u sklopu razvoja lijeka želi prikupiti znanstvene podatke o kvaliteti, sigurnosti i djelotvornosti tog lijeka. |
| --- | --- |

(i)

„subjekt koji razvija lijek” znači svaka pravna ili fizička osoba koja u sklopu razvoja lijeka želi prikupiti znanstvene podatke o kvaliteti, sigurnosti i djelotvornosti tog lijeka.

POGLAVLJE II.

PRAĆENJE I UBLAŽAVANJE NESTAŠICA KLJUČNIH LIJEKOVA I UPRAVLJANJE DOGAĐAJIMA VELIKIH RAZMJERA

Članak 3.

Izvršna upravljačka skupina za nestašice i sigurnost lijekova

1.   U okviru Agencije osniva se izvršna upravljačka skupina za nestašice i sigurnost lijekova („upravljačka skupina za nestašice lijekova - MSSG”).

MSSG je odgovoran za ispunjavanje zadaća iz članka 4. stavaka 3. i 4. te članaka od 5. do 8.

MSSG se sastaje redovito te također kad god situacija to zahtijeva, fizički ili na daljinu, u okviru pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili tijekom njega ili kada je MSSG upozoren na pitanje koje izaziva zabrinutost ili kada je Komisija proglasila događaj velikih razmjera u skladu s člankom 4. stavkom 3.

Agencija osigurava tajništvo MSSG-a.

2.   Članove MSSG-a čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan predstavnik kojeg imenuje svaka država članica.

Članove MSSG-a na sastancima MSSG-a mogu pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima.

Popis članova MSSG-a objavljuje se na internetskom portalu Agencije.

Predstavnik Agencijine radne skupine za suradnju s pacijentima i potrošačima („PCWP”) te predstavnik Agencijine radne skupine za suradnju sa zdravstvenim radnicima („HCPWP”) mogu prisustvovati na sastancima MSSG-a kao promatrači.

3.   MSSG-om supredsjedaju predstavnik Agencije i jedan od predstavnika država članica, kojeg među sobom izabiru predstavnici država članica u MSSG-u.

Na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jednog ili više članova MSSG-a supredsjednici MSSG-a mogu pozvati predstavnike nacionalnih nadležnih tijela za veterinarsko-medicinske proizvode, predstavnike drugih relevantnih nadležnih tijela i treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, trgovce u veleprodaji, bilo kojeg drugog odgovarajućeg aktera u lancu opskrbe lijekovima te predstavnike zdravstvenih radnika, pacijenata i potrošača da, prema potrebi, prisustvuju sastancima MSSG-a kao promatrači i radi pružanja stručnih savjeta.

4.   MSSG u koordinaciji s nacionalnim nadležnim tijelima za lijekove omogućuje primjerenu komunikaciju s nositeljima odobrenja za stavljanje u promet ili njihovim predstavnicima, proizvođačima, drugim relevantnim akterima u lancu opskrbe lijekovima te predstavnicima zdravstvenih radnika, pacijenata i potrošača kako bi se prikupile relevantne informacije o stvarnim ili mogućim nestašicama lijekova koji se smatraju ključnima tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera kako je predviđeno u članku 6.

5.   MSSG utvrđuje svoj poslovnik, uključujući postupke koji se odnose na radnu skupinu iz stavka 6. ovog članka i postupke za donošenje popisâ ključnih lijekova, skupova informacija i preporuka iz članka 8. stavaka 3. i 4.

Poslovnik iz prvog podstavka stupa na snagu nakon što MSSG primi pozitivno mišljenje Komisije i Upravnog odbora Agencije.

6.   Rad MSSG-a podupire radna skupina uspostavljena u skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (d).

Radnu skupinu iz prvog podstavka čine predstavnici nacionalnih nadležnih tijela za lijekove, koji su jedinstvene kontaktne točke u vezi s nestašicama lijekova.

7.   MSSG se može savjetovati s Odborom za veterinarsko-medicinske proizvode („CVMP”) uspostavljenim člankom 56. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 726/2004 kad god MSSG to smatra potrebnim, osobito radi rješavanja izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera povezanih sa zoonozama ili bolestima koje pogađaju samo životinje, a koje znatno utječu ili mogu znatno utjecati na ljudsko zdravlje, ili ako upotreba djelatnih tvari veterinarsko-medicinskih proizvoda može biti korisna za rješavanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera.

Članak 4.

Praćenje događaja i pripravnost za izvanredna stanja u području javnog zdravlja i događaje velikih razmjera

1.   Agencija u suradnji s državama članicama neprekidno prati sve događaje koji bi mogli dovesti do izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera. Agencija prema potrebi surađuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti („ECDC”) ili, ako je to relevantno, s drugim agencijama Unije.

2.   Kako bi se olakšalo praćenje iz stavka 1., nacionalna nadležna tijela za lijekove, djelujući putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 3. stavka 6. ili platforme iz članka 13. („ESMP”), nakon što postane u potpunosti funkcionalna, pravodobno izvješćuju Agenciju o svakom događaju koji bi mogao dovesti do izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera, među ostalim o stvarnoj ili mogućoj nestašici lijeka u određenoj državi članici. Takvo izvješćivanje temelji se na metodama i kriterijima izvješćivanja u skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (b).

Ako nacionalno nadležno tijelo obavijesti Agenciju o nestašici lijeka kako je navedeno u prvom podstavku, dostavlja joj sve informacije koje je primilo od nositelja odobrenja za stavljanje u promet na temelju članka 23.a Direktive 2001/83/EZ ako te informacije nisu dostupne na ESMP-u.

Ako Agencija primi izvješće nacionalnog nadležnog tijela za lijekove o određenom događaju, ona može zatražiti informacije od tnacionalnih nadležnih tijela, putem radne skupine iz članka 3. stavka 6., kako bi se ocijenili učinci tog događaja u drugim državama članicama.

3.   Ako Agencija smatra da je potrebno pružiti odgovor na postojeći ili prijeteći događaj velikih razmjera, ona upozorava MSSG na pitanje koje izaziva zabrinutost.

Nakon što od MSSG-a dobije pozitivno mišljenje Komisija može proglasiti događaj velikih razmjera.

Komisija ili barem jedna država članica mogu na vlastitu inicijativu upozoriti MSSG na pitanje koje izaziva zabrinutost.

4.   Ako MSSG smatra da je na događaj velikih razmjera odgovoreno u zadovoljavajućoj mjeri i da njegova pomoć više nije potrebna, o tome obavješćuje Komisiju i izvršnog direktora Agencije.

Na temelju informacija iz prvog podstavka ili na vlastitu inicijativu Komisija ili izvršni direktor mogu potvrditi da je na događaj velikih razmjera odgovoreno u zadovoljavajućoj mjeri te da pomoć MSSG-a stoga više nije potrebna.

5.   Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili proglašenja događaja velikih razmjera u skladu sa stavkom 3. ovog članka članci od 5. do 12. primjenjuju se kako slijedi:

| (a) | ako izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili događaj velikih razmjera mogu utjecati na kvalitetu, sigurnost ili djelotvornost lijekova, primjenjuje se članak 5.; |
| --- | --- |

(a)

ako izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili događaj velikih razmjera mogu utjecati na kvalitetu, sigurnost ili djelotvornost lijekova, primjenjuje se članak 5.;

| (b) | ako izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili događaj velikih razmjera mogu dovesti do nestašica lijekova u više država članica, primjenjuju se članci od 6. do 12. |
| --- | --- |

(b)

ako izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili događaj velikih razmjera mogu dovesti do nestašica lijekova u više država članica, primjenjuju se članci od 6. do 12.

Članak 5.

Procjena informacija i pružanje preporuka o poduzimanju mjera u vezi s kvalitetom, sigurnošću i djelotvornošću lijekova povezanih s izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja i događajima velikih razmjera

1.   Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili proglašenja događaja velikih razmjera u skladu s člankom 4. stavkom 3. MSSG ocjenjuje informacije povezane s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja ili događajem velikih razmjera i razmatra potrebu za hitnim i koordiniranim djelovanjem u pogledu kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti dotičnih lijekova.

2.   MSSG pruža preporuke Komisiji i državama članicama o svim odgovarajućim djelovanjima za koja smatra da ih treba provesti na razini Unije u vezi s dotičnim lijekovima u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004.

3.   MSSG se može savjetovati s CVMP-om kad god to MSSG smatra potrebnim, a osobito radi rješavanja izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera povezanih sa zoonozama ili bolestima koje pogađaju samo životinje, a koje znatno utječu ili mogu znatno utjecati na ljudsko zdravlje, ili ako upotreba djelatnih tvari veterinarsko-medicinskih proizvoda može biti korisna za rješavanje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera.

Članak 6.

Popisi ključnih lijekova i informacije koje je potrebno dostaviti

1.   Ne dovodeći u pitanje stavak 2., MSSG utvrđuje popis glavnih terapijskih skupina lijekova potrebnih za hitnu medicinsku pomoć, operacije i intenzivnu skrb radi doprinosa pripremi popisa ključnih lijekova, kako su navedeni u stavcima 2. i 3., koji se upotrebljavaju kako bi se odgovorilo na izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili događaj velikih razmjera. Popis se utvrđuje do 2. kolovoza 2022. i ažurira se svake godine i kad god je to potrebno.

2.   Odmah nakon proglašenja događaja velikih razmjera u skladu s člankom 4. stavkom 3. ove Uredbe MSSG se savjetuje s radnom skupinom iz članka 3. stavka 6. ove Uredbe. Odmah nakon tog savjetovanja MSSG donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima tijekom događaja velikih razmjera („popis ključnih lijekova u slučaju događaja velikih razmjera”).

MSSG ažurira popis ključnih lijekova u slučaju događaja velikih razmjera kad god je to potrebno sve dok se na događaj velikih razmjera ne odgovori u zadovoljavajućoj mjeri i potvrdi da pomoć MSSG-a više nije potrebna na temelju članka 4. stavka 4. ove Uredbe.

3.   Odmah nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja MSSG se savjetuje s radnom skupinom iz članka 3. stavka 6. ove Uredbe. Odmah nakon tog savjetovanja MSSG donosi popis lijekova odobrenih u skladu s Direktivom 2001/83/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 koje smatra ključnima tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja („popis ključnih lijekova u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja”). MSSG ažurira popis ključnih lijekova u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja kad god je to potrebno do kraja proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. Popis ključnih lijekova u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja prema potrebi se može ažurirati kako bi se uzeli u obzir rezultati postupka preispitivanja iz članka 18. ove Uredbe. U takvim slučajevima MSSG surađuje s radnom skupinom za izvanredna stanja iz članka 15. („ETF”).

4.   Za potrebe članka 9. stavka 2. MSSG donosi i javno objavljuje skup informacija iz članka 9. stavka 2. točaka (c) i (d) potrebnih za praćenje ponude i potražnje lijekova uvrštenih na popise iz stavaka 2. i 3. ovog članka („popisi ključnih lijekova”) te o tom skupu informacija obavješćuje radnu skupinu iz članka 3. stavka 6.

5.   Nakon donošenja popisâ ključnih lijekova u skladu sa stavcima 2. i 3. Agencija odmah objavljuje te popise i sva ažuriranja tih popisa na svojem internetskom portalu kako je naveden u članku 26. Uredbe (EZ) br. 726/2004.

6.   Agencija u okviru svojeg internetskog portala uspostavlja javno dostupnu internetsku stranicu na kojoj se pružaju informacije o stvarnim nestašicama lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova u slučajevima u kojima je Agencija procijenila nestašicu i pružila preporuke zdravstvenim radnicima i pacijentima. Ta internetska stranica sadržava barem sljedeće informacije:

| (a) | naziv i uobičajeni naziv lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova; |
| --- | --- |

(a)

naziv i uobičajeni naziv lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova;

| (b) | terapijske indikacije lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova; |
| --- | --- |

(b)

terapijske indikacije lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova;

| (c) | razlog nestašice lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova; |
| --- | --- |

(c)

razlog nestašice lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova;

| (d) | datum početka i završetka nestašice lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova; |
| --- | --- |

(d)

datum početka i završetka nestašice lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova;

| (e) | države članice pogođene nestašicom lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova; |
| --- | --- |

(e)

države članice pogođene nestašicom lijeka koji se nalazi na popisima ključnih lijekova;

| (f) | ostale informacije relevantne za zdravstvene radnike i pacijente, uključujući informacije o tome jesu li dostupni alternativni lijekovi. |
| --- | --- |

(f)

ostale informacije relevantne za zdravstvene radnike i pacijente, uključujući informacije o tome jesu li dostupni alternativni lijekovi.

Internetska stranica iz prvog podstavka sadržava i upućivanja na nacionalne registre o nestašicama lijekova.

Članak 7.

Praćenje nestašica lijekova koji se nalaze na popisima ključnih lijekova

Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili proglašenja događaja velikih razmjera u skladu s člankom 4. stavkom 3. MSSG prati ponudu i potražnju lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova radi utvrđivanja stvarnih ili mogućih nestašica tih lijekova. MSSG provodi takvo praćenje s pomoću popisâ ključnih lijekova te informacija i podataka koji su dostavljeni u skladu s člancima 10. i 11. te koji su dostupni putem ESMP-a nakon što postane u potpunosti funkcionalan.

Za potrebe praćenja iz prvog stavka ovog članka, ako je to relevantno, MSSG se povezuje s Odborom za zdravstvenu sigurnost osnovanim člankom 17. Odluke br. 1082/2013/EU („Odbor za zdravstvenu sigurnost”) i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, s bilo kojim drugim relevantnim savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja osnovanim na temelju prava Unije te s ECDC-om.

Članak 8.

Izvješćivanje i preporuke o nestašicama lijekova

1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, ili nakon proglašenja događaja velikih razmjera kako je navedeno u članku 4. stavku 3. dok se ne potvrdi da je na događaj velikih razmjera odgovoreno u zadovoljavajućoj mjeri u skladu s člankom 4. stavkom 4., MSSG redovito izvješćuje Komisiju i jedinstvene kontaktne točke iz članka 3. stavka 6. o rezultatima praćenja iz članka 7. te posebno upozorava na svaku stvarnu ili moguću nestašicu lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova ili svaki događaj koji bi mogao dovesti do događaja velikih razmjera.

Izvješća iz prvog podstavka mogu se, prema potrebi i u skladu s pravom tržišnog natjecanja, staviti na raspolaganje i drugim akterima u lancu opskrbe lijekovima.

2.   Na zahtjev Komisije ili jedne jedinstvene kontaktne točke ili više njih iz članka 3. stavka 6. MSSG dostavlja objedinjene podatke i prognoze potražnje kako bi potkrijepio svoje nalaze i zaključke. MSSG se pritom:

| (a) | koristi podacima s ESMP-a nakon što postane u potpunosti funkcionalan; |
| --- | --- |

(a)

koristi podacima s ESMP-a nakon što postane u potpunosti funkcionalan;

| (b) | povezuje s ECDC-om radi dobivanja epidemioloških podataka, modela i scenarija razvoja koji olakšavaju predviđanje potreba za lijekovima; i |
| --- | --- |

(b)

povezuje s ECDC-om radi dobivanja epidemioloških podataka, modela i scenarija razvoja koji olakšavaju predviđanje potreba za lijekovima; i

| (c) | povezuje s izvršnom upravljačkom skupinom za nestašice medicinskih proizvoda iz članka 21. („MDSSG”) ako se lijekovi uvršteni na popise ključnih lijekova upotrebljavaju zajedno s medicinskim proizvodom. |
| --- | --- |

(c)

povezuje s izvršnom upravljačkom skupinom za nestašice medicinskih proizvoda iz članka 21. („MDSSG”) ako se lijekovi uvršteni na popise ključnih lijekova upotrebljavaju zajedno s medicinskim proizvodom.

Objedinjeni podaci i prognoze potražnje iz prvog podstavka mogu se, prema potrebi i u skladu s pravom tržišnog natjecanja, staviti na raspolaganje i drugim akterima u lancu opskrbe lijekovima u cilju boljeg sprečavanja ili ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica lijekova.

3.   U okviru izvješćivanja iz stavaka 1. i 2. MSSG može pružati preporuke o mjerama koje bi Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet i drugi subjekti, uključujući predstavnike zdravstvenih radnika i pacijenata, mogli poduzeti u cilju sprečavanja ili ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica lijekova.

Države članice mogu od MSSG-a zatražiti da pruži preporuke o mjerama iz prvog podstavka.

Za potrebe drugog podstavka MSSG se povezuje, ovisno o slučaju, s Odborom za zdravstvenu sigurnost i, u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, s bilo kojim drugim relevantnim savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja osnovanim na temelju prava Unije.

4.   MSSG može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Komisije ili države članice pružiti preporuke o mjerama koje bi Komisija, države članice, nositelji odobrenja za stavljanje u promet, predstavnici zdravstvenih radnika i drugi subjekti mogli poduzeti kako bi se osigurala pripravnost za rješavanje stvarnih ili mogućih nestašica lijekova uzrokovanih izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja ili događajima velikih razmjera.

5.   Na zahtjev Komisije MSSG može koordinirati mjere koje su, ovisno o slučaju, poduzela nacionalna nadležna tijela, nositelji odobrenja za stavljanje u promet i drugi subjekti, uključujući predstavnike zdravstvenih radnika i organizacije pacijenata, u cilju sprečavanja ili ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica lijekova u kontekstu izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera.

Članak 9.

Metode rada i pružanje informacija o lijekovima

1.   Kako bi se pripremila za ispunjavanje zadaća iz članaka od 4. do 8., Agencija:

| (a) | utvrđuje postupke i kriterije za sastavljanje i preispitivanje popisâ ključnih lijekova; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje postupke i kriterije za sastavljanje i preispitivanje popisâ ključnih lijekova;

| (b) | utvrđuje metode i kriterije za praćenje, prikupljanje podataka i izvješćivanje predviđene u člancima 4., 7. i 8. uz osnovni minimalni skup podataka; |
| --- | --- |

(b)

utvrđuje metode i kriterije za praćenje, prikupljanje podataka i izvješćivanje predviđene u člancima 4., 7. i 8. uz osnovni minimalni skup podataka;

| (c) | razvija pojednostavnjene informatičke sustave za praćenje i izvješćivanje, u koordinaciji s relevantnim nacionalnim nadležnim tijelima, kojima se olakšava interoperabilnost s drugim postojećim informatičkim sustavima i informatičkim sustavima koji su u razvoju, dok ESMP ne postane u potpunosti funkcionalan, na temelju kategorija podataka koje su usklađene za sve države članice; |
| --- | --- |

(c)

razvija pojednostavnjene informatičke sustave za praćenje i izvješćivanje, u koordinaciji s relevantnim nacionalnim nadležnim tijelima, kojima se olakšava interoperabilnost s drugim postojećim informatičkim sustavima i informatičkim sustavima koji su u razvoju, dok ESMP ne postane u potpunosti funkcionalan, na temelju kategorija podataka koje su usklađene za sve države članice;

| (d) | uspostavlja radnu skupinu iz članka 3. stavka 6. te osigurava da je svaka država članica zastupljena u toj radnoj skupini; |
| --- | --- |

(d)

uspostavlja radnu skupinu iz članka 3. stavka 6. te osigurava da je svaka država članica zastupljena u toj radnoj skupini;

| (e) | sastavlja i vodi popis jedinstvenih kontaktnih točaka za nositelje odobrenja za stavljanje u promet za sve lijekove odobrene u Uniji, putem baze podataka predviđene u članku 57. stavku 1. točki (l) Uredbe (EZ) br. 726/2004; |
| --- | --- |

(e)

sastavlja i vodi popis jedinstvenih kontaktnih točaka za nositelje odobrenja za stavljanje u promet za sve lijekove odobrene u Uniji, putem baze podataka predviđene u članku 57. stavku 1. točki (l) Uredbe (EZ) br. 726/2004;

| (f) | utvrđuje metode za pružanje preporuka iz članka 5. stavka 2. i članka 8. stavaka 3. i 4. te za koordinaciju mjera iz članka 8. stavka 5.; |
| --- | --- |

(f)

utvrđuje metode za pružanje preporuka iz članka 5. stavka 2. i članka 8. stavaka 3. i 4. te za koordinaciju mjera iz članka 8. stavka 5.;

| (g) | objavljuje informacije obuhvaćene točkama (a), (b) i (f) na za to predviđenoj internetskoj stranici na svojem internetskom portalu. |
| --- | --- |

(g)

objavljuje informacije obuhvaćene točkama (a), (b) i (f) na za to predviđenoj internetskoj stranici na svojem internetskom portalu.

Za potrebe prvog podstavka točke (a) prema potrebi se provodi savjetovanje s državama članicama, nositeljima odobrenja za stavljanje u promet, drugim relevantnim akterima u lancu opskrbe lijekovima i predstavnicima zdravstvenih radnika, pacijenata i potrošača.

2.   Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili proglašenja događaja velikih razmjera u skladu s člankom 4. stavkom 3. Agencija:

| (a) | sastavlja popis jedinstvenih kontaktnih točaka za nositelje odobrenja za stavljanje u promet za lijekove uvrštene na popise ključnih lijekova; |
| --- | --- |

(a)

sastavlja popis jedinstvenih kontaktnih točaka za nositelje odobrenja za stavljanje u promet za lijekove uvrštene na popise ključnih lijekova;

| (b) | vodi popis jedinstvenih kontaktnih točaka iz točke (a) tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera; |
| --- | --- |

(b)

vodi popis jedinstvenih kontaktnih točaka iz točke (a) tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera;

| (c) | traži relevantne informacije o lijekovima koji se nalaze na popisima ključnih lijekova od jedinstvenih kontaktnih točaka iz točke (a) i određuje rok za dostavu tih informacija ako te informacije nisu dostupne na ESMP-u; |
| --- | --- |

(c)

traži relevantne informacije o lijekovima koji se nalaze na popisima ključnih lijekova od jedinstvenih kontaktnih točaka iz točke (a) i određuje rok za dostavu tih informacija ako te informacije nisu dostupne na ESMP-u;

| (d) | traži informacije o lijekovima koji se nalaze na popisima ključnih lijekova od jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 3. stavka 6. na temelju skupa informacija iz članka 6. stavka 4. i određuje rok za dostavu tih informacija ako te informacije nisu dostupne na ESMP-u. |
| --- | --- |

(d)

traži informacije o lijekovima koji se nalaze na popisima ključnih lijekova od jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 3. stavka 6. na temelju skupa informacija iz članka 6. stavka 4. i određuje rok za dostavu tih informacija ako te informacije nisu dostupne na ESMP-u.

3.   Informacije iz stavka 2. točke (c) uključuju barem:

| (a) | naziv nositelja odobrenja za stavljanje lijeka u promet; |
| --- | --- |

(a)

naziv nositelja odobrenja za stavljanje lijeka u promet;

| (b) | naziv lijeka; |
| --- | --- |

(b)

naziv lijeka;

| (c) | identifikaciju aktivnih lokacija za proizvodnju gotovih proizvoda i djelatnih tvari lijeka; |
| --- | --- |

(c)

identifikaciju aktivnih lokacija za proizvodnju gotovih proizvoda i djelatnih tvari lijeka;

| (d) | državu članicu u kojoj važi odobrenje za stavljanje u promet i status u pogledu stavljanja lijeka u promet u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

(d)

državu članicu u kojoj važi odobrenje za stavljanje u promet i status u pogledu stavljanja lijeka u promet u svakoj državi članici;

| (e) | pojedinosti o stvarnoj ili mogućoj nestašici lijeka, kao što su stvarni ili procijenjeni datum početka i završetka te poznati uzrok ili uzrok na koji se sumnja; |
| --- | --- |

(e)

pojedinosti o stvarnoj ili mogućoj nestašici lijeka, kao što su stvarni ili procijenjeni datum početka i završetka te poznati uzrok ili uzrok na koji se sumnja;

| (f) | podatke o prodaji i tržišnom udjelu lijeka; |
| --- | --- |

(f)

podatke o prodaji i tržišnom udjelu lijeka;

| (g) | dostupne zalihe lijeka; |
| --- | --- |

(g)

dostupne zalihe lijeka;

| (h) | prognozu ponude lijeka, uključujući informacije o potencijalnim slabostima u lancu opskrbe, količine koje su već isporučene i predviđene isporuke; |
| --- | --- |

(h)

prognozu ponude lijeka, uključujući informacije o potencijalnim slabostima u lancu opskrbe, količine koje su već isporučene i predviđene isporuke;

| (i) | prognozu potražnje za lijekom; |
| --- | --- |

(i)

prognozu potražnje za lijekom;

| (j) | pojedinosti o dostupnim alternativnim lijekovima; |
| --- | --- |

(j)

pojedinosti o dostupnim alternativnim lijekovima;

| (k) | planove za sprečavanje i ublažavanje nestašica, koji sadržavaju barem informacije o proizvodnom i opskrbnom kapacitetu te odobrenim proizvodnim lokacijama gotovog lijeka i djelatnih tvari, potencijalnim alternativnim proizvodnim lokacijama i minimalnim razinama zaliha lijeka. |
| --- | --- |

(k)

planove za sprečavanje i ublažavanje nestašica, koji sadržavaju barem informacije o proizvodnom i opskrbnom kapacitetu te odobrenim proizvodnim lokacijama gotovog lijeka i djelatnih tvari, potencijalnim alternativnim proizvodnim lokacijama i minimalnim razinama zaliha lijeka.

4.   Kako bi se dopunili planovi za sprečavanje i ublažavanje nestašice ključnih lijekova iz stavka 3. točke (k), Agencija i nacionalna nadležna tijela za lijekove mogu zatražiti dodatne informacije od trgovaca u veleprodaji i drugih relevantnih aktera u pogledu svih logističkih izazova koji nastaju u veleprodajnom lancu opskrbe.

Članak 10.

Obveze nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet

1.   Nositelji odobrenja za stavljanje u promet lijekova odobrenih u Uniji do 2. rujna 2022. dostavljaju informacije za potrebe članka 9. stavka 1. točke (e) ove Uredbe, u obliku elektroničkog podnošenja u bazu podataka iz članka 57. stavka 1. točke (l) Uredbe (EZ) br. 726/2004. Ti nositelji odobrenja za stavljanje u promet dostavljaju ažurirane informacije kad je to potrebno.

2.   Kako bi se olakšalo praćenje iz članka 7., Agencija može od nositelja odobrenja za stavljanje u promet lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova zatražiti da dostave informacije iz članka 9. stavka 2. točke (c).

Nositelji odobrenja za stavljanje u promet iz prvog podstavka ovog stavka dostavljaju zatražene informacije u roku koji odredi Agencija, putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 9. stavka 2. točke (b) te s pomoću metoda i sustava za praćenje i izvješćivanje uspostavljenih na temelju članka 9. stavka 1. točke (b) odnosno točke (c). Ti nositelji odobrenja za stavljanje u promet prema potrebi dostavljaju ažurirane informacije.

3.   Nositelji odobrenja za stavljanje u promet iz stavaka 1. i 2. obrazlažu svako propuštanje dostavljanja zatraženih informacija i svako kašnjenje u dostavljanju zatraženih informacija u roku koji odredi Agencija.

4.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet iz stavka 2. navedu da informacije koje su dostavili na zahtjev Agencije ili nacionalnih nadležnih tijela za lijekove sadržavaju informacije poslovno povjerljive prirode, oni označavaju relevantne dijelove takvih informacija i objašnjavaju zbog čega su te informacije poslovno povjerljive prirode.

Agencija ocjenjuje osnovanost svakog navoda da su informacije poslovno povjerljive prirode i štiti takve poslovno povjerljive informacije od neopravdanog otkrivanja.

5.   Ako nositelji odobrenja za stavljanje u promet iz stavka 2. ili relevantni akteri u lancu opskrbe lijekovima imaju neke dodatne informacije uz one koje se zahtijevaju na temelju stavka 2. drugog podstavka, a kojima se dokazuje stvarna ili moguća nestašica lijekova, odmah ih dostavljaju Agenciji.

6.   Nakon izvješćivanja o rezultatima praćenja iz članka 7. i svih preporuka o preventivnim mjerama ili mjerama ublažavanja pruženih u skladu s člankom 8. stavcima 3. i 4. nositelji odobrenja za stavljanje u promet iz stavka 2.:

| (a) | dostavljaju svoje primjedbe Agenciji; |
| --- | --- |

(a)

dostavljaju svoje primjedbe Agenciji;

| (b) | uzimaju u obzir sve preporuke iz članka 8. stavaka 3. i 4. i sve smjernice iz članka 12. točke (c); |
| --- | --- |

(b)

uzimaju u obzir sve preporuke iz članka 8. stavaka 3. i 4. i sve smjernice iz članka 12. točke (c);

| (c) | poštuju sve mjere poduzete na razini Unije ili država članica na temelju članaka 11. i 12.; |
| --- | --- |

(c)

poštuju sve mjere poduzete na razini Unije ili država članica na temelju članaka 11. i 12.;

| (d) | obavješćuju MSSG o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o praćenju i rezultatima tih mjera, uključujući pružanje informacija o rješavanju stvarne ili moguće nestašice lijekova. |
| --- | --- |

(d)

obavješćuju MSSG o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o praćenju i rezultatima tih mjera, uključujući pružanje informacija o rješavanju stvarne ili moguće nestašice lijekova.

Članak 11.

Uloga država članica u praćenju i ublažavanju nestašica lijekova

1.   Kako bi se olakšalo praćenje iz članka 7., ako dotične informacije nisu dostupne na ESMP-u, Agencija može od države članice zatražiti da:

| (a) | dostavi skup informacija iz članka 6. stavka 4., uključujući dostupne i procijenjene podatke o potražnji i prognozama potražnje, putem jedinstvene kontaktne točke iz članka 3. stavka 6. te s pomoću metoda i sustava za izvješćivanje uspostavljenih na temelju članka 9. stavka 1. točke (b) odnosno točke (c); |
| --- | --- |

(a)

dostavi skup informacija iz članka 6. stavka 4., uključujući dostupne i procijenjene podatke o potražnji i prognozama potražnje, putem jedinstvene kontaktne točke iz članka 3. stavka 6. te s pomoću metoda i sustava za izvješćivanje uspostavljenih na temelju članka 9. stavka 1. točke (b) odnosno točke (c);

| (b) | prijavi postojanje poslovno povjerljivih informacija i objasni zbog čega su te informacije poslovno povjerljive prirode, u skladu s člankom 10. stavkom 4.; |
| --- | --- |

(b)

prijavi postojanje poslovno povjerljivih informacija i objasni zbog čega su te informacije poslovno povjerljive prirode, u skladu s člankom 10. stavkom 4.;

| (c) | prijavi svako propuštanje dostavljanja zatraženih informacija i ima li kašnjenja u dostavljanju tih informacija u roku koji odredi Agencija u skladu s člankom 10. stavkom 3. |
| --- | --- |

(c)

prijavi svako propuštanje dostavljanja zatraženih informacija i ima li kašnjenja u dostavljanju tih informacija u roku koji odredi Agencija u skladu s člankom 10. stavkom 3.

Država članice postupaju u skladu sa zahtjevom Agencije u roku koji odredi Agencija.

2.   Za potrebe stavka 1.,trgovci u veleprodaji i druge osobe ili pravni subjekti koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za opskrbu javnosti lijekovima uvrštenima na popise ključnih lijekova toj državi članici pružaju relevantne informacije i podatke, uključujući informacije i podatke o razinama zaliha tih lijekova na zahtjev te države članice.

3.   Ako države članice imaju dodatne informacije, uz one koje se trebaju dostaviti u skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka, o obujmu prodaje lijekova i količini recepata za lijekove, kojima se dokazuje stvarna ili moguća nestašica lijeka uvrštenog na popise ključnih lijekova, uključujući podatke iz članka 23.a trećeg stavka Direktive 2001/83/EZ, one odmah dostavljaju te informacije MSSG-u putem svojih jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 3. stavka 6. ove Uredbe.

4.   Nakon izvješćivanja o rezultatima praćenja iz članka 7. i svih preporuka o preventivnim mjerama ili mjerama ublažavanja pruženih u skladu s člankom 8. stavcima 3. i 4. države članice:

| (a) | uzimaju u obzir sve preporuke i smjernice iz članka 12. točke (c) te koordiniraju svoja djelovanja povezana sa svim djelovanjima poduzetima na razini Unije na temelju članka 12. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

uzimaju u obzir sve preporuke i smjernice iz članka 12. točke (c) te koordiniraju svoja djelovanja povezana sa svim djelovanjima poduzetima na razini Unije na temelju članka 12. točke (a);

| (b) | obavješćuju MSSG o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima djelovanjâ iz točke (a), uključujući pružanje informacija o rješavanju stvarne ili moguće nestašice lijekova. |
| --- | --- |

(b)

obavješćuju MSSG o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima djelovanjâ iz točke (a), uključujući pružanje informacija o rješavanju stvarne ili moguće nestašice lijekova.

Za potrebe prvog podstavka točaka (a) i (b), države članice koje na nacionalnoj razini poduzmu alternativne mjere o razlozima za poduzimanje tih mjera pravodobno obavješćuju MSSG.

Preporuke, smjernice i djelovanja iz prvog podstavka točke (a) te sažeto izvješće o stečenim iskustvima javno se objavljuju putem internetskog portala iz članka 14.

Članak 12.

Uloga Komisije u pogledu praćenja i ublažavanja nestašica lijekova

Komisija uzima u obzir informacije i preporuke MSSG-a iz članka 8. stavaka 1. i 2. odnosno članka 8. stavaka 3. i 4. te:

| (a) | poduzima sve potrebne mjere u okviru ovlasti dodijeljenih Komisiji u cilju ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova; |
| --- | --- |

(a)

poduzima sve potrebne mjere u okviru ovlasti dodijeljenih Komisiji u cilju ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova;

| (b) | olakšava koordinaciju između nositelja odobrenja za stavljanje u promet i drugih relevantnih subjekata radi rješavanja povećane potražnje, ako je potrebno; |
| --- | --- |

(b)

olakšava koordinaciju između nositelja odobrenja za stavljanje u promet i drugih relevantnih subjekata radi rješavanja povećane potražnje, ako je potrebno;

| (c) | razmatra potrebu za smjernicama i preporukama namijenjenima državama članicama, nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i drugim subjektima, uključujući relevantne subjekte iz lanca opskrbe lijekovima, ako je to relevantno; |
| --- | --- |

(c)

razmatra potrebu za smjernicama i preporukama namijenjenima državama članicama, nositeljima odobrenja za stavljanje u promet i drugim subjektima, uključujući relevantne subjekte iz lanca opskrbe lijekovima, ako je to relevantno;

| (d) | obavješćuje MSSG o svim mjerama koje je poduzela Komisija i izvješćuje o rezultatima tih mjera; |
| --- | --- |

(d)

obavješćuje MSSG o svim mjerama koje je poduzela Komisija i izvješćuje o rezultatima tih mjera;

| (e) | traži od MSSG-a da pruži preporuke ili koordinira mjere kako je predviđeno u članku 8. stavcima 3., 4. i 5.; |
| --- | --- |

(e)

traži od MSSG-a da pruži preporuke ili koordinira mjere kako je predviđeno u članku 8. stavcima 3., 4. i 5.;

| (f) | razmatra potrebu za donošenjem medicinskih protumjera u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU i drugim primjenjivim pravom Unije; |
| --- | --- |

(f)

razmatra potrebu za donošenjem medicinskih protumjera u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU i drugim primjenjivim pravom Unije;

| (g) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova ili njihovih djelatnih tvari, ako se ti lijekovi ili djelatne tvari uvoze u Uniju i ako takve stvarne ili moguće nestašice imaju međunarodne posljedice, te izvješćuje MSSG o svim povezanim djelovanjima i rezultatima tih djelovanja, ako je to relevantno. |
| --- | --- |

(g)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica lijekova uvrštenih na popise ključnih lijekova ili njihovih djelatnih tvari, ako se ti lijekovi ili djelatne tvari uvoze u Uniju i ako takve stvarne ili moguće nestašice imaju međunarodne posljedice, te izvješćuje MSSG o svim povezanim djelovanjima i rezultatima tih djelovanja, ako je to relevantno.

Članak 13.

Europska platforma za praćenje nestašica

1.   Agencija uspostavlja i održava informatičku platformu pod nazivom Europska platforma za praćenje nestašica („ESMP”) te upravlja njome, a koja je povezana s bazom podataka iz članka 57. stavka 1. točke (l) Uredbe (EZ) br. 726/2004.

ESMP se upotrebljava kako bi se olakšalo prikupljanje informacija o nestašicama, ponudi i potražnji lijekova, uključujući informacije o tome je li se lijek stavlja ili se prestaje stavljati na tržište u državi članici.

2.   Informacije prikupljene putem ESMP-a upotrebljavaju se za praćenje, sprečavanje i upravljanje:

| (a) | stvarnim ili mogućim nestašicama lijekova koji se nalaze na popisima ključnih lijekova tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera; i |
| --- | --- |

(a)

stvarnim ili mogućim nestašicama lijekova koji se nalaze na popisima ključnih lijekova tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera; i

| (b) | stvarnim ili mogućim nestašicama lijekova koje bi mogle dovesti do izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera u skladu s člankom 4. stavkom 2. |
| --- | --- |

(b)

stvarnim ili mogućim nestašicama lijekova koje bi mogle dovesti do izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera u skladu s člankom 4. stavkom 2.

3.   Za potrebe stavka 2., tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera:

| (a) | nositelji odobrenja za stavljanje u promet upotrebljavaju ESMP kako bi putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 9. stavka 2. točke (a) izvijestili Agenciju o informacijama povezanima s lijekovima koji se nalaze na popisima ključnih lijekova, u skladu s člancima 9. i 10. |
| --- | --- |

(a)

nositelji odobrenja za stavljanje u promet upotrebljavaju ESMP kako bi putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 9. stavka 2. točke (a) izvijestili Agenciju o informacijama povezanima s lijekovima koji se nalaze na popisima ključnih lijekova, u skladu s člancima 9. i 10.

| (b) | države članice upotrebljavaju ESMP kako bi putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 9. stavka 1. točke (d) izvijestile Agenciju o informacijama povezanima s lijekovima koji se nalaze na popisima ključnih lijekova, u skladu s člancima 9. i 11. |
| --- | --- |

(b)

države članice upotrebljavaju ESMP kako bi putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 9. stavka 1. točke (d) izvijestile Agenciju o informacijama povezanima s lijekovima koji se nalaze na popisima ključnih lijekova, u skladu s člancima 9. i 11.

Izvješćivanje iz prvog podstavka točke (b) uključuje dodatne informacije uz one iz te točke primljene od nositelja odobrenja za stavljanje u promet i trgovaca u veleprodaji ili drugih osoba ili pravnih subjekata koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za opskrbu javnosti lijekovima uvrštenima na popise ključnih lijekova, ako je to relevantno.

4.   Za potrebe stavka 2., kad je riječ o osiguravanju pripravnosti za izvanredna stanja u području javnog zdravlja i događaje velikih razmjera:

| (a) | nositelji odobrenja za stavljanje u promet upotrebljavaju ESMP kako bi izvijestili Agenciju:






  i. | o informacijama iz članka 13. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 726/2004 za odobrenja dodijeljena u skladu s tom uredbom; |
| --- | --- | --- |

(a)

nositelji odobrenja za stavljanje u promet upotrebljavaju ESMP kako bi izvijestili Agenciju:

i.

o informacijama iz članka 13. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 726/2004 za odobrenja dodijeljena u skladu s tom uredbom;

| ii. | prema potrebi, o informacijama na temelju kategorija iz članka 9. stavka 3. u vezi sa stvarnim ili mogućim nestašicama lijekova koje bi mogle dovesti do izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera; |
| --- | --- |

ii.

prema potrebi, o informacijama na temelju kategorija iz članka 9. stavka 3. u vezi sa stvarnim ili mogućim nestašicama lijekova koje bi mogle dovesti do izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera;

| (b) | države članice upotrebljavaju ESMP kako bi putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 9. stavka 1. točke (e) izvijestile Agenciju o nestašicama lijekova koje bi mogle dovesti do izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera u skladu s člankom 4. stavkom 2. |
| --- | --- |

(b)

države članice upotrebljavaju ESMP kako bi putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 9. stavka 1. točke (e) izvijestile Agenciju o nestašicama lijekova koje bi mogle dovesti do izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera u skladu s člankom 4. stavkom 2.

5.   Izvješćivanje iz stavka 4. točke (b):

| (a) | uključuje informacije iz članka 23.a Direktive 2001/83/EZ koje su priopćene nacionalnim nadležnim tijelima za lijekove za odobrenja dodijeljena u skladu s tom direktivom; |
| --- | --- |

(a)

uključuje informacije iz članka 23.a Direktive 2001/83/EZ koje su priopćene nacionalnim nadležnim tijelima za lijekove za odobrenja dodijeljena u skladu s tom direktivom;

| (b) | može uključivati dodatne informacije primljene od nositelja odobrenja za stavljanje u promet, trgovaca u veleprodaji i drugih osoba ili pravnih subjekata koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za opskrbu javnosti lijekovima. |
| --- | --- |

(b)

može uključivati dodatne informacije primljene od nositelja odobrenja za stavljanje u promet, trgovaca u veleprodaji i drugih osoba ili pravnih subjekata koji imaju odobrenje ili su ovlašteni za opskrbu javnosti lijekovima.

6.   Kako bi se osigurala optimalna uporaba ESMP-a, Agencija:

| (a) | u suradnji s MSSG-om razvija tehničke i funkcionalne specifikacije ESMP-a, uključujući mehanizam za razmjenu podataka za razmjenu s postojećim nacionalnim sustavima i format za elektroničko podnošenje; |
| --- | --- |

(a)

u suradnji s MSSG-om razvija tehničke i funkcionalne specifikacije ESMP-a, uključujući mehanizam za razmjenu podataka za razmjenu s postojećim nacionalnim sustavima i format za elektroničko podnošenje;

| (b) | zahtijeva da su podaci podneseni na ESMP-u u skladu s normama koje je izradila Međunarodna organizacija za normizaciju za identifikaciju lijekova i da se temelje na područjima glavnih podataka u regulatornim farmaceutskim postupcima, odnosno na podacima o tvarima, proizvodu i organizaciji te referentnim podacima, ako je to relevantno; |
| --- | --- |

(b)

zahtijeva da su podaci podneseni na ESMP-u u skladu s normama koje je izradila Međunarodna organizacija za normizaciju za identifikaciju lijekova i da se temelje na područjima glavnih podataka u regulatornim farmaceutskim postupcima, odnosno na podacima o tvarima, proizvodu i organizaciji te referentnim podacima, ako je to relevantno;

| (c) | u suradnji s MSSG-om razvija standardiziranu terminologiju za izvješćivanje, koju trebaju upotrebljavati nositelji odobrenja za stavljanje u promet i države članice kada izvješćuju na ESMP-u; |
| --- | --- |

(c)

u suradnji s MSSG-om razvija standardiziranu terminologiju za izvješćivanje, koju trebaju upotrebljavati nositelji odobrenja za stavljanje u promet i države članice kada izvješćuju na ESMP-u;

| (d) | u suradnji s MSSG-om uspostavlja relevantne smjernice za izvješćivanje putem ESMP-a; |
| --- | --- |

(d)

u suradnji s MSSG-om uspostavlja relevantne smjernice za izvješćivanje putem ESMP-a;

| (e) | osigurava interoperabilnost podataka između ESMP-a, informatičkih sustava država članica i drugih relevantnih informatičkih sustava i baza podataka, bez udvostručavanja izvješćivanja; |
| --- | --- |

(e)

osigurava interoperabilnost podataka između ESMP-a, informatičkih sustava država članica i drugih relevantnih informatičkih sustava i baza podataka, bez udvostručavanja izvješćivanja;

| (f) | osigurava da Komisija, Agencija, nacionalna nadležna tijela i MSSG imaju odgovarajuće razine pristupa informacijama koje sadržava ESMP; |
| --- | --- |

(f)

osigurava da Komisija, Agencija, nacionalna nadležna tijela i MSSG imaju odgovarajuće razine pristupa informacijama koje sadržava ESMP;

| (g) | osigurava da su poslovno povjerljive informacije podnesene u sustav zaštićene od neopravdanog otkrivanja; |
| --- | --- |

(g)

osigurava da su poslovno povjerljive informacije podnesene u sustav zaštićene od neopravdanog otkrivanja;

| (h) | osigurava da je ESMP potpuno funkcionalan do 2. veljače 2025. te izrađuje plan za provedbu ESMP-a. |
| --- | --- |

(h)

osigurava da je ESMP potpuno funkcionalan do 2. veljače 2025. te izrađuje plan za provedbu ESMP-a.

Članak 14.

Komunikacija o MSSG-u

1.   Agencija putem za to predviđene internetske stranice na svojem internetskom portalu i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima pravodobno obavješćuje javnost i interesne skupine o radu MSSG-a te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu MSSG-a.

2.   Postupci u okviru MSSG-a transparentni su.

Sažeci dnevnog reda i zapisnika sastanaka MSSG-a te njegov poslovnik iz članka 3. stavka 5. i preporuke iz članka 8. stavaka 3. i 4. dokumentiraju se i javno objavljuju na za to predviđenoj stranici na internetskom portalu Agencije.

Ako se poslovnikom iz članka 3. stavka 5. članovima MSSG-a dopušta bilježenje različitih mišljenja, MSSG takva različita mišljenja i razloge na kojima se temelje stavlja na raspolaganje nacionalnim nadležnim tijelima za lijekove na njihov zahtjev.

POGLAVLJE III.

LIJEKOVI KOJI BI MOGLI POMOĆI U ODGOVORU NA IZVANREDNA STANJA U PODRUČJU JAVNOG ZDRAVLJA

Članak 15.

Radna skupina za izvanredna stanja

1.   U okviru Agencije osniva se radna skupina za izvanredna stanja („ETF”).

ETF se sastaje u okviru pripreme za izvanredna stanja u području javnog zdravlja ili tijekom njih, fizički ili na daljinu.

Agencija osigurava tajništvo ETF-a.

2.   Tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja ETF obavlja sljedeće zadaće:

| (a) | u suradnji sa znanstvenim odborima, radnim skupinama i znanstvenim savjetodavnim skupinama Agencije pruža znanstvene savjete i preispituje dostupne znanstvene podatke o lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredno stanje u području javnog zdravlja, uključujući traženje podataka od subjekata koji razvijaju lijekove i surađivanje s njima u preliminarnim raspravama; |
| --- | --- |

(a)

u suradnji sa znanstvenim odborima, radnim skupinama i znanstvenim savjetodavnim skupinama Agencije pruža znanstvene savjete i preispituje dostupne znanstvene podatke o lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredno stanje u području javnog zdravlja, uključujući traženje podataka od subjekata koji razvijaju lijekove i surađivanje s njima u preliminarnim raspravama;

| (b) | pruža savjete o glavnim aspektima protokolâ kliničkih ispitivanja i pruža savjete subjektima koji razvijaju lijekove o kliničkim ispitivanjima lijekova namijenjenih liječenju, sprečavanju ili dijagnosticiranju bolesti koja uzrokuje izvanredno stanje u području javnog zdravlja, u skladu s člankom 16. ove Uredbe, ne dovodeći u pitanje zadaće država članica u pogledu ocjene podnesenih zahtjeva za klinička ispitivanja koja se trebaju provoditi unutar njihovih državnih područja u skladu s Uredbom (EU) br. 536/2014; |
| --- | --- |

(b)

pruža savjete o glavnim aspektima protokolâ kliničkih ispitivanja i pruža savjete subjektima koji razvijaju lijekove o kliničkim ispitivanjima lijekova namijenjenih liječenju, sprečavanju ili dijagnosticiranju bolesti koja uzrokuje izvanredno stanje u području javnog zdravlja, u skladu s člankom 16. ove Uredbe, ne dovodeći u pitanje zadaće država članica u pogledu ocjene podnesenih zahtjeva za klinička ispitivanja koja se trebaju provoditi unutar njihovih državnih područja u skladu s Uredbom (EU) br. 536/2014;

| (c) | osigurava znanstvenu potporu za provedbu kliničkih ispitivanja lijekova namijenjenih liječenju, sprečavanju ili dijagnosticiranju bolesti koja uzrokuje izvanredno stanje u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(c)

osigurava znanstvenu potporu za provedbu kliničkih ispitivanja lijekova namijenjenih liječenju, sprečavanju ili dijagnosticiranju bolesti koja uzrokuje izvanredno stanje u području javnog zdravlja;

| (d) | doprinosi radu znanstvenih odbora, radnih skupina i znanstvenih savjetodavnih skupina Agencije; |
| --- | --- |

(d)

doprinosi radu znanstvenih odbora, radnih skupina i znanstvenih savjetodavnih skupina Agencije;

| (e) | u suradnji sa znanstvenim odborima, radnim skupinama i znanstvenim savjetodavnim skupinama Agencije daje znanstvene preporuke o upotrebi svakog lijeka koji bi mogao pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja, u skladu s člankom 18.; |
| --- | --- |

(e)

u suradnji sa znanstvenim odborima, radnim skupinama i znanstvenim savjetodavnim skupinama Agencije daje znanstvene preporuke o upotrebi svakog lijeka koji bi mogao pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja, u skladu s člankom 18.;

| (f) | prema potrebi surađuje s nacionalnim nadležnim tijelima, tijelima i agencijama Unije, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, trećim zemljama i međunarodnim znanstvenim organizacijama u pogledu znanstvenih i tehničkih pitanja povezanih s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja i lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi surađuje s nacionalnim nadležnim tijelima, tijelima i agencijama Unije, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, trećim zemljama i međunarodnim znanstvenim organizacijama u pogledu znanstvenih i tehničkih pitanja povezanih s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja i lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja.

Potpora iz prvog podstavka točke (c) uključuje savjete naručiteljima sličnih ili povezanih planiranih kliničkih ispitivanja o uspostavljanju zajedničkih kliničkih ispitivanja i može uključivati savjete o sklapanju sporazuma o djelovanju u svojstvu naručitelja ili sunaručitelja u skladu s člankom 2. stavkom 2. točkom 14. i člankom 72. Uredbe (EU) br. 536/2014.

3.   Članove ETF-a čine:

| (a) | predsjednici ili potpredsjednici, ili predsjednici i potpredsjednici, znanstvenih odbora Agencije te ostali predstavnici tih odbora; |
| --- | --- |

(a)

predsjednici ili potpredsjednici, ili predsjednici i potpredsjednici, znanstvenih odbora Agencije te ostali predstavnici tih odbora;

| (b) | predstavnici radnih skupina Agencije, uključujući predstavnike PCWP-a i predstavnike HPCWP-a; |
| --- | --- |

(b)

predstavnici radnih skupina Agencije, uključujući predstavnike PCWP-a i predstavnike HPCWP-a;

| (c) | članovi osoblja Agencije; |
| --- | --- |

(c)

članovi osoblja Agencije;

| (d) | predstavnici koordinacijske skupine osnovane u skladu s člankom 27. Direktive 2001/83/EZ; |
| --- | --- |

(d)

predstavnici koordinacijske skupine osnovane u skladu s člankom 27. Direktive 2001/83/EZ;

| (e) | predstavnici Skupine za koordinaciju kliničkih ispitivanja i savjetovanje osnovane u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) br. 536/2014; i |
| --- | --- |

(e)

predstavnici Skupine za koordinaciju kliničkih ispitivanja i savjetovanje osnovane u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) br. 536/2014; i

| (f) | drugi stručnjaci za klinička ispitivanja koji predstavljaju nacionalna nadležna tijela za lijekove. |
| --- | --- |

(f)

drugi stručnjaci za klinička ispitivanja koji predstavljaju nacionalna nadležna tijela za lijekove.

Članove ETF-a imenuju subjekti koje oni predstavljaju.

Prema potrebi te na ad hoc osnovi u ETF se mogu imenovati vanjski stručnjaci, posebno u slučajevima iz članka 5. stavka 3.

Prema potrebi te na ad hoc osnovi predstavnici drugih tijela i agencija Unije pozivaju se na sudjelovanje u radu ETF-a, posebno u slučajevima iz članka 5. stavka 3.

ETF-om predsjeda predstavnik Agencije i supredsjeda predsjednik ili potpredsjednik CHMP-a.

4.   Sastav ETF-a odobrava Upravni odbor Agencije uzimajući u obzir posebno stručno znanje relevantno za terapijski odgovor na izvanredno stanje u području javnog zdravlja.

Izvršni direktor Agencije ili predstavnik izvršnog direktora te predstavnici Komisije i Upravnog odbora Agencije imaju pravo prisustvovati svim sastancima ETF-a.

Sastav ETF-a javno se objavljuje.

5.   Supredsjednici ETF-a mogu pozvati druge predstavnike država članica, članove znanstvenih odbora i radnih skupina Agencije te treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za lijekove, nositelje odobrenja za stavljanje u promet, subjekte koji razvijaju lijekove, naručitelje kliničkih ispitivanja, predstavnike mreža kliničkih ispitivanja, neovisne stručnjake za klinička ispitivanja i istraživače te predstavnike zdravstvenih radnika i pacijenata, da prisustvuju sastancima ETF-a.

6.   ETF utvrđuje svoj poslovnik, uključujući pravila o donošenju preporuka.

Poslovnik iz prvog podstavka stupa na snagu nakon što ETF primi pozitivno mišljenje Komisije i Upravnog odbora Agencije.

7.   ETF obavlja svoje zadaće kao savjetodavno tijelo i tijelo za potporu odvojeno od znanstvenih odbora Agencije i ne dovodeći u pitanje njihove zadaće u pogledu odobravanja, nadzora i farmakovigilancije dotičnih lijekova i povezanih regulatornih mjera za osiguravanje kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti tih lijekova.

CHMP i drugi relevantni znanstveni odbori Agencije pri donošenju svojih mišljenja uzimaju u obzir preporuke ETF-a.

ETF uzima u obzir sva znanstvena mišljenja koja su odbori iz drugog podstavka ovog stavka izdali u skladu s Uredbom (EZ) br. 726/2004 i Direktivom 2001/83/EZ.

8.   Članak 63. Uredbe (EZ) br. 726/2004 primjenjuje se na ETF u pogledu transparentnosti i neovisnosti njezinih članova.

9.   Agencija na svojem internetskom portalu objavljuje informacije o lijekovima za koje ETF smatra da bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredna stanja u području javnog zdravlja, kao i sve ažurirane informacije. Agencija o svakoj takvoj objavi bez nepotrebne odgode, a u svakom slučaju prije takve objave obavješćuje države članice i, prema potrebi, Odbor za zdravstvenu sigurnost.

Članak 16.

Savjeti o kliničkim ispitivanjima

1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ETF pruža savjete o glavnim aspektima kliničkih ispitivanja i protokolâ kliničkih ispitivanja koje pri zahtjevu za kliničko ispitivanje podnose ili namjeravaju podnijeti subjekti koji razvijaju lijekove u okviru ubrzanog postupka znanstvenog savjetovanja, ne dovodeći u pitanje nadležnost jedne ili više dotičnih država članica u skladu s Uredbom (EU) br. 536/2014.

2.   Ako subjekt koji razvija lijek sudjeluje u ubrzanom postupku znanstvenog savjetovanja, ETF savjete iz stavka 1. daje besplatno najkasnije 20 dana nakon što subjekt koji razvija lijek Agenciji dostavi cjelovit skup zatraženih informacija i podataka. Te savjete odobrava CHMP.

3.   ETF uspostavlja postupke i smjernice za traženje i dostavljanje potrebnog skupa informacija i podataka, uključujući informacije o državi članici ili državama članicama u kojima je podnesen ili se namjerava podnijeti zahtjev za odobrenje kliničkog ispitivanja.

4.   ETF u pripremu znanstvenog savjeta uključuje predstavnike država članica koji su stručnjaci za klinička ispitivanja, osobito u slučajevima u kojima je podnesen ili se namjerava podnijeti zahtjev za odobrenje kliničkog ispitivanja.

5.   Pri odobravanju zahtjeva za kliničko ispitivanje za koji je ETF pružio znanstveni savjet države članice uzimaju taj savjet u obzir. Znanstvenim savjetom koji pruža ETF ne dovodi se u pitanje etička revizija predviđena Uredbom (EU) br. 536/2014.

6.   Ako je subjekt koji razvija lijek primatelj znanstvenog savjeta iz stavka 5. ovog članka, on Agenciji naknadno dostavlja podatke koji proizlaze iz kliničkih ispitivanja ako Agencija podnese zahtjev za te podatke na temelju članka 18.

7.   Ne dovodeći u pitanje stavke od 1. do 6. ovog članka, znanstveni savjet iz stavka 5. ovog članka inače se pruža u skladu s postupcima utvrđenima na temelju članka 57. Uredbe (EZ) br. 726/2004.

Članak 17.

Objavljene informacije o kliničkim ispitivanjima i odlukama o odobrenju za stavljanje u promet

1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja naručitelji kliničkih ispitivanja koja se provode u Uniji posebno javno objavljuju sljedeće informacije putem portala EU-a i baze podataka EU-a uspostavljenih člankom 80. odnosno člankom 81. Uredbe (EU) br. 536/2014:

| (a) | protokol kliničkih ispitivanja, na početku svakog ispitivanja za sva ispitivanja odobrena na temelju Uredbe (EU) br. 536/2014 kojima se ispituju lijekovi koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredno stanje u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(a)

protokol kliničkih ispitivanja, na početku svakog ispitivanja za sva ispitivanja odobrena na temelju Uredbe (EU) br. 536/2014 kojima se ispituju lijekovi koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredno stanje u području javnog zdravlja;

| (b) | sažetak rezultata, u roku koji određuje Agencija, a koji je kraći od roka utvrđenog u članku 37. Uredbe (EU) br. 536/2014. |
| --- | --- |

(b)

sažetak rezultata, u roku koji određuje Agencija, a koji je kraći od roka utvrđenog u članku 37. Uredbe (EU) br. 536/2014.

2.   Ako lijek koji je relevantan za izvanredno stanje u području javnog zdravlja dobije odobrenje za stavljanje u promet, Agencija posebno objavljuje sljedeće:

| (a) | informacije o lijeku s pojedinostima o uvjetima uporabe u trenutku davanja odobrenja za stavljanje u promet; |
| --- | --- |

(a)

informacije o lijeku s pojedinostima o uvjetima uporabe u trenutku davanja odobrenja za stavljanje u promet;

| (b) | europska javna izvješća o procjeni što je prije moguće i po mogućnosti u roku od sedam dana od davanja odobrenja za stavljanje u promet; |
| --- | --- |

(b)

europska javna izvješća o procjeni što je prije moguće i po mogućnosti u roku od sedam dana od davanja odobrenja za stavljanje u promet;

| (c) | kliničke podatke dostavljene Agenciji u potporu zahtjevu, po mogućnosti u roku od dva mjeseca od Komisijina odobrenja za stavljanje u promet; |
| --- | --- |

(c)

kliničke podatke dostavljene Agenciji u potporu zahtjevu, po mogućnosti u roku od dva mjeseca od Komisijina odobrenja za stavljanje u promet;

| (d) | potpuni plan upravljanja rizikom iz članka 1. točke 28.c Direktive 2001/83/EZ i sve ažurirane inačice tog plana. |
| --- | --- |

(d)

potpuni plan upravljanja rizikom iz članka 1. točke 28.c Direktive 2001/83/EZ i sve ažurirane inačice tog plana.

Za potrebe prvog podstavka točke (c), Agencija anonimizira sve osobne podatke te skriva poslovno povjerljive informacije.

Članak 18.

Preispitivanje lijekova i preporuke za njihovu primjenu

1.   Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ETF provodi preispitivanje dostupnih znanstvenih podataka o lijekovima koji bi mogli pomoći u odgovoru na izvanredno stanje u području javnog zdravlja. To se preispitivanje ažurira kad god je to potrebno tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, među ostalim ako se ETF i CHMP dogovore o pripremi procjene zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet.

2.   U pripremi preispitivanja iz stavka 1. ETF može zatražiti informacije i podatke od nositeljâ odobrenja za stavljanje u promet i subjekata koji razvijaju lijekove te može s njima surađivati u preliminarnim raspravama. ETF se može koristiti i zdravstvenim podacima nastalima izvan kliničkih studija, ako su dostupni, uzimajući u obzir pouzdanost tih podataka.

ETF se može povezati s agencijama za lijekove u trećim zemljama u pogledu dodatnih informacija i razmjena podataka.

3.   Na temelju zahtjeva jedne ili više država članica ili Komisije ETF pruža preporuke CHMP-u za mišljenje u skladu sa stavkom 4. o sljedećem:

| (a) | milosrdnoj uporabi lijekova obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2001/83/EZ ili Uredbe (EZ) br. 726/2004; ili |
| --- | --- |

(a)

milosrdnoj uporabi lijekova obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2001/83/EZ ili Uredbe (EZ) br. 726/2004; ili

| (b) | primjeni i distribuciji neodobrenog lijeka u skladu s člankom 5. stavkom 2. Direktive 2001/83/EZ. |
| --- | --- |

(b)

primjeni i distribuciji neodobrenog lijeka u skladu s člankom 5. stavkom 2. Direktive 2001/83/EZ.

4.   Nakon primitka preporuke koja se pruža na temelju stavka 3. CHMP donosi svoje mišljenje o uvjetima primjene i distribucije dotičnog lijeka te o ciljanim pacijentima. To mišljenje ažurira se prema potrebi.

5.   Države članice uzimaju u obzir mišljenja iz stavka 4. ovog članka. Članak 5. stavci 3. i 4. Direktive 2001/83/EZ primjenjuju se na upotrebu takvog mišljenja.

6.   U pripremi preporuka koje se pružaju na temelju stavka 3. ETF se može savjetovati s dotičnom državom članicom i od nje zatražiti da dostavi sve dostupne informacije ili podatke koje je država članica upotrijebila za odluku o tome da lijek bude dostupan za milosrdnu uporabu. Država članica na takav zahtjev dostavlja sve zatražene informacije i podatke.

Članak 19.

Komunikacija o ETF-u

Agencija putem za to predviđene internetske stranice na svojem internetskom portalu i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima pravodobno obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu ETF-a te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu ETF-a.

Agencija redovito objavljuje na svojem internetskom portalu popis članova ETF-a, poslovnik iz članka 15. stavka 6. i popis lijekova u postupku preispitivanja kao i mišljenja donesena u skladu s člankom 18. stavkom 4.

Članak 20.

Informatički alati i podaci

U okviru pripreme za rad ETF-a te kako bi podržala njegov rad tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja, Agencija:

| (a) | razvija i održava informatičke alate, uključujući interoperabilnu informatičku platformu, za podnošenje informacija i podataka, uključujući elektroničke zdravstvene podatke nastale izvan kliničkih studija, kojima se olakšava interoperabilnost s drugim postojećim informatičkim alatima i informatičkim alatima koji su u razvoju te pruža odgovarajuća potpora nacionalnim nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(a)

razvija i održava informatičke alate, uključujući interoperabilnu informatičku platformu, za podnošenje informacija i podataka, uključujući elektroničke zdravstvene podatke nastale izvan kliničkih studija, kojima se olakšava interoperabilnost s drugim postojećim informatičkim alatima i informatičkim alatima koji su u razvoju te pruža odgovarajuća potpora nacionalnim nadležnim tijelima;

| (b) | koordinira neovisne studije praćenja o upotrebi, učinkovitosti i sigurnosti lijekova namijenjenih za liječenje, sprečavanje ili dijagnosticiranje bolesti povezanih s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja s pomoću relevantnih podataka, uključujući, ako je to relevantno, podatke u posjedu javnih tijela; |
| --- | --- |

(b)

koordinira neovisne studije praćenja o upotrebi, učinkovitosti i sigurnosti lijekova namijenjenih za liječenje, sprečavanje ili dijagnosticiranje bolesti povezanih s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja s pomoću relevantnih podataka, uključujući, ako je to relevantno, podatke u posjedu javnih tijela;

| (c) | u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili informatičke alate radi omogućivanja brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima izvan kliničkih studija ili analize takvih podataka te radi omogućivanja razmjene takvih podataka između država članica, Agencije i drugih tijela Unije; |
| --- | --- |

(c)

u okviru svojih regulatornih zadaća upotrebljava digitalnu infrastrukturu ili informatičke alate radi omogućivanja brzog pristupa dostupnim elektroničkim zdravstvenim podacima nastalima izvan kliničkih studija ili analize takvih podataka te radi omogućivanja razmjene takvih podataka između država članica, Agencije i drugih tijela Unije;

| (d) | ETF-u osigurava pristup vanjskim izvorima elektroničkih zdravstvenih podataka kojima sama Agencija ima pristup, uključujući zdravstvene podatke nastale izvan kliničkih studija. |
| --- | --- |

(d)

ETF-u osigurava pristup vanjskim izvorima elektroničkih zdravstvenih podataka kojima sama Agencija ima pristup, uključujući zdravstvene podatke nastale izvan kliničkih studija.

Za potrebe prvog stavka točke (b), koordinacija u pogledu cjepiva provodi se u suradnji s ECDC-om, a posebno putem nove informatičke platforme za praćenje cjepiva.

POGLAVLJE IV.

PRAĆENJE I UBLAŽAVANJE NESTAŠICA KLJUČNIH MEDICINSKIH PROIZVODA I POTPORA STRUČNIM SKUPINAMA

Članak 21.

Izvršna upravljačka skupina za nestašice medicinskih proizvoda

1.   U okviru Agencije osniva se izvršna upravljačka skupina za nestašice medicinskih proizvoda („upravljačka skupina za nestašice medicinskih proizvoda - MDSSG”).

MDSSG je odgovoran za ispunjavanje zadaća iz članaka 22., 23. i 24.

MDSSG se sastaje redovito te također kad god situacija to zahtijeva, fizički ili na daljinu, u okviru pripreme za izvanredno stanje u području javnog zdravlja ili tijekom njega.

Agencija osigurava tajništvo MDSSG-a.

2.   Članove MDSSG-a čine predstavnik Agencije, predstavnik Komisije i po jedan predstavnik kojeg imenuje svaka država članica.

Predstavnici država članica moraju imati stručno znanje u području medicinskih proizvoda potrebi. Ti predstavnici prema potrebi mogu biti oni isti predstavnici koji su imenovani u Koordinacijsku skupinu za medicinske proizvode uspostavljenu člankom 103. Uredbe (EU) 2017/745 („MDCG”).

Članove MDSSG-a mogu na sastancima MDSSG-a pratiti stručnjaci u pojedinim znanstvenim ili tehničkim područjima.

Popis članova MDSSG-a objavljuje se na internetskom portalu Agencije.

Predstavnik PCWP-a i predstavnik HCPWP-a mogu prisustvovati sastancima MDSSG-a kao promatrači.

3.   MDSSG-om supredsjedaju predstavnik Agencije i jedan od predstavnika država članica, kojeg među sobom izabiru predstavnici država članica u MDSSG-u.

Na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jednog ili više članova MDSSG-a supredsjednici MDSSG-a mogu pozvati treće strane, uključujući predstavnike interesnih skupina za medicinske proizvode, kao što su predstavnici proizvođača i prijavljena tijela, ili bilo kojeg drugog relevantnog aktera u lancu opskrbe medicinskim proizvodima te predstavnike zdravstvenih radnika, pacijenata i potrošača da, prema potrebi, prisustvuju sastancima MDSSG-a kao promatrači i radi pružanja stručnih savjeta.

4.   MDSSG utvrđuje svoj poslovnik, uključujući postupke koji se odnose na radnu skupinu iz stavka 5. ovog članka i postupke za donošenje popisâ iz članka 22., skupova informacija i preporuka iz članka 24. stavaka 3. i 4.

Poslovnik iz prvog podstavka stupa na snagu nakon što MDSSG primi pozitivno mišljenje Komisije i Upravnog odbora Agencije.

5.   Rad MDSSG-a podupire radna skupina uspostavljena u skladu s člankom 25. stavkom 1,

Radnu skupinu iz prvog podstavka čine predstavnici nacionalnih nadležnih tijela odgovorni za praćenje nestašica i upravljanje njima u području medicinskih proizvoda, koji su jedinstvene kontaktne točke u vezi s nestašicama medicinskih proizvoda.

Članak 22.

Popis ključnih medicinskih proizvoda i informacije koje je potrebno dostaviti

1.   Odmah nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja MDSSG se savjetuje s radnom skupinom iz članka 21. stavka 5. Odmah nakon tog savjetovanja MDSSG donosi popis kategorija ključnih medicinskih proizvoda koje smatra ključnima tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja („popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja”).

U mjeri u kojoj je to moguće, relevantne informacije o ključnim medicinskim proizvodima te povezanim proizvođačima prikupljaju se iz Eudameda, nakon što postane u potpunosti funkcionalan. Informacije se prikupljaju i od uvoznikâ i distributerâ, prema potrebi. Dok Eudamed ne postane u potpunosti funkcionalan, dostupne informacije mogu se prikupljati i iz nacionalnih baza podataka ili drugih dostupnih izvora.

MDSSG ažurira popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja kad god je to potrebno do kraja proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

2.   Za potrebe članka 25. stavka 2. MDSSG donosi i javno objavljuje skup informacija iz članka 25. stavka 2. točaka (b) i (c) potrebnih za praćenje ponude i potražnje medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te o tom skupu informacija obavješćuje radnu skupinu iz članka 21. stavka 5.

3.   Agencija na za to predviđenoj internetskoj stranici na svojem internetskom portalu objavljuje:

| (a) | popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i sva ažuriranja tog popisa; i |
| --- | --- |

(a)

popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i sva ažuriranja tog popisa; i

| (b) | informacije o stvarnim nestašicama ključnih medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja. |
| --- | --- |

(b)

informacije o stvarnim nestašicama ključnih medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

Članak 23.

Praćenje nestašica medicinskih proizvoda s popisa ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja

1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja MDSSG prati ponudu i potražnju medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja radi utvrđivanja stvarnih ili mogućih nestašica tih medicinskih proizvoda. MDSSG provodi takvo praćenje s pomoću popisa ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te informacija i podataka dostavljenih u skladu s člancima 26. i 27.

Za potrebe praćenja iz prvog podstavka ovog stavka, ako je to relevantno, MDSSG se povezuje s MDCG-om, Odborom za zdravstvenu sigurnost i bilo kojim drugim relevantnim savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja osnovanim na temelju prava Unije.

2.   Za potrebe praćenja iz stavka 1. ovog članka, MDSSG se može koristiti podacima iz registara i baza podataka o proizvodima ako su takvi podaci dostupni Agenciji. MDSSG pritom može uzeti u obzir podatke nastale na temelju članka 108. Uredbe (EU) 2017/745 i članka 101. Uredbe (EU) 2017/746.

Članak 24.

Izvješćivanje i preporuke o nestašicama medicinskih proizvoda

1.   Tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja MDSSG redovito izvješćuje Komisiju i jedinstvene kontaktne točke iz članka 25. stavka 2. točke (a), o rezultatima praćenja iz članka 23. te posebno upozorava na svaku stvarnu ili moguću nestašicu medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

2.   Na zahtjev Komisije, država članica ili jedne jedinstvene kontaktne točke ili više njih iz članka 25. stavka 2. točke (a) MDSSG dostavlja objedinjene podatke i prognoze potražnje kako bi pokrijepio svoje nalaze i zaključke.

Za potrebe prvog podstavka, MDSSG se povezuje s ECDC-om radi dobivanja epidemioloških podataka koji olakšavaju predviđanje potreba za medicinskim proizvodima te s MSSG-om ako se medicinski proizvodi uvršteni na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja upotrebljavaju zajedno s lijekom.

Nalazi i zaključci MDSSG-a iz prvog podstavka mogu se, prema potrebi i u skladu s pravom tržišnog natjecanja, staviti na raspolaganje drugim akterima u sektoru medicinskih proizvoda” u cilju boljeg sprečavanja ili ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica.

3.   U okviru izvješćivanja iz stavaka 1. i 2., MDSSG može pružati preporuke o mjerama koje bi Komisija, države članice, proizvođači medicinskih proizvoda, prijavljena tijela i drugi subjekti mogli poduzeti u cilju sprečavanja ili ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda.

Za potrebe prvog podstavka, MDSSG se povezuje, ako je to relevantno, s MDCG-om, Odborom za zdravstvenu sigurnost i bilo kojim drugim relevantnim savjetodavnim odborom za izvanredna stanja u području javnog zdravlja osnovanim na temelju prava Unije.

4.   MDSSG može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Komisije pružiti preporuke o mjerama koje bi Komisija, države članice, proizvođači medicinskih proizvoda, prijavljena tijela i drugi subjekti mogli poduzeti kako bi se osigurala pripravnost za rješavanje stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda koje su uzrokovane izvanrednim stanjima u području javnog zdravlja.

5.   Na zahtjev Komisije MDSSG može koordinirati mjere koje su, ovisno o slučaju, poduzela nacionalna nadležna tijela za medicinske proizvode, proizvođači medicinskih proizvoda, prijavljena tijela i drugi subjekti u cilju sprečavanja ili ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda u kontekstu izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera.

Članak 25.

Metode rada i pružanje informacija o medicinskim proizvodima

1.   Kako bi se pripremila za ispunjavanje zadaća iz članaka 22., 23. i 24., Agencija:

| (a) | utvrđuje postupke i kriterije za sastavljanje i preispitivanje popisa ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje postupke i kriterije za sastavljanje i preispitivanje popisa ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja;

| (b) | razvija pojednostavnjene informatičke sustave za praćenje i izvješćivanje u koordinaciji s relevantnim nacionalnim nadležnim tijelima, kojima se olakšava interoperabilnost s postojećim informatičkim alatima i Eudamedom, nakon što postane u potpunosti funkcionalan, i pruža odgovarajuća potpora nacionalnim nadležnim tijelima za praćenje i izvješćivanje; |
| --- | --- |

(b)

razvija pojednostavnjene informatičke sustave za praćenje i izvješćivanje u koordinaciji s relevantnim nacionalnim nadležnim tijelima, kojima se olakšava interoperabilnost s postojećim informatičkim alatima i Eudamedom, nakon što postane u potpunosti funkcionalan, i pruža odgovarajuća potpora nacionalnim nadležnim tijelima za praćenje i izvješćivanje;

| (c) | uspostavlja radnu skupinu iz članka 21. stavka 5. te osigurava da je svaka država članica zastupljena u toj radnoj skupini; |
| --- | --- |

(c)

uspostavlja radnu skupinu iz članka 21. stavka 5. te osigurava da je svaka država članica zastupljena u toj radnoj skupini;

| (d) | utvrđuje metode za pružanje preporuka iz članka 24. stavaka 3. i 4. te za koordinaciju mjera iz članka 24. |
| --- | --- |

(d)

utvrđuje metode za pružanje preporuka iz članka 24. stavaka 3. i 4. te za koordinaciju mjera iz članka 24.

Za potrebe prvog podstavka točke (a) prema potrebi se provodi savjetovanje s MDCG-om, predstavnicima proizvođača, drugim relevantnim akterima u lancu opskrbe sektora medicinskih proizvoda i predstavnicima zdravstvenih radnika, pacijenata i potrošača.

2.   Nakon proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja Agencija:

| (a) | sastavlja popis jedinstvenih kontaktnih točaka za proizvođače medicinskih proizvoda, ili njihove ovlaštene zastupnike, uvoznike i prijavljena tijela, za medicinske proizvode uvrštene na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(a)

sastavlja popis jedinstvenih kontaktnih točaka za proizvođače medicinskih proizvoda, ili njihove ovlaštene zastupnike, uvoznike i prijavljena tijela, za medicinske proizvode uvrštene na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja;

| (b) | vodi popis jedinstvenih kontaktnih točaka iz točke (a) tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(b)

vodi popis jedinstvenih kontaktnih točaka iz točke (a) tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja;

| (c) | traži relevantne informacije o medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja od jedinstvenih kontaktnih točaka iz točke (a) na temelju skupa informacija koji je donio MDSSG i određuje rok za dostavu tih informacija; |
| --- | --- |

(c)

traži relevantne informacije o medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja od jedinstvenih kontaktnih točaka iz točke (a) na temelju skupa informacija koji je donio MDSSG i određuje rok za dostavu tih informacija;

| (d) | traži relevantne informacije o medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja od jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 21. stavka 5. drugog podstavka na temelju skupa informacija koji je donio MDSSG u skladu s člankom 22. stavkom 2. i određuje rok za dostavu tih informacija. |
| --- | --- |

(d)

traži relevantne informacije o medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja od jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 21. stavka 5. drugog podstavka na temelju skupa informacija koji je donio MDSSG u skladu s člankom 22. stavkom 2. i određuje rok za dostavu tih informacija.

Za prikupljanje informacija koje se zahtijevaju na temelju stavka 3. Agencija može upotrebljavati izvore koji nisu navedeni u prvom podstavku, uključujući postojeće baze podataka i baze podataka koje su u razvoju.

Za potrebe prvog podstavka točke (a), ako se to smatra relevantnim, nacionalne ili Unijine baze podataka, uključujući Eudamed nakon što postane u potpunosti funkcionalan, ili udruženja u području medicinskih proizvoda mogu se upotrebljavati kao izvori informacija.

3.   Informacije iz stavka 2. točke (c) uključuju barem:

| (a) | naziv proizvođača medicinskog proizvoda i, ako je primjenjivo, naziv njegovog ovlaštenog zastupnika; |
| --- | --- |

(a)

naziv proizvođača medicinskog proizvoda i, ako je primjenjivo, naziv njegovog ovlaštenog zastupnika;

| (b) | informacije kojima se identificira medicinski proizvod i njegovu namjenu te, ako je potrebno, posebne karakteristike medicinskog proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

informacije kojima se identificira medicinski proizvod i njegovu namjenu te, ako je potrebno, posebne karakteristike medicinskog proizvoda;

| (c) | ako je primjenjivo, naziv i broj prijavljenog tijela i informacije o odgovarajućoj potvrdi ili potvrdama; |
| --- | --- |

(c)

ako je primjenjivo, naziv i broj prijavljenog tijela i informacije o odgovarajućoj potvrdi ili potvrdama;

| (d) | pojedinosti o stvarnoj ili mogućoj nestašici medicinskog proizvoda, kao što su stvarni ili procijenjeni datum početka i završetka te poznati uzrok ili uzrok na koji se sumnja; |
| --- | --- |

(d)

pojedinosti o stvarnoj ili mogućoj nestašici medicinskog proizvoda, kao što su stvarni ili procijenjeni datum početka i završetka te poznati uzrok ili uzrok na koji se sumnja;

| (e) | podatke o prodaji i tržišnom udjelu medicinskog proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

podatke o prodaji i tržišnom udjelu medicinskog proizvoda;

| (f) | dostupne zalihe medicinskog proizvoda; |
| --- | --- |

(f)

dostupne zalihe medicinskog proizvoda;

| (g) | prognozu ponude medicinskog proizvoda, uključujući informacije o potencijalnim slabostima u lancu opskrbe; |
| --- | --- |

(g)

prognozu ponude medicinskog proizvoda, uključujući informacije o potencijalnim slabostima u lancu opskrbe;

| (h) | količine koje su već isporučene i predviđene isporuke medicinskog proizvoda; |
| --- | --- |

(h)

količine koje su već isporučene i predviđene isporuke medicinskog proizvoda;

| (i) | prognoze potražnje za medicinskim proizvodom; |
| --- | --- |

(i)

prognoze potražnje za medicinskim proizvodom;

| (j) | planove za sprečavanje i ublažavanje nestašica, koji sadržavaju barem informacije o proizvodnom i opskrbnom kapacitetu; |
| --- | --- |

(j)

planove za sprečavanje i ublažavanje nestašica, koji sadržavaju barem informacije o proizvodnom i opskrbnom kapacitetu;

| (k) | informacije relevantnih prijavljenih tijela o njihovom kapacitetu za obradu zahtjeva te provođenje i dovršetak ocjenjivanja sukladnosti, u odgovarajućem roku s obzirom na izvanredno stanje, u vezi s medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(k)

informacije relevantnih prijavljenih tijela o njihovom kapacitetu za obradu zahtjeva te provođenje i dovršetak ocjenjivanja sukladnosti, u odgovarajućem roku s obzirom na izvanredno stanje, u vezi s medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja;

| (l) | informacije o broju zahtjeva koje su zaprimila relevantna prijavljena tijela u vezi s medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te informacije o relevantnim postupcima ocjenjivanja sukladnosti; |
| --- | --- |

(l)

informacije o broju zahtjeva koje su zaprimila relevantna prijavljena tijela u vezi s medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te informacije o relevantnim postupcima ocjenjivanja sukladnosti;

| (m) | ako su ocjenjivanja sukladnosti u tijeku, status ocjenjivanja sukladnosti koje provode relevantna prijavljena tijela u vezi s medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te moguća bitna pitanja koja utječu na konačni ishod ocjenjivanja te se trebaju razmotriti kako bi se dovršio postupak ocjenjivanja sukladnosti. |
| --- | --- |

(m)

ako su ocjenjivanja sukladnosti u tijeku, status ocjenjivanja sukladnosti koje provode relevantna prijavljena tijela u vezi s medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te moguća bitna pitanja koja utječu na konačni ishod ocjenjivanja te se trebaju razmotriti kako bi se dovršio postupak ocjenjivanja sukladnosti.

Za potrebe prvog podstavka točke (k) relevantna prijavljena tijela priopćuju datum do kojeg se očekuje dovršetak ocjenjivanja. Prijavljena tijela pritom daju prednost ocjenjivanjima sukladnosti medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

Članak 26.

Obveze proizvođača medicinskih proizvoda, ovlaštenih zastupnika, uvoznika, distributera i prijavljenih tijela

1.   Kako bi se olakšalo praćenje iz članka 23., Agencija može od proizvođača medicinskih proizvoda ili, ovisno o slučaju, njihovih ovlaštenih zastupnika i, ako je primjereno, uvoznika i distributera medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i, prema potrebi, od relevantnih prijavljenih tijela zatražiti da dostave tražene informacije u roku koji odredi Agencija.

Proizvođači medicinskih proizvoda ili, ovisno o slučaju, njihovi ovlašteni zastupnici i, ako je primjereno, uvoznici i distributeri iz prvog podstavka tražene informacije dostavljaju putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 25. stavka 2. točke (a) te s pomoću sustava za praćenje i izvješćivanje uspostavljenih na temelju članka 25. stavka 1. točke (b). Oni prema potrebi dostavljaju ažurirane informacije.

2.   Proizvođači medicinskih proizvoda ili, ovisno o slučaju, njihovi ovlašteni zastupnici, prijavljena tijela i, ako je primjereno, uvoznici ili distributeri obrazlažu svako propuštanje dostavljanja zatraženih informacija i svako kašnjenje u dostavljanju zatraženih informacija u roku koji odredi Agencija.

3.   Ako proizvođači medicinskih proizvoda ili njihovi ovlašteni zastupnici, prijavljena tijela ili, ako je primjereno, uvoznici ili distributeri navedu da informacije koje su dostavili sadržavaju informacije poslovno povjerljive prirode, oni označavaju relevantne dijelove takvih informacija i objašnjavaju zbog čega su te informacije poslovno povjerljive prirode.

Agencija ocjenjuje osnovanost svakog navoda da su informacije poslovno povjerljive prirode i štiti takve poslovno povjerljive informacije od neopravdanog otkrivanja.

4.   Ako proizvođači medicinskih proizvoda ili njihovi ovlašteni zastupnici, prijavljena tijela ili, ako je primjereno, uvoznici ili distributeri imaju dodatne informacije uz one koje se zahtijevaju na temelju stavka 1., a kojima se dokazuje stvarna ili moguća nestašica medicinskih proizvoda, odmah ih dostavljaju Agenciji.

5.   Nakon izvješćivanja o rezultatima praćenja iz članka 23. i svih preporuka o preventivnim mjerama ili mjerama ublažavanja pruženih u skladu s člankom 24. proizvođači medicinskih proizvoda ili njihovi ovlašteni zastupnici i, ako je primjereno, uvoznici i distributeri iz stavka 1.:

| (a) | dostavljaju svoje primjedbe Agenciji; |
| --- | --- |

(a)

dostavljaju svoje primjedbe Agenciji;

| (b) | uzimaju u obzir sve preporuke iz članka 24. stavaka 3. i 4. i sve smjernice iz članka 28. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

uzimaju u obzir sve preporuke iz članka 24. stavaka 3. i 4. i sve smjernice iz članka 28. točke (b);

| (c) | poštuju sve mjere poduzete na razini Unije ili država članica na temelju članka 27. ili 28.; |
| --- | --- |

(c)

poštuju sve mjere poduzete na razini Unije ili država članica na temelju članka 27. ili 28.;

| (d) | obavješćuju MDSSG o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući pružanje informacija o rješavanju stvarne ili moguće nestašice medicinskih proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

obavješćuju MDSSG o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima tih mjera, uključujući pružanje informacija o rješavanju stvarne ili moguće nestašice medicinskih proizvoda.

6.   Ako proizvođači medicinskih proizvoda iz stavka 1. imaju poslovni nastan izvan Unije, informacije zatražene u skladu s ovim člankom pružaju ovlašteni zastupnici ili, ako je primjereno, uvoznici i distributeri.

Članak 27.

Uloga država članica u praćenju i ublažavanju nestašica medicinskih proizvoda

1.   Kako bi se olakšalo praćenje iz članka 23., Agencija može od države članice zatražiti da:

| (a) | dostavi skup informacija iz članka 22. stavka 2., uključujući dostupne informacije o potrebama povezanima s medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te dostupne i procijenjene podatke o potražnji i prognozama potražnje za tim medicinskim proizvodima, putem jedinstvene kontaktne točke iz članka 25. stavka 2. točke (a) te s pomoću metoda i sustava za praćenje i izvješćivanje uspostavljenih na temelju članka 25. stavka 1. točke (b); |
| --- | --- |

(a)

dostavi skup informacija iz članka 22. stavka 2., uključujući dostupne informacije o potrebama povezanima s medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja te dostupne i procijenjene podatke o potražnji i prognozama potražnje za tim medicinskim proizvodima, putem jedinstvene kontaktne točke iz članka 25. stavka 2. točke (a) te s pomoću metoda i sustava za praćenje i izvješćivanje uspostavljenih na temelju članka 25. stavka 1. točke (b);

| (b) | prijavi postojanje poslovno povjerljivih informacija i objasni zbog čega su te informacije poslovno povjerljive prirode, u skladu s člankom 26. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(b)

prijavi postojanje poslovno povjerljivih informacija i objasni zbog čega su te informacije poslovno povjerljive prirode, u skladu s člankom 26. stavkom 3.;

| (c) | prijavi svako propuštanje dostavljanja zatraženih informacija i ima li kašnjenja u dostavljanju tih informacija u roku koji odredi Agencija u skladu s člankom 26. stavkom 2. |
| --- | --- |

(c)

prijavi svako propuštanje dostavljanja zatraženih informacija i ima li kašnjenja u dostavljanju tih informacija u roku koji odredi Agencija u skladu s člankom 26. stavkom 2.

Država članice postupaju u skladu sa zahtjevom Agencije u roku koji odredi Agencija.

2.   Za potrebe stavka 1., države članice prikupljaju informacije od proizvođača medicinskih proizvoda i njihovih ovlaštenih zastupnika, pružatelja zdravstvene skrbi, uvoznika i distributera, ovisno o slučaju, i prijavljenih tijela o medicinskim proizvodima uvrštenima na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja.

3.   Ako države članice imaju dodatne informacije, uz one koje se trebaju dostaviti u skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka, kojima se dokazuje stvarna ili moguća nestašica medicinskih proizvoda, odmah ih dostavljaju MDSSG-u putem svojih jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 25. stavka 2. točke (a).

4.   Nakon izvješćivanja o rezultatima praćenja iz članka 23. i svih preporuka o preventivnim mjerama ili mjerama ublažavanja pruženih u skladu s člankom 24. države članice:

| (a) | razmatraju potrebu za predviđanjem privremenih izuzeća na razini država članica na temelju članka 59. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/746 radi ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, pritom osiguravajući visoku razinu sigurnosti pacijenata i proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

razmatraju potrebu za predviđanjem privremenih izuzeća na razini država članica na temelju članka 59. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/746 radi ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, pritom osiguravajući visoku razinu sigurnosti pacijenata i proizvoda;

| (b) | uzimaju u obzir sve preporuke iz članka 24. stavka 3. i sve smjernice iz članka 28. točke (b) te koordiniraju svoja djelovanja povezana sa svim djelovanjima poduzetima na razini Unije na temelju članka 12. točke (a); |
| --- | --- |

(b)

uzimaju u obzir sve preporuke iz članka 24. stavka 3. i sve smjernice iz članka 28. točke (b) te koordiniraju svoja djelovanja povezana sa svim djelovanjima poduzetima na razini Unije na temelju članka 12. točke (a);

| (c) | obavješćuju MDSSG o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima djelovanjâ iz točke (b), uključujući pružanje informacija o rješavanju stvarne ili moguće nestašice dotičnih medicinskih proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

obavješćuju MDSSG o svim poduzetim mjerama i izvješćuju o rezultatima djelovanjâ iz točke (b), uključujući pružanje informacija o rješavanju stvarne ili moguće nestašice dotičnih medicinskih proizvoda.

Za potrebe prvog podstavka točaka (b) i (c), države članice koje na nacionalnoj razini poduzmu alternativne mjere o razlozima za poduzimanje tih mjera pravodobno obavješćuju MDSSG.

Preporuke, smjernice i djelovanja iz prvog podstavka točke (b) ovog stavka te sažeto izvješće o stečenim iskustvima javno se objavljuju putem internetskog portala iz članka 29.

Članak 28.

Uloga Komisije u pogledu praćenja i ublažavanja nestašica medicinskih proizvoda

Komisija uzima u obzir informacije i preporuke MDSSG-a te:

| (a) | poduzima sve potrebne mjere u okviru ovlasti dodijeljenih Komisiji u cilju ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, uključujući, prema potrebi, odobravanje privremenih izuzeća na razini Unije na temelju članka 59. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/746, pritom poštujući uvjete utvrđene u tim člancima te nastojeći osigurati sigurnost pacijenata i proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

poduzima sve potrebne mjere u okviru ovlasti dodijeljenih Komisiji u cilju ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, uključujući, prema potrebi, odobravanje privremenih izuzeća na razini Unije na temelju članka 59. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/745 ili članka 54. stavka 3. Uredbe (EU) 2017/746, pritom poštujući uvjete utvrđene u tim člancima te nastojeći osigurati sigurnost pacijenata i proizvoda;

| (b) | razmatra potrebu za smjernicama i preporukama namijenjenima državama članicama, proizvođačima medicinskih proizvoda, prijavljenim tijelima i drugim subjektima, ako je to relevantno; |
| --- | --- |

(b)

razmatra potrebu za smjernicama i preporukama namijenjenima državama članicama, proizvođačima medicinskih proizvoda, prijavljenim tijelima i drugim subjektima, ako je to relevantno;

| (c) | traži od MDSSG-a da pruži preporuke ili koordinira mjere kako je predviđeno u članku 24. stavcima 3., 4. i 5.; |
| --- | --- |

(c)

traži od MDSSG-a da pruži preporuke ili koordinira mjere kako je predviđeno u članku 24. stavcima 3., 4. i 5.;

| (d) | razmatra potrebu za donošenjem medicinskih protumjera u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU i drugim primjenjivim pravom Unije; |
| --- | --- |

(d)

razmatra potrebu za donošenjem medicinskih protumjera u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU i drugim primjenjivim pravom Unije;

| (e) | prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili njihovih sastavnih dijelova, ako se ti proizvodi ili dijelovi tih proizvoda uvoze u Uniju i ako takve stvarne ili moguće nestašice imaju međunarodne posljedice, te izvješćuje MDSSG o svim povezanim djelovanjima i rezultatima tih djelovanja, ako je to relevantno. |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, povezuje se s trećim zemljama i relevantnim međunarodnim organizacijama radi ublažavanja stvarnih ili mogućih nestašica medicinskih proizvoda uvrštenih na popis ključnih medicinskih proizvoda u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili njihovih sastavnih dijelova, ako se ti proizvodi ili dijelovi tih proizvoda uvoze u Uniju i ako takve stvarne ili moguće nestašice imaju međunarodne posljedice, te izvješćuje MDSSG o svim povezanim djelovanjima i rezultatima tih djelovanja, ako je to relevantno.

Članak 29.

Komunikacija o MDSSG-u

1.   Agencija putem za to predviđene internetske stranice na svojem internetskom portalu i drugih odgovarajućih sredstava te u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima pravodobno obavješćuje javnost i relevantne interesne skupine o radu MDSSG-a te prema potrebi odgovara na dezinformacije o radu MDSSG-a.

2.   Postupci MDSSG-a transparentni su.

Sažeci dnevnog reda i zapisnika sastanaka MDSSG-a te njegov poslovnik iz članka 21. stavka 4. i preporuke iz članka 24. stavaka 3. i 4. dokumentiraju se i javno objavljuju na za to predviđenoj internetskoj stranici na internetskom portalu Agencije.

Ako se poslovnikom iz članka 21. stavka 4. članovima MDSSG-a dopušta bilježenje različitih mišljenja, MDSSG takva različita mišljenja i razloge na kojima se temelje stavlja na raspolaganje nacionalnim nadležnim tijelima na njihov zahtjev.

Članak 30.

Potpora stručnim skupinama za medicinske proizvode

Agencija u ime Komisije od 1. ožujka 2022. osigurava tajništvo stručnih skupina imenovanih u skladu s člankom 106. stavkom 1. Uredbe (EU) 2017/745 („stručne skupine”) i pruža potrebnu potporu kojom se osigurava da te stručne skupine mogu učinkovito ispunjavati zadaće utvrđene u članku 106. stavcima 9. i 10. te uredbe.

Agencija:

| (a) | pruža administrativnu i tehničku potporu stručnim skupinama u iznošenju znanstvenih mišljenja, stajališta i savjeta; |
| --- | --- |

(a)

pruža administrativnu i tehničku potporu stručnim skupinama u iznošenju znanstvenih mišljenja, stajališta i savjeta;

| (b) | omogućuje sastanke na daljinu i fizičke sastanke stručnih skupina te upravlja njima; |
| --- | --- |

(b)

omogućuje sastanke na daljinu i fizičke sastanke stručnih skupina te upravlja njima;

| (c) | osigurava neovisan rad stručnih skupina u skladu s člankom 106. stavkom 3. drugim podstavkom i člankom 107. Uredbe (EU) 2017/745 te u skladu sa sustavima i postupcima koje je uspostavila Komisija na temelju te uredbe za aktivno upravljanje potencijalnim sukobima interesa i njihovo sprečavanje u skladu s člankom 106. stavkom 3. trećim podstavkom te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

osigurava neovisan rad stručnih skupina u skladu s člankom 106. stavkom 3. drugim podstavkom i člankom 107. Uredbe (EU) 2017/745 te u skladu sa sustavima i postupcima koje je uspostavila Komisija na temelju te uredbe za aktivno upravljanje potencijalnim sukobima interesa i njihovo sprečavanje u skladu s člankom 106. stavkom 3. trećim podstavkom te uredbe;

| (d) | održava i redovito ažurira internetsku stranicu za stručne skupine i na njoj javno objavljuje sve potrebne informacije koje još nisu javno objavljene u Eudamedu radi osiguravanja transparentnosti aktivnosti stručnih skupina, uključujući obrazloženja prijavljenih tijela u slučaju da ta tijela nisu slijedila savjete stručnih skupina dobivene na temelju članka 106. stavka 9. Uredbe (EU) 2017/745; |
| --- | --- |

(d)

održava i redovito ažurira internetsku stranicu za stručne skupine i na njoj javno objavljuje sve potrebne informacije koje još nisu javno objavljene u Eudamedu radi osiguravanja transparentnosti aktivnosti stručnih skupina, uključujući obrazloženja prijavljenih tijela u slučaju da ta tijela nisu slijedila savjete stručnih skupina dobivene na temelju članka 106. stavka 9. Uredbe (EU) 2017/745;

| (e) | objavljuje znanstvena mišljenja, stajališta i savjete stručnih skupina, pritom osiguravajući povjerljivost u skladu s člankom 106. stavkom 12. drugim podstavkom i člankom 109. Uredbe (EU) 2017/745; |
| --- | --- |

(e)

objavljuje znanstvena mišljenja, stajališta i savjete stručnih skupina, pritom osiguravajući povjerljivost u skladu s člankom 106. stavkom 12. drugim podstavkom i člankom 109. Uredbe (EU) 2017/745;

| (f) | osigurava da stručnjaci dobivaju naknade i nadoknade troškova u skladu s provedbenim aktima koje Komisija donosi na temelju članka 106. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745; |
| --- | --- |

(f)

osigurava da stručnjaci dobivaju naknade i nadoknade troškova u skladu s provedbenim aktima koje Komisija donosi na temelju članka 106. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/745;

| (g) | prati usklađenost sa zajedničkim poslovnikom stručnih skupina te dostupnim smjernicama i metodologijama relevantnima za rad stručnih skupina; |
| --- | --- |

(g)

prati usklađenost sa zajedničkim poslovnikom stručnih skupina te dostupnim smjernicama i metodologijama relevantnima za rad stručnih skupina;

| (h) | Komisiji i MDCG-u podnosi godišnja izvješća o radu stručnih skupina, uključujući informacije o broju dostavljenih mišljenja, iznesenih stajališta i pruženih savjeta stručnih skupina. |
| --- | --- |

(h)

Komisiji i MDCG-u podnosi godišnja izvješća o radu stručnih skupina, uključujući informacije o broju dostavljenih mišljenja, iznesenih stajališta i pruženih savjeta stručnih skupina.

POGLAVLJE V.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 31.

Suradnja MSSG-a, MDSSG-a, ETF-a i stručnih skupina

1.   Agencija osigurava suradnju MSSG-a i MDSSG-a u pogledu mjera za pružanje odgovora na izvanredna stanja u području javnog zdravlja i događaje velikih razmjera.

2.   Članovi MSSG-a i MDSSG-a te članovi radnih skupina iz članka 3. stavka 6. odnosno članka 25. stavka 2. točke (a) mogu prisustvovati sastancima svake skupine te prema potrebi surađivati u praćenju, izvješćivanju i izradi mišljenja.

3.   Uz suglasnost njihovih predsjednika ili supredsjednika mogu se održavati zajednički sastanci MSSG-a i MDSSG-a.

4.   Ako je to relevantno, Agencija osigurava suradnju ETF-a i stručnih skupina u pogledu pripravnosti za izvanredna stanja u području javnog zdravlja i upravljanja njima.

Članak 32.

Transparentnost i sukob interesa

1.   MSSG-a i MDSSG-a provode svoje aktivnosti na neovisan, nepristran i transparentan način.

2.   Članovi MSSG-a i MDSSG-a i, ako je to relevantno, promatrači ne smiju imati nikakvih financijskih ili drugih interesa u industriji lijekova ili industriji medicinskih proizvoda koji bi mogli utjecati na njihovu neovisnost ili nepristranost.

3.   Članovi MSSG-a i MDSSG-a i, ako je to relevantno, promatrači daju izjavu o svojim financijskim i drugim interesima te svake godine i kad god je to potrebno ažuriraju te izjave o interesu.

Izjave iz prvog podstavka javno se objavljuju na internetskom portalu Agencije.

4.   Članovi MSSG-a i MDSSG-a i, ako je to relevantno, promatrači otkrivaju sve druge činjenice za koje saznaju, a za koje bi se u dobroj vjeri opravdano moglo očekivati da uključuju sukob interesa ili dovode do njega.

5.   Članovi MSSG-a i MDSSG-a i, ako je to relevantno, promatrači koji sudjeluju na sastancima MSSG-a i MDSSG-a prije svakog sastanka daju izjavu o svim interesima koje bi se moglo smatrati štetnima za njihovu neovisnost ili nepristranost u odnosu na točke dnevnog reda.

6.   Ako Agencija odluči da interes prijavljen u skladu sa stavkom 5. čini sukob interesa, dotični član ili promatrač ne sudjeluje ni u kakvim raspravama ili donošenju odluka niti ne dobiva informacije o točki dnevnog reda u vezi s tim.

7.   Izjave i odluke Agencije iz stavka 5. odnosno stavka 6. bilježe se u sažetku zapisnika sa sastanka.

8.   Članovi MSSG-a i MDSSG-a i, ako je to relevantno, promatrači podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne čak i nakon prestanka obavljanja dužnosti.

9.   Članovi ETF-a ažuriraju godišnju izjavu o svojim financijskim ili drugim interesima predviđenu u članku 63. Uredbe (EZ) br. 726/2004 kad god nastupi relevantna promjena u pogledu njihove izjave.

Članak 33.

Zaštita od kibernapada

Agencija se oprema visokom razinom sigurnosnih kontrola i postupaka za zaštitu od kibernapada, kiberšpijunaže i drugih povreda podataka kako bi se osigurala zaštita zdravstvenih podataka i normalno funkcioniranje Agencije u svakom trenutku, a posebice tijekom izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i događaja velikih razmjera na razini Unije.

Za potrebe prvog stavka Agencija aktivno utvrđuje i provodi najbolje prakse u području kibersigurnosti usvojene u okviru institucija, tijela, ureda i agencija Unije za sprečavanje, otkrivanje i ublažavanje kibernapada te odgovaranje na njih.

Članak 34.

Povjerljivost

1.   Ako nije drukčije predviđeno ovom Uredbom i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (19) i Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća (20) te postojeće nacionalne odredbe i prakse država članica o povjerljivosti, sve strane uključene u primjenu ove Uredbe poštuju povjerljivost informacija i podataka dobivenih u obavljanju svojih zadaća radi zaštite poslovno povjerljivih informacija i poslovnih tajni fizičkih ili pravnih osoba u skladu s Direktivom (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća (21), uključujući prava intelektualnog vlasništva.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., sve strane uključene u primjenu ove Uredbe osiguravaju da se poslovno povjerljive informacije ne dijele na način koji bi poduzetnicima mogao omogućiti ograničavanje ili narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 101. UFEU-a.

3.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., informacije koje se na povjerljivoj osnovi razmjenjuju među nacionalnim nadležnim tijelima te između nacionalnih nadležnih tijela i Komisije i Agencije ne otkrivaju se bez prethodne suglasnosti tijela od kojeg te informacije potječu.

4.   Stavci 1., 2. i 3. ne utječu na prava i obveze Komisije, Agencije, država članica ili drugih aktera utvrđenih u ovoj Uredbi u pogledu razmjene informacija i davanja upozorenja ni na obveze dotičnih osoba da pružaju informacije u skladu s kaznenim pravom.

5.   Komisija, Agencija i države članice mogu razmjenjivati poslovno povjerljive informacije s regulatornim tijelima trećih zemalja s kojima su sklopile bilateralne ili multilateralne sporazume o povjerljivosti.

Članak 35.

Zaštita osobnih podataka

1.   Prijenosi osobnih podataka na temelju ove Uredbe podliježu uredbama (EU) 2016/679 i (EU) 2018/1725, ovisno o slučaju.

2.   U pogledu prijenosa osobnih podataka trećoj zemlji, u nedostatku odluke o primjerenosti ili odgovarajućih zaštitnih mjera, kako je navedeno u članku 46. Uredbe (EU) 2016/679 odnosno članku 48. Uredbe (EU) 2018/1725, Komisija, Agencija i države članice mogu izvršavati određene prijenose osobnih podataka regulatornim tijelima trećih zemalja s kojima su sklopile sporazume o povjerljivosti ako su ti prijenosi potrebni iz važnih razloga javnog interesa kao što je zaštita javnog zdravlja Takvi se prijenosi izvršavaju u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 49. Uredbe (EU) 2016/679 i članku 50. Uredbe (EU) 2018/1725.

Članak 36.

Izvješćivanje i preispitivanje

1.   Komisija do 31. prosinca 2026. i svake četvrte godine nakon toga podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni ove Uredbe. U tom se izvješću posebno preispituje sljedeće:

| (a) | okvir za pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima za lijekove i medicinske proizvode, uključujući ishode redovitih testiranja otpornosti; |
| --- | --- |

(a)

okvir za pripravnost za krizne situacije i upravljanje njima za lijekove i medicinske proizvode, uključujući ishode redovitih testiranja otpornosti;

| (b) | slučajevi neusklađenosti s obvezama utvrđenima u člancima 10. i 26. od strane nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača medicinskih proizvoda, ovlaštenih zastupnika, uvoznika, distributera i prijavljenih tijela; |
| --- | --- |

(b)

slučajevi neusklađenosti s obvezama utvrđenima u člancima 10. i 26. od strane nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođača medicinskih proizvoda, ovlaštenih zastupnika, uvoznika, distributera i prijavljenih tijela;

| (c) | nadležnost i funkcioniranje ESMP-a. |
| --- | --- |

(c)

nadležnost i funkcioniranje ESMP-a.

2.   Neovisno o stavku 1., Komisija pravodobno nakon izvanrednog stanja u području javnog zdravlja ili događaja velikih razmjera podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o slučajevima iz stavka 1. točke (b).

3.   Na temelju izvješća iz stavka 1. Komisija, ako je primjereno, podnosi zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Uredbe. Komisija posebno razmatra potrebu za sljedećim:

| (a) | proširenjem područja primjene ove Uredbe na veterinarsko-medicinske proizvode i osobnu zaštitnu opremu za medicinsku primjenu; |
| --- | --- |

(a)

proširenjem područja primjene ove Uredbe na veterinarsko-medicinske proizvode i osobnu zaštitnu opremu za medicinsku primjenu;

| (b) | izmjenom članka 2.; |
| --- | --- |

(b)

izmjenom članka 2.;

| (c) | uvođenjem mjera za jačanje usklađenosti s obvezama utvrđenima u člancima 10. i 26. na razini Unije ili nacionalnoj razini; i |
| --- | --- |

(c)

uvođenjem mjera za jačanje usklađenosti s obvezama utvrđenima u člancima 10. i 26. na razini Unije ili nacionalnoj razini; i

| (d) | proširenjem nadležnosti ESMP-a, daljnjim olakšavanjem interoperabilnosti ESMP-a s nacionalnim informatičkim sustavima i informatičkim sustavima Unije, nacionalnim platformama za praćenje nestašica i za ispunjavanjem svih dodatnih zahtjeva za rješavanje strukturnih nestašica lijekova koji bi se mogli uvesti u kontekstu revizije Direktive 2001/83/EZ i Uredbe (EZ) br. 726/2004. |
| --- | --- |

(d)

proširenjem nadležnosti ESMP-a, daljnjim olakšavanjem interoperabilnosti ESMP-a s nacionalnim informatičkim sustavima i informatičkim sustavima Unije, nacionalnim platformama za praćenje nestašica i za ispunjavanjem svih dodatnih zahtjeva za rješavanje strukturnih nestašica lijekova koji bi se mogli uvesti u kontekstu revizije Direktive 2001/83/EZ i Uredbe (EZ) br. 726/2004.

Članak 37.

Financiranje sredstvima Unije

1.   Unija osigurava financiranje aktivnosti Agencije za potporu radu MSSG-a, MDSSG-a, ETF-a, radnih skupina iz članka 3. stavka 6. i članka 25. stavka 1. točke (c) te stručnih skupina, što uključuje njezinu suradnju s Komisijom i ECDC-om.

Financijska pomoć Unije za aktivnosti na temelju ove Uredbe izvršava se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (22).

2.   Agencija isplaćuje naknadu za aktivnosti ocjenjivanja koje provode izvjestitelji u vezi s ETF-om na temelju ove Uredbe te pored toga nadoknađuje troškove predstavnika i stručnjaka država članica u vezi sa sastancima MSSG-a, MDSSG-a, ETF-a i radnih skupina iz članka 3. stavka 6. i članka 21. stavka 5., u skladu s financijskim aranžmanima koje je utvrdio Upravni odbor Agencije. Ta se naknada isplaćuje relevantnim nacionalnim nadležnim tijelima.

3.   Doprinos Unije predviđen u članku 67. Uredbe (EZ) br. 726/2004 obuhvaća zadaće Agencije predviđene na temelju ove Uredbe te obuhvaća puni iznos naknade koja se isplaćuje nacionalnim nadležnim tijelima za lijekove ako se primjenjuju izuzeća od naknada u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 297/95 (23).

Članak 38.

Stupanje na snagu i datum početka primjene

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. ožujka 2022.

Međutim, uz iznimku članka 30., poglavlje IV. primjenjuje se od 2. veljače 2023.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. siječnja 2022.

Za Europski parlament

Predsjednica

R. METSOLA

Za Vijeće

Predsjednik

C. BEAUNE

---

(1)  
  SL C 286, 16.7.2021., str. 109.

1

(2)  
  SL C 300, 27.7.2021., str. 87.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 20. siječnja 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 25. siječnja 2022.

3

(4)  Uredba (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021. – 2027. i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (SL L 107, 26.3.2021., str. 1.).

4

(5)  
  SL C 385, 22.9.2021., str. 83.

5

(6)  Uredba (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive 2001/20/EZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 1.).

7

(8)  
  SL C 393I, 29.9.2021., str. 3.

8

(9)  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.

  ).

9

).

(10)  Uredba (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (SL L 117, 5.5.2017., str. 1.).

10

(11)  Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.

  ).

11

).

(12)  Uredba (EU) 2017/746 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima te o stavljanju izvan snage Direktive 98/79/EZ i Odluke Komisije 2010/227/EU (SL L 117, 5.5.2017., str. 176.).

12

in vitro

(13)  Uredba (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Svemirskog programa Unije i osnivanju Agencije Europske unije za svemirski program te o stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 912/2010, (EU) br. 1285/2013 i (EU) br. 377/2014 i Odluke br. 541/2014/EU (SL L 170, 12.5.2021., str. 69.).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

15

(16)  Uredba (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (SL L 142, 30.4.2004., str. 1.).

16

(17)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

17

(18)  Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).

18

(19)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

19

(20)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

20

(21)  Direktiva (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od nezakonitog pribavljanja, korištenja i otkrivanja (SL L 157, 15.6.2016., str. 1.).

21

(22)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

22

(23)  Uredba Vijeća (EZ) br. 297/95 od 10. veljače 1995. o naknadama koje se plaćaju Europskoj agenciji za ocjenu lijekova (SL L 35, 15.2.1995., str. 1.).

23

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/38

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/124

od 25. siječnja 2022.

o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | U skladu s Odlukom 2010/465/EU Vijeća i predstavnika vlada država članica Europske unije koji su se sastali u okviru Vijeća (2), Protokol o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007. („Protokol”), potpisan je 24. lipnja 2010., podložno njegovu kasnijem sklapanju. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Odlukom 2010/465/EU Vijeća i predstavnika vlada država članica Europske unije koji su se sastali u okviru Vijeća (2), Protokol o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007. („Protokol”), potpisan je 24. lipnja 2010., podložno njegovu kasnijem sklapanju.

| (2) | Sve države članice osim Republike Hrvatske ratificirale su Protokol. Republika Hrvatska pristupa Sporazumu u skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju iz 2012. |
| --- | --- |

(2)

Sve države članice osim Republike Hrvatske ratificirale su Protokol. Republika Hrvatska pristupa Sporazumu u skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju iz 2012.

| (3) | Protokol bi trebalo odobriti. |
| --- | --- |

(3)

Protokol bi trebalo odobriti.

| (4) | Budući da članak 5. Odluke 2010/465/EU, o obvezama obavješćivanja za države člancie, više nije potreban, taj bi se članak trebao prestati primjenjivati od datuma stupanja na snagu ove Odluke, |
| --- | --- |

(4)

Budući da članak 5. Odluke 2010/465/EU, o obvezama obavješćivanja za države člancie, više nije potreban, taj bi se članak trebao prestati primjenjivati od datuma stupanja na snagu ove Odluke,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Protokol o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007. („Protokol”), odobrava se u ime Europske unije (3).

Članak 2.

Predsjednik Vijeća u ime Unije provodi razmjenu diplomatskih nota kako je predviđeno u članku 10. Protokola.

Članak 3.

Članak 5. Odluke 2010/465/EU prestaje se primjenjivati od datuma stupanja na snagu ove Odluke.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. siječnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

C. BEAUNE

---

(1)  Suglasnost od 14. prosinca 2021. (još nije objavljena u Službenom listu).

1

(2)  Odluka 2010/465/EU Vijeća i predstavnika vlada država članica Europske unije koji su se sastali unutar Vijeća od 24. lipnja 2010. o potpisivanju i privremenoj primjeni Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (SL L 223, 25.8.2010., str. 1.).

2

(3)  Tekst Protokola objavljen je u SL L 223, 25.8.2010., str. 3., zajedno s odlukom o potpisivanju.

3

---

UREDBE

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/40 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/40

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/125

od 19. studenoga 2021.

o izmjeni priloga od I. do V. Uredbi (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o europskim ekonomskim računima okoliša

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2011. o europskim ekonomskim računima okoliša (1), a posebno njezin članak 3. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Kako bi izvršavala svoje zadaće na temelju Ugovora, posebno one koje se odnose na okoliš, održivost i klimatske promjene, Komisija treba imati pristup potpunim, ažuriranim i pouzdanim informacijama. Uredbom (EU) br. 691/2011 uspostavlja se zajednički okvir za europske ekonomske račune okoliša, uključujući popise značajki za koje se sastavljaju i dostavljaju podaci te pravila o učestalosti sastavljanja i rokovima za dostavu računa. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi izvršavala svoje zadaće na temelju Ugovora, posebno one koje se odnose na okoliš, održivost i klimatske promjene, Komisija treba imati pristup potpunim, ažuriranim i pouzdanim informacijama. Uredbom (EU) br. 691/2011 uspostavlja se zajednički okvir za europske ekonomske račune okoliša, uključujući popise značajki za koje se sastavljaju i dostavljaju podaci te pravila o učestalosti sastavljanja i rokovima za dostavu računa.

| (2) | Bez popisa značajki računa okoliša ne može se osigurati usporedivost statističkih podataka među državama članicama. Sada ih je potrebno ažurirati kako bi bili u skladu s ažuriranim izvorima podataka za račune i ostali relevantni za korisnike. |
| --- | --- |

(2)

Bez popisa značajki računa okoliša ne može se osigurati usporedivost statističkih podataka među državama članicama. Sada ih je potrebno ažurirati kako bi bili u skladu s ažuriranim izvorima podataka za račune i ostali relevantni za korisnike.

| (3) | Kako bi se bolje pratio napredak prema zelenom, konkurentnom i otpornom kružnom gospodarstvu (2) i napredak u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja koji su relevantni za EU, potrebni su dodatni ažurirani podaci o povezanosti okoliša i gospodarstva. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se bolje pratio napredak prema zelenom, konkurentnom i otpornom kružnom gospodarstvu (2) i napredak u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja koji su relevantni za EU, potrebni su dodatni ažurirani podaci o povezanosti okoliša i gospodarstva.

| (4) | Bez popisa značajki računa okoliša ne može se osigurati usporedivost statističkih podataka među državama članicama. |
| --- | --- |

(4)

Bez popisa značajki računa okoliša ne može se osigurati usporedivost statističkih podataka među državama članicama.

| (5) | Popis onečišćujućih tvari u zraku iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebalo bi ažurirati radi usklađenja s popisom stakleničkih plinova o kojima se izvješćuje u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), koji je revidiran nakon drugog obvezujućeg razdoblja Kyotskog protokola, te sa smjernicama za inventare emisija u okviru Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka (CLRTAP) i definicijama iz Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari (Direktiva o nacionalnim gornjim granicama emisija) (3). |
| --- | --- |

(5)

Popis onečišćujućih tvari u zraku iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebalo bi ažurirati radi usklađenja s popisom stakleničkih plinova o kojima se izvješćuje u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), koji je revidiran nakon drugog obvezujućeg razdoblja Kyotskog protokola, te sa smjernicama za inventare emisija u okviru Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka (CLRTAP) i definicijama iz Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari (Direktiva o nacionalnim gornjim granicama emisija) (3).

| (6) | Radi boljeg ispunjenja potreba klimatskih politika, od država članica trebalo bi zahtijevati da dostave raščlambu poreza zabilježenih kao državni prihodi koji proizlaze iz sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) i drugih poreza na CO2. Te bi poreze stoga trebalo uključiti u popis značajki iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 691/2011. |
| --- | --- |

(6)

Radi boljeg ispunjenja potreba klimatskih politika, od država članica trebalo bi zahtijevati da dostave raščlambu poreza zabilježenih kao državni prihodi koji proizlaze iz sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) i drugih poreza na CO2. Te bi poreze stoga trebalo uključiti u popis značajki iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 691/2011.

| (7) | Informacije u tablicama C i E Priloga III. Uredbi (EU) br. 691/2011 više nisu potrebne za izradu agregata Unije jer je Eurostat razvio novu metodu na temelju drugih lako dostupnih podataka. Stoga bi te tablice trebalo izbrisati. |
| --- | --- |

(7)

Informacije u tablicama C i E Priloga III. Uredbi (EU) br. 691/2011 više nisu potrebne za izradu agregata Unije jer je Eurostat razvio novu metodu na temelju drugih lako dostupnih podataka. Stoga bi te tablice trebalo izbrisati.

| (8) | Kako bi bolje služili tematskim politikama zaštite okoliša za europski zeleni plan, u računima izdataka za zaštitu okoliša u svim sektorima treba razlikovati okolišnu svrhu zaštite zraka i klime (klasifikacija djelatnosti za zaštitu okoliša (CEPA) 1), gospodarenja otpadnim vodama (CEPA 2), gospodarenja otpadom (CEPA 3), zaštite i sanacije tla, podzemnih voda i površinskih voda (CEPA 4), smanjenja buke i vibracija (CEPA 5), zaštite biološke raznolikosti i krajobraza (CEPA 6), zaštite od zračenja, istraživanja i razvoja i ostalih djelatnosti zaštite okoliša (CEPA 7–9). Prilog IV. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebalo bi stoga ažurirati kako bi se u obzir uzele te promjene. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi bolje služili tematskim politikama zaštite okoliša za europski zeleni plan, u računima izdataka za zaštitu okoliša u svim sektorima treba razlikovati okolišnu svrhu zaštite zraka i klime (klasifikacija djelatnosti za zaštitu okoliša (CEPA) 1), gospodarenja otpadnim vodama (CEPA 2), gospodarenja otpadom (CEPA 3), zaštite i sanacije tla, podzemnih voda i površinskih voda (CEPA 4), smanjenja buke i vibracija (CEPA 5), zaštite biološke raznolikosti i krajobraza (CEPA 6), zaštite od zračenja, istraživanja i razvoja i ostalih djelatnosti zaštite okoliša (CEPA 7–9). Prilog IV. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebalo bi stoga ažurirati kako bi se u obzir uzele te promjene.

| (9) | Informacije o ekološkim dobrima i uslugama koje je sektor ekoloških dobara i usluga stavio na tržište nisu dovoljne da se ispune potrebe politika zaštite okoliša. Prilog V. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebalo bi stoga ažurirati kako bi se od država članica zahtijevalo da dostave informacije o ukupnoj veličini tog sektora. |
| --- | --- |

(9)

Informacije o ekološkim dobrima i uslugama koje je sektor ekoloških dobara i usluga stavio na tržište nisu dovoljne da se ispune potrebe politika zaštite okoliša. Prilog V. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebalo bi stoga ažurirati kako bi se od država članica zahtijevalo da dostave informacije o ukupnoj veličini tog sektora.

| (10) | Kako bi se korisnicima olakšalo tumačenje podataka, a državama članicama omogućilo da osiguraju kvalitetu sastavljanja podataka, države članice trebale bi dostaviti informacije o svim komponentama nacionalnih izdataka za zaštitu okoliša. To uključuje procjene i podatke o intermedijarnoj potrošnji usluga za zaštitu okoliša. Iskustvo Eurostata s potvrđivanjem podataka država članica pokazuje da na temelju računovodstvenih odnosa drugih obveznih kategorija izvješćivanja Eurostat ne može za sve države članice izraditi dovoljno kvalitetne podatke o intermedijarnoj potrošnji usluga za zaštitu okoliša, kao što su troškovi usluga zbrinjavanja otpada ili pročišćavanja otpadnih voda koje snose poduzeća. Prilog IV. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebalo bi stoga ažurirati kako bi države članice sastavljale i prijavljivale podatke za tu stavku te poduzele sve relevantne mjere za osiguranje kvalitete. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se korisnicima olakšalo tumačenje podataka, a državama članicama omogućilo da osiguraju kvalitetu sastavljanja podataka, države članice trebale bi dostaviti informacije o svim komponentama nacionalnih izdataka za zaštitu okoliša. To uključuje procjene i podatke o intermedijarnoj potrošnji usluga za zaštitu okoliša. Iskustvo Eurostata s potvrđivanjem podataka država članica pokazuje da na temelju računovodstvenih odnosa drugih obveznih kategorija izvješćivanja Eurostat ne može za sve države članice izraditi dovoljno kvalitetne podatke o intermedijarnoj potrošnji usluga za zaštitu okoliša, kao što su troškovi usluga zbrinjavanja otpada ili pročišćavanja otpadnih voda koje snose poduzeća. Prilog IV. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebalo bi stoga ažurirati kako bi države članice sastavljale i prijavljivale podatke za tu stavku te poduzele sve relevantne mjere za osiguranje kvalitete.

| (11) | Za točan izračun ukupnih nacionalnih izdataka za zaštitu okoliša treba utvrditi sve izdatke za usluge za zaštitu okoliša koji su nastali u svrhu proizvodnje drugih usluga za zaštitu okoliša i stoga su već obuhvaćeni u vrijednosti relevantnih konačnih proizvoda. Stoga je ključno da države članice prijave svu intermedijarnu potrošnju usluga za zaštitu okoliša za proizvodnju usluga za zaštitu okoliša, bez obzira na to proizvode li ih specijalizirani proizvođači ili ne. |
| --- | --- |

(11)

Za točan izračun ukupnih nacionalnih izdataka za zaštitu okoliša treba utvrditi sve izdatke za usluge za zaštitu okoliša koji su nastali u svrhu proizvodnje drugih usluga za zaštitu okoliša i stoga su već obuhvaćeni u vrijednosti relevantnih konačnih proizvoda. Stoga je ključno da države članice prijave svu intermedijarnu potrošnju usluga za zaštitu okoliša za proizvodnju usluga za zaštitu okoliša, bez obzira na to proizvode li ih specijalizirani proizvođači ili ne.

| (12) | Trebalo bi skratiti rokove za izvješćivanje o europskim ekonomskim računima okoliša kako bi se poboljšala korisnost računa za oblikovanje politika. |
| --- | --- |

(12)

Trebalo bi skratiti rokove za izvješćivanje o europskim ekonomskim računima okoliša kako bi se poboljšala korisnost računa za oblikovanje politika.

| (13) | Kako bi se državama članicama smanjilo opterećenje zbog izvješćivanja, potrebno je smanjiti propisanu razinu detaljnosti klasifikacije NACE za račune sektora ekoloških dobara i usluga te za račune izdataka za zaštitu okoliša za kategoriju NACE-a „Prerađivačka industrija”. To je troškovno učinkovita mjera kojom se ujedno poboljšava dostupnost podataka korisnicima jer se smanjuje broj oznaka povjerljivosti i ograničenja u pogledu otkrivanja podataka. Prilozi IV. i V. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebali bi se stoga ažurirati. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se državama članicama smanjilo opterećenje zbog izvješćivanja, potrebno je smanjiti propisanu razinu detaljnosti klasifikacije NACE za račune sektora ekoloških dobara i usluga te za račune izdataka za zaštitu okoliša za kategoriju NACE-a „Prerađivačka industrija”. To je troškovno učinkovita mjera kojom se ujedno poboljšava dostupnost podataka korisnicima jer se smanjuje broj oznaka povjerljivosti i ograničenja u pogledu otkrivanja podataka. Prilozi IV. i V. Uredbi (EU) br. 691/2011 trebali bi se stoga ažurirati.

| (14) | Kako bi se kompenziralo dodatno opterećenje uzrokovano kraćim rokovima za izvješćivanje i ažuriranjem popisa značajki, opterećenje bi trebalo smanjiti uvođenjem praga od 1 % za raščlambe prema ekonomskoj djelatnosti u računu izdataka za zaštitu okoliša. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se kompenziralo dodatno opterećenje uzrokovano kraćim rokovima za izvješćivanje i ažuriranjem popisa značajki, opterećenje bi trebalo smanjiti uvođenjem praga od 1 % za raščlambe prema ekonomskoj djelatnosti u računu izdataka za zaštitu okoliša.

| (15) | Mora se utvrditi prva referentna godina za ažurirane podatke. |
| --- | --- |

(15)

Mora se utvrditi prva referentna godina za ažurirane podatke.

| (16) | Uredbu (EU) br. 691/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(16)

Uredbu (EU) br. 691/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilozi od I. do V. Uredbi (EU) br. 691/2011 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 192, 22.7.2011., str. 1.

1

(2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Novi Akcijski plan za kružno gospodarstvo: za čišću i konkurentniju Europu, COM(2020) 98 final.

2

(3)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

3

---

PRILOG

Prilozi od I. do V. Uredbi (EU) br. 691/2011 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog I. mijenja se kako slijedi:






  (a) | Odjeljak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „Odjeljak 3.
  POPIS ZNAČAJKI
  Države članice izrađuju statistike o emisijama u zrak sljedećih onečišćujućih tvari:








  Naziv | Simbol | Jedinica izvješćivanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ugljikov dioksid bez emisija iz biomase | CO2 | 1 000 tona (Gg) |
| Ugljikov dioksid iz biomase | CO2 iz biomase | 1 000 tona (Gg) |
| Dušikov oksid | N2O | tone (Mg) |
| Metan | CH4 | tone (Mg) |
| Perfluorougljici | PFC | tone (Mg) ekvivalenta CO2 |
| Fluorougljikovodici | HFC | tone (Mg) ekvivalenta CO2 |
| Sumporov heksafluorid i dušikov trifluorid | SF6 NF3 | tone (Mg) ekvivalenta CO2 |
| Dušikovi oksidi | NOX | tone (Mg) ekvivalenta NO2 |
| Nemetanski hlapivi organski spojevi | NMHOS | tone (Mg) |
| Ugljični monoksid | CO | tone (Mg) |
| Čestične tvari < 10 μm | PM10 | tone (Mg) |
| Čestične tvari < 2,5 μm | PM2,5 | tone (Mg) |
| Sumporovi oksidi | SOX | tone (Mg) ekvivalenta SO2 |
| Amonijak | NH3 | tone (Mg) |

1.

Prilog I. mijenja se kako slijedi:

(a)

Odjeljak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„Odjeljak 3.

POPIS ZNAČAJKI

Države članice izrađuju statistike o emisijama u zrak sljedećih onečišćujućih tvari:

Naziv

Simbol

Jedinica izvješćivanja

Ugljikov dioksid bez emisija iz biomase

CO2

1 000 tona (Gg)

Ugljikov dioksid iz biomase

CO2 iz biomase

1 000 tona (Gg)

Dušikov oksid

N2O

tone (Mg)

Metan

CH4

tone (Mg)

Perfluorougljici

PFC

tone (Mg) ekvivalenta CO2

Fluorougljikovodici

HFC

tone (Mg) ekvivalenta CO2

Sumporov heksafluorid i dušikov trifluorid

SF6 NF3

tone (Mg) ekvivalenta CO2

Dušikovi oksidi

NOX

tone (Mg) ekvivalenta NO2

Nemetanski hlapivi organski spojevi

NMHOS

tone (Mg)

Ugljični monoksid

CO

tone (Mg)

Čestične tvari < 10 μm

PM10

tone (Mg)

Čestične tvari < 2,5 μm

PM2,5

tone (Mg)

Sumporovi oksidi

SOX

tone (Mg) ekvivalenta SO2

Amonijak

NH3

tone (Mg)

Svi se podaci dostavljaju zaokruženi na jedno decimalno mjesto.”;

| (b) | Odjeljak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Odjeljak 5.
  TABLICE ZA IZVJEŠĆIVANJE








  1. | Za svaku od značajki iz odjeljka 3. izrađuju se podaci na temelju hijerarhijske klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Rev. 2 (razina agregiranja A*64), koja je potpuno usklađena s ESA 95. Pored toga pripremaju se podaci za:






  — | emisije u zrak iz kućanstava, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Odjeljak 5.

TABLICE ZA IZVJEŠĆIVANJE

1.

—

emisije u zrak iz kućanstava,

| — | vezne stavke, pod čime se misli na izvješćivanje o stavkama kojima se jasno usklađuju razlike između računa emisija u zrak koji se prijavljuju na temelju ove Uredbe i podataka koji se prijavljuju u službenim nacionalnim inventarima emisija u zrak. |
| --- | --- |

—

vezne stavke, pod čime se misli na izvješćivanje o stavkama kojima se jasno usklađuju razlike između računa emisija u zrak koji se prijavljuju na temelju ove Uredbe i podataka koji se prijavljuju u službenim nacionalnim inventarima emisija u zrak.

| 2. | Hijerarhijska klasifikacija iz stavka 1. je sljedeća:
  Emisije u zrak iz industrije — NACE Rev. 2 (A*64)
  Emisije u zrak iz kućanstava






  — | Promet |
| --- | --- | --- |

2.

Emisije u zrak iz industrije — NACE Rev. 2 (A*64)

Emisije u zrak iz kućanstava

—

Promet

| — | Grijanje/hlađenje |
| --- | --- |

—

Grijanje/hlađenje

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Vezne stavke

Računi ukupnih emisija u zrak (proizvodne djelatnosti + kućanstva) za svaku od značajki iz odjeljka 3.

Umanjeno za nacionalne rezidente u inozemstvu

| — | nacionalna ribarska plovila koja djeluju u inozemstvu |
| --- | --- |

—

nacionalna ribarska plovila koja djeluju u inozemstvu

| — | kopneni promet |
| --- | --- |

—

kopneni promet

| — | vodni promet |
| --- | --- |

—

vodni promet

| — | zračni promet |
| --- | --- |

—

zračni promet

Uvećano za nerezidente na području

| + | kopneni promet |
| --- | --- |

+

kopneni promet

| + | vodni promet |
| --- | --- |

+

vodni promet

| + | zračni promet |
| --- | --- |

+

zračni promet

| (+ ili –) | ostale prilagodbe i statistička odstupanja |
| --- | --- |

(+ ili –)

ostale prilagodbe i statistička odstupanja

| = | ukupne emisije onečišćujuće tvari X kako se izvješćuju UNFCCC-u (1)/CLRTAP-u (2)”; |
| --- | --- |

=

ukupne emisije onečišćujuće tvari X kako se izvješćuju UNFCCC-u (1)/CLRTAP-u (2)”;

| 2. | U Prilogu II. odjeljci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

  „Odjeljak 3.
  POPIS ZNAČAJKI
  Države članice izrađuju statistike o porezima povezanima s okolišem prema sljedećim značajkama:






  — | porezi na energiju, |
| --- | --- | --- |

2.

U Prilogu II. odjeljci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

„Odjeljak 3.

POPIS ZNAČAJKI

Države članice izrađuju statistike o porezima povezanima s okolišem prema sljedećim značajkama:

—

porezi na energiju,

| — | porezi na promet, |
| --- | --- |

—

porezi na promet,

| — | porezi na onečišćenje, |
| --- | --- |

—

porezi na onečišćenje,

| — | porezi na resurse. |
| --- | --- |

—

porezi na resurse.

Osim toga, države članice kao posebnu značajku prijavljuju državne porezne prihode zabilježene u Europskom sustavu računa koji se odnose na sudjelovanje u sustavu EU-a za trgovanje emisijama.

Države članice također kao posebnu značajku prijavljuju druge poreze povezane s okolišem koji su uključeni u ukupne poreze na energiju, promet, onečišćenje ili resurse i koji se naplaćuju na sadržaj ugljika u gorivima (drugi porezi na CO2).

Svi podaci navode se u milijunima jedinica domaće valute.

Odjeljak 4.

PRVA REFERENTNA GODINA, UČESTALOST I ROKOVI ZA DOSTAVU

| 1. | Statistički podaci sastavljaju se i dostavljaju jednom godišnje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Statistički podaci dostavljaju se u roku od 16 mjeseci od kraja referentne godine. To se primjenjuje od referentne godine 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kako bi zadovoljila potrebe korisnika za potpunim i pravovremenim skupovima podataka, Komisija (Eurostat) izrađuje procjene ukupnih iznosa na razini EU-27 za glavne agregate ovog modula čim na raspolaganju ima dovoljno podataka o pojedinačnim zemljama. Kad god je to moguće, Komisija (Eurostat) izrađuje i objavljuje procjene podataka koje države članice nisu dostavile u roku utvrđenom u točki 2. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prva je referentna godina 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pri svakom dostavljanju podataka Komisiji države članice dostavljaju godišnje podatke za godine n–4, n–3, n–2, n–1 i n, pri čemu je n referentna godina. Države članice mogu dostaviti sve dostupne podatke za godine koje prethode 2016.”; |
| --- | --- |

5.

| 3. | u Prilogu III. stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

  „Odjeljak 4.
  PRVA REFERENTNA GODINA, UČESTALOST I ROKOVI ZA DOSTAVU








  1. | Statistički podaci sastavljaju se i dostavljaju jednom godišnje. |
| --- | --- | --- |

3.

u Prilogu III. stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

„Odjeljak 4.

PRVA REFERENTNA GODINA, UČESTALOST I ROKOVI ZA DOSTAVU

1.

| 2. | Statistički podaci dostavljaju se u roku od 16 mjeseci od kraja referentne godine. To se primjenjuje od referentne godine 2021. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kako bi zadovoljila potrebe korisnika za potpunim i pravovremenim skupovima podataka, Komisija (Eurostat) izrađuje procjene ukupnih iznosa na razini EU-27 za glavne agregate ovog modula čim na raspolaganju ima dovoljno podataka o pojedinačnim zemljama. Kad god je to moguće, Komisija (Eurostat) izrađuje i objavljuje procjene podataka koje države članice nisu dostavile u roku utvrđenom u točki 2. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prva je referentna godina 2021. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pri svakom dostavljanju podataka Komisiji države članice dostavljaju godišnje podatke za godine n–4, n–3, n–2, n–1 i n, pri čemu je n referentna godina. Države članice mogu dostaviti sve dostupne podatke za godine koje prethode 2017. |
| --- | --- |

5.

Odjeljak 5.

TABLICE ZA IZVJEŠĆIVANJE

Podaci izraženi u jedinicama mase izrađuju se za značajke navedene u sljedećim tablicama.

Tablica A — Iskorištavanje domaćih izvora

| MF.1. | Biomasa |
| --- | --- |

MF.1.

Biomasa

| MF.1.1. | Usjevi (osim krmnih usjeva) |
| --- | --- |

MF.1.1.

Usjevi (osim krmnih usjeva)

| MF.1.1.1. | Žitarice |
| --- | --- |

MF.1.1.1.

Žitarice

| MF.1.1.2. | Korjenasto i gomoljasto povrće |
| --- | --- |

MF.1.1.2.

Korjenasto i gomoljasto povrće

| MF.1.1.3. | Bilje za proizvodnju šećera |
| --- | --- |

MF.1.1.3.

Bilje za proizvodnju šećera

| MF.1.1.4. | Mahunarke |
| --- | --- |

MF.1.1.4.

Mahunarke

| MF.1.1.5. | Orašasti plodovi |
| --- | --- |

MF.1.1.5.

Orašasti plodovi

| MF.1.1.6. | Uljarice |
| --- | --- |

MF.1.1.6.

Uljarice

| MF.1.1.7. | Povrće |
| --- | --- |

MF.1.1.7.

Povrće

| MF.1.1.8. | Voće |
| --- | --- |

MF.1.1.8.

Voće

| MF.1.1.9. | Bilje za proizvodnju vlakana |
| --- | --- |

MF.1.1.9.

Bilje za proizvodnju vlakana

| MF.1.1.A | Ostali usjevi (osim krmnih usjeva) d.n. |
| --- | --- |

MF.1.1.A

Ostali usjevi (osim krmnih usjeva) d.n.

| MF.1.2. | Ostaci usjeva (korišteni), krmni usjevi i biomasa za pašu |
| --- | --- |

MF.1.2.

Ostaci usjeva (korišteni), krmni usjevi i biomasa za pašu

| MF.1.2.1. | Ostaci usjeva (korišteni) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.

Ostaci usjeva (korišteni)

| MF.1.2.1.1. | Slama |
| --- | --- |

MF.1.2.1.1.

Slama

| MF.1.2.1.2. | Ostali ostaci usjeva (lišće šećerne i krmne repe itd.) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.2.

Ostali ostaci usjeva (lišće šećerne i krmne repe itd.)

| MF.1.2.2. | Krmni usjevi i biomasa za pašu |
| --- | --- |

MF.1.2.2.

Krmni usjevi i biomasa za pašu

| MF.1.2.2.1. | Krmni usjevi (uključujući biomasu prikupljenu s travnatih površina) |
| --- | --- |

MF.1.2.2.1.

Krmni usjevi (uključujući biomasu prikupljenu s travnatih površina)

| MF.1.2.2.2. | Biomasa za pašu |
| --- | --- |

MF.1.2.2.2.

Biomasa za pašu

| MF.1.3. | Drvo |
| --- | --- |

MF.1.3.

Drvo

| MF.1.3.1. | Drvna građa (industrijsko oblo drvo) |
| --- | --- |

MF.1.3.1.

Drvna građa (industrijsko oblo drvo)

| MF.1.3.2. | Gorivo od drva i ostalo iskorištavanje |
| --- | --- |

MF.1.3.2.

Gorivo od drva i ostalo iskorištavanje

| MF.1.4. | Ulov neuzgojenih riba, vodenih biljaka i životinja, lov i skupljanje |
| --- | --- |

MF.1.4.

Ulov neuzgojenih riba, vodenih biljaka i životinja, lov i skupljanje

| MF.1.4.1. | Ulov neuzgojenih riba |
| --- | --- |

MF.1.4.1.

Ulov neuzgojenih riba

| MF.1.4.2. | Sve ostale vodene životinje i biljke |
| --- | --- |

MF.1.4.2.

Sve ostale vodene životinje i biljke

| MF.1.4.3. | Lov i skupljanje |
| --- | --- |

MF.1.4.3.

Lov i skupljanje

| MF.2. | Metalne rude (sirove rude) |
| --- | --- |

MF.2.

Metalne rude (sirove rude)

| MF.2.1. | Željezo |
| --- | --- |

MF.2.1.

Željezo

| MF.2.2. | Obojeni metali |
| --- | --- |

MF.2.2.

Obojeni metali

| MF.2.2.1. | Bakar |
| --- | --- |

MF.2.2.1.

Bakar

| MF.2.2.2. | Nikal |
| --- | --- |

MF.2.2.2.

Nikal

| MF.2.2.3. | Olovo |
| --- | --- |

MF.2.2.3.

Olovo

| MF.2.2.4. | Cink |
| --- | --- |

MF.2.2.4.

Cink

| MF.2.2.5. | Kositar |
| --- | --- |

MF.2.2.5.

Kositar

| MF.2.2.6. | Zlato, srebro, platina i ostali plemeniti metali |
| --- | --- |

MF.2.2.6.

Zlato, srebro, platina i ostali plemeniti metali

| MF.2.2.7. | Boksit i ostali aluminij |
| --- | --- |

MF.2.2.7.

Boksit i ostali aluminij

| MF.2.2.8. | Uran i torij |
| --- | --- |

MF.2.2.8.

Uran i torij

| MF.2.2.9. | Ostali obojeni metali |
| --- | --- |

MF.2.2.9.

Ostali obojeni metali

| MF.3. | Nemetalni minerali |
| --- | --- |

MF.3.

Nemetalni minerali

| MF.3.1. | Mramor, granit, pješčenjak, porfir, bazalt, ostali ukrasni kamen i kamen za gradnju (osim škriljevca) |
| --- | --- |

MF.3.1.

Mramor, granit, pješčenjak, porfir, bazalt, ostali ukrasni kamen i kamen za gradnju (osim škriljevca)

| MF.3.2. | Kreda i dolomit |
| --- | --- |

MF.3.2.

Kreda i dolomit

| MF.3.3. | Škriljevac |
| --- | --- |

MF.3.3.

Škriljevac

| MF.3.4. | Minerali za kemijsku proizvodnju i mineralna gnojiva |
| --- | --- |

MF.3.4.

Minerali za kemijsku proizvodnju i mineralna gnojiva

| MF.3.5. | Sol |
| --- | --- |

MF.3.5.

Sol

| MF.3.6. | Vapnenac i gips |
| --- | --- |

MF.3.6.

Vapnenac i gips

| MF.3.7. | Gline i kaolin |
| --- | --- |

MF.3.7.

Gline i kaolin

| MF.3.8. | Pijesak i šljunak |
| --- | --- |

MF.3.8.

Pijesak i šljunak

| MF.3.9. | Ostali nemetalni minerali, d. n. |
| --- | --- |

MF.3.9.

Ostali nemetalni minerali, d. n.

| MF.3.A | Iskopani zemljani materijali (uključujući tlo), samo ako se upotrebljavaju (neobvezno) |
| --- | --- |

MF.3.A

Iskopani zemljani materijali (uključujući tlo), samo ako se upotrebljavaju (neobvezno)

| MF.4. | Fosilne energetske sirovine/nosioci |
| --- | --- |

MF.4.

Fosilne energetske sirovine/nosioci

| MF.4.1. | Ugljen i ostale krute energetske sirovine/nosioci |
| --- | --- |

MF.4.1.

Ugljen i ostale krute energetske sirovine/nosioci

| MF.4.1.1. | Lignit (smeđi ugljen) |
| --- | --- |

MF.4.1.1.

Lignit (smeđi ugljen)

| MF.4.1.2. | Kameni ugljen |
| --- | --- |

MF.4.1.2.

Kameni ugljen

| MF.4.1.3. | Uljni škriljevac i bituminozni pijesak |
| --- | --- |

MF.4.1.3.

Uljni škriljevac i bituminozni pijesak

| MF.4.1.4. | Treset |
| --- | --- |

MF.4.1.4.

Treset

| MF.4.2. | Tekuće i plinovite energetske sirovine/nosioci |
| --- | --- |

MF.4.2.

Tekuće i plinovite energetske sirovine/nosioci

| MF.4.2.1. | Sirova nafta, kondenzati i tekući prirodni plin (NGL) |
| --- | --- |

MF.4.2.1.

Sirova nafta, kondenzati i tekući prirodni plin (NGL)

| MF.4.2.2. | Prirodni plin |
| --- | --- |

MF.4.2.2.

Prirodni plin

Tablice B (Uvoz – Ukupna trgovina) i D (Izvoz – Ukupna trgovina)

| MF.1. | Biomasa |
| --- | --- |

MF.1.

Biomasa

| MF.1.1. | Usjevi (osim krmnih usjeva) |
| --- | --- |

MF.1.1.

Usjevi (osim krmnih usjeva)

| MF.1.1.1. | Žitarice |
| --- | --- |

MF.1.1.1.

Žitarice

| MF.1.1.2. | Korjenasto i gomoljasto povrće |
| --- | --- |

MF.1.1.2.

Korjenasto i gomoljasto povrće

| MF.1.1.3. | Bilje za proizvodnju šećera |
| --- | --- |

MF.1.1.3.

Bilje za proizvodnju šećera

| MF.1.1.4. | Mahunarke |
| --- | --- |

MF.1.1.4.

Mahunarke

| MF.1.1.5. | Orašasti plodovi |
| --- | --- |

MF.1.1.5.

Orašasti plodovi

| MF.1.1.6. | Uljarice |
| --- | --- |

MF.1.1.6.

Uljarice

| MF.1.1.7. | Povrće |
| --- | --- |

MF.1.1.7.

Povrće

| MF.1.1.8. | Voće |
| --- | --- |

MF.1.1.8.

Voće

| MF.1.1.9. | Bilje za proizvodnju vlakana |
| --- | --- |

MF.1.1.9.

Bilje za proizvodnju vlakana

| MF.1.1.A | Ostali usjevi (osim krmnih usjeva) d.n. |
| --- | --- |

MF.1.1.A

Ostali usjevi (osim krmnih usjeva) d.n.

| MF.1.2. | Ostaci usjeva (korišteni), krmni usjevi i biomasa za pašu |
| --- | --- |

MF.1.2.

Ostaci usjeva (korišteni), krmni usjevi i biomasa za pašu

| MF.1.2.1. | Ostaci usjeva (korišteni) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.

Ostaci usjeva (korišteni)

| MF.1.2.1.1. | Slama |
| --- | --- |

MF.1.2.1.1.

Slama

| MF.1.2.1.2. | Ostali ostaci usjeva (lišće šećerne i krmne repe itd.) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.2.

Ostali ostaci usjeva (lišće šećerne i krmne repe itd.)

| MF.1.2.2. | Krmni usjevi i biomasa za pašu |
| --- | --- |

MF.1.2.2.

Krmni usjevi i biomasa za pašu

| MF.1.2.2.1. | Krmni usjevi (uključujući biomasu prikupljenu s travnatih površina) |
| --- | --- |

MF.1.2.2.1.

Krmni usjevi (uključujući biomasu prikupljenu s travnatih površina)

| MF.1.3. | Drvo |
| --- | --- |

MF.1.3.

Drvo

| MF.1.3.1. | Drvna građa (industrijsko oblo drvo) |
| --- | --- |

MF.1.3.1.

Drvna građa (industrijsko oblo drvo)

| MF.1.3.2. | Gorivo od drva i ostalo iskorištavanje |
| --- | --- |

MF.1.3.2.

Gorivo od drva i ostalo iskorištavanje

| MF.1.4. | Ulov neuzgojenih riba, vodenih biljaka i životinja, lov i skupljanje |
| --- | --- |

MF.1.4.

Ulov neuzgojenih riba, vodenih biljaka i životinja, lov i skupljanje

| MF.1.4.1. | Ulov neuzgojenih riba |
| --- | --- |

MF.1.4.1.

Ulov neuzgojenih riba

| MF.1.4.2. | Sve ostale vodene životinje i biljke |
| --- | --- |

MF.1.4.2.

Sve ostale vodene životinje i biljke

| MF.1.5. | Žive životinje i proizvodi životinjskog podrijetla (isključujući neuzgojene ribe, vodene biljke i životinje, ulovljene i sakupljene životinje) |
| --- | --- |

MF.1.5.

Žive životinje i proizvodi životinjskog podrijetla (isključujući neuzgojene ribe, vodene biljke i životinje, ulovljene i sakupljene životinje)

| MF.1.5.1. | Žive životinje (isključujući neuzgojene ribe, vodene biljke i životinje, ulovljene i sakupljene životinje) |
| --- | --- |

MF.1.5.1.

Žive životinje (isključujući neuzgojene ribe, vodene biljke i životinje, ulovljene i sakupljene životinje)

| MF.1.5.2. | Meso i mesni proizvodi |
| --- | --- |

MF.1.5.2.

Meso i mesni proizvodi

| MF.1.5.3. | Mliječni proizvodi, ptice, jaja i med |
| --- | --- |

MF.1.5.3.

Mliječni proizvodi, ptice, jaja i med

| MF.1.5.4. | Ostali proizvodi od životinja (životinjska vlakna, koža, krzno itd.) |
| --- | --- |

MF.1.5.4.

Ostali proizvodi od životinja (životinjska vlakna, koža, krzno itd.)

| MF.1.6. | Proizvodi pretežno od biomase |
| --- | --- |

MF.1.6.

Proizvodi pretežno od biomase

| MF.2. | Metalne rude (sirove rude) |
| --- | --- |

MF.2.

Metalne rude (sirove rude)

| MF.2.1. | Željezo |
| --- | --- |

MF.2.1.

Željezo

| MF.2.2. | Obojeni metali |
| --- | --- |

MF.2.2.

Obojeni metali

| MF.2.2.1. | Bakar |
| --- | --- |

MF.2.2.1.

Bakar

| MF.2.2.2. | Nikal |
| --- | --- |

MF.2.2.2.

Nikal

| MF.2.2.3. | Olovo |
| --- | --- |

MF.2.2.3.

Olovo

| MF.2.2.4. | Cink |
| --- | --- |

MF.2.2.4.

Cink

| MF.2.2.5. | Kositar |
| --- | --- |

MF.2.2.5.

Kositar

| MF.2.2.6. | Zlato, srebro, platina i ostali plemeniti metali |
| --- | --- |

MF.2.2.6.

Zlato, srebro, platina i ostali plemeniti metali

| MF.2.2.7. | Boksit i ostali aluminij |
| --- | --- |

MF.2.2.7.

Boksit i ostali aluminij

| MF.2.2.8. | Uran i torij |
| --- | --- |

MF.2.2.8.

Uran i torij

| MF.2.2.9. | Ostali obojeni metali |
| --- | --- |

MF.2.2.9.

Ostali obojeni metali

| MF.2.3. | Proizvodi pretežno od metala |
| --- | --- |

MF.2.3.

Proizvodi pretežno od metala

| MF.3. | Nemetalni minerali |
| --- | --- |

MF.3.

Nemetalni minerali

| MF.3.1. | Mramor, granit, pješčenjak, porfir, bazalt, ostali ukrasni kamen i kamen za gradnju (osim škriljevca) |
| --- | --- |

MF.3.1.

Mramor, granit, pješčenjak, porfir, bazalt, ostali ukrasni kamen i kamen za gradnju (osim škriljevca)

| MF.3.2. | Kreda i dolomit |
| --- | --- |

MF.3.2.

Kreda i dolomit

| MF.3.3. | Škriljevac |
| --- | --- |

MF.3.3.

Škriljevac

| MF.3.4. | Minerali za kemijsku proizvodnju i mineralna gnojiva |
| --- | --- |

MF.3.4.

Minerali za kemijsku proizvodnju i mineralna gnojiva

| MF.3.5. | Sol |
| --- | --- |

MF.3.5.

Sol

| MF.3.6. | Vapnenac i gips |
| --- | --- |

MF.3.6.

Vapnenac i gips

| MF.3.7. | Gline i kaolin |
| --- | --- |

MF.3.7.

Gline i kaolin

| MF.3.8. | Pijesak i šljunak |
| --- | --- |

MF.3.8.

Pijesak i šljunak

| MF.3.9. | Ostali nemetalni minerali, d. n. |
| --- | --- |

MF.3.9.

Ostali nemetalni minerali, d. n.

| MF.3.B | Proizvodi pretežno od nemetalnih minerala |
| --- | --- |

MF.3.B

Proizvodi pretežno od nemetalnih minerala

| MF.4. | Fosilne energetske sirovine/nosioci |
| --- | --- |

MF.4.

Fosilne energetske sirovine/nosioci

| MF.4.1. | Ugljen i ostale krute energetske sirovine/nosioci |
| --- | --- |

MF.4.1.

Ugljen i ostale krute energetske sirovine/nosioci

| MF.4.1.1. | Lignit (smeđi ugljen) |
| --- | --- |

MF.4.1.1.

Lignit (smeđi ugljen)

| MF.4.1.2. | Kameni ugljen |
| --- | --- |

MF.4.1.2.

Kameni ugljen

| MF.4.1.3. | Uljni škriljevac i bituminozni pijesak |
| --- | --- |

MF.4.1.3.

Uljni škriljevac i bituminozni pijesak

| MF.4.1.4. | Treset |
| --- | --- |

MF.4.1.4.

Treset

| MF.4.2. | Tekuće i plinovite energetske sirovine/nosioci |
| --- | --- |

MF.4.2.

Tekuće i plinovite energetske sirovine/nosioci

| MF.4.2.1. | Sirova nafta, kondenzati i tekući prirodni plin (NGL) |
| --- | --- |

MF.4.2.1.

Sirova nafta, kondenzati i tekući prirodni plin (NGL)

| MF.4.2.2. | Prirodni plin |
| --- | --- |

MF.4.2.2.

Prirodni plin

| MF.4.2.3. | Opskrba gorivom (Uvoz rezidentnih jedinica u inozemstvu; Izvoz nerezidentnih jedinica na domaćem tržištu) |
| --- | --- |

MF.4.2.3.

Opskrba gorivom (Uvoz rezidentnih jedinica u inozemstvu; Izvoz nerezidentnih jedinica na domaćem tržištu)

| MF.4.2.3.1. | Gorivo za kopneni promet |
| --- | --- |

MF.4.2.3.1.

Gorivo za kopneni promet

| MF.4.2.3.2. | Gorivo za vodni promet |
| --- | --- |

MF.4.2.3.2.

Gorivo za vodni promet

| MF.4.2.3.3 | Gorivo za zračni promet |
| --- | --- |

MF.4.2.3.3

Gorivo za zračni promet

| MF.4.3. | Proizvodi pretežno od fosilnih energetskih sirovina |
| --- | --- |

MF.4.3.

Proizvodi pretežno od fosilnih energetskih sirovina

| MF.5. | Ostali proizvodi |
| --- | --- |

MF.5.

Ostali proizvodi

| MF.6. | Otpad za konačnu obradu i zbrinjavanje”; |
| --- | --- |

MF.6.

Otpad za konačnu obradu i zbrinjavanje”;

| 4. | U Prilogu IV. odjeljci 3., 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

  „Odjeljak 3.
  POPIS ZNAČAJKI
  Države članice izrađuju račune izdataka za zaštitu okoliša u skladu sa sljedećim značajkama koje su utvrđene u skladu s ESA-om:






  — | output usluga za zaštitu okoliša. Razlikuju se tržišni output, netržišni output i output pomoćnih djelatnosti, |
| --- | --- | --- |

4.

U Prilogu IV. odjeljci 3., 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

„Odjeljak 3.

POPIS ZNAČAJKI

Države članice izrađuju račune izdataka za zaštitu okoliša u skladu sa sljedećim značajkama koje su utvrđene u skladu s ESA-om:

—

output usluga za zaštitu okoliša. Razlikuju se tržišni output, netržišni output i output pomoćnih djelatnosti,

| — | intermedijarna potrošnja usluga za zaštitu okoliša, |
| --- | --- |

—

intermedijarna potrošnja usluga za zaštitu okoliša,

| — | intermedijarna potrošnja usluga za zaštitu okoliša za proizvodnju usluga za zaštitu okoliša, |
| --- | --- |

—

intermedijarna potrošnja usluga za zaštitu okoliša za proizvodnju usluga za zaštitu okoliša,

| — | uvoz i izvoz usluga za zaštitu okoliša, |
| --- | --- |

—

uvoz i izvoz usluga za zaštitu okoliša,

| — | porez na dodanu vrijednost (PDV) i drugi porezi umanjeni za subvencije na proizvode za zaštitu okoliša, |
| --- | --- |

—

porez na dodanu vrijednost (PDV) i drugi porezi umanjeni za subvencije na proizvode za zaštitu okoliša,

| — | bruto ulaganja u fiksni kapital i neto povećanje nefinancijskih neproizvedenih sredstava za proizvodnju usluga za zaštitu okoliša, |
| --- | --- |

—

bruto ulaganja u fiksni kapital i neto povećanje nefinancijskih neproizvedenih sredstava za proizvodnju usluga za zaštitu okoliša,

| — | krajnja potrošnja usluga za zaštitu okoliša, |
| --- | --- |

—

krajnja potrošnja usluga za zaštitu okoliša,

| — | transferi za zaštitu okoliša (primljeni/plaćeni). |
| --- | --- |

—

transferi za zaštitu okoliša (primljeni/plaćeni).

Svi podaci navode se u milijunima jedinica domaće valute.

Odjeljak 4.

PRVA REFERENTNA GODINA, UČESTALOST I ROKOVI ZA DOSTAVU

| 1. | Statistički podaci sastavljaju se i dostavljaju jednom godišnje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Statistički podaci dostavljaju se u roku od 24 mjeseci od kraja referentne godine. To se primjenjuje od referentne godine 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kako bi zadovoljila potrebe korisnika za potpunim i pravovremenim skupovima podataka, Komisija (Eurostat) izrađuje procjene ukupnih iznosa na razini EU-28 za glavne agregate ovog modula čim na raspolaganju ima dovoljno podataka o pojedinačnim zemljama. Kad god je to moguće, Komisija (Eurostat) izrađuje i objavljuje procjene podataka koje države članice nisu dostavile u roku utvrđenom u točki 2. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prva je referentna godina 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pri svakom dostavljanju podataka države članice Komisiji dostavljaju godišnje podatke za godine n–2, n–1 i n, pri čemu je n referentna godina. Države članice mogu dostaviti sve dostupne podatke za godine koje prethode 2018. |
| --- | --- |

5.

Odjeljak 5.

TABLICE ZA IZVJEŠĆIVANJE

| 1. | Za značajke iz odjeljka 3. podaci se navode raščlanjeni prema:






  — | vrsti proizvođača/potrošača usluga za zaštitu okoliša kako je utvrđeno u odjeljku 2., |
| --- | --- | --- |

1.

—

vrsti proizvođača/potrošača usluga za zaštitu okoliša kako je utvrđeno u odjeljku 2.,

| — | razredima klasifikacije djelatnosti za zaštitu okoliša (CEPA) podijeljenima u sljedeće skupine:






  — | CEPA 1 |
| --- | --- | --- |

—

razredima klasifikacije djelatnosti za zaštitu okoliša (CEPA) podijeljenima u sljedeće skupine:

—

CEPA 1

| — | CEPA 2 |
| --- | --- |

—

CEPA 2

| — | CEPA 3 |
| --- | --- |

—

CEPA 3

| — | CEPA 4 |
| --- | --- |

—

CEPA 4

| — | CEPA 5 |
| --- | --- |

—

CEPA 5

| — | CEPA 6 |
| --- | --- |

—

CEPA 6

| — | zbroj CEPA 7, CEPA 8 i CEPA 9 |
| --- | --- |

—

zbroj CEPA 7, CEPA 8 i CEPA 9

| — | sljedećim kategorijama NACE-a za pomoćnu proizvodnju usluga za zaštitu okoliša: NACE Rev. 2, područja B, C, D, odjeljak 36. Podaci za područje C iskazuju se na sljedeći način:






  — | NACE C.10–C.12 – Proizvodnja prehrambenih proizvoda; pića i duhanskih proizvoda |
| --- | --- | --- |

—

sljedećim kategorijama NACE-a za pomoćnu proizvodnju usluga za zaštitu okoliša: NACE Rev. 2, područja B, C, D, odjeljak 36. Podaci za područje C iskazuju se na sljedeći način:

—

NACE C.10–C.12 – Proizvodnja prehrambenih proizvoda; pića i duhanskih proizvoda

| — | NACE C.17 – Proizvodnja papira i proizvoda od papira |
| --- | --- |

—

NACE C.17 – Proizvodnja papira i proizvoda od papira

| — | NACE C.19–20 – Proizvodnja koksa, kemikalija i rafiniranih naftnih i kemijskih proizvoda |
| --- | --- |

—

NACE C.19–20 – Proizvodnja koksa, kemikalija i rafiniranih naftnih i kemijskih proizvoda

| — | NACE C.21–23 – Proizvodnja farmaceutskih proizvoda, proizvoda od gume i plastike i ostalih nemetalnih proizvoda |
| --- | --- |

—

NACE C.21–23 – Proizvodnja farmaceutskih proizvoda, proizvoda od gume i plastike i ostalih nemetalnih proizvoda

| — | NACE C.24 – Proizvodnja metala |
| --- | --- |

—

NACE C.24 – Proizvodnja metala

| — | NACE C.25–30 – Proizvodnja gotovih metalnih proizvoda, uključujući strojeve i opremu |
| --- | --- |

—

NACE C.25–30 – Proizvodnja gotovih metalnih proizvoda, uključujući strojeve i opremu

| — | NACE C.13–16, 18, 31–33 – Ostale proizvodne djelatnosti |
| --- | --- |

—

NACE C.13–16, 18, 31–33 – Ostale proizvodne djelatnosti

Države članice u kojima ukupni iznos prihoda ili broj zaposlenih osoba u jednoj ili više tih raščlambi prema NACE-u čini manje od 1 % ukupne vrijednosti za Uniju ne trebaju dostavljati podatke za te raščlambe prema NACE-u.

| 2. | Razredi CEPA-e iz točke 1. su sljedeći: | CEPA 1 – Zaštita zraka i klime |
| --- | --- | --- |

2.

CEPA 1 – Zaštita zraka i klime

| | CEPA 2 – Gospodarenje otpadnim vodama |
| --- | --- |

CEPA 2 – Gospodarenje otpadnim vodama

| | CEPA 3 – Gospodarenje otpadom |
| --- | --- |

CEPA 3 – Gospodarenje otpadom

| | CEPA 4 – Zaštita i sanacija tla, podzemnih voda i površinskih voda |
| --- | --- |

CEPA 4 – Zaštita i sanacija tla, podzemnih voda i površinskih voda

| | CEPA 5 – Smanjenje buke i vibracija |
| --- | --- |

CEPA 5 – Smanjenje buke i vibracija

| | CEPA 6 – Zaštita biološke raznolikosti i krajolika |
| --- | --- |

CEPA 6 – Zaštita biološke raznolikosti i krajolika

| | CEPA 7 – Zaštita od zračenja |
| --- | --- |

CEPA 7 – Zaštita od zračenja

| | CEPA 8 – Istraživanje i razvoj okoliša |
| --- | --- |

CEPA 8 – Istraživanje i razvoj okoliša

| | CEPA 9 – Ostale djelatnosti zaštite okoliša.”; |
| --- | --- |

CEPA 9 – Ostale djelatnosti zaštite okoliša.”;

| 5. | U Prilogu V. odjeljci 3., 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

  „Odjeljak 3.
  POPIS ZNAČAJKI
  Države članice izrađuju statistike o sektoru ekoloških dobara i usluga u skladu sa sljedećim značajkama:






  — | output ukupnog sektora ekoloških dobara i usluga te tržišnih djelatnosti, |
| --- | --- | --- |

5.

U Prilogu V. odjeljci 3., 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

„Odjeljak 3.

POPIS ZNAČAJKI

Države članice izrađuju statistike o sektoru ekoloških dobara i usluga u skladu sa sljedećim značajkama:

—

output ukupnog sektora ekoloških dobara i usluga te tržišnih djelatnosti,

| — | izvoz ukupnog sektora ekoloških dobara i usluga, |
| --- | --- |

—

izvoz ukupnog sektora ekoloških dobara i usluga,

| — | dodana vrijednost ukupnog sektora ekoloških dobara i usluga te tržišnih djelatnosti, |
| --- | --- |

—

dodana vrijednost ukupnog sektora ekoloških dobara i usluga te tržišnih djelatnosti,

| — | zaposlenost u ukupnom sektoru ekoloških dobara i usluga te u tržišnim djelatnostima. |
| --- | --- |

—

zaposlenost u ukupnom sektoru ekoloških dobara i usluga te u tržišnim djelatnostima.

Svi podaci iskazuju se u milijunima jedinica nacionalne valute, osim za značajku „zaposlenost”, koja se iskazuje u „ekvivalentu punog radnog vremena”.

Odjeljak 4.

PRVA REFERENTNA GODINA, UČESTALOST I ROKOVI ZA DOSTAVU

| 1. | Statistički podaci sastavljaju se i dostavljaju jednom godišnje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Statistički podaci dostavljaju se u roku od 22 mjeseci od kraja referentne godine. To se primjenjuje od referentne godine 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kako bi zadovoljila potrebe korisnika za potpunim i pravovremenim skupovima podataka, Komisija (Eurostat) izrađuje procjene ukupnih iznosa na razini EU-28 za glavne agregate ovog modula čim na raspolaganju ima dovoljno podataka o pojedinačnim zemljama. Kad god je to moguće, Komisija (Eurostat) izrađuje i objavljuje procjene podataka koje države članice nisu dostavile u roku utvrđenom u točki 2. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prva je referentna godina 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pri svakom dostavljanju podataka, države članice Komisiji dostavljaju godišnje podatke za godine n–2, n–1 i n, pri čemu je n referentna godina. Države članice mogu dostaviti sve dostupne podatke za godine koje prethode 2018. |
| --- | --- |

5.

Odjeljak 5.

TABLICE ZA IZVJEŠĆIVANJE

| 1. | Za značajke iz odjeljka 3., podaci se prijavljuju razvrstani prema:






  — | klasifikaciji ekonomskih djelatnosti NACE Rev. 2, podijeljenoj u sljedeće skupine:






  — | NACE A |
| --- | --- | --- | --- |

1.

—

klasifikaciji ekonomskih djelatnosti NACE Rev. 2, podijeljenoj u sljedeće skupine:

—

NACE A

| — | NACE B |
| --- | --- |

—

NACE B

| — | NACE C |
| --- | --- |

—

NACE C

| — | NACE D |
| --- | --- |

—

NACE D

| — | NACE E |
| --- | --- |

—

NACE E

| — | NACE F |
| --- | --- |

—

NACE F

| — | NACE J |
| --- | --- |

—

NACE J

| — | NACE M |
| --- | --- |

—

NACE M

| — | NACE O |
| --- | --- |

—

NACE O

| — | NACE P |
| --- | --- |

—

NACE P

| — | zbroj NACE G + NACE H + NACE I + NACE K + NACE L + NACE N + NACE Q + NACE R + NACE S + NACE T + NACE U |
| --- | --- |

—

zbroj NACE G + NACE H + NACE I + NACE K + NACE L + NACE N + NACE Q + NACE R + NACE S + NACE T + NACE U

| — | razredima klasifikacije djelatnosti zaštite okoliša (CEPA) i klasifikacije djelatnosti upravljanja resursima (CReMA), podijeljenima u sljedeće skupine:






  — | CEPA 1 |
| --- | --- | --- |

—

razredima klasifikacije djelatnosti zaštite okoliša (CEPA) i klasifikacije djelatnosti upravljanja resursima (CReMA), podijeljenima u sljedeće skupine:

—

CEPA 1

| — | CEPA 2 |
| --- | --- |

—

CEPA 2

| — | CEPA 3 |
| --- | --- |

—

CEPA 3

| — | CEPA 4 |
| --- | --- |

—

CEPA 4

| — | CEPA 5 |
| --- | --- |

—

CEPA 5

| — | CEPA 6 |
| --- | --- |

—

CEPA 6

| — | zbroj CEPA 7, CEPA 8 i CEPA 9 |
| --- | --- |

—

zbroj CEPA 7, CEPA 8 i CEPA 9

| — | CReMA 10 |
| --- | --- |

—

CReMA 10

| — | CReMA 11 |
| --- | --- |

—

CReMA 11

| — | CReMA 13






  — | CReMA 13 A |
| --- | --- | --- |

—

CReMA 13

—

CReMA 13 A

| — | CReMA 13B |
| --- | --- |

—

CReMA 13B

| — | CReMA 13C |
| --- | --- |

—

CReMA 13C

| — | CReMA 14 |
| --- | --- |

—

CReMA 14

| — | zbroj CReMA 12, CReMA 15 i CReMA 16 |
| --- | --- |

—

zbroj CReMA 12, CReMA 15 i CReMA 16

| 2. | Razredi CEPA-e iz točke 1. utvrđeni su u Prilogu IV. Razredi CReMA-e iz točke 1. su sljedeći: | CReMA 10 – Gospodarenje vodom |
| --- | --- | --- |

2.

CReMA 10 – Gospodarenje vodom

| | CReMA 11 – Gospodarenje šumskim resursima |
| --- | --- |

CReMA 11 – Gospodarenje šumskim resursima

| | CReMA 12 – Gospodarenje divljom florom i faunom |
| --- | --- |

CReMA 12 – Gospodarenje divljom florom i faunom

| | CReMA 13 – Gospodarenje energetskim resursima | CReMA 13 A – Proizvodnja energije iz obnovljivih resursa |
| --- | --- | --- |

CReMA 13 – Gospodarenje energetskim resursima

CReMA 13 A – Proizvodnja energije iz obnovljivih resursa

| | CReMA 13B – Štednja i gospodarenje toplinom/energijom |
| --- | --- |

CReMA 13B – Štednja i gospodarenje toplinom/energijom

| | CReMA 13C – Smanjenje uporabe energije iz fosilnih goriva kao sirovine |
| --- | --- |

CReMA 13C – Smanjenje uporabe energije iz fosilnih goriva kao sirovine

| | CReMA 14 – Gospodarenje mineralima |
| --- | --- |

CReMA 14 – Gospodarenje mineralima

| | CReMA 15 – Istraživanje i razvoj djelatnosti za gospodarenje resursima |
| --- | --- |

CReMA 15 – Istraživanje i razvoj djelatnosti za gospodarenje resursima

| | CReMA 16 – Druge djelatnosti gospodarenja resursima.” |
| --- | --- |

CReMA 16 – Druge djelatnosti gospodarenja resursima.”

---

(1)  Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime.

(2)  Konvencija o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka.

---

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/52

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/126

оd 7. prosinca 2021.

o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 4. stavak 8., članak 13. stavak 3., članak 37. stavak 5., članak 38. stavak 5., članak 39. stavak 3., članak 45. točke od (a) do (i), članak 56. točke (a), (b) i (c) te članak 84. točke (a) i (b),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđen je novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšao njezin doprinos ostvarenju ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a i definiraju vrste intervencija te zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, pri čemu države članice imaju fleksibilnost pri oblikovanju intervencija koje trebaju predvidjeti u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđen je novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšao njezin doprinos ostvarenju ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a i definiraju vrste intervencija te zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, pri čemu države članice imaju fleksibilnost pri oblikovanju intervencija koje trebaju predvidjeti u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a.

| (2) | Kako bi se osigurao zajednički karakter ZPP-a i unutarnjeg tržišta, Uredbom (EU) 2021/2115 Komisija se ovlašćuje za donošenje dodatnih zahtjeva za oblikovanje intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a u području izravnih plaćanja, za određene poljoprivredne sektore iz Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) te u području ruralnog razvoja i zajedničkih pravila za ta područja u pogledu omjera za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC). Države članice moraju uzeti u obzir sve te dodatne zahtjeve pri izradi svojih strateških planova u okviru ZPP-a koji obuhvaćaju sva predmetna područja i stoga bi ih sve trebalo utvrditi u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se osigurao zajednički karakter ZPP-a i unutarnjeg tržišta, Uredbom (EU) 2021/2115 Komisija se ovlašćuje za donošenje dodatnih zahtjeva za oblikovanje intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a u području izravnih plaćanja, za određene poljoprivredne sektore iz Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) te u području ruralnog razvoja i zajedničkih pravila za ta područja u pogledu omjera za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC). Države članice moraju uzeti u obzir sve te dodatne zahtjeve pri izradi svojih strateških planova u okviru ZPP-a koji obuhvaćaju sva predmetna područja i stoga bi ih sve trebalo utvrditi u ovoj Uredbi.

| (3) | Trebalo bi utvrditi dodatne zahtjeve za intervencije koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a u području izravnih plaćanja za konoplju i pamuk. Dodjela plaćanja trebala bi se uvjetovati upotrebom certificiranog sjemena određenih sorti konoplje. |
| --- | --- |

(3)

Trebalo bi utvrditi dodatne zahtjeve za intervencije koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a u području izravnih plaćanja za konoplju i pamuk. Dodjela plaćanja trebala bi se uvjetovati upotrebom certificiranog sjemena određenih sorti konoplje.

| (4) | Osim toga, trebalo bi se utvrditi postupak za određivanje sorti konoplje i provjeru njihova sadržaja tetrahidrokanabinola (sadržaj THC-a) iz članka 4. stavka 4. drugog podstavka Uredbe (EU) 2021/2115. Provjera sadržaja THC-a nužna je kako bi se zaštitili financijski interesi Unije i strateški je važna za zaštitu javnog zdravlja i osiguranje usklađenosti s drugim zakonodavnim okvirima, posebno kaznenim pravom u području nezakonite trgovine drogom i međunarodnim obvezama kao što je Jedinstvena konvencija o opojnim drogama (3). Stoga bi, kako bi rezultati bili usporedivi, trebalo utvrditi pravila za usklađivanje metoda i postupaka kojima se države članice koriste za provjeru sorti konoplje i kvantitativno određivanje sadržaja THC-a u konoplji. |
| --- | --- |

(4)

Osim toga, trebalo bi se utvrditi postupak za određivanje sorti konoplje i provjeru njihova sadržaja tetrahidrokanabinola (sadržaj THC-a) iz članka 4. stavka 4. drugog podstavka Uredbe (EU) 2021/2115. Provjera sadržaja THC-a nužna je kako bi se zaštitili financijski interesi Unije i strateški je važna za zaštitu javnog zdravlja i osiguranje usklađenosti s drugim zakonodavnim okvirima, posebno kaznenim pravom u području nezakonite trgovine drogom i međunarodnim obvezama kao što je Jedinstvena konvencija o opojnim drogama (3). Stoga bi, kako bi rezultati bili usporedivi, trebalo utvrditi pravila za usklađivanje metoda i postupaka kojima se države članice koriste za provjeru sorti konoplje i kvantitativno određivanje sadržaja THC-a u konoplji.

| (5) | Kako bi određivanje sadržaja THC-a u konoplji bilo djelotvorno i pouzdano, potrebno je utvrditi razdoblje u kojem se konoplja namijenjena proizvodnji vlakana ne smije brati nakon cvatnje. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi određivanje sadržaja THC-a u konoplji bilo djelotvorno i pouzdano, potrebno je utvrditi razdoblje u kojem se konoplja namijenjena proizvodnji vlakana ne smije brati nakon cvatnje.

| (6) | Radi jasnoće i pravne sigurnosti, ako sorta dvije uzastopne godine premašuje sadržaj THC-a iz članka 4. stavka 4. drugog podstavka Uredbe (EU) 2021/2115, države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi pravodobno obavijestile gospodarske subjekte da nemaju pravo na izravna plaćanja ako uzgajaju tu sortu. |
| --- | --- |

(6)

Radi jasnoće i pravne sigurnosti, ako sorta dvije uzastopne godine premašuje sadržaj THC-a iz članka 4. stavka 4. drugog podstavka Uredbe (EU) 2021/2115, države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi pravodobno obavijestile gospodarske subjekte da nemaju pravo na izravna plaćanja ako uzgajaju tu sortu.

| (7) | Pravilima za provjeru sorti konoplje i kvantitativno određivanje sadržaja THC-a trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da se konoplja može uzgajati kao glavni usjev ili kao postrni usjev. U tom je kontekstu primjereno utvrditi definiciju konoplje koja se uzgaja kao postrni usjev. |
| --- | --- |

(7)

Pravilima za provjeru sorti konoplje i kvantitativno određivanje sadržaja THC-a trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da se konoplja može uzgajati kao glavni usjev ili kao postrni usjev. U tom je kontekstu primjereno utvrditi definiciju konoplje koja se uzgaja kao postrni usjev.

| (8) | U glavi III. poglavlju II. odjeljku 3. pododjeljku 2. Uredbe (EU) 2021/2115 predviđeno je posebno plaćanje za pamuk. Primjereno je utvrditi pravila i uvjete za odobravanje poljoprivrednih zemljišta i sorti za potrebe tog plaćanja. Nadalje, trebalo bi utvrditi dodatne uvjete kako bi se osigurala minimalna aktivnost u skladu s ciljem potpore. |
| --- | --- |

(8)

U glavi III. poglavlju II. odjeljku 3. pododjeljku 2. Uredbe (EU) 2021/2115 predviđeno je posebno plaćanje za pamuk. Primjereno je utvrditi pravila i uvjete za odobravanje poljoprivrednih zemljišta i sorti za potrebe tog plaćanja. Nadalje, trebalo bi utvrditi dodatne uvjete kako bi se osigurala minimalna aktivnost u skladu s ciljem potpore.

| (9) | Države članice iz članka 36. Uredbe (EU) 2021/2115 trebale bi odobriti međusektorske organizacije za proizvodnju pamuka na temelju objektivnih kriterija koji se odnose na njihovu veličinu i unutarnju organizaciju. Veličinu međusektorske organizacije trebalo bi odrediti uzimajući u obzir zahtjev da poduzeće za čišćenje pamuka koje je njezin član mora moći preuzeti dovoljne količine neočišćenog pamuka. |
| --- | --- |

(9)

Države članice iz članka 36. Uredbe (EU) 2021/2115 trebale bi odobriti međusektorske organizacije za proizvodnju pamuka na temelju objektivnih kriterija koji se odnose na njihovu veličinu i unutarnju organizaciju. Veličinu međusektorske organizacije trebalo bi odrediti uzimajući u obzir zahtjev da poduzeće za čišćenje pamuka koje je njezin član mora moći preuzeti dovoljne količine neočišćenog pamuka.

| (10) | Trebalo bi utvrditi posebne obveze poljoprivrednika kao članova međusektorskih organizacija. Cilj je olakšati upravljanje i kontrolu članstva poljoprivrednika te povećati potencijalno povećanje učinkovitosti organizacija koje proizlazi iz broja i posvećenosti njihovih članova. |
| --- | --- |

(10)

Trebalo bi utvrditi posebne obveze poljoprivrednika kao članova međusektorskih organizacija. Cilj je olakšati upravljanje i kontrolu članstva poljoprivrednika te povećati potencijalno povećanje učinkovitosti organizacija koje proizlazi iz broja i posvećenosti njihovih članova.

| (11) | Za intervencije koje države članice trebaju odrediti u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a u sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva, sektoru vina, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 trebalo bi utvrditi dodatne zahtjeve u pogledu ulaganja, intervencija u području poljoprivrede, okoliša i klime, prenošenja znanja, promidžbe, komunikacije i marketinga, uzajamnih fondova, ponovne sadnje voćnjaka, maslinika ili vinograda nakon obveznog krčenja, zelene berbe i neubiranja, osiguranja berbe i proizvodnje, povlačenja s tržišta u svrhe koje nisu besplatna distribucija te zajedničkog skladištenja. Osim toga, trebalo bi utvrditi odredbe o oblicima potpore i vrstama rashoda, uključujući primjenu paušalnih stopa i ljestvica jediničnih troškova ili jednokratnih iznosa, te o administrativnim troškovima i troškovima osoblja. Radi dobrog financijskog upravljanja i pravne sigurnosti trebalo bi sastaviti popis rashoda koji se ne mogu obuhvatiti strateškim planovima u okviru ZPP-a te otvoreni popis rashoda koji se mogu obuhvatiti u sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva, sektoru vina, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima. |
| --- | --- |

(11)

Za intervencije koje države članice trebaju odrediti u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a u sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva, sektoru vina, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 trebalo bi utvrditi dodatne zahtjeve u pogledu ulaganja, intervencija u području poljoprivrede, okoliša i klime, prenošenja znanja, promidžbe, komunikacije i marketinga, uzajamnih fondova, ponovne sadnje voćnjaka, maslinika ili vinograda nakon obveznog krčenja, zelene berbe i neubiranja, osiguranja berbe i proizvodnje, povlačenja s tržišta u svrhe koje nisu besplatna distribucija te zajedničkog skladištenja. Osim toga, trebalo bi utvrditi odredbe o oblicima potpore i vrstama rashoda, uključujući primjenu paušalnih stopa i ljestvica jediničnih troškova ili jednokratnih iznosa, te o administrativnim troškovima i troškovima osoblja. Radi dobrog financijskog upravljanja i pravne sigurnosti trebalo bi sastaviti popis rashoda koji se ne mogu obuhvatiti strateškim planovima u okviru ZPP-a te otvoreni popis rashoda koji se mogu obuhvatiti u sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva, sektoru vina, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima.

| (12) | Nadalje, trebalo bi utvrditi posebna pravila o određenim sektorskim vrstama intervencija za sektore voća i povrća, pčelarstva, vina, hmelja i stočarstva kako bi se uzele u obzir određene posebnosti tih sektora. |
| --- | --- |

(12)

Nadalje, trebalo bi utvrditi posebna pravila o određenim sektorskim vrstama intervencija za sektore voća i povrća, pčelarstva, vina, hmelja i stočarstva kako bi se uzele u obzir određene posebnosti tih sektora.

| (13) | Kad je riječ o sektorskim vrstama intervencija kojima u okviru operativnih programa upravljaju organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalna udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača u sektoru voća i povrća, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina i u drugim sektorima, trebalo bi utvrditi posebna pravila o obuhvaćenim proizvodima i povlačenju s tržišta u svrhu besplatne distribucije, posebno o troškovima prijevoza i kondicioniranja, uzimajući u obzir potencijalnu važnost te intervencije. Posebno bi trebalo utvrditi maksimalne razine potpore za povlačenje s tržišta kako ono ne bi postala trajna alternativa stavljanju proizvoda na tržište. Zbog sličnih je razloga u svim slučajevima potrebno utvrditi kvantitativno ograničenje povlačenja po proizvodu i po organizaciji proizvođača. Osim toga, trebalo bi utvrditi posebna pravila o svrhama povučenih proizvoda, uvjetima za primatelje povučenih proizvoda i relevantnim standardima koje moraju ispunjavati povučeni proizvodi. |
| --- | --- |

(13)

Kad je riječ o sektorskim vrstama intervencija kojima u okviru operativnih programa upravljaju organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalna udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača u sektoru voća i povrća, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina i u drugim sektorima, trebalo bi utvrditi posebna pravila o obuhvaćenim proizvodima i povlačenju s tržišta u svrhu besplatne distribucije, posebno o troškovima prijevoza i kondicioniranja, uzimajući u obzir potencijalnu važnost te intervencije. Posebno bi trebalo utvrditi maksimalne razine potpore za povlačenje s tržišta kako ono ne bi postala trajna alternativa stavljanju proizvoda na tržište. Zbog sličnih je razloga u svim slučajevima potrebno utvrditi kvantitativno ograničenje povlačenja po proizvodu i po organizaciji proizvođača. Osim toga, trebalo bi utvrditi posebna pravila o svrhama povučenih proizvoda, uvjetima za primatelje povučenih proizvoda i relevantnim standardima koje moraju ispunjavati povučeni proizvodi.

| (14) | Kako bi se olakšala primjena sektorskih intervencija u okviru operativnih programa, trebalo bi utvrditi metodu izračuna vrijednosti proizvodnje koju organizacije proizvođača stavljaju na tržište, uključujući primjenu paušalne stope za izračun vrijednosti voća i povrća namijenjenog preradi. Metodom izračuna vrijednosti proizvodnje stavljene na tržište trebali bi se ublažiti učinci godišnjih fluktuacija ili nedovoljne količine podataka za novopriznate organizacije ili skupine. Kako bi se spriječila zloupotreba sustava, organizacijama proizvođača općenito ne bi trebalo dopustiti promjenu metodologije za utvrđivanje referentnog razdoblja tijekom trajanja programa. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se olakšala primjena sektorskih intervencija u okviru operativnih programa, trebalo bi utvrditi metodu izračuna vrijednosti proizvodnje koju organizacije proizvođača stavljaju na tržište, uključujući primjenu paušalne stope za izračun vrijednosti voća i povrća namijenjenog preradi. Metodom izračuna vrijednosti proizvodnje stavljene na tržište trebali bi se ublažiti učinci godišnjih fluktuacija ili nedovoljne količine podataka za novopriznate organizacije ili skupine. Kako bi se spriječila zloupotreba sustava, organizacijama proizvođača općenito ne bi trebalo dopustiti promjenu metodologije za utvrđivanje referentnog razdoblja tijekom trajanja programa.

| (15) | Kako bi vrste intervencija u sektoru voća i povrća dobro funkcionirale, primjereno je utvrditi specifične ciljeve za intervencije u području poljoprivrede, okoliša i klime. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi vrste intervencija u sektoru voća i povrća dobro funkcionirale, primjereno je utvrditi specifične ciljeve za intervencije u području poljoprivrede, okoliša i klime.

| (16) | Trebalo bi utvrditi pravila o nacionalnoj financijskoj pomoći koju države članice mogu odobriti u regijama u kojima je stupanj organizacije proizvođača voća i povrća posebno nizak, uključujući pravila o načinu izračuna stupnja organizacije i potvrđivanja niskog stupnja organizacije. |
| --- | --- |

(16)

Trebalo bi utvrditi pravila o nacionalnoj financijskoj pomoći koju države članice mogu odobriti u regijama u kojima je stupanj organizacije proizvođača voća i povrća posebno nizak, uključujući pravila o načinu izračuna stupnja organizacije i potvrđivanja niskog stupnja organizacije.

| (17) | Kako bi vrste intervencija u sektoru pčelarstva dobro funkcionirale, potrebno je utvrditi pravila o košnicama. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi vrste intervencija u sektoru pčelarstva dobro funkcionirale, potrebno je utvrditi pravila o košnicama.

| (18) | Kako bi vrste intervencija u sektoru vina dobro funkcionirale, trebalo bi sastaviti otvoreni popis gospodarskih subjekata koji mogu biti korisnici potpore za različite vrste intervencija. Potrebno je propisati i određene posebne zahtjeve prihvatljivosti za korisnike vrsta intervencija „restrukturiranje i konverzija vinograda”, „zelena berba” i „osiguranje berbe”, javnopravna tijela i privatna poduzeća. Nadalje, primjereno je iz potpore Unije isključiti proizvođače koji obrađuju nezakonite nasade ili površine zasađene bez odobrenja. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi vrste intervencija u sektoru vina dobro funkcionirale, trebalo bi sastaviti otvoreni popis gospodarskih subjekata koji mogu biti korisnici potpore za različite vrste intervencija. Potrebno je propisati i određene posebne zahtjeve prihvatljivosti za korisnike vrsta intervencija „restrukturiranje i konverzija vinograda”, „zelena berba” i „osiguranje berbe”, javnopravna tijela i privatna poduzeća. Nadalje, primjereno je iz potpore Unije isključiti proizvođače koji obrađuju nezakonite nasade ili površine zasađene bez odobrenja.

| (19) | Kako bi se sredstva Unije pravilno iskoristila, potrebno je utvrditi pravila o rashodima za „ponovnu sadnju vinograda zbog zdravstvenih ili fitosanitarnih razloga” u sektoru vina. Točnije, trebalo bi propisati da ti rashodi ne smiju premašivati određeni iznos ukupnih godišnjih rashoda za restrukturiranje i konverziju vinograda koje predmetna država članica plaća u pojedinoj financijskoj godini. Trebalo bi pojasniti i da se troškovi krčenja i naknade za gubitak prihoda ne bi trebali smatrati prihvatljivim rashodom u okviru ove intervencije, koja je namijenjena samo pokrivanju troškova ponovne sadnje nakon obveznih fitosanitarnih mjera. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se sredstva Unije pravilno iskoristila, potrebno je utvrditi pravila o rashodima za „ponovnu sadnju vinograda zbog zdravstvenih ili fitosanitarnih razloga” u sektoru vina. Točnije, trebalo bi propisati da ti rashodi ne smiju premašivati određeni iznos ukupnih godišnjih rashoda za restrukturiranje i konverziju vinograda koje predmetna država članica plaća u pojedinoj financijskoj godini. Trebalo bi pojasniti i da se troškovi krčenja i naknade za gubitak prihoda ne bi trebali smatrati prihvatljivim rashodom u okviru ove intervencije, koja je namijenjena samo pokrivanju troškova ponovne sadnje nakon obveznih fitosanitarnih mjera.

| (20) | Za potrebe intervencija „restrukturiranje i konverzija vinograda” i „zelena berba” primjereno je utvrditi pravila o mjerenju površina, osobito kako bi se utvrdile površine zasađene vinovom lozom, što je posebno važno ako se potpora isplaćuje na temelju standardne ljestvice jediničnih troškova po površini. |
| --- | --- |

(20)

Za potrebe intervencija „restrukturiranje i konverzija vinograda” i „zelena berba” primjereno je utvrditi pravila o mjerenju površina, osobito kako bi se utvrdile površine zasađene vinovom lozom, što je posebno važno ako se potpora isplaćuje na temelju standardne ljestvice jediničnih troškova po površini.

| (21) | Kako bi vrste intervencija u sektoru hmelja dobro funkcionirale, primjereno je utvrditi pravila o izračunu financijske pomoći Unije. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi vrste intervencija u sektoru hmelja dobro funkcionirale, primjereno je utvrditi pravila o izračunu financijske pomoći Unije.

| (22) | Kako bi vrste intervencija u sektoru stočarstva dobro funkcionirale, primjereno je utvrditi pravila o obnavljanju stočnog fonda nakon prisilnog klanja ili zbog gubitaka uzrokovanih prirodnim katastrofama. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi vrste intervencija u sektoru stočarstva dobro funkcionirale, primjereno je utvrditi pravila o obnavljanju stočnog fonda nakon prisilnog klanja ili zbog gubitaka uzrokovanih prirodnim katastrofama.

| (23) | Uvjeti koji se primjenjuju na obveze očuvanja ugroženih pasmina i biljnih sorti kojima prijeti genetska erozija na poljoprivrednom gospodarstvu te na aktivnosti očuvanja, održive upotrebe i razvoja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu trebali bi pridonijeti specifičnim ciljevima ZPP-a u području klime i okoliša utvrđenima u članku 6. stavku 1. točkama (d), (e) i (f) Uredbe (EU) 2021/2115. U njima bi se posebno trebala uzeti u obzir potreba za zaštitom, očuvanjem i promicanjem genetske raznolikosti. |
| --- | --- |

(23)

Uvjeti koji se primjenjuju na obveze očuvanja ugroženih pasmina i biljnih sorti kojima prijeti genetska erozija na poljoprivrednom gospodarstvu te na aktivnosti očuvanja, održive upotrebe i razvoja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu trebali bi pridonijeti specifičnim ciljevima ZPP-a u području klime i okoliša utvrđenima u članku 6. stavku 1. točkama (d), (e) i (f) Uredbe (EU) 2021/2115. U njima bi se posebno trebala uzeti u obzir potreba za zaštitom, očuvanjem i promicanjem genetske raznolikosti.

| (24) | Razine dobrobiti životinja trebalo bi poboljšati podupiranjem poljoprivrednika koji se obvežu uvesti više standarde uzgoja životinja koji nadilaze relevantne obvezne zahtjeve. Trebalo bi odrediti područja u kojima se preuzetim obvezama u pogledu dobrobiti životinja poboljšavaju standardi metoda proizvodnje. Pritom bi trebalo spriječiti da se te obveze u pogledu dobrobiti životinja preklapaju sa standardnim poljoprivrednim praksama, što se posebno odnosi na cijepljenje u svrhu sprečavanja bolesti. |
| --- | --- |

(24)

Razine dobrobiti životinja trebalo bi poboljšati podupiranjem poljoprivrednika koji se obvežu uvesti više standarde uzgoja životinja koji nadilaze relevantne obvezne zahtjeve. Trebalo bi odrediti područja u kojima se preuzetim obvezama u pogledu dobrobiti životinja poboljšavaju standardi metoda proizvodnje. Pritom bi trebalo spriječiti da se te obveze u pogledu dobrobiti životinja preklapaju sa standardnim poljoprivrednim praksama, što se posebno odnosi na cijepljenje u svrhu sprečavanja bolesti.

| (25) | U okviru priznatih nacionalnih sustava kvalitete potrošačima se mogu zajamčiti kvaliteta i svojstva proizvoda ili proizvodnog procesa. Trebalo bi utvrditi kriterije za specifičnost konačnog proizvoda, pristup sustavu, provjeru obvezujućih specifikacija proizvoda, transparentnost sustava i sljedivost proizvoda kako bi se optimizirala njihova potpora u okviru intervencija u području ruralnog razvoja. S obzirom na posebna svojstva pamuka kao poljoprivrednog proizvoda trebalo bi obuhvatiti i nacionalne sustave kvalitete za pamuk. |
| --- | --- |

(25)

U okviru priznatih nacionalnih sustava kvalitete potrošačima se mogu zajamčiti kvaliteta i svojstva proizvoda ili proizvodnog procesa. Trebalo bi utvrditi kriterije za specifičnost konačnog proizvoda, pristup sustavu, provjeru obvezujućih specifikacija proizvoda, transparentnost sustava i sljedivost proizvoda kako bi se optimizirala njihova potpora u okviru intervencija u području ruralnog razvoja. S obzirom na posebna svojstva pamuka kao poljoprivrednog proizvoda trebalo bi obuhvatiti i nacionalne sustave kvalitete za pamuk.

| (26) | Trebalo bi utvrditi određene objektivne kriterije kako bi se pružila potpora dobrovoljnim programima certificiranja poljoprivrednih proizvoda koje države članice priznaju u okviru intervencija za ruralni razvoj i usklađeni su sa sektorskim intervencijama. |
| --- | --- |

(26)

Trebalo bi utvrditi određene objektivne kriterije kako bi se pružila potpora dobrovoljnim programima certificiranja poljoprivrednih proizvoda koje države članice priznaju u okviru intervencija za ruralni razvoj i usklađeni su sa sektorskim intervencijama.

| (27) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti u pogledu omjera za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115, trebalo bi utvrditi pravila o metodi za određivanje referentnog omjera i godišnjeg omjera trajnih travnjaka, kao i razine na kojoj se ti omjeri mogu utvrditi. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti u pogledu omjera za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115, trebalo bi utvrditi pravila o metodi za određivanje referentnog omjera i godišnjeg omjera trajnih travnjaka, kao i razine na kojoj se ti omjeri mogu utvrditi.

| (28) | Osim toga, kako bi se očuvao udio trajnih travnjaka, države članice trebalo bi obvezati na poduzimanje mjera za prenamjenu površina ako se udio trajnih travnjaka smanji ispod granice od 5 %. No trebalo bi predvidjeti odstupanja za slučajeve kad je apsolutna površina trajnih travnjaka relativno stabilna ili kad je do smanjenja udjela na razinu ispod praga došlo zbog konverzije površine povezane s okolišnim i klimatskim ciljevima, posebno zbog pošumljavanja i ponovnog vlaženja površina. |
| --- | --- |

(28)

Osim toga, kako bi se očuvao udio trajnih travnjaka, države članice trebalo bi obvezati na poduzimanje mjera za prenamjenu površina ako se udio trajnih travnjaka smanji ispod granice od 5 %. No trebalo bi predvidjeti odstupanja za slučajeve kad je apsolutna površina trajnih travnjaka relativno stabilna ili kad je do smanjenja udjela na razinu ispod praga došlo zbog konverzije površine povezane s okolišnim i klimatskim ciljevima, posebno zbog pošumljavanja i ponovnog vlaženja površina.

| (29) | Budući da države članice pri izradi svojih strateških planova u okviru ZPP-a trebaju uzeti u obzir pravila utvrđena u ovoj Uredbi, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(29)

Budući da države članice pri izradi svojih strateških planova u okviru ZPP-a trebaju uzeti u obzir pravila utvrđena u ovoj Uredbi, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

GLAVA I.

PREDMET

Članak 1.

Predmet

Uredba (EU) 2021/2115 ovom se Uredbom dopunjuje sljedećim:

| (a) | dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027.:






  i. | u obliku izravnih plaćanja za uzgoj konoplje i pamuka; |
| --- | --- | --- |

(a)

dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027.:

i.

u obliku izravnih plaćanja za uzgoj konoplje i pamuka;

| ii. | u poljoprivrednim sektorima iz članka 42. Uredbe (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

ii.

u poljoprivrednim sektorima iz članka 42. Uredbe (EU) 2021/2115;

| iii. | za genetske resurse i dobrobit životinja u okviru obveza u području okoliša i klime i drugih obveza upravljanja, kao i za sustave kvalitete u području ruralnog razvoja; |
| --- | --- |

iii.

za genetske resurse i dobrobit životinja u okviru obveza u području okoliša i klime i drugih obveza upravljanja, kao i za sustave kvalitete u području ruralnog razvoja;

| (b) | pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC). |
| --- | --- |

(b)

pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC).

GLAVA II.

DODATNI ZAHTJEVI ZA ODREĐENE VRSTE INTERVENCIJA U OBLIKU IZRAVNIH PLAĆANJA

POGLAVLJE I.

Konoplja

Članak 2.

Dodatni zahtjevi prihvatljivosti

Pri utvrđivanju definicija u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a koje su predviđene u članku 4. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/2115 države članice uvjetuju dodjelu plaćanja za proizvodnju konoplje upotrebom sjemena sorti konoplje koje ispunjavaju sljedeće uvjete:

| (a) | navedene su u zajedničkom katalogu sorata poljoprivrednih biljnih vrsta 15. ožujka godine za koju se odobrava plaćanje i objavljene u skladu s člankom 17. Direktive Vijeća 2002/53/EZ (4); |
| --- | --- |

(a)

navedene su u zajedničkom katalogu sorata poljoprivrednih biljnih vrsta 15. ožujka godine za koju se odobrava plaćanje i objavljene u skladu s člankom 17. Direktive Vijeća 2002/53/EZ (4);

4

| (b) | njihov sadržaj Δ9-tetrahidrokanabinola (dalje u tekstu: „sadržaj THC-a”) dvije uzastopne godine nije premašio ograničenje iz članka 4. stavka 4. drugog podstavka Uredbe (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

(b)

njihov sadržaj Δ9-tetrahidrokanabinola (dalje u tekstu: „sadržaj THC-a”) dvije uzastopne godine nije premašio ograničenje iz članka 4. stavka 4. drugog podstavka Uredbe (EU) 2021/2115;

| (c) | certificirane su u skladu s Direktivom Vijeća 2002/57/EZ (5) ili u skladu s člankom 10. Direktive Komisije 2008/62/EZ (6) u slučaju čuvanih sorti. |
| --- | --- |

(c)

certificirane su u skladu s Direktivom Vijeća 2002/57/EZ (5) ili u skladu s člankom 10. Direktive Komisije 2008/62/EZ (6) u slučaju čuvanih sorti.

5

6

Članak 3.

Provjera sorti konoplje i kvantitativno određivanje sadržaja THC-a

1.   Države članice uspostavljaju sustav provjere za određivanje sadržaja THC-a u sortama konoplje koji im omogućuje primjenu metode za provjeru sorti konoplje i kvantitativno određivanje sadržaja THC-a u sortama konoplje utvrđenima u Prilogu I.

2.   Nadležno tijelo države članice vodi evidenciju u vezi s nalazima o sadržaju THC-a. Za svaku sortu evidencija obuhvaća barem rezultate utvrđenog sadržaja THC-a u svakom uzorku, izražene kao postotak zaokružen na dva decimalna mjesta, primijenjeni postupak, broj izvršenih pokusa, naznaku točke na kojoj je uzet uzorak i mjere provedene na nacionalnoj razini.

3.   Ako prosječna vrijednost svih uzoraka određene sorte premašuje sadržaj THC-a utvrđen u članku 4. stavku 4. drugom podstavku Uredbe (EU) 2021/2115, države članice u sljedećoj godini zahtjeva za predmetnu sortu primjenjuju postupak B opisan u Prilogu I. ovoj Uredbi. Taj se postupak primjenjuje u sljedećim godinama zahtjeva, osim ako su svi rezultati analize predmetne sorte manji od sadržaja THC-a utvrđenog u članku 4. stavku 4. drugom podstavku Uredbe (EU) 2021/2115.

4.   Ako u drugoj godini prosječna vrijednost svih uzoraka određene sorte premašuje sadržaj THC-a utvrđen u članku 4. stavku 4. drugom podstavku Uredbe (EU) 2021/2115, država članica obavješćuje Komisiju o nazivu predmetne sorte najkasnije do 15. siječnja sljedeće godine zahtjeva. Od te godine zahtjeva nadalje za uzgoj predmetne sorte ne može se ostvariti pravo na izravna plaćanja u predmetnoj državi članici.

5.   Nakon obavijesti iz stavka 4. ovog članka, države članice osiguravaju da proizvođači konoplje budu pravodobno obaviješteni o nazivima sorti konoplje koje nisu prihvatljive za izravna plaćanja u skladu s člankom 4. stavkom 4. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/2115 tako što te informacije objavljuju najkasnije do roka za podnošenje jedinstvenog zahtjeva.

Članak 4.

Postrni usjev

Za potrebe ovog poglavlja „konoplja koja se uzgaja kao postrni usjev” znači usjev konoplje zasijan nakon 30. lipnja određene godine.

Članak 5.

Uvjeti za uzgoj

Biljke konoplje nastavljaju se uzgajati u uobičajenim uvjetima uzgoja u skladu s lokalnom praksom najmanje 10 dana od dana završetka cvatnje da bi se mogle izvršiti provjere potrebne za primjenu ovog članka.

Konoplja koja se uzgaja kao postrni usjev nastavlja se uzgajati u uobičajenim uvjetima uzgoja u skladu s lokalnom praksom barem do kraja vegetacijskog razdoblja.

Države članice mogu dopustiti žetvu konoplje prije kraja desetodnevnog razdoblja nakon završetka cvatnje pod uvjetom da se žetva obavlja nakon početka cvatnje i da inspektori navedu koji se reprezentativni dijelovi svake predmetne parcele nastavljaju obrađivati još najmanje 10 dana nakon završetka cvatnje za potrebe inspekcije u skladu s metodom utvrđenom u Prilogu I.

POGLAVLJE II.

Pamuk

Članak 6.

Odobravanje poljoprivrednog zemljišta za proizvodnju pamuka

Države članice iz članka 36. Uredbe (EU) 2021/2115 u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a utvrđuju objektivne kriterije za odobravanje poljoprivrednog zemljišta u skladu s člankom 37. stavkom 3. te uredbe.

Ti se kriteriji temelje na jednom ili više sljedećih elemenata:

| (a) | poljoprivredno gospodarstvo regija sa značajnom proizvodnjom pamuka; |
| --- | --- |

(a)

poljoprivredno gospodarstvo regija sa značajnom proizvodnjom pamuka;

| (b) | pedoklimatski uvjeti predmetnih površina; |
| --- | --- |

(b)

pedoklimatski uvjeti predmetnih površina;

| (c) | upravljanje vodom za navodnjavanje; |
| --- | --- |

(c)

upravljanje vodom za navodnjavanje;

| (d) | ekološki prihvatljivi sustavi plodoreda i metode uzgoja. |
| --- | --- |

(d)

ekološki prihvatljivi sustavi plodoreda i metode uzgoja.

Članak 7.

Odobravanje sorti za sjetvu

Države članice iz članka 36. Uredbe (EU) 2021/2115 u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a utvrđuju koje su sorte odobrene za sjetvu među onima koje su upisane u zajednički katalog sorata poljoprivrednih biljnih vrsta utvrđen u Direktivi 2002/53/EZ i prilagođene potrebama njihovih tržišta.

Članak 8.

Dodatni uvjeti za primanje posebnog plaćanja za pamuk

U slučaju posebnih plaćanja za pamuk iz članka 37. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2115 države članice iz članka 36. te uredbe u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a utvrđuju minimalnu gustoću sklopa na zasijanoj površini na temelju pedoloških i vremenskih uvjeta te, prema potrebi, posebnih regionalnih značajki.

Članak 9.

Odobravanje međusektorskih organizacija

1.   Odobrenje međusektorskoj organizaciji u smislu članka 39. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2115 dodjeljuje država članica u kojoj poduzeća za čišćenje pamuka imaju poslovni nastan na razdoblje od godine dana, koje započinje pravodobno prije sezone sjetve za tu godinu, pod uvjetom da organizacija ispunjava sljedeće kriterije:

| (a) | obuhvaća ukupnu površinu od najmanje 4 000 ha koja ispunjava kriterije za odobrenje iz članka 6. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

obuhvaća ukupnu površinu od najmanje 4 000 ha koja ispunjava kriterije za odobrenje iz članka 6. ove Uredbe;

| (b) | donijela je interna pravila poslovanja, posebno u pogledu uvjeta članstva i članarina, u skladu s propisima Unije i nacionalnim propisima. |
| --- | --- |

(b)

donijela je interna pravila poslovanja, posebno u pogledu uvjeta članstva i članarina, u skladu s propisima Unije i nacionalnim propisima.

2.   Ako se utvrdi da odobrena međusektorska organizacija više ne ispunjava kriterije za odobrenje iz stavka 1., država članica koja je dodijelila odobrenje oduzima ga, osim ako se neusklađenost otkloni u roku koji je odredila država članica u odluci o oduzimanju. Nadležno tijelo nadležne države članice unaprijed obavješćuje međusektorsku organizaciju o namjeri oduzimanja odobrenja i navodi razloge za oduzimanje. Međusektorskoj organizaciji pritom omogućuje da podnese svoje primjedbe u roku navedenom u obavijesti o planiranom oduzimanju.

Poljoprivrednici koji su članovi odobrene međusektorske organizacije kojoj je odobrenje oduzeto u skladu s prvim podstavkom ovog stavka nemaju pravo na povećanje posebnog plaćanja za pamuk iz članka 40. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2115.

Članak 10.

Obveze za poljoprivrednike koji proizvode pamuk

1.   Poljoprivrednik može biti član samo jedne odobrene međusektorske organizacije iz članka 39. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2115.

2.   Poljoprivrednik koji je član odobrene međusektorske organizacije isporučuje pamuk isključivo poduzeću za čišćenje pamuka koje pripada istoj organizaciji.

3.   Sudjelovanje poljoprivrednika u odobrenoj međusektorskoj organizaciji temelji se na dobrovoljnom članstvu.

GLAVA III.

DODATNI ZAHTJEVI ZA ODREĐENE VRSTE INTERVENCIJA U SEKTORIMA IZ ČLANKA 42. UREDBE (EU) 2021/2115

POGLAVLJE I.

Zajednička pravila koja se primjenjuju na intervencije u sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva, sektoru vina, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima iz glave III. poglavlja III. Uredbe (EU) 2021/2115

Odjeljak 1.

Zajednička pravila o ulaganjima, vrstama intervencija koje se odnose na poljoprivredu, okoliš i klimu, prenošenju znanja, promidžbi i komunikaciji, uzajamnim fondovima, ponovnoj sadnji, zelenoj berbi i neubiranju, osiguranju berbe, povlačenju s tržišta i zajedničkom skladištenju

Članak 11.

Ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu kako je predviđeno u sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva, sektoru vina, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 osiguravaju sljedeće:

| (a) | korisnik upotrebljava stečenu materijalnu i nematerijalnu imovinu u skladu s prirodom, ciljevima i namjenom, kako je opisano u povezanim intervencijama strateškog plana u okviru ZPP-a i prema potrebi u odobrenom operativnom programu; |
| --- | --- |

(a)

korisnik upotrebljava stečenu materijalnu i nematerijalnu imovinu u skladu s prirodom, ciljevima i namjenom, kako je opisano u povezanim intervencijama strateškog plana u okviru ZPP-a i prema potrebi u odobrenom operativnom programu;

| (b) | ne dovodeći u pitanje stavak 10., stečena materijalna i nematerijalna imovina ostaje u vlasništvu i posjedu korisnika do kraja razdoblja fiskalne amortizacije ili tijekom razdoblja od barem pet godina, koje određuju države članice uzimajući u obzir prirodu imovine. Oba se razdoblja računaju od datuma stjecanja imovine ili od datuma kad je imovina stavljena na raspolaganje korisniku.
  Međutim, države članice mogu predvidjeti kraće razdoblje u kojem imovina ostaje u vlasništvu i posjedu korisnika, ali to razdoblje ne smije biti kraće od tri godine kako bi se zadržala ulaganja ili radna mjesta koja su otvorila mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u smislu Preporuke Komisije 2003/361/EZ (7). |
| --- | --- |

(b)

ne dovodeći u pitanje stavak 10., stečena materijalna i nematerijalna imovina ostaje u vlasništvu i posjedu korisnika do kraja razdoblja fiskalne amortizacije ili tijekom razdoblja od barem pet godina, koje određuju države članice uzimajući u obzir prirodu imovine. Oba se razdoblja računaju od datuma stjecanja imovine ili od datuma kad je imovina stavljena na raspolaganje korisniku.

Međutim, države članice mogu predvidjeti kraće razdoblje u kojem imovina ostaje u vlasništvu i posjedu korisnika, ali to razdoblje ne smije biti kraće od tri godine kako bi se zadržala ulaganja ili radna mjesta koja su otvorila mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u smislu Preporuke Komisije 2003/361/EZ (7).

Ulaganja u materijalnu imovinu iz prvog podstavka provode se u prostorima korisnika ili, prema potrebi, u prostorima njegovih članova proizvođača ili društava kćeri koja ispunjavaju zahtjev od 90 % iz članka 31. stavka 7. ove Uredbe. Međutim, za sektor pčelarstva države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a mogu predvidjeti i ulaganja u materijalnu imovinu koja se provode izvan prostora korisnika.

Ako se ulaganje provodi na zemljištu zakupljenom na temelju posebnih nacionalnih pravila o imovini, zahtjev o tome da imovina mora biti u vlasništvu korisnika ne mora se primjenjivati pod uvjetom da je imovina bila u posjedu korisnika barem u razdoblju propisanom u prvom podstavku točki (b).

2.   Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a mogu predvidjeti da se potpora za ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu, uključujući ulaganja u okviru ugovora o leasingu, može financirati u jednom iznosu ili u obrocima koji su, prema potrebi, odobreni u okviru operativnog programa ili su ih države članice odredile u relevantnim intervencijama.

Ako razdoblje iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) za određeno ulaganje premašuje trajanje operativnog programa, države članice osiguravaju da se ono može prenijeti u sljedeći operativni program.

Ako države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a predvide potporu za ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu radi ostvarivanja ciljeva u području poljoprivrede, okoliša i klime iz članka 46. točaka (e) i (f) i članka 57. točke (b) Uredbe (EU) 2021/2115, takvim se ulaganjima teži postizanju jednog ili više ciljeva navedenih u članku 12. stavku 1. ove Uredbe.

3.   Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a mogu predvidjeti potporu za ulaganja u materijalnu imovinu koja se sastoji od sustava za proizvodnju energije pod uvjetom da količina proizvedene energije ne premašuje količinu energije koja se može upotrijebiti za uobičajene aktivnosti korisnika na godišnjoj osnovi.

4.   Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a mogu predvidjeti potporu za ulaganja u navodnjavanje pod sljedećim uvjetima:

| (a) | određeni su postoci za minimalne ciljeve uštede vode u smislu potencijalnog i stvarnog smanjenja potrošnje vode koje korisnik potpore treba ostvariti te pod uvjetom da se u strateškom planu u okviru ZPP-a dokaže da su ciljevi uštede vode određeni uzimajući u obzir potrebe utvrđene u planovima upravljanja riječnim slivovima iz Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8); |
| --- | --- |

(a)

određeni su postoci za minimalne ciljeve uštede vode u smislu potencijalnog i stvarnog smanjenja potrošnje vode koje korisnik potpore treba ostvariti te pod uvjetom da se u strateškom planu u okviru ZPP-a dokaže da su ciljevi uštede vode određeni uzimajući u obzir potrebe utvrđene u planovima upravljanja riječnim slivovima iz Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8);

| (b) | postoji sustav mjerenja potrošnje vode koji omogućuje mjerenje potrošnje vode na razini poljoprivrednog gospodarstva ili relevantne proizvodne jedinice ili se on uspostavlja u okviru ulaganja; |
| --- | --- |

(b)

postoji sustav mjerenja potrošnje vode koji omogućuje mjerenje potrošnje vode na razini poljoprivrednog gospodarstva ili relevantne proizvodne jedinice ili se on uspostavlja u okviru ulaganja;

| (c) | u slučaju posebnih ulaganja u navodnjavanje iz stavaka od 5. do 8. ispunjeni su uvjeti utvrđeni u tim stavcima. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju posebnih ulaganja u navodnjavanje iz stavaka od 5. do 8. ispunjeni su uvjeti utvrđeni u tim stavcima.

5.   Potpora za ulaganja u poboljšanje postojeće instalacije za navodnjavanje ili elementa infrastrukture za navodnjavanje može se predvidjeti pod sljedećim uvjetima:

| (a) | korisnik je ex ante ocijenio da ulaganja pružaju potencijalne uštede vode u skladu s tehničkim parametrima postojećih instalacija ili infrastruktura; |
| --- | --- |

(a)

korisnik je ex ante ocijenio da ulaganja pružaju potencijalne uštede vode u skladu s tehničkim parametrima postojećih instalacija ili infrastruktura;

| (b) | ulaganja utječu na podzemne ili površinske vode čije je stanje u relevantnom planu upravljanja riječnim slivom utvrđeno kao manje od dobroga u skladu s Direktivom 2000/60/EZ zbog razloga povezanih s količinom vode te će se postići stvarno smanjenje potrošnje vode koje doprinosi postizanju dobrog stanja tih vodnih tijela, kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. te direktive. |
| --- | --- |

(b)

ulaganja utječu na podzemne ili površinske vode čije je stanje u relevantnom planu upravljanja riječnim slivom utvrđeno kao manje od dobroga u skladu s Direktivom 2000/60/EZ zbog razloga povezanih s količinom vode te će se postići stvarno smanjenje potrošnje vode koje doprinosi postizanju dobrog stanja tih vodnih tijela, kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. te direktive.

Uvjeti utvrđeni u prvom podstavku točkama (a) i (b) ne primjenjuju se na ulaganja kojima se doprinosi poboljšanju postojeće instalacije za navodnjavanje ili elementa infrastrukture za navodnjavanje, a odnose se na stvaranje akumulacija ili upotrebu obrađene vode bez utjecanja na podzemne ili površinske vode.

6.   Potpora za ulaganja u navodnjavanje koja dovode do neto povećanja navodnjavane površine i time utječu na određene podzemne ili površinske vode može se predvidjeti pod sljedećim uvjetima:

| (a) | utvrđeno stanje vodnog tijela u relevantnom planu upravljanja riječnim slivom nije manje od dobrog zbog razloga koji su povezani s količinom vode; |
| --- | --- |

(a)

utvrđeno stanje vodnog tijela u relevantnom planu upravljanja riječnim slivom nije manje od dobrog zbog razloga koji su povezani s količinom vode;

| (b) | studija utjecaja na okoliš pokazuje da zbog ulaganja neće biti znatnog negativnog utjecaja na okoliš; tu studiju utjecaja na okoliš provodi ili odobrava nadležno tijelo. |
| --- | --- |

(b)

studija utjecaja na okoliš pokazuje da zbog ulaganja neće biti znatnog negativnog utjecaja na okoliš; tu studiju utjecaja na okoliš provodi ili odobrava nadležno tijelo.

7.   Potpora za ulaganja u upotrebu obrađene vode kao alternativnog načina opskrbe vodom može se predvidjeti pod uvjetom da je upotreba te vode u skladu s Uredbom (EU) 2020/741 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

8.   Potpora za ulaganja u stvaranje ili proširenje akumulacija u svrhu navodnjavanja može se predvidjeti pod uvjetom da to ne dovodi do znatnog negativnog učinka na okoliš.

9.   Države članice osiguravaju povrat financijske pomoći Unije od korisnika ako nastupi jedna od sljedećih situacija u razdoblju iz stavka 1. prvog podstavka točke (b):

| (a) | prestanak aktivnosti korisnika ili prijenos na drugi subjekt; |
| --- | --- |

(a)

prestanak aktivnosti korisnika ili prijenos na drugi subjekt;

| (b) | premještanje proizvodne aktivnosti korisnika ili, prema potrebi, njegovih članova izvan zemljopisnog područja uzgoja; |
| --- | --- |

(b)

premještanje proizvodne aktivnosti korisnika ili, prema potrebi, njegovih članova izvan zemljopisnog područja uzgoja;

| (c) | promjena vlasništva, posebno ako time poduzeće ili javno tijelo ostvaruju neprimjerenu prednost; ili |
| --- | --- |

(c)

promjena vlasništva, posebno ako time poduzeće ili javno tijelo ostvaruju neprimjerenu prednost; ili

| (d) | bilo koja druga znatna promjena koja utječe na prirodu, ciljeve ili provedbene uvjete predmetne intervencije zbog koje bi se doveli u pitanje njezini prvotni ciljevi. |
| --- | --- |

(d)

bilo koja druga znatna promjena koja utječe na prirodu, ciljeve ili provedbene uvjete predmetne intervencije zbog koje bi se doveli u pitanje njezini prvotni ciljevi.

Ako korisnik ne ispunjava uvjete koje su države članice utvrdile u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a na temelju stavaka od 1. do 8. i prvog podstavka ovog stavka, države članice osiguravaju povrat financijske pomoći Unije razmjerno vremenu u kojem uvjeti nisu ispunjeni.

Države članice ne moraju osigurati povrat financijske pomoći Unije ako korisnik prestane obavljati proizvodnu aktivnost zbog stečaja koji se ne smatra prijevarom.

Ako proizvođač koji je član organizacije ili skupine proizvođača istupi iz svoje organizacije odnosno skupine, države članice osiguravaju da korisnik vrati ulaganje ili njegovu preostalu vrijednost i da se ta vrijednost doda operativnom fondu.

U opravdanim slučajevima države članice mogu predvidjeti da korisnik ne mora vratiti ulaganje ili njegovu preostalu vrijednost.

10.   Ako je za ulaganje u imovinu primljena potpora, u slučaju zamjene te imovine preostala vrijednost zamijenjenih ulaganja:

| (a) | dodaje se operativnom fondu organizacije proizvođača; ili |
| --- | --- |

(a)

dodaje se operativnom fondu organizacije proizvođača; ili

| (b) | oduzima se od troškova zamjene. |
| --- | --- |

(b)

oduzima se od troškova zamjene.

Neovisno o prvom podstavku, države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a ne mogu predvidjeti jednostavnu zamjenu ulaganja istovjetnom imovinom.

11.   Države članice ne smiju predvidjeti potporu za ulaganja koja su u njihovim strateškim planovima u okviru ZPP-a određena kao intervencije ako te intervencije primaju potporu na temelju članka 58. stavka 1. prvog podstavka točaka od (h) do (k) te uredbe.

Članak 12.

Intervencije povezane s ciljevima u području poljoprivrede, okoliša i klime

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije za ostvarivanje ciljeva u području poljoprivrede, okoliša i klime u sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva, sektoru vina, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina ili u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a utvrđuju da se obuhvaćenim intervencijama teži postizanju jednog od sljedećih ciljeva:

| (a) | smanjenje upotrebe sirovina, emisije onečišćujućih tvari ili količine otpada iz proizvodnog procesa; |
| --- | --- |

(a)

smanjenje upotrebe sirovina, emisije onečišćujućih tvari ili količine otpada iz proizvodnog procesa;

| (b) | zamjena energije iz fosilnih goriva energijom iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(b)

zamjena energije iz fosilnih goriva energijom iz obnovljivih izvora;

| (c) | smanjenje rizika za okoliš povezanih s upotrebom određenih sirovina ili određenim ostacima koji nastaju u proizvodnji, uključujući sredstva za zaštitu bilja, gnojiva, stajski gnoj ili druge životinjske ekskremente; |
| --- | --- |

(c)

smanjenje rizika za okoliš povezanih s upotrebom određenih sirovina ili određenim ostacima koji nastaju u proizvodnji, uključujući sredstva za zaštitu bilja, gnojiva, stajski gnoj ili druge životinjske ekskremente;

| (d) | smanjenje upotrebe vode; |
| --- | --- |

(d)

smanjenje upotrebe vode;

| (e) | povezivanje s neproduktivnim ulaganjima potrebnima za postizanje ciljeva u području poljoprivrede, okoliša i klime, posebno ako se ti ciljevi odnose na zaštitu staništa i bioraznolikosti; |
| --- | --- |

(e)

povezivanje s neproduktivnim ulaganjima potrebnima za postizanje ciljeva u području poljoprivrede, okoliša i klime, posebno ako se ti ciljevi odnose na zaštitu staništa i bioraznolikosti;

| (f) | djelotvorno i mjerljivo smanjenje emisija stakleničkih plinova ili trajna sekvestracija ugljika; |
| --- | --- |

(f)

djelotvorno i mjerljivo smanjenje emisija stakleničkih plinova ili trajna sekvestracija ugljika;

| (g) | povećanje otpornosti proizvodnje na rizike povezane s klimatskim promjenama, kao što je erozija tla; |
| --- | --- |

(g)

povećanje otpornosti proizvodnje na rizike povezane s klimatskim promjenama, kao što je erozija tla;

| (h) | očuvanje, održiva upotreba i razvoj genetskih resursa; ili |
| --- | --- |

(h)

očuvanje, održiva upotreba i razvoj genetskih resursa; ili

| (i) | zaštita ili unapređenje okoliša. |
| --- | --- |

(i)

zaštita ili unapređenje okoliša.

Države članice osiguravaju da korisnici dostave dokaz o očekivanom pozitivnom doprinosu jednom ili više okolišnih ciljeva u trenutku podnošenja predloženog operativnog programa, intervencije ili izmjene takvog programa ili intervencije na odobrenje.

2.   Intervencije iz stavka 1. provode se u prostorima korisnika ili, prema potrebi, u prostorima njegovih članova proizvođača ili u prostorima društava kćeri koja ispunjavaju zahtjev od 90 % iz članka 31. stavka 7. ove Uredbe. Međutim, za sektor pčelarstva države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a mogu predvidjeti da se takve intervencije provode i izvan prostora korisnika. Očekivana korist i dodatni učinak intervencije povezane s ciljevima u području poljoprivrede, okoliša i klime moraju se dokazati ex ante putem projektnih specifikacija ili drugih tehničkih dokumenata koje korisnik treba dostaviti u trenutku podnošenja operacije, operativnog programa ili izmjene takvog programa ili operacije na odobrenje, a iz kojih su vidljivi rezultati koji bi se mogli postići provedbom intervencije.

3.   Pri određivanju rashoda koje treba pokriti države članice uzimaju u obzir dodatne troškove i gubitak prihoda koji proizlaze iz provedbe intervencija povezanih s ciljevima u području poljoprivrede, okoliša i klime te postavljene ciljne vrijednosti.

4.   Države članice osiguravaju da korisnici koji provode intervencije povezane s ciljevima u području poljoprivrede, okoliša i klime raspolažu relevantnim znanjem i informacijama koji su im potrebni za provedbu tih intervencija te da onima kojima je to potrebno bude dostupno primjereno osposobljavanje, kao i pristup stručnom znanju kako bi se pomoglo poljoprivrednicima koji se obvežu promijeniti svoj sustav proizvodnje.

5.   Države članice osiguravaju da se u operativnim programima za operacije koje se provode u okviru intervencija povezanih s ciljevima u području poljoprivrede, okoliša i klime u sektoru voća i povrća, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 predvidi revizijska klauzula kako bi se mogli prilagoditi u slučaju izmjena relevantnih obveznih standarda, zahtjeva ili obveza.

Članak 13.

Prenošenje znanja

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u području prenošenja znanja u sektoru voća i povrća, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina ili u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a utvrđuju da se obuhvaćenim intervencijama teži postizanju jednog od sljedećih ciljeva:

| (a) | razmjena najboljih praksi povezanih s intervencijama za sprečavanje kriza i upravljanje njima koja korisniku omogućuje da iskoristi postojeća iskustva s provedbom intervencija za sprečavanje kriza i upravljanje rizicima; |
| --- | --- |

(a)

razmjena najboljih praksi povezanih s intervencijama za sprečavanje kriza i upravljanje njima koja korisniku omogućuje da iskoristi postojeća iskustva s provedbom intervencija za sprečavanje kriza i upravljanje rizicima;

| (b) | promicanje osnivanja novih organizacija proizvođača ili spajanja postojećih organizacija proizvođača ili omogućavanje pojedinačnim proizvođačima da se pridruže postojećoj organizaciji proizvođača te savjetovanje skupina proizvođača koje žele biti priznate kao organizacija proizvođača u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(b)

promicanje osnivanja novih organizacija proizvođača ili spajanja postojećih organizacija proizvođača ili omogućavanje pojedinačnim proizvođačima da se pridruže postojećoj organizaciji proizvođača te savjetovanje skupina proizvođača koje žele biti priznate kao organizacija proizvođača u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013;

| (c) | stvaranje mogućnosti umrežavanja za prenositelje i primatelje znanja, a posebno marketinških kanala kao sredstva za sprečavanje kriza i upravljanje njima. |
| --- | --- |

(c)

stvaranje mogućnosti umrežavanja za prenositelje i primatelje znanja, a posebno marketinških kanala kao sredstva za sprečavanje kriza i upravljanje njima.

2.   Prenositelj znanja je organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača. Prenositelj znanja prima potporu za intervenciju u području prenošenja znanja.

3.   Primatelj znanja je organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača ili pojedinačni proizvođač koji je član ili nije član organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača.

4.   Svi prihvatljivi troškovi povezani s aktivnošću prenošenja znanja plaćaju se prenositelju znanja koji tu intervenciju uključuje u svoj operativni program.

5.   Intervencije u području prenošenja znanja ne smiju se eksternalizirati.

Članak 14.

Promidžba, komunikacija i marketing

Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u području promidžbe, komunikacije i marketinga u sektoru voća i povrća, sektoru vina, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina ili u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a utvrđuju da se obuhvaćenim intervencijama teži postizanju jednog od sljedećih ciljeva:

| (a) | povećanje svijesti o vrijednostima poljoprivrednih proizvoda Unije i visokim standardima koji se primjenjuju na metode njihove proizvodnje u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

povećanje svijesti o vrijednostima poljoprivrednih proizvoda Unije i visokim standardima koji se primjenjuju na metode njihove proizvodnje u Uniji;

| (b) | za sektore koji nisu sektor vina, povećanje konkurentnosti i potrošnje poljoprivrednih proizvoda Unije i određenih prerađenih proizvoda proizvedenih u Uniji te povećanje njihove prepoznatljivosti u Uniji i izvan nje; |
| --- | --- |

(b)

za sektore koji nisu sektor vina, povećanje konkurentnosti i potrošnje poljoprivrednih proizvoda Unije i određenih prerađenih proizvoda proizvedenih u Uniji te povećanje njihove prepoznatljivosti u Uniji i izvan nje;

| (c) | povećanje svijesti o sustavima kvalitete Unije u Uniji i izvan nje; |
| --- | --- |

(c)

povećanje svijesti o sustavima kvalitete Unije u Uniji i izvan nje;

| (d) | povećanje tržišnog udjela poljoprivrednih proizvoda Unije i određenih prerađenih proizvoda proizvedenih u Uniji, s posebnim naglaskom na tržištima u trećim zemljama koja imaju najveći potencijal rasta; |
| --- | --- |

(d)

povećanje tržišnog udjela poljoprivrednih proizvoda Unije i određenih prerađenih proizvoda proizvedenih u Uniji, s posebnim naglaskom na tržištima u trećim zemljama koja imaju najveći potencijal rasta;

| (e) | prema potrebi, doprinošenje uspostavi uobičajenih tržišnih uvjeta na tržištu Unije u slučaju ozbiljnih poremećaja na tržištu, gubitka povjerenja potrošača ili drugih specifičnih problema; |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, doprinošenje uspostavi uobičajenih tržišnih uvjeta na tržištu Unije u slučaju ozbiljnih poremećaja na tržištu, gubitka povjerenja potrošača ili drugih specifičnih problema;

| (f) | povećanje svijesti o održivoj proizvodnji; |
| --- | --- |

(f)

povećanje svijesti o održivoj proizvodnji;

| (g) | povećanje svijesti potrošača o robnim markama ili žigovima organizacija proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalnih organizacija proizvođača, transnacionalnih udruženja organizacija proizvođača ili skupina proizvođača u sektoru voća i povrća; |
| --- | --- |

(g)

povećanje svijesti potrošača o robnim markama ili žigovima organizacija proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalnih organizacija proizvođača, transnacionalnih udruženja organizacija proizvođača ili skupina proizvođača u sektoru voća i povrća;

| (h) | diversifikacija, otvaranje i konsolidacija tržišta za vina iz Unije u trećim zemljama i povećanje svijesti o karakterističnim svojstvima vina iz Unije na tim tržištima. Na podrijetlo vina i njegove robne marke može se upućivati samo ako se time dopunjuje promidžba, komunikacija i marketing vina iz Unije u trećim zemljama; |
| --- | --- |

(h)

diversifikacija, otvaranje i konsolidacija tržišta za vina iz Unije u trećim zemljama i povećanje svijesti o karakterističnim svojstvima vina iz Unije na tim tržištima. Na podrijetlo vina i njegove robne marke može se upućivati samo ako se time dopunjuje promidžba, komunikacija i marketing vina iz Unije u trećim zemljama;

| (i) | informiranje potrošača o odgovornoj konzumaciji vina. Države članice osiguravaju da se na promidžbenom materijalu za generičku promidžbu i promidžbu oznaka kvalitete nalaze amblem Unije i sljedeća izjava: „Financirano sredstvima Europske unije”. Amblem i izjava o financiranju prikazuju se u skladu s tehničkim obilježjima utvrđenima u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 821/2014 (10). |
| --- | --- |

(i)

informiranje potrošača o odgovornoj konzumaciji vina. Države članice osiguravaju da se na promidžbenom materijalu za generičku promidžbu i promidžbu oznaka kvalitete nalaze amblem Unije i sljedeća izjava: „Financirano sredstvima Europske unije”. Amblem i izjava o financiranju prikazuju se u skladu s tehničkim obilježjima utvrđenima u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 821/2014 (10).

10

Članak 15.

Uzajamni fondovi

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u području uzajamnih fondova u sektoru voća i povrća, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina ili u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 utvrđuju provedbene uvjete za administrativne troškove osnivanja, za punjenje te prema potrebi ponovno punjenje uzajamnih fondova.

2.   Prihvatljivi rashodi za administrativne troškove osnivanja uzajamnih fondova u sektoru voća i povrća, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 obuhvaćaju financijsku pomoć Unije i doprinos korisnika. Iznos prihvatljivih rashoda ne smije biti veći od 20 %, 16 % odnosno 8 % doprinosa korisnika kapitalu uzajamnog fonda u prvoj, drugoj odnosno trećoj godini njegova djelovanja.

3.   Potporu za administrativne troškove osnivanja uzajamnih fondova u sektoru voća i povrća, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 korisnik može primiti samo jednom i samo u prvim trima godinama djelovanja uzajamnog fonda.

Ako korisnik podnese zahtjev za takvu potporu tek u drugoj ili trećoj godini djelovanja uzajamnog fonda, potpora iznosi 16 % odnosno 8 % doprinosa korisnika kapitalu uzajamnog fonda u drugoj odnosno trećoj godini njegova djelovanja.

4.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u području uzajamnih fondova u sektoru vina iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točke (l) Uredbe (EU) 2021/2115 ograničavaju potporu Unije za administrativne troškove osnivanja uzajamnih fondova u sektoru vina na sljedeći način:

| (a) | 20 % doprinosa proizvođačâ uzajamnom fondu u prvoj godini; |
| --- | --- |

(a)

20 % doprinosa proizvođačâ uzajamnom fondu u prvoj godini;

| (b) | 16 % doprinosa proizvođačâ uzajamnom fondu u drugoj godini; |
| --- | --- |

(b)

16 % doprinosa proizvođačâ uzajamnom fondu u drugoj godini;

| (c) | 8 % doprinosa proizvođačâ uzajamnom fondu u trećoj godini. |
| --- | --- |

(c)

8 % doprinosa proizvođačâ uzajamnom fondu u trećoj godini.

Razdoblje potpore ne smije biti dulje od tri godine.

Članak 16.

Ponovna sadnja voćnjaka, maslinika ili vinograda nakon obveznog krčenja

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u sektoru voća i povrća, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina, sektoru vina ili u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 u obliku ponovne sadnje voćnjaka, maslinika ili vinograda nakon obveznog krčenja zbog zdravstvenih ili fitosanitarnih razloga ili, u slučaju voćnjaka i maslinika, radi prilagodbe klimatskim promjenama osiguravaju da korisnici pri provedbi tih intervencija postupaju u skladu s Uredbom (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

2.   Rashodi za ponovnu sadnju voćnjaka ili maslinika ne smiju biti veći od 20 % ukupnih rashoda u okviru svakog operativnog programa ili relevantne intervencije.

Članak 17.

Zelena berba i neubiranje

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u sektoru voća i povrća, sektoru vina, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina ili u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 u obliku „zelene berbe” za navedene sektore i „neubiranja” za navedene sektore osim sektora vina osiguravaju da te intervencije budu dopuna uobičajenim praksama uzgoja i da se razlikuju od njih te da se odnose na 100 % očekivane proizvodnje predmetnog proizvoda na određenoj parceli.

„Zelena berba” obuhvaća potpunu berbu nezrelih neutrživih proizvoda na određenoj površini koji nisu oštećeni prije zelene berbe. „Neubiranje” obuhvaća završetak tekućeg proizvodnog ciklusa na predmetnoj površini na kojoj je proizvod dobro razvijen te je dobre, prikladne i tržišne kvalitete.

2.   Države članice osiguravaju da se intervencije u području zelene berbe provode u razdoblju rasta prije nego što proizvod dosegne fazu u kojoj se može staviti na tržište i da se ne provode za proizvode čija je uobičajena berba već započela.

3.   Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a određuju krajnji rok tijekom razdoblja proizvodnje za primjenu intervencija u području zelene berbe za svaki proizvod koji podliježe tim intervencijama, kao i druge uvjete prihvatljivosti za zelenu berbu i neubiranje, uključujući prema potrebi sorte i kategorije proizvoda.

4.   Države članice isključuju financijsku naknadu za intervencije u području neubiranja ako je s predmetne površine uzeta komercijalna proizvodnja tijekom uobičajenog proizvodnog ciklusa.

5.   Potporom za zelenu berbu obuhvaćeni su samo proizvodi koji se fizički nalaze na poljima i koji su doista podvrgnuti zelenoj berbi. Za sve sektore osim sektora vina iznose naknade za zelenu berbu i neubiranje, koji se sastoje od financijske pomoći Unije i doprinosa organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača, država članica utvrđuje kao plaćanja po hektaru na razini koja nije veća od 90 % maksimalne razine potpore za povlačenja s tržišta, osim u svrhu besplatne distribucije, primjenjive na isti proizvod.

6.   Države članice propisuju da je korisnik dužan unaprijed u pisanom ili elektroničkom obliku obavijestiti nadležna tijela države članice o namjeri zelene berbe ili neubiranja.

7.   Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a utvrđuju:

| (a) | detaljne odredbe o provedbi tih intervencija, uključujući njihov sadržaj i rokove, o iznosu naknade koja se plaća i o primjeni intervencija, kao i popis prihvatljivih proizvoda u okviru tih intervencija; |
| --- | --- |

(a)

detaljne odredbe o provedbi tih intervencija, uključujući njihov sadržaj i rokove, o iznosu naknade koja se plaća i o primjeni intervencija, kao i popis prihvatljivih proizvoda u okviru tih intervencija;

| (b) | odredbe kojima se osigurava da provedba tih intervencija nema negativan utjecaj na okoliš ni negativne fitosanitarne posljedice; |
| --- | --- |

(b)

odredbe kojima se osigurava da provedba tih intervencija nema negativan utjecaj na okoliš ni negativne fitosanitarne posljedice;

| (c) | zabranu dodjele potpore u sektoru voća i povrća ako je, u slučaju zelene berbe, proveden znatan dio uobičajene berbe i ako je, u slučaju neubiranja, već uzet znatan dio komercijalne proizvodnje. |
| --- | --- |

(c)

zabranu dodjele potpore u sektoru voća i povrća ako je, u slučaju zelene berbe, proveden znatan dio uobičajene berbe i ako je, u slučaju neubiranja, već uzet znatan dio komercijalne proizvodnje.

8.   Države članice osiguravaju:

| (a) | da je predmetna površina dobro održavana, da berba nije već provedena, da je proizvod dobro razvijen, nije oštećen te da bi općenito bio dobre, prikladne i tržišne kvalitete; |
| --- | --- |

(a)

da je predmetna površina dobro održavana, da berba nije već provedena, da je proizvod dobro razvijen, nije oštećen te da bi općenito bio dobre, prikladne i tržišne kvalitete;

| (b) | da ubrani proizvodi nisu denaturirani; |
| --- | --- |

(b)

da ubrani proizvodi nisu denaturirani;

| (c) | da intervencija za koju je odgovorna organizacija proizvođača nema negativan utjecaj na okoliš ni negativne fitosanitarne posljedice; |
| --- | --- |

(c)

da intervencija za koju je odgovorna organizacija proizvođača nema negativan utjecaj na okoliš ni negativne fitosanitarne posljedice;

| (d) | da se površina bilo koje parcele pod vinovom lozom koja je podvrgnuta zelenoj berbi ne uzima u obzir pri izračunu granica prinosa utvrđenih u tehničkim specifikacijama vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

(d)

da se površina bilo koje parcele pod vinovom lozom koja je podvrgnuta zelenoj berbi ne uzima u obzir pri izračunu granica prinosa utvrđenih u tehničkim specifikacijama vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla;

| (e) | odstupajući od stavaka 2. i 4., da se, u sektoru voća i povrća čije je razdoblje berbe dulje od mjesec dana, zelena berba može provesti i nakon što je već započela uobičajena berba, a neubiranje čak i ako je komercijalna proizvodnja uzeta s predmetne površine tijekom uobičajenog proizvodnog ciklusa. U takvim slučajevima financijskom se naknadom nadoknađuje samo proizvodnja koja bi se ubrala u šest tjedana nakon operacije zelene berbe i neubiranja i koja se ne stavlja na tržište zbog tih operacija. Te voćke i povrtno bilje ne smiju se upotrebljavati u daljnje proizvodne svrhe u istom razdoblju rasta; |
| --- | --- |

(e)

odstupajući od stavaka 2. i 4., da se, u sektoru voća i povrća čije je razdoblje berbe dulje od mjesec dana, zelena berba može provesti i nakon što je već započela uobičajena berba, a neubiranje čak i ako je komercijalna proizvodnja uzeta s predmetne površine tijekom uobičajenog proizvodnog ciklusa. U takvim slučajevima financijskom se naknadom nadoknađuje samo proizvodnja koja bi se ubrala u šest tjedana nakon operacije zelene berbe i neubiranja i koja se ne stavlja na tržište zbog tih operacija. Te voćke i povrtno bilje ne smiju se upotrebljavati u daljnje proizvodne svrhe u istom razdoblju rasta;

| (f) | u sektoru voća i povrća, osim u slučaju iz točke (e), da se intervencije u području zelene berbe i neubiranja ne mogu istodobno primjenjivati za isti proizvod i istu površinu u jednoj godini. |
| --- | --- |

(f)

u sektoru voća i povrća, osim u slučaju iz točke (e), da se intervencije u području zelene berbe i neubiranja ne mogu istodobno primjenjivati za isti proizvod i istu površinu u jednoj godini.

Članak 18.

Osiguranje berbe i proizvodnje

Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe osiguranje berbe i proizvodnje kao intervenciju u sektoru voća i povrća, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina ili u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 mogu odobriti dodatno nacionalno financiranje kao potporu za mjere osiguranja berbe i proizvodnje za koje se koriste sredstva iz operativnog fonda. Ukupna javna potpora ne smije premašiti 80 % troškova za premije osiguranja koje su proizvođači uplatili za osiguranje od gubitaka.

Intervencije u području osiguranja berbe i proizvodnje ne pokrivaju plaćanja osiguranja kojima se proizvođačima nadoknađuje više od 100 % pretrpljenoga gubitka prihoda, uzimajući u obzir sve naknade koje proizvođači dobiju iz drugih programa potpore ili osiguranja povezanih s osiguranim rizikom.

Članak 19.

Povlačenja s tržišta u svrhe koje nisu besplatna distribucija

Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u obliku „povlačenja s tržišta u svrhe koje nisu besplatna distribucija” osiguravaju konačno povlačenje određenog proizvoda s tržišta tako da se taj proizvod ne može vratiti na tržište i upotrebljavati u prehrambene svrhe.

Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a mogu predvidjeti intervencije u obliku „povlačenja s tržišta u svrhe koje nisu besplatna distribucija” samo u sektoru voća i povrća i u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 i samo za pokvarljive proizvode koji se u svojoj uobičajenoj komercijalnoj fazi ne mogu trajno skladištiti bez hlađenja.

Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a ne predviđaju intervencije u obliku „povlačenja s tržišta u svrhe koje nisu besplatna distribucija” za proizvode životinjskog podrijetla i proizvode iz sektora šećera iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Članak 20.

Zajedničko skladištenje

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u području zajedničkog skladištenja iz članka 47. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) 2021/2115 predviđaju privremeno povlačenje proizvoda s tržišta u razdoblju određenog tržišnog pritiska i donose pravila kojima se osigurava da je korisnik odgovoran za skladištenje proizvoda u uvjetima u kojima je njegova uobičajena komercijalna vrijednost očuvana i u skladu s primjenjivim sanitarnim pravilima. Države članice osiguravaju da se proizvodi koji u svježoj fazi imaju kratak rok trajanja skladište u zamrznutom ili prerađenom obliku. Proizvodi za koje je u uobičajenom proizvodnom procesu potrebno određeno razdoblje dozrijevanja ili čija se vrijednost povećava takvim postupkom dozrijevanja prihvatljivi su za zajedničko skladištenje tek nakon što to razdoblje dozrijevanja u potpunosti završi.

2.   Za svaki proizvod za koji je ta intervencija predviđena u njihovu strateškom planu u okviru ZPP-a države članice utvrđuju minimalno trajanje skladištenja i maksimalni iznos naknade po jedinici proizvoda i po danu skladištenja, kao i relevantne uvjete skladištenja. Maksimalni iznos koji se može financirati iz operativnog fonda ne smije biti veći od zbroja troška fizičkog skladištenja, prema potrebi u zamrznutom ili prerađenom obliku, i financijskog troška zbog fiksiranja vrijednosti proizvoda prema trenutačnim tržišnim cijenama. Taj maksimalni iznos ne uključuje moguće troškove zamrzavanja ili prerade ili moguće smanjenje vrijednosti proizvoda. Države članice utvrđuju i postupke kontrole, uključujući kontrole na terenu, kako bi se zajamčila nezamjenjivost proizvoda te kako bi se poštovali uvjeti i razdoblje skladištenja.

Odjeljak 2.

Oblici potpore i vrste rashoda

Članak 21.

Oblici potpore

1.   U sektorima iz članka 42. Uredbe (EU) 2021/2115 države članice predviđaju plaćanja potpore na temelju stvarnih troškova koji su nastali korisniku, potkrijepljenih dokumentima kao što su računi, koje korisnici dostavljaju za provedbu intervencije određene u njihovu strateškom planu u okviru ZPP-a.

No države članice mogu odlučiti da će plaćanje potpore temeljiti na standardnim paušalnim stopama, ljestvicama jediničnih troškova ili jednokratnim iznosima. Pri utvrđivanju tih paušalnih stopa, ljestvica i jednokratnih iznosa države članice uzimaju u obzir regionalne ili lokalne posebnosti i temelje svoj izračun na dokumentaciji kojom se dokazuje da izračun odražava tržišnu cijenu operacija ili mjera obuhvaćenih predmetnom intervencijom.

2.   U sektoru voća i povrća države članice poštuju maksimalne iznose rashoda i troškove kondicioniranja koji se mogu platiti za relevantne intervencije određene u njihovim strateškim planovima u okviru ZPP-a, kako je utvrđeno u prilozima V. i VII.

3.   Ako države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a predvide isplatu potpore u obliku standardnih paušalnih stopa, ljestvica jediničnih troškova ili jednokratnih iznosa, oni se periodično preispituju kako bi se u obzir uzela indeksacija ili gospodarske promjene.

4.   Države članice koje primjenjuju pravednu, nepristranu i provjerljivu metodu izračuna utvrđenu u skladu s člankom 44. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) 2021/2115 čuvaju svu dokumentaciju o određivanju standardnih paušalnih stopa, ljestvica jediničnih troškova ili jednokratnih iznosa i o njihovu preispitivanju kako je navedeno u stavku 3. ovog članka.

5.   Ako su u strateške planove država članica u okviru ZPP-a uključene intervencije u sektoru vina koje se odnose na restrukturiranje i konverziju vinograda te ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu, primjenjuju se sljedeća pravila:

| (a) | ako države članice odluče izračunati iznos potpore na temelju standardnih ljestvica jediničnih troškova na osnovi mjerne jedinice za površinu, iznos odgovara stvarnoj površini izmjerenoj u skladu s člankom 42. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ako države članice odluče izračunati iznos potpore na temelju standardnih ljestvica jediničnih troškova na osnovi mjerne jedinice za površinu, iznos odgovara stvarnoj površini izmjerenoj u skladu s člankom 42. ove Uredbe;

| (b) | ako države članice odluče izračunati iznos potpore na temelju standardnih ljestvica jediničnih troškova na osnovi drugih mjernih jedinica ili na osnovi stvarnih troškova koji proizlaze iz prateće dokumentacije koju trebaju dostaviti korisnici, utvrđuju pravila o odgovarajućim metodama kontrole kako bi odredile stvarni opseg provedbe operacije. |
| --- | --- |

(b)

ako države članice odluče izračunati iznos potpore na temelju standardnih ljestvica jediničnih troškova na osnovi drugih mjernih jedinica ili na osnovi stvarnih troškova koji proizlaze iz prateće dokumentacije koju trebaju dostaviti korisnici, utvrđuju pravila o odgovarajućim metodama kontrole kako bi odredile stvarni opseg provedbe operacije.

6.   Ovaj članak ne primjenjuje se na financijsku pomoć Unije za destilaciju nusproizvoda proizvodnje vina koja se provodi u skladu s ograničenjima utvrđenima u dijelu II. odjeljku D Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013.

Članak 22.

Vrste rashoda

1.   Vrstama rashoda koje su obuhvaćene vrstama intervencija iz glave III. poglavlja III. Uredbe (EU) 2021/2115 ne nadoknađuje se porez na dodanu vrijednost prihvatljivih rashoda korisnika, osim ako nacionalnim zakonodavstvom o PDV-u nije predviđena mogućnost povrata.

2.   Vrste rashoda iz stavka 1. ne uključuju vrste rashoda navedene u Prilogu II.

3.   Vrste rashoda navedene u Prilogu III. države članice smatraju prihvatljivima pri definiranju relevantnih intervencija i one mogu biti obuhvaćene operativnim programima ili ih države članice mogu odrediti kao takve u relevantnim intervencijama. Države članice u svojem strateškom planu u okviru ZPP-a mogu smatrati prihvatljivima i druge vrste rashoda, pod uvjetom da nisu navedene u Prilogu II.

4.   Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a utvrđuju uvjete u skladu s kojima se za rashode povezane s intervencijama iz članaka 11. i 12. može smatrati da pridonose ciljevima od 15 % i 2 % rashoda u okviru operativnih programa iz članka 50. stavka 7. točaka (a) i (c) Uredbe (EU) 2021/2115 odnosno 5 % rashoda u okviru intervencija iz članka 60. stavka 4. te uredbe. Navedenim uvjetima osigurava se da se tim intervencijama učinkovito ostvaruju povezani ciljevi utvrđeni u članku 46. te uredbe za sektor voća i povrća te u članku 57. za sektor vina.

Članak 23.

Administrativni troškovi i troškovi osoblja

1.   Troškovi osoblja nastali korisniku, društvima kćerima u smislu članka 31. stavka 7. ili, ako to odobri država članica, zadruzi koja je član organizacije proizvođača smatraju se prihvatljivima za potporu ako su nastali u vezi s pripremom, provedbom ili praćenjem određene intervencije koja se podupire.

Takvi troškovi osoblja među ostalim uključuju troškove osoblja koje je zaposlio korisnik i troškove koji odgovaraju udjelu radnog vremena koje je njegovo stalno osoblje uložilo u provedbu intervencije.

Države članice osiguravaju da korisnik dostavi prateću dokumentaciju s pojedinostima o radu koji je stvarno obavljen za određenu intervenciju te da se vrijednost povezanih troškova osoblja može neovisno ocijeniti i provjeriti. Vrijednost troškova osoblja koji se odnose na određenu intervenciju ne smije premašivati troškove koji su općenito prihvaćeni na predmetnom tržištu za istu vrstu usluge.

Kako bi se odredili troškovi osoblja povezani s intervencijom koju provodi stalno zaposleno osoblje korisnika, primjenjiva satnica može se izračunati dijeljenjem posljednjih dokumentiranih godišnjih bruto troškova rada konkretnih zaposlenika koji su radili na provedbi operacije s 1 720 sati, ili na proporcionalnoj osnovi u slučaju zaposlenika koji rade u nepunom radnom vremenu.

Kad je riječ o intervencijama „promidžba, komunikacija i marketing” i „komunikacijska djelovanja” iz članka 47. stavka 1. točke (f) i stavka 2. točke (l) Uredbe (EU) 2021/2115 i o aktivnostima međusektorskih organizacija te promidžbi i komunikaciji koje se provode u trećim zemljama kako je navedeno u članku 58. stavku 1. prvom podstavku točkama (i), (j) i (k) te uredbe, rashodi plaćeni za administrativne troškove i troškove osoblja koji su izravno nastali korisnicima ne smiju premašivati 50 % ukupnih troškova intervencije.

2.   Administrativni troškovi nastali korisniku, društvima kćerima u smislu članka 31. stavka 7. ili, ako to odobri država članica, zadruzi koja je član organizacije proizvođača smatraju se prihvatljivima za potporu ako su nastali u vezi s pripremom, provedbom ili praćenjem određene intervencije koja se podupire.

Administrativni troškovi smatraju se prihvatljivima ako ne premašuju 4 % ukupnih prihvatljivih troškova provedene intervencije.

Troškovi vanjskih revizija smatraju se prihvatljivima za potporu ako takve revizije provodi neovisno i kvalificirano vanjsko tijelo.

3.   Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za sektor voća i povrća, sektor hmelja, sektor maslinova ulja i stolnih maslina ili druge sektore iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 mogu predvidjeti standardnu paušalnu stopu za troškove osoblja i administrativne troškove povezane s upravljanjem operativnim fondom ili pripremom, provedbom i praćenjem operativnog programa od najviše 2 % odobrenog iznosa operativnog fonda, koji obuhvaća financijsku pomoć Unije i doprinos organizacija proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača.

POGLAVLJE II.

Posebna pravila koja se primjenjuju na sektor voća i povrća, sektor maslinova ulja i stolnih maslina te druge sektore iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115

Odjeljak 1.

Obuhvaćeni proizvodi i troškovi prijevoza

Članak 24.

Obuhvaćeni proizvodi

Predviđenom vrstom intervencije obuhvaćeni su samo proizvodi za koje su organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača priznati, pod uvjetom da vrijednost proizvoda obuhvaćenih operativnim programom čini više od 50 % vrijednosti svih proizvoda koje ta organizacija stavlja na tržište u sektoru obuhvaćenom tim operativnim programom. Osim toga, predmetni proizvodi moraju potjecati od članova organizacije proizvođača ili članova proizvođača druge organizacije proizvođača ili udruženja organizacija proizvođača.

Članak 25.

Troškovi prijevoza i zahtjev kondicioniranja za besplatnu distribuciju

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u obliku „povlačenja s tržišta za besplatnu distribuciju ili druge svrhe” iz članka 47. stavka 2. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 utvrđuju troškove prijevoza za besplatnu distribuciju svih proizvoda povučenih s tržišta u okviru operativnih programa na temelju ljestvice jediničnih troškova utvrđenih u skladu s udaljenošću između mjesta povlačenja i mjesta isporuke za besplatnu distribuciju. Mogu se nadoknaditi samo troškovi prijevoza do 750 km.

2.   Troškovi prijevoza plaćaju se onoj strani koja stvarno snosi financijski trošak predmetne operacije prijevoza. Plaćanje se vrši po predočenju prateće dokumentacije kojom se posebno potvrđuje sljedeće:

| (a) | ime organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača; |
| --- | --- |

(a)

ime organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača;

| (b) | količina predmetnih proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

količina predmetnih proizvoda;

| (c) | prihvaćanje primatelja kako je navedeno u članku 52. stavku 6. točki (a) Uredbe (EU) 2021/2115 i upotrijebljeno prijevozno sredstvo; |
| --- | --- |

(c)

prihvaćanje primatelja kako je navedeno u članku 52. stavku 6. točki (a) Uredbe (EU) 2021/2115 i upotrijebljeno prijevozno sredstvo;

| (d) | udaljenost između mjesta povlačenja i mjesta isporuke. |
| --- | --- |

(d)

udaljenost između mjesta povlačenja i mjesta isporuke.

3.   Kondicioniranje proizvoda povučenih s tržišta za besplatnu distribuciju u okviru operativnih programa podliježe sljedećim uvjetima:

| (a) | na ambalaži proizvoda za besplatnu distribuciju nalaze se amblem Unije iz članka 15. stavka 2. i jedna ili više izjava iz Priloga IV.; plaćanje se vrši po predočenju prateće dokumentacije kojom se posebno potvrđuje sljedeće:






  i. | ime organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača; |
| --- | --- | --- |

(a)

na ambalaži proizvoda za besplatnu distribuciju nalaze se amblem Unije iz članka 15. stavka 2. i jedna ili više izjava iz Priloga IV.; plaćanje se vrši po predočenju prateće dokumentacije kojom se posebno potvrđuje sljedeće:

i.

ime organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača;

| ii. | količina predmetnih proizvoda; |
| --- | --- |

ii.

količina predmetnih proizvoda;

| (b) | prihvaćanje primatelja kako je navedeno u članku 52. stavku 6. točki (a) Uredbe (EU) 2021/2115, uz navođenje načina prezentiranja. |
| --- | --- |

(b)

prihvaćanje primatelja kako je navedeno u članku 52. stavku 6. točki (a) Uredbe (EU) 2021/2115, uz navođenje načina prezentiranja.

Odjeljak 2.

Maksimalna razina financijske pomoći Unije za povlačenje s tržišta

Članak 26.

Potpora

1.   Za vrstu intervencije „povlačenje s tržišta za besplatnu distribuciju ili druge svrhe” iz članka 47. stavka 2. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 u odnosu na proizvode navedene u Prilogu V., zbroj troškova prijevoza i kondicioniranja proizvoda povučenih za besplatnu distribuciju iz članka 33. ove Uredbe, uvećan za potporu za povlačenje s tržišta, ne smije premašiti prosječnu tržišnu cijenu „franko organizacija proizvođača” predmetnog proizvoda u trima prethodnim godinama, među ostalim i nakon prerade ako je to potrebno.

2.   Za vrstu intervencije „povlačenje s tržišta za besplatnu distribuciju ili druge svrhe” iz članka 47. stavka 2. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 koja se primjenjuje na proizvode koji nisu navedeni u Prilogu V. ovoj Uredbi, države članice utvrđuju maksimalne iznose potpore – koji uključuju financijsku pomoć Unije, prema potrebi nacionalni doprinos te doprinos organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača – na razini koja ne premašuje 40 % prosječnih tržišnih cijena „franko organizacija proizvođača” za prethodnih pet godina u slučaju besplatne distribucije i na razini koja ne premašuje 30 % prosječnih tržišnih cijena „franko organizacija proizvođača” za prethodnih pet godina u svrhe koje nisu besplatna distribucija.

3.   Ako je organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača primila naknadu od trećih strana za povučene proizvode, potpora iz stavka 1. smanjuje se za iznos jednak primljenoj naknadi. Kako bi bili prihvatljivi za potporu, predmetni proizvodi ne smiju se ponovno staviti na komercijalno tržište.

4.   Udio povlačenja s tržišta, u svrhe koje nisu besplatna distribucija, bilo kojeg proizvoda bilo koje organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača u pojedinoj godini:

| (a) | ne smije premašiti 10 % prosječne količine proizvodnje koju je ta organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača stavila na tržište u trima prethodnim godinama; |
| --- | --- |

(a)

ne smije premašiti 10 % prosječne količine proizvodnje koju je ta organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača stavila na tržište u trima prethodnim godinama;

| (b) | i, za voće i povrće, kad se zbroje, udio izračunan u skladu s točkom (a) za tekuću godinu i udjeli povlačenja s tržišta u prethodne dvije godine izračunani na temelju odgovarajuće količine proizvodnje te proizvođačke organizacije stavljene na tržište tijekom te dvije prethodne godine, taj zbroj postotaka tijekom tri uzastopne godine ne smije premašiti ukupno 15. |
| --- | --- |

(b)

i, za voće i povrće, kad se zbroje, udio izračunan u skladu s točkom (a) za tekuću godinu i udjeli povlačenja s tržišta u prethodne dvije godine izračunani na temelju odgovarajuće količine proizvodnje te proizvođačke organizacije stavljene na tržište tijekom te dvije prethodne godine, taj zbroj postotaka tijekom tri uzastopne godine ne smije premašiti ukupno 15.

Ako informacije o količini proizvodnje stavljene na tržište za jednu ili sve prethodne godine nisu dostupne, upotrebljava se količina proizvodnje stavljene na tržište za koju je organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača priznata.

Međutim, količine povučenih proizvoda za besplatnu distribuciju koje se ustupaju na jedan od načina iz članka 52. stavka 6. Uredbe (EU) 2021/2115 ili druge istovjetne svrhe koje odobre države članice kako je navedeno u članku 27. stavku 2. ove Uredbe ne uzimaju se u obzir u udjelu povlačenja s tržišta.

5.   U slučaju proizvoda navedenih u Prilogu V. potpora za povlačenje s tržišta, koja obuhvaća financijsku pomoć Unije i doprinos organizacije proizvođača, ne smije biti veća od iznosa utvrđenih u tom prilogu.

Financijskom pomoći Unije za voće i povrće povučeno s tržišta koje se ustupa za besplatnu distribuciju dobrotvornim organizacijama, zakladama i institucijama iz članka 52. stavka 6. Uredbe (EU) 2021/2115 pokriva se samo plaćanje za proizvode koji se ustupaju u skladu sa stavkom 1. ili 2. ovog članka, pri čemu se troškovi kondicioniranja odnose na troškove iz članka 33. ove Uredbe.

Članak 27.

Svrhe povučenih proizvoda

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije u obliku „povlačenja s tržišta za besplatnu distribuciju ili druge svrhe” u sektoru voća i povrća, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 utvrđuju dopuštene svrhe za proizvode povučene s tržišta i osiguravaju da povlačenje proizvoda ili njegova svrha nemaju negativan utjecaj na okoliš ni negativne fitosanitarne posljedice.

2.   Na zahtjev dobrotvornih organizacija, zaklada ili institucija iz članka 52. stavka 6. točke (a) Uredbe (EU) 2021/2115 države članice mogu dopustiti dobrotvornim organizacijama, zakladama ili institucijama da zatraže doprinos od krajnjih primatelja proizvoda povučenih s tržišta.

Kad predmetne dobrotvorne organizacije, zaklade ili institucije iz članka 52. stavka 6. točke (a) Uredbe (EU) 2021/2115 dobiju takvo dopuštenje, vode financijske račune za predmetnu operaciju.

Države članice mogu dopustiti da korisnici besplatne distribucije prerađivačima proizvoda plate u naravi ako je takvo plaćanje samo naknada za troškove prerade i ako je država članica u kojoj se izvršava plaćanje donijela pravila kojima se osigurava da su prerađeni proizvodi namijenjeni potrošnji od strane krajnjih korisnika iz drugog podstavka.

Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi olakšale komunikaciju i suradnju između organizacija proizvođača i dobrotvornih organizacija, zaklada ili institucija iz članka 52. stavka 6. točke (a) Uredbe (EU) 2021/2115.

3.   Dopušteno je povučene proizvode ustupiti industriji za preradu u neprehrambene proizvode. Države članice donose detaljne propise kojima se osigurava da se ne naruši tržišno natjecanje za predmetne industrije u Uniji ili za uvezene proizvode te da se povučeni proizvodi ponovno ne stave na komercijalno tržište hrane. Alkohol dobiven destilacijom smije se upotrebljavati isključivo u industrijske svrhe ili za proizvodnju energije.

Članak 28.

Uvjeti za primatelje povučenih proizvoda

1.   Primatelji povučenih proizvoda za besplatnu distribuciju u sektorima iz članka 42. točaka (a), (e) i (f) Uredbe (EU) 2021/2115 obvezuju se:

| (a) | poštovati pravila o tržišnim standardima utvrđena u Uredbi (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

poštovati pravila o tržišnim standardima utvrđena u Uredbi (EU) br. 1308/2013;

| (b) | voditi zasebnu evidenciju zaliha za predmetne operacije povlačenja; |
| --- | --- |

(b)

voditi zasebnu evidenciju zaliha za predmetne operacije povlačenja;

| (c) | prihvatiti provjere predviđene zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

(c)

prihvatiti provjere predviđene zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom;

| (d) | dostaviti prateću dokumentaciju o krajnjoj svrsi svakog od predmetnih proizvoda, u obliku potvrde o preuzimanju ili jednakovrijedne isprave kojom se potvrđuje da je povučene proizvode preuzela treća strana radi njihove besplatne distribucije. |
| --- | --- |

(d)

dostaviti prateću dokumentaciju o krajnjoj svrsi svakog od predmetnih proizvoda, u obliku potvrde o preuzimanju ili jednakovrijedne isprave kojom se potvrđuje da je povučene proizvode preuzela treća strana radi njihove besplatne distribucije.

Države članice mogu odlučiti da primatelji ne moraju voditi evidenciju iz prvog podstavka točke (b) ako primaju količine manje od maksimalne, koju utvrđuju na temelju dokumentirane analize rizika.

2.   Primatelji povučenih proizvoda u svrhe koje nisu besplatna distribucija obvezuju se:

| (a) | poštovati pravila o tržišnim standardima utvrđena u Uredbi (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

poštovati pravila o tržišnim standardima utvrđena u Uredbi (EU) br. 1308/2013;

| (b) | voditi zasebnu evidenciju zaliha i financijske račune za predmetne operacije ako država članica smatra da je to potrebno unatoč činjenici da je proizvod denaturiran prije isporuke; |
| --- | --- |

(b)

voditi zasebnu evidenciju zaliha i financijske račune za predmetne operacije ako država članica smatra da je to potrebno unatoč činjenici da je proizvod denaturiran prije isporuke;

| (c) | prihvatiti provjere predviđene zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

(c)

prihvatiti provjere predviđene zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom;

| (d) | da neće tražiti dodatnu potporu za alkohol proizveden iz predmetnih proizvoda u slučaju povučenih proizvoda namijenjenih destilaciji. |
| --- | --- |

(d)

da neće tražiti dodatnu potporu za alkohol proizveden iz predmetnih proizvoda u slučaju povučenih proizvoda namijenjenih destilaciji.

Članak 29.

Tržišni standardi povučenih proizvoda

1.   Proizvod povučen s tržišta u svrhe koje nisu besplatna distribucija u sektorima iz članka 42. točaka (a), (e) i (f) Uredbe (EU) 2021/2115 mora biti usklađen s relevantnim standardom i pravilima za stavljanje tog proizvoda na tržište iz Uredbe (EU) br. 1308/2013, osim pravila o prezentiranju i označivanju proizvoda.

Ako se voće i povrće povlače u rasutom stanju, moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za klasu II. kako su utvrđeni u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 543/2011 (12).

Međutim, minijaturni proizvodi iz sektora voća i povrća, kako je definirano relevantnim standardom, moraju ispunjavati primjenjive tržišne standarde, uključujući odredbe o prezentiranju i označivanju proizvoda.

2.   Ako za određeno voće ili povrće nije utvrđen tržišni standard, moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi utvrđeni u Prilogu VI. Države članice mogu utvrditi dodatna pravila kojima se nadopunjuju ti minimalni zahtjevi.

Odjeljak 3.

Osnova za izračun financijske pomoći Unije

Članak 30.

Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za novopriznate organizacije ili skupine

Ako u trogodišnjem razdoblju nakon njihova priznanja povijesni podaci o proizvodnji stavljenoj na tržište za organizaciju proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalnu organizaciju proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupinu proizvođača u sektorima iz članka 42. točaka (a), (e) i (f) Uredbe (EU) 2021/2115 nisu dostupni za prethodne tri godine, države članice prihvaćaju vrijednost proizvodnje stavljene na tržište ili utržive proizvodnje tijekom razdoblja od 12 uzastopnih mjeseci koju priopći organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača i za koju predmetna organizacija odnosno skupina proizvođača može državi članici na zadovoljavajući način dokazati da ima stvarni kapacitet staviti je na tržište u ime svojih članova proizvođača.

No ako je organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača priopćila vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za potrebe svojeg priznavanja, država članica prihvaća samo tu vrijednost.

Članak 31.

Osnova za izračun vrijednosti proizvodnje stavljene na tržište

1.   Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za organizaciju proizvođača, transnacionalnu organizaciju proizvođača ili skupinu proizvođača u sektorima iz članka 42. točaka (a), (e) i (f) Uredbe (EU) 2021/2115 izračunava se na temelju proizvodnje same organizacije proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača ili skupine proizvođača i njihovih članova proizvođača koju je ta organizacija ili skupina stavila na tržište te obuhvaća proizvodnju samo onih proizvoda za koje je organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača ili skupina proizvođača priznata. Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište može obuhvaćati proizvode koji ne moraju biti u skladu s tržišnim standardima ako se ti standardi ne primjenjuju.

Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za udruženje organizacija proizvođača ili transnacionalno udruženje organizacija proizvođača izračunava se na temelju proizvodnje koju na tržište stavljaju samo udruženje organizacija proizvođača ili transnacionalno udruženje organizacija proizvođača i njihove organizacije članice te obuhvaća proizvodnju samo onih proizvoda za koje je udruženje organizacija proizvođača ili transnacionalno udruženje organizacija proizvođača priznato. Međutim, ako su operativni programi odobreni za udruženje organizacija proizvođača ili transnacionalno udruženje organizacija proizvođača i zasebno za njihove organizacije članice, vrijednost proizvodnje stavljene na tržište koja se računa za operativne programe članica ne uzima se u obzir u izračunu vrijednosti proizvodnje koju udruženje stavlja na tržište.

Osim toga, za sektore navedene u članku 42. točkama (e) i (f) Uredbe (EU) 2021/2115 vrijednost proizvodnje stavljene na tržište može uključivati i vrijednost proizvodnje obuhvaćene ugovorima koje je u ime svojih članova sklopila organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača.

2.   Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište izračunava se u svježoj fazi ili fazi prve prerade u kojoj se proizvod obično stavlja na tržište, u rasutom stanju ako se proizvodi smiju stavljati na tržište u rasutom stanju, i ne uključuje trošak daljnje prerade ili daljnjeg kondicioniranja ili vrijednost konačnih prerađenih proizvoda. Države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a navode kako se izračunava vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za svaki sektor.

Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište voća i povrća namijenjenog preradi koje su organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača ili njihovi članovi proizvođači ili društva kćeri iz stavka 7. ovog članka preradili sami ili preko vanjskih izvršitelja u jedan od prerađenih proizvoda od voća i povrća navedenih u dijelu X. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1308/2013 ili u neki drugi prerađeni proizvod iz ovog stavka izračunava se kao paušalna stopa primijenjena na fakturiranu vrijednost tih prerađenih proizvoda. Paušalne stope iznose:

| (a) | 53 % za voćne sokove; |
| --- | --- |

(a)

53 % za voćne sokove;

| (b) | 73 % za koncentrirane sokove; |
| --- | --- |

(b)

73 % za koncentrirane sokove;

| (c) | 77 % za koncentrat rajčice; |
| --- | --- |

(c)

77 % za koncentrat rajčice;

| (d) | 62 % za zamrznuto voće i povrće; |
| --- | --- |

(d)

62 % za zamrznuto voće i povrće;

| (e) | 48 % za voće i povrće u konzervama; |
| --- | --- |

(e)

48 % za voće i povrće u konzervama;

| (f) | 70 % za gljive Agaricus bisporus u konzervama i druge gljive iz uzgoja konzervirane u salamuri; |
| --- | --- |

(f)

70 % za gljive Agaricus bisporus u konzervama i druge gljive iz uzgoja konzervirane u salamuri;

| (g) | 81 % za voće privremeno konzervirano u salamuri; |
| --- | --- |

(g)

81 % za voće privremeno konzervirano u salamuri;

| (h) | 81 % za sušeno voće; |
| --- | --- |

(h)

81 % za sušeno voće;

| (i) | 27 % za prerađeno voće i povrće osim onog iz točaka od (a) do (h); |
| --- | --- |

(i)

27 % za prerađeno voće i povrće osim onog iz točaka od (a) do (h);

| (j) | 12 % za prerađeno aromatično bilje; |
| --- | --- |

(j)

12 % za prerađeno aromatično bilje;

| (k) | 41 % za papriku u prahu. |
| --- | --- |

(k)

41 % za papriku u prahu.

3.   Države članice mogu omogućiti korisniku da uključi vrijednost nusproizvoda u vrijednost proizvodnje stavljene na tržište.

4.   Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište uključuje vrijednost povlačenja s tržišta za besplatnu distribuciju. Vrijednost povlačenja za besplatnu distribuciju izračunava se na temelju prosječne cijene tih proizvoda koje je organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača stavila na tržište u predmetnom razdoblju.

5.   U vrijednost proizvodnje stavljene na tržište ubraja se samo proizvodnja organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača, skupine proizvođača ili njihovih članova proizvođača koju stavlja na tržište ta organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača.

Proizvodnja članova proizvođača organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača koju na tržište stavlja druga organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača koju je imenovala njihova vlastita organizacija ubraja se u vrijednost proizvodnje stavljene na tržište organizacije, udruženja ili skupine koja ju je i stavila na tržište. Zabranjeno je dvostruko računanje.

6.   Osim ako se primjenjuje stavak 7., račun za proizvodnju organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača stavljenu na tržište izdaje se u fazi „franko organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača” kad je ta proizvodnja spremna za stavljanje na tržište, isključujući:

| (a) | PDV; |
| --- | --- |

(a)

PDV;

| (b) | troškove prijevoza unutar organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača. |
| --- | --- |

(b)

troškove prijevoza unutar organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača.

7.   No vrijednost proizvodnje stavljene na tržište isto se tako može izračunati u fazi „franko društvo kći”, na osnovi utvrđenoj u stavku 6., pod uvjetom da je barem 90 % udjela ili kapitala društva kćeri u vlasništvu:

| (a) | jedne organizacije proizvođača ili udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača; ili |
| --- | --- |

(a)

jedne organizacije proizvođača ili udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača; ili

| (b) | ovisno o odobrenju države članice, članova proizvođača organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača ako se time doprinosi ciljevima navedenima u članku 152. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(b)

ovisno o odobrenju države članice, članova proizvođača organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača ako se time doprinosi ciljevima navedenima u članku 152. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013.

8.   U slučaju eksternalizacije, vrijednost proizvodnje stavljene na tržište izračunava se u fazi „franko organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača” i obuhvaća dodanu gospodarsku vrijednost aktivnosti koju je organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača eksternalizirala svojim članovima, trećim stranama ili društvu kćeri osim onog iz stavka 7.

9.   Ako je došlo do smanjenja proizvodnje zbog prirodnih katastrofa, klimatskih prilika, bolesti bilja ili životinja ili najezde štetnika, svaka odšteta iz osiguranja primljena na temelju mjera osiguranja berbe ili proizvodnje iz članka 18. ili na temelju istovjetnih mjera koje su poduzeli organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača ili njihovi članovi proizvođači zbog tih razloga može se uračunati u vrijednost proizvodnje stavljene na tržište u referentnom razdoblju od 12 mjeseci u kojem je odšteta stvarno isplaćena.

Članak 32.

Referentno razdoblje i gornja granica financijske pomoći Unije

1.   Države članice za svaku organizaciju proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalnu organizaciju proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupinu proizvođača određuju referentno razdoblje od 12 mjeseci, koje počinje najranije 1. siječnja tri godine prije godine za koju je potpora zatražena i završava najkasnije 31. prosinca godine koja prethodi godini za koju je potpora zatražena.

Referentno razdoblje od 12 mjeseci računovodstveno je razdoblje predmetne organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača.

Metodologija utvrđivanja referentnog razdoblja ne smije se mijenjati tijekom trajanja programa osim u opravdanim situacijama.

2.   Države članice odlučuju hoće li se gornja granica financijske pomoći Unije operativnom fondu svake godine određivati:

| (a) | na temelju vrijednosti proizvodnje u referentnom razdoblju koju su stavili na tržište proizvođači koji su članovi organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača 1. siječnja godine za koju je zatražena potpora; ili |
| --- | --- |

(a)

na temelju vrijednosti proizvodnje u referentnom razdoblju koju su stavili na tržište proizvođači koji su članovi organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača 1. siječnja godine za koju je zatražena potpora; ili

| (b) | na temelju stvarne vrijednosti proizvodnje u predmetnom referentnom razdoblju koju je stavila na tržište predmetna organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača. U tom slučaju pravilo se primjenjuje na sve korisnike u toj državi članici koji nisu transnacionalni. |
| --- | --- |

(b)

na temelju stvarne vrijednosti proizvodnje u predmetnom referentnom razdoblju koju je stavila na tržište predmetna organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača. U tom slučaju pravilo se primjenjuje na sve korisnike u toj državi članici koji nisu transnacionalni.

3.   Ako se vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za određeni proizvod za određenu godinu smanji za najmanje 35 % u odnosu na prosjek za prethodna tri referentna razdoblja od 12 mjeseci, primjenjuje se sljedeće:

| (a) | ako je do smanjenja došlo zbog razloga koji su izvan odgovornosti i kontrole organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača, smatra se da vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za taj proizvod čini 65 % prosječne vrijednosti u prethodna tri referentna razdoblja od 12 mjeseci; |
| --- | --- |

(a)

ako je do smanjenja došlo zbog razloga koji su izvan odgovornosti i kontrole organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača, smatra se da vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za taj proizvod čini 65 % prosječne vrijednosti u prethodna tri referentna razdoblja od 12 mjeseci;

| (b) | ako je do smanjenja došlo zbog prirodnih katastrofa, klimatskih prilika, bolesti bilja ili najezde štetnika koje su izvan odgovornosti i kontrole organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača, smatra se da vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za taj proizvod čini 85 % prosječne vrijednosti u prethodna tri referentna razdoblja od 12 mjeseci. |
| --- | --- |

(b)

ako je do smanjenja došlo zbog prirodnih katastrofa, klimatskih prilika, bolesti bilja ili najezde štetnika koje su izvan odgovornosti i kontrole organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, transnacionalne organizacije proizvođača, transnacionalnog udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača, smatra se da vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za taj proizvod čini 85 % prosječne vrijednosti u prethodna tri referentna razdoblja od 12 mjeseci.

U oba slučaja organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača mora dokazati nadležnom tijelu predmetne države članice da su ti razlozi bili izvan njihove odgovornosti i kontrole.

Ako organizacija proizvođača, udruženje organizacija proizvođača, transnacionalna organizacija proizvođača, transnacionalno udruženje organizacija proizvođača ili skupina proizvođača dokaže predmetnoj državi članici da su ti razlozi bili izvan njihove odgovornosti i kontrole te da su poduzeli potrebne preventivne mjere, smatra se da vrijednost proizvodnje stavljene na tržište za taj proizvod čini 100 % njegove prosječne vrijednosti u prethodna tri referentna razdoblja od 12 mjeseci.

POGLAVLJE III.

Sektor voća i povrća

Članak 33.

Troškovi kondicioniranja za besplatnu distribuciju

Plaćanje rashoda organizaciji proizvođača, udruženju organizacija proizvođača, transnacionalnoj organizaciji proizvođača i transnacionalnom udruženju organizacija proizvođača povezanih s troškovima kondicioniranja voća i povrća povučenog s tržišta za besplatnu distribuciju u okviru operativnih programa utvrđeno je u Prilogu VII.

Članak 34.

Izračun stupnja organizacije proizvođača za potrebe nacionalne financijske pomoći

1.   Pri utvrđivanju razine nacionalne financijske pomoći u sektoru voća i povrća u skladu s člankom 53. Uredbe (EU) 2021/2115 stupanj organizacije u pojedinoj regiji države članice izračunava se na temelju vrijednosti voća i povrća proizvedenog u predmetnoj regiji koje organizacije stavljaju na tržište i uključuje samo one proizvode za koje su te organizacije priznate. Članak 31. ove Uredbe primjenjuje se mutatis mutandis.

2.   Za potrebe ovog članka uzima se u obzir samo voće i povrće proizvedeno u regiji iz stavka 3.

3.   Države članice definiraju regije kao posebne dijelove svojeg državnog područja u skladu s objektivnim i nediskriminacijskim kriterijima, kao što su njihove agronomske i gospodarske značajke i njihov regionalni potencijal za poljoprivredu ili uzgoj voća i povrća ili njihova institucionalna ili administrativna struktura, za koje su dostupni podaci za izračun stupnja organizacije proizvođača u skladu sa stavkom 1.

Popis regija koje je država članica utvrdila ne smije se mijenjati najmanje pet godina, osim ako je takva izmjena objektivno opravdana, posebno zbog razloga koji nisu povezani s izračunom stupnja organizacije proizvođača u predmetnoj regiji ili regijama.

4.   Države članice do 31. siječnja svake godine obavješćuju Komisiju o popisu regija koje ispunjavaju kriterije iz članka 53. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) 2021/2115 i o iznosu nacionalne financijske pomoći koji se dodjeljuje organizacijama proizvođača u tim regijama.

Države članice obavješćuju Komisiju o svakoj izmjeni popisa regija.

5.   Organizacija proizvođača koja želi podnijeti zahtjev za nacionalnu financijsku pomoć prema potrebi izmjenjuje svoj operativni program.

Članak 35.

Trogodišnji prosjek za povlačenja s tržišta za besplatnu distribuciju

1.   Ograničenje od 5 % količine proizvodnje stavljene na tržište iz članka 52. stavka 6. točke (a) Uredbe (EU) 2021/2115 izračunava se na temelju prosjeka ukupne količine proizvoda za koje je organizacija proizvođača priznata i koje je organizacija proizvođača stavila na tržište u tri prethodne godine.

2.   Za novopriznate organizacije proizvođača podaci za tržišne godine prije priznavanja odgovaraju sljedećem:

| (a) | ako je organizacija bila skupina proizvođača, jednakovrijednim podacima za tu skupinu proizvođača; ili |
| --- | --- |

(a)

ako je organizacija bila skupina proizvođača, jednakovrijednim podacima za tu skupinu proizvođača; ili

| (b) | količini uzetoj u obzir pri podnošenju zahtjeva za priznavanje. |
| --- | --- |

(b)

količini uzetoj u obzir pri podnošenju zahtjeva za priznavanje.

POGLAVLJE IV.

Sektor pčelarstva

Članak 36.

Definicija košnice

Za potrebe ovog poglavlja izraz „košnica” znači jedinica koja sadržava koloniju pčela medarica koja se koristi za proizvodnju meda, ostalih proizvoda pčelarstva ili rasplodnog materijala pčela medarica i sve elemente potrebne za njihovo preživljavanje.

Članak 37.

Metoda izračuna broja košnica

Broj košnica spremnih za prezimljavanje na državnom području država članica od 1. rujna do 31. prosinca izračunava se svake godine u skladu s uvriježenom i pouzdanom metodom utvrđenom u strateškim planovima u okviru ZPP-a.

Članak 38.

Obavijest o broju košnica

Godišnja obavijest o broju košnica iz članka 55. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/2115 izračunanom u skladu s člankom 37. ove Uredbe dostavlja se do 15. lipnja svake godine, počevši od 2023.

Članak 39.

Minimalni doprinos Unije

Minimalni doprinos Unije za rashode povezane s provedbom vrsta intervencija u sektoru pčelarstva iz članka 55. Uredbe (EU) 2021/2115 koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a iznosi 30 %.

POGLAVLJE V.

Sektor vina

Članak 40.

Korisnici

1.   Države članice utvrđuju koji se gospodarski subjekti mogu koristiti intervencijama u sektoru vina navedenima u njihovim strateškim planovima u okviru ZPP-a. Ti gospodarski subjekti uključuju korisnike iz stavaka 2., 3. i 4. te strukovne organizacije, organizacije proizvođača vina, udruženja organizacija proizvođača vina, privremena ili trajna udruženja dvaju ili više proizvođača vina i međusektorske organizacije.

2.   Države članice propisuju da su vinogradari jedini korisnici vrsta intervencija „restrukturiranje i konverzija vinograda”, „zelena berba” i „osiguranje berbe” iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točaka (a), (c) i (d) Uredbe (EU) 2021/2115.

3.   Javnopravno tijelo ne može se koristiti potporom u okviru vrsta intervencija u sektoru vina. Ipak, države članice mogu dopustiti da se javnopravno tijelo koristi potporom:

| (a) | za mjere koje poduzimaju međusektorske organizacije kako je navedeno u članku 58. stavku 1. prvom podstavku točkama (i) i (j) Uredbe (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

(a)

za mjere koje poduzimaju međusektorske organizacije kako je navedeno u članku 58. stavku 1. prvom podstavku točkama (i) i (j) Uredbe (EU) 2021/2115;

| (b) | za mjere informiranja te promidžbu i komunikaciju koje se provode u trećim zemljama kako je navedeno u članku 58. stavku 1. prvom podstavku točkama (h) i (k) Uredbe (EU) 2021/2115, pod uvjetom da ono nije jedini korisnik potpore dodijeljene za te intervencije. |
| --- | --- |

(b)

za mjere informiranja te promidžbu i komunikaciju koje se provode u trećim zemljama kako je navedeno u članku 58. stavku 1. prvom podstavku točkama (h) i (k) Uredbe (EU) 2021/2115, pod uvjetom da ono nije jedini korisnik potpore dodijeljene za te intervencije.

4.   Privatna poduzeća mogu biti korisnici mjera promidžbe i komunikacije koje se provode u trećim zemljama kako je navedeno u članku 58. stavku 1. prvom podstavku točki (k) Uredbe (EU) 2021/2115.

5.   Potpora se ne dodjeljuje proizvođačima koji obrađuju nezakonite nasade i površine zasađene vinovom lozom bez odobrenja u skladu s člankom 71. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Članak 41.

Ponovna sadnja vinograda zbog zdravstvenih ili fitosanitarnih razloga

Godišnji rashodi kojima države članice podupiru intervencije određene u njihovim strateškim planovima u okviru ZPP-a koje se odnose na ponovnu sadnju vinograda nakon obveznog krčenja ne smiju premašiti 15 % ukupnih godišnjih rashoda za restrukturiranje i konverziju vinograda u skladu s člankom 58. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Uredbe (EU) 2021/2115 koje predmetna država članica plaća u pojedinoj financijskoj godini.

Troškovi krčenja i naknada za gubitak prihoda ne smatraju se prihvatljivim rashodom u okviru ove vrste intervencije.

Članak 42.

Zasađena površina

1.   Za potrebe članka 58. stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (c) Uredbe (EU) 2021/2115 površina zasađena vinovom lozom određena je vanjskim perimetrom trsova, a tome se dodaje granični pojas čija je širina jednaka polovini udaljenosti između redova.

2.   Ako država članica odluči provjeriti prihvatljive troškove operacija za restrukturiranje i konverziju vinograda i zelenu berbu isključivo na temelju standardnih ljestvica jediničnih troškova na osnovi mjernih jedinica koje se ne odnose na površinu ili na osnovi prateće dokumentacije koju trebaju dostaviti korisnici, nadležna tijela mogu odlučiti da zasađenu površinu neće mjeriti kako je utvrđeno u stavku 1.

POGLAVLJE VI.

Sektor hmelja

Članak 43.

Financijska pomoć Unije

Maksimalna financijska pomoć Unije koja se dodjeljuje svakoj organizaciji ili udruženju proizvođača, kako je navedeno u članku 62. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/2115, izračunava se razmjerno na temelju prihvatljivih površina njihovih članova proizvođača koje su zasađene hmeljem. Kako bi bila prihvatljiva, gustoća sklopa na površinama zasađenima hmeljem mora biti ujednačena i iznositi najmanje 1 500 biljaka po hektaru u slučaju dvostrukog vezivanja konopom/žicom ili najmanje 2 000 biljaka po hektaru u slučaju jednostrukog vezivanja konopom/žicom.

Te površine uključuju samo površine omeđene linijom koja povezuje vanjske žice vezane na stupove. Ako duž te linije postoje biljke hmelja, s obje strane može se dodati pojas širine koja odgovara prosječnoj širini prolaza na toj parceli. Dodatni pojas ne smije biti dio javnog puta. Rubni dijelovi na oba kraja redova hmelja koji su potrebni za okretanje poljoprivrednih strojeva mogu se uključiti u tu površinu pod uvjetom da nijedan nije dulji od osam metara, da se računaju samo jednom i da nisu dio javnog puta.

Te površine ne uključuju površine zasađene mladim biljkama hmelja, koje se prvenstveno uzgajaju kao proizvodi rasadnika.

POGLAVLJE VII.

Sektor stočarstva

Članak 44.

Obnavljanje stočnog fonda nakon prisilnog klanja zbog zdravstvenih razloga ili zbog gubitaka uzrokovanih prirodnim katastrofama

1.   Države članice osiguravaju da se vrsta intervencije „obnavljanje stočnog fonda nakon prisilnog klanja zbog zdravstvenih razloga ili zbog gubitaka uzrokovanih prirodnim katastrofama” iz članka 47. stavka 2. točke (e) Uredbe (EU) 2021/2115 provodi samo ako su poduzete mjere za kontrolu bolesti u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

2.   Rashodi za obnovu stočnog fonda ne premašuju 20 % ukupnih rashoda u okviru operativnih programa.

GLAVA IV.

DODATNI ZAHTJEVI ZA ODREĐENE VRSTE INTERVENCIJA U PODRUČJU RURALNOG RAZVOJA

Članak 45.

Očuvanje, održiva upotreba i razvoj genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu

1.   Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije povezane s očuvanjem, održivom upotrebom i razvojem genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu iz članka 70. Uredbe (EU) 2021/2115 mogu predvidjeti potporu samo kao:

| (a) | obveze u području poljoprivrede, okoliša i klime za očuvanje ugroženih pasmina i biljnih sorti kojima prijeti genetska erozija na poljoprivrednim gospodarstvima; ili |
| --- | --- |

(a)

obveze u području poljoprivrede, okoliša i klime za očuvanje ugroženih pasmina i biljnih sorti kojima prijeti genetska erozija na poljoprivrednim gospodarstvima; ili

| (b) | potporu za aktivnosti očuvanja, održive upotrebe i razvoja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu. |
| --- | --- |

(b)

potporu za aktivnosti očuvanja, održive upotrebe i razvoja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu.

Aktivnosti obuhvaćene vrstom obveza u području poljoprivrede, okoliša i klime iz prvog podstavka točke (a) nisu prihvatljive za potporu u skladu s točkom (b) tog podstavka.

2.   Države članice osiguravaju da se u okviru obveza u području poljoprivrede, okoliša i klime za očuvanje ugroženih pasmina i biljnih sorti kojima prijeti genetska erozija na poljoprivrednim gospodarstvima iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) zahtijeva:

| (a) | uzgoj domaćih životinja lokalnih pasmina koje je kao ugrožene priznala država članica, koje su genetski prilagođene jednom ili više tradicionalnih sustava proizvodnje ili okolišu u toj državi članici i čiji je status ugroženosti znanstveno utvrdilo tijelo koje raspolaže potrebnim vještinama i znanjem u području ugroženih pasmina kako je navedeno u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća (14); ili |
| --- | --- |

(a)

uzgoj domaćih životinja lokalnih pasmina koje je kao ugrožene priznala država članica, koje su genetski prilagođene jednom ili više tradicionalnih sustava proizvodnje ili okolišu u toj državi članici i čiji je status ugroženosti znanstveno utvrdilo tijelo koje raspolaže potrebnim vještinama i znanjem u području ugroženih pasmina kako je navedeno u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća (14); ili

| (b) | očuvanje genetskih resursa bilja koji su se prirodno prilagodili lokalnim i regionalnim uvjetima i kojima prijeti genetska erozija. |
| --- | --- |

(b)

očuvanje genetskih resursa bilja koji su se prirodno prilagodili lokalnim i regionalnim uvjetima i kojima prijeti genetska erozija.

3.   Sljedeće vrste domaćih životinja lokalnih pasmina iz stavka 2. točke (a) mogu biti prihvatljive za potporu:

| (a) | goveda; |
| --- | --- |

(a)

goveda;

| (b) | ovce; |
| --- | --- |

(b)

ovce;

| (c) | koze; |
| --- | --- |

(c)

koze;

| (d) | kopitari (Equus caballus i Equus asinus); |
| --- | --- |

(d)

kopitari (Equus caballus i Equus asinus);

| (e) | svinje; |
| --- | --- |

(e)

svinje;

| (f) | ptice; |
| --- | --- |

(f)

ptice;

| (g) | kunići; |
| --- | --- |

(g)

kunići;

| (h) | pčele. |
| --- | --- |

(h)

pčele.

4.   Države članice smatraju da su lokalne pasmine iz stavka 2. točke (a) prihvatljive za potporu samo ako su ispunjeni sljedeći zahtjevi:

| (a) | naveden je broj predmetnih rasplodnih ženki na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(a)

naveden je broj predmetnih rasplodnih ženki na nacionalnoj razini;

| (b) | priznato relevantno uzgojno udruženje vodi i ažurira matičnu knjigu stada ili jata za određenu pasminu. |
| --- | --- |

(b)

priznato relevantno uzgojno udruženje vodi i ažurira matičnu knjigu stada ili jata za određenu pasminu.

5.   Države članice smatraju da biljnim genetskim resursima iz stavka 2. točke (b) prijeti genetska erozija ako su dostavljeni dostatni dokazi o genetskoj eroziji koji se temelje na znanstvenim rezultatima ili pokazateljima smanjenja lokalnih populacija ili primitivnih lokalnih sorti i njihove populacijske raznolikosti te, prema potrebi, promjena u prevladavajućim poljoprivrednim praksama na lokalnoj razini.

6.   Države članice osiguravaju da operacije za očuvanje, održivu upotrebu i razvoj genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) obuhvaćaju sljedeće:

| (a) | ciljana djelovanja kojima se promiče in situ i ex situ očuvanje, opisivanje, prikupljanje i korištenje genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu, uključujući internetske popise genetskih resursa koji se trenutačno čuvaju in situ, uključujući čuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili na šumarskom gospodarstvu, i ex situ zbirke i baze podataka; |
| --- | --- |

(a)

ciljana djelovanja kojima se promiče in situ i ex situ očuvanje, opisivanje, prikupljanje i korištenje genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu, uključujući internetske popise genetskih resursa koji se trenutačno čuvaju in situ, uključujući čuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili na šumarskom gospodarstvu, i ex situ zbirke i baze podataka;

| (b) | usklađeno djelovanje kojim se promiče razmjena informacija među nadležnim organizacijama država članica radi očuvanja, opisivanja, prikupljanja i korištenja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu Unije; |
| --- | --- |

(b)

usklađeno djelovanje kojim se promiče razmjena informacija među nadležnim organizacijama država članica radi očuvanja, opisivanja, prikupljanja i korištenja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu Unije;

| (c) | prateća djelovanja: informiranje, širenje znanja, savjetovanje, osposobljavanje i pripremu tehničkih izvješća, uz uključivanje nevladinih organizacija i drugih dionika. |
| --- | --- |

(c)

prateća djelovanja: informiranje, širenje znanja, savjetovanje, osposobljavanje i pripremu tehničkih izvješća, uz uključivanje nevladinih organizacija i drugih dionika.

7.   Za potrebe stavka 1. prvog podstavka točke (b) primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „očuvanje in situ” u poljoprivredi znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavima i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta ili divljih pasmina sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju, a u slučaju udomaćenih životinjskih pasmina ili uzgojenih biljnih vrsta, u kultiviranom okruženju u kojem su razvile svoja specifična svojstva; |
| --- | --- |

(a)

„očuvanje in situ” u poljoprivredi znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavima i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta ili divljih pasmina sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju, a u slučaju udomaćenih životinjskih pasmina ili uzgojenih biljnih vrsta, u kultiviranom okruženju u kojem su razvile svoja specifična svojstva;

| (b) | „očuvanje in situ” u šumarstvu znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavima i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju; |
| --- | --- |

(b)

„očuvanje in situ” u šumarstvu znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavima i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju;

| (c) | „očuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili šumarskom gospodarstvu” znači očuvanje in situ i razvoj na razini poljoprivrednog gospodarstva ili šumarskog gospodarstva; |
| --- | --- |

(c)

„očuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili šumarskom gospodarstvu” znači očuvanje in situ i razvoj na razini poljoprivrednog gospodarstva ili šumarskog gospodarstva;

| (d) | „očuvanje ex situ” znači očuvanje genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo izvan njegova prirodnog staništa; |
| --- | --- |

(d)

„očuvanje ex situ” znači očuvanje genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo izvan njegova prirodnog staništa;

| (e) | „ex situzbirka ” znači zbirka genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo koji se čuva izvan njegova prirodnog staništa. |
| --- | --- |

(e)

„ex situzbirka ” znači zbirka genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo koji se čuva izvan njegova prirodnog staništa.

Članak 46.

Dobrobit životinja

Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije povezane s obvezama u pogledu dobrobiti životinja iz članka 70. Uredbe (EU) 2021/2115 osiguravaju da se obvezama u pogledu dobrobiti životinja poboljšaju standardi metoda proizvodnje u barem jednom od sljedećih područja:

| (a) | voda, hrana i skrb za životinje u skladu s prirodnim potrebama životinja; |
| --- | --- |

(a)

voda, hrana i skrb za životinje u skladu s prirodnim potrebama životinja;

| (b) | bolji uvjeti smještaja za životinje koji im omogućuju veću slobodu kretanja, na primjer više prostora, podne površine, prirodno svjetlo, mikroklimatska kontrola, te uvjeti smještaja kao što je slobodno prasenje ili smještaj u skupinama, ovisno o prirodnim potrebama životinja; |
| --- | --- |

(b)

bolji uvjeti smještaja za životinje koji im omogućuju veću slobodu kretanja, na primjer više prostora, podne površine, prirodno svjetlo, mikroklimatska kontrola, te uvjeti smještaja kao što je slobodno prasenje ili smještaj u skupinama, ovisno o prirodnim potrebama životinja;

| (c) | uvjeti koji omogućuju izražavanje prirodnog ponašanja, kao što je obogaćivanje životnog okruženja ili kasno odbijanje od mlijeka; |
| --- | --- |

(c)

uvjeti koji omogućuju izražavanje prirodnog ponašanja, kao što je obogaćivanje životnog okruženja ili kasno odbijanje od mlijeka;

| (d) | pristup otvorenim prostorima i ispaša; |
| --- | --- |

(d)

pristup otvorenim prostorima i ispaša;

| (e) | postupci kojima se povećava otpornost i dugovječnost životinja, među ostalim pasmina koje sporije rastu; |
| --- | --- |

(e)

postupci kojima se povećava otpornost i dugovječnost životinja, među ostalim pasmina koje sporije rastu;

| (f) | prakse kojima se izbjegava sakaćenje ili kastracija životinja. U posebnim slučajevima kad se smatra da su sakaćenje ili kastracija životinja nužni, potrebno je primijeniti anestetike, analgeziju i protuupalne lijekove ili imunokastraciju; |
| --- | --- |

(f)

prakse kojima se izbjegava sakaćenje ili kastracija životinja. U posebnim slučajevima kad se smatra da su sakaćenje ili kastracija životinja nužni, potrebno je primijeniti anestetike, analgeziju i protuupalne lijekove ili imunokastraciju;

| (g) | sanitarne mjere za sprečavanje neprenosivih bolesti koje ne zahtijevaju upotrebu medicinskih tvari kao što su cjepiva, insekticidi ili lijekovi protiv parazita. |
| --- | --- |

(g)

sanitarne mjere za sprečavanje neprenosivih bolesti koje ne zahtijevaju upotrebu medicinskih tvari kao što su cjepiva, insekticidi ili lijekovi protiv parazita.

Članak 47.

Sustavi kvalitete

Države članice koje u svoje strateške planove u okviru ZPP-a uključe intervencije koje se odnose na sustave kvalitete iz članka 77. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) 2021/2115 osiguravaju da nacionalni priznati sustavi kvalitete obuhvaćaju:

| (a) | sustave kvalitete, uključujući programe certificiranja poljoprivrednih gospodarstava, za poljoprivredne proizvode, pamuk ili prehrambene proizvode, koje države članice priznaju kao usklađene sa sljedećim kriterijima:






  i. | specifičnost konačnog proizvoda proizvedenog u skladu s navedenim sustavima proizlazi iz jasnih obveza da se zajamči bilo što od sljedećeg:






  — | specifična svojstva proizvoda, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

sustave kvalitete, uključujući programe certificiranja poljoprivrednih gospodarstava, za poljoprivredne proizvode, pamuk ili prehrambene proizvode, koje države članice priznaju kao usklađene sa sljedećim kriterijima:

i.

specifičnost konačnog proizvoda proizvedenog u skladu s navedenim sustavima proizlazi iz jasnih obveza da se zajamči bilo što od sljedećeg:

—

specifična svojstva proizvoda,

| — | specifične metode uzgoja ili proizvodnje, ili |
| --- | --- |

—

specifične metode uzgoja ili proizvodnje, ili

| — | kvaliteta konačnog proizvoda koja znatno premašuje standarde za komercijalne proizvode u pogledu javnog zdravlja, zdravlja životinja ili bilja, dobrobiti životinja ili zaštite okoliša, |
| --- | --- |

—

kvaliteta konačnog proizvoda koja znatno premašuje standarde za komercijalne proizvode u pogledu javnog zdravlja, zdravlja životinja ili bilja, dobrobiti životinja ili zaštite okoliša,

| ii. | sustav je otvoren svim proizvođačima; |
| --- | --- |

ii.

sustav je otvoren svim proizvođačima;

| iii. | sustav uključuje obvezujuće specifikacije proizvoda, a usklađenost s navedenim specifikacijama provjeravaju javna tijela ili neovisno inspekcijsko tijelo; |
| --- | --- |

iii.

sustav uključuje obvezujuće specifikacije proizvoda, a usklađenost s navedenim specifikacijama provjeravaju javna tijela ili neovisno inspekcijsko tijelo;

| iv. | sustav je transparentan i osigurava potpunu sljedivost proizvoda; |
| --- | --- |

iv.

sustav je transparentan i osigurava potpunu sljedivost proizvoda;

| (b) | dobrovoljne programe certificiranja poljoprivrednih proizvoda koje države članice priznaju kao usklađene sa smjernicama Unije za najbolju praksu za provedbu dobrovoljnih programa certificiranja iz Komunikacije Komisije o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima od 16. prosinca 2010. naslovljene „Smjernice EU-a za najbolju praksu za dobrovoljne programe certificiranja za poljoprivredne i prehrambene proizvode” (15). |
| --- | --- |

(b)

dobrovoljne programe certificiranja poljoprivrednih proizvoda koje države članice priznaju kao usklađene sa smjernicama Unije za najbolju praksu za provedbu dobrovoljnih programa certificiranja iz Komunikacije Komisije o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima od 16. prosinca 2010. naslovljene „Smjernice EU-a za najbolju praksu za dobrovoljne programe certificiranja za poljoprivredne i prehrambene proizvode” (15).

15

GLAVA V.

PRAVILA O OMJERU ZA STANDARD GAEC 1

Članak 48.

Pravila o omjeru za standard GAEC 1

1.   Za održavanje trajnih travnjaka u skladu sa standardom GAEC 1 iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115 države članice osiguravaju da se omjer trajnih travnjaka u odnosu na poljoprivrednu površinu ne smanji za više od 5 % u usporedbi s referentnim omjerom koji svaka država članica treba odrediti u svojem strateškom planu u okviru ZPP-a na način da površine trajnih travnjaka podijeli s ukupnom poljoprivrednom površinom.

Za potrebe određivanja referentnog omjera iz prvog podstavka:

| (a) | „površine trajnih travnjaka” znači trajni travnjaci koje su 2018. prijavili poljoprivrednici koji primaju izravna plaćanja u skladu s člankom 72. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16), utvrđeni na temelju članka 2. stavka 1. drugog podstavka točke 23. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 640/2014 (17), koje države članice prema potrebi prilagođavaju kako bi se uzeo u obzir učinak mogućih promjena, posebno u definiciji trajnih travnjaka koju države članice trebaju utvrditi u skladu s člankom 4. stavkom 3. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

(a)

„površine trajnih travnjaka” znači trajni travnjaci koje su 2018. prijavili poljoprivrednici koji primaju izravna plaćanja u skladu s člankom 72. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16), utvrđeni na temelju članka 2. stavka 1. drugog podstavka točke 23. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 640/2014 (17), koje države članice prema potrebi prilagođavaju kako bi se uzeo u obzir učinak mogućih promjena, posebno u definiciji trajnih travnjaka koju države članice trebaju utvrditi u skladu s člankom 4. stavkom 3. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2115;

| (b) | „ukupna poljoprivredna površina” znači poljoprivredna površina koju su 2018. u skladu s člankom 72. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013 prijavili poljoprivrednici koji primaju izravna plaćanja, utvrđena na temelju članka 2. stavka 1. drugog podstavka točke 23. Delegirane uredbe (EU) br. 640/2014, koju države članice prema potrebi prilagođavaju, posebno kako bi se uzeo u obzir učinak mogućih promjena u definiciji poljoprivrednih površina koju države članice trebaju utvrditi u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/2115. |
| --- | --- |

(b)

„ukupna poljoprivredna površina” znači poljoprivredna površina koju su 2018. u skladu s člankom 72. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013 prijavili poljoprivrednici koji primaju izravna plaćanja, utvrđena na temelju članka 2. stavka 1. drugog podstavka točke 23. Delegirane uredbe (EU) br. 640/2014, koju države članice prema potrebi prilagođavaju, posebno kako bi se uzeo u obzir učinak mogućih promjena u definiciji poljoprivrednih površina koju države članice trebaju utvrditi u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/2115.

2.   Omjer trajnih travnjaka utvrđuje se svake godine na temelju površina koje su za tu godinu prijavili korisnici koji primaju izravna plaćanja na temelju glave III. poglavlja II. Uredbe (EU) 2021/2115 ili godišnja plaćanja na temelju članaka 70., 71. i 72. te uredbe u skladu s člankom 67. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća (18).

Države članice mogu utvrditi omjer trajnih travnjaka i referentni omjer na nacionalnoj, regionalnoj i podregionalnoj razini te na razini skupine gospodarstava ili poljoprivrednog gospodarstva.

3.   Ako se utvrdi da se omjer iz stavka 2. smanjio za više od 5 % na razini na kojoj se provodi standard GAEC 1, predmetna država članica uvodi obveze na razini poljoprivrednog gospodarstva za ponovnu prenamjenu zemljišta u trajni travnjak ili uspostavu površine trajnog travnjaka kojima su obuhvaćeni neki ili svi poljoprivrednici koji raspolažu zemljištem koje je u prethodnom razdoblju prenamijenjeno iz trajnog travnjaka u zemljište za druge namjene.

Međutim, smatra se da je obveza utvrđena u stavku 1. prvom podstavku ispunjena ako površina trajnih travnjaka u određenoj godini u apsolutnom smislu ostane unutar 0,5 % od površina trajnih travnjaka utvrđenih u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom točkom (a).

4.   Stavak 3. prvi podstavak ne primjenjuje se ako je smanjenje na razinu ispod praga od 5 % rezultat obveza iz članka 4. stavka 4. točaka (b) i (c) Uredbe (EU) 2021/2115 zbog kojih se poljoprivredna djelatnost više ne obavlja na predmetnim površinama, a koje ne uključuju nasade božićnih drvaca ili uzgoj usjeva ili stabala za proizvodnju energije.

5.   Za potrebe izračuna omjera iz stavka 2., površine koje su ponovno prenamijenjene u trajni travnjak ili uspostavljene kao trajni travnjak u skladu sa stavkom 3. ili uspostavljene kao trajni travnjak u okviru provedbe standarda GAEC 1 u državama članicama smatraju se trajnim travnjacima od prvog dana ponovne prenamjene ili uspostave. Te površine upotrebljavaju se za uzgoj trava ili drugog travolikog krmnog bilja u skladu s definicijom iz članka 4. stavka 3. točke (c) Uredbe (EU) 2021/2115 najmanje pet uzastopnih godina nakon ponovne prenamjene ili uspostave ili, u slučaju površina koje se već upotrebljavaju za uzgoj trava ili drugog travolikog krmnog bilja, tijekom preostalog broja godina potrebnog da se dosegne pet uzastopnih godina.

GLAVA VI.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 49.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. prosinca 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 435, 6.12.2021., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

2

(3)  https://www.unodc.org/unodc/en/treaties/single-convention.html

3

(4)  Direktiva Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedničkom katalogu sorata poljoprivrednih biljnih vrsta (SL L 193, 20.7.2002., str. 1.).

4

(5)  Direktiva Vijeća 2002/57/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena uljarica i predivog bilja (SL L 193, 20.7.2002., str. 74.).

5

(6)  Direktiva Komisije 2008/62/EZ od 20. lipnja 2008. o predviđanju određenih odstupanja za prihvaćanje poljoprivrednih lokalnih populacija i sorata koje su prirodno prilagođene lokalnim i regionalnim uvjetima i kojima prijeti genetska erozija te za stavljanje na tržište sjemena i sjemenskog krumpira tih lokalnih populacija i sorata (SL L 162, 21.6.2008., str. 13.).

6

(7)  Preporuka Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

7

(8)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) 2020/741 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o minimalnim zahtjevima za ponovnu upotrebu vode (SL L 177, 5.6.2020., str. 32.).

9

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 821/2014 оd 28. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu detaljnih postupaka za prijenos programskih doprinosa i upravljanje njima, izvješćivanja o financijskim instrumentima, tehničkih obilježja mjera informiranja i komunikacije za operacije te sustava evidentiranja i pohranjivanja podataka (SL L 223, 29.7.2014., str. 7.).

10

(11)  Uredba (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje i o izmjeni uredaba (EU) br. 228/2013, (EU) br. 652/2014 i (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 69/464/EEZ, 74/647/EEZ, 93/85/EEZ, 98/57/EZ, 2000/29/EZ, 2006/91/EZ i 2007/33/EZ (SL L 317, 23.11.2016., str. 4.).

11

(12)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (SL L 157, 15.6.2011., str. 1.).

12

(13)  Uredba (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (SL L 84, 31.3.2016., str. 1.).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda i trgovinu njima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja („Uredba o uzgoju životinja”) (SL L 171, 29.6.2016., str. 66.).

14

(15)  
  SL C 341, 16.12.2010., str. 5.

15

(16)  Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) 485/2008 (SL L 347, 20.12.2013., str. 549.).

16

(17)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 640/2014 od 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu integriranog administrativnog i kontrolnog sustava te uvjeta za odbijanje ili obustavu plaćanja i administrativne kazne koje se primjenjuju za izravna plaćanja, potporu ruralnom razvoju i višestruku sukladnost (SL L 181, 20.6.2014., str. 48.).

17

(18)  Uredba (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 187.).

18

---

PRILOG I.

Metoda Unije za provjeru sorti konoplje i određivanje sadržaja Δ9-tetrahidrokanabinola u sortama konoplje iz članka 3.

1.   Područje primjene

Metoda iz ovog Priloga služi za određivanje sadržaja Δ9-tetrahidrokanabinola (dalje u tekstu „sadržaj THC-a”) u sortama konoplje (Cannabis sativa L.). U metodi se prema potrebi primjenjuje postupak A ili B opisan u ovom Prilogu.

Metoda se temelji na kvantitativnom određivanju THC-a plinskom kromatografijom (PK) nakon ekstrakcije prikladnim otapalom.

1.1   Postupak A

Postupak A primjenjuje se za kontrole proizvodnje konoplje ako kontrolni uzorak za kontrole na terenu koje se provode svake godine obuhvaća najmanje 30 % površina prijavljenih za proizvodnju konoplje u skladu s člankom 4. stavkom 4. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/2115.

1.2   Postupak B

Postupak B primjenjuje se ako država članica uvede sustav prethodnog odobrenja za uzgoj konoplje, a najniža razina za kontrole na terenu obuhvaća najmanje 20 % površina prijavljenih za proizvodnju konoplje u skladu s člankom 4. stavkom 4. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/2115.

2.   Uzorkovanje

2.1   Uvjeti za uzimanje uzoraka

Uzorci se uzimaju po danu, i to sustavnim rasporedom da bi se osigurala reprezentativnost uzorka u odnosu na polje, ali uz isključenje rubova parcele.

2.1.1   Postupak A:

iz uspravnih biljaka određene sorte konoplje od svake se odabrane biljke uzima dio duljine 30 cm s najmanje jednim ženskim cvatom. Uzorkovanje se obavlja po danu, u razdoblju koje počinje 20 dana nakon početka cvatnje i završava 10 dana po završetku cvatnje.

Države članice mogu odobriti obavljanje uzorkovanja u razdoblju od početka cvatnje do 20 dana nakon početka cvatnje ako se u razdoblju koje počinje 20 dana nakon početka cvatnje i završava 10 dana po završetku cvatnje za svaku uzgojenu sortu uzimaju drugi reprezentativni uzorci u skladu s prvim stavkom.

Za konoplju koja se uzgaja kao postrni usjev u nedostatku ženskog cvata uzima se gornji dio peteljke duljine 30 cm. U tom se slučaju uzorkovanje obavlja neposredno prije kraja vegetacijskog razdoblja, nakon što lišće počne žutjeti, ali najkasnije do početka prognoziranog razdoblja mraza.

2.1.2   Postupak B:

iz uspravnih biljaka određene sorte konoplje od svake se odabrane biljke uzima gornja trećina. Uzorkovanje se obavlja po danu u razdoblju od 10 dana po završetku cvatnje ili, za konoplju koja se uzgaja kao postrni usjev u nedostatku ženskog cvata, neposredno prije kraja vegetacijskog razdoblja, nakon što lišće počne žutjeti, ali najkasnije do početka prognoziranog razdoblja mraza. Kod dvodomnih sorti uzimaju se samo ženske biljke.

2.2   Veličina uzorka

Postupak A: za svako polje uzorak sadržava dijelove 50 biljaka.

Postupak B: za svako polje uzorak sadržava dijelove 200 biljaka.

Svaki uzorak stavlja se u papirnatu ili platnenu vreću tako da se izbjegne gnječenje i šalje na laboratorijsku analizu.

Država članica može propisati uzimanje drugog uzorka za moguću ponovnu analizu, koji mora čuvati proizvođač ili tijelo odgovorno za analizu.

2.3   Sušenje i pohrana uzorka

Sušenje uzoraka treba početi što prije, u svakom slučaju u roku od 48 sati, bilo kojom metodom na temperaturi ispod 70 °C.

Uzorci se suše do konstantne težine i udjela vlage od 8 % do 13 %.

Nakon sušenja uzorci se bez gnječenja pohranjuju u tamnom prostoru na temperaturi ispod 25 °C.

3.   Određivanje sadržaja THC-a

3.1   Priprema ispitnog uzorka

Iz osušenih uzoraka odstrane se stabljike i sjeme veći od 2 mm.

Osušeni uzorci samelju se tako da se dobije polufini prah (koji prolazi kroz sito s mrežom oka veličine 1 mm).

Prah se može pohraniti 10 tjedana u tamnom, suhom prostoru, na temperaturi ispod 25 °C.

3.2   Reagensi i otopina za ekstrakciju

Reagensi

| — | Δ9-tetrahidrokanabinol, čist, za potrebe kromatografije, |
| --- | --- |

—

Δ9-tetrahidrokanabinol, čist, za potrebe kromatografije,

| — | skvalen, čist, za potrebe kromatografije, kao interni standard. |
| --- | --- |

—

skvalen, čist, za potrebe kromatografije, kao interni standard.

Ekstrakcijska otopina

| — | 35 mg skvalena na 100 ml heksana. |
| --- | --- |

—

35 mg skvalena na 100 ml heksana.

3.3   Ekstrakcija THC-a

Odvaže se 100 mg praškastog ispitnog uzorka, napuni ga se u epruvete za centrifugiranje i doda 5 ml otopine za ekstrakciju, koja sadržava interni standard.

Uzorak se postavi u ultrazvučnu kupelj i ostavi 20 minuta. Centrifugira se 5 minuta na 3 000 okretaja u minuti, zatim se ukloni otopina supernatanta THC-a. Otopina se ubrizga u kromatograf i izvede se kvantitativna analiza.

3.4   Plinska kromatografija

| (a) | Oprema






  — | plinski kromatograf opremljen detektorom s plamenom ionizacijom i injektorom „split/splitless”, |
| --- | --- | --- |

(a)

Oprema

—

plinski kromatograf opremljen detektorom s plamenom ionizacijom i injektorom „split/splitless”,

| — | kolona koja omogućava dobro razdvajanje kanabinoida, na primjer kapilarna staklena kolona duljine 25 m i promjera 0,22 mm, impregnirana 5 %-tnom nepolarnom fazom fenil-metil-siloksana. |
| --- | --- |

—

kolona koja omogućava dobro razdvajanje kanabinoida, na primjer kapilarna staklena kolona duljine 25 m i promjera 0,22 mm, impregnirana 5 %-tnom nepolarnom fazom fenil-metil-siloksana.

| (b) | Kalibracijski raspon
  Najmanje tri točke za postupak A i pet točaka za postupak B, uključujući točke 0,04 i 0,50 mg/ml THC-a u otopini za ekstrakciju. |
| --- | --- |

(b)

Kalibracijski raspon

Najmanje tri točke za postupak A i pet točaka za postupak B, uključujući točke 0,04 i 0,50 mg/ml THC-a u otopini za ekstrakciju.

| (c) | Uvjeti pokusa
  Sljedeći uvjeti navode se kao primjer za kolonu iz točke (a):






  — | temperatura peći 260 °C, |
| --- | --- | --- |

(c)

Uvjeti pokusa

Sljedeći uvjeti navode se kao primjer za kolonu iz točke (a):

—

temperatura peći 260 °C,

| — | temperatura injektora 300 °C, |
| --- | --- |

—

temperatura injektora 300 °C,

| — | temperatura detektora 300 °C. |
| --- | --- |

—

temperatura detektora 300 °C.

| (d) | Ubrizgana količina: 1 μl. |
| --- | --- |

(d)

Ubrizgana količina: 1 μl.

4.   Rezultati

Dobiveni rezultati izražavaju se na dva decimalna mjesta u gramima THC-a na 100 grama analitičkog uzorka, osušenog do konstantne težine. Dopušteno je odstupanje od 0,03 g na 100 g.

| — | Postupak A: jedan postupak određivanja po ispitnom uzorku.
  Međutim, kad je dobiveni rezultat iznad granice utvrđene u članku 4. stavku 4. drugom podstavku Uredbe (EU) 2021/2115, provodi se drugi postupak određivanja na analitičkom uzorku, a kao rezultat se uzima srednja vrijednost iz oba postupka određivanja. |
| --- | --- |

—

Postupak A: jedan postupak određivanja po ispitnom uzorku.

Međutim, kad je dobiveni rezultat iznad granice utvrđene u članku 4. stavku 4. drugom podstavku Uredbe (EU) 2021/2115, provodi se drugi postupak određivanja na analitičkom uzorku, a kao rezultat se uzima srednja vrijednost iz oba postupka određivanja.

| — | Postupak B: rezultat odgovara srednjoj vrijednosti iz dvaju postupaka određivanja po ispitnom uzorku. |
| --- | --- |

—

Postupak B: rezultat odgovara srednjoj vrijednosti iz dvaju postupaka određivanja po ispitnom uzorku.

---

PRILOG II.

Popis neprihvatljivih vrsta rashoda iz članka 22. stavka 2.

DIO I.

U sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva, sektoru hmelja, sektoru maslinova ulja i stolnih maslina te u drugim sektorima iz članka 42. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115

| 1. | Opći troškovi proizvodnje i, posebno, troškovi za (uključujući certificirani) micelij, sjeme i biljke koje nisu trajnice; sredstva za zaštitu bilja (uključujući sredstva za integriranu zaštitu bilja); gnojiva i druge sirovine; troškovi prikupljanja ili prijevoza (unutarnjeg ili vanjskog); troškovi skladištenja; troškovi ambalaže (uključujući upotrebu ambalaže i upravljanje njome), čak i u okviru novih postupaka; operativni troškovi (posebno za struju, gorivo i održavanje). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Povrat zajmova uzetih za intervenciju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kupnja neizgrađenog zemljišta čija je cijena viša od 10 % svih prihvatljivih rashoda za predmetnu operaciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ulaganja u prijevozna sredstva kojima se koristi korisnik u sektoru pčelarstva ili organizacija proizvođača za stavljanje na tržište ili distribuciju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Operativni troškovi za unajmljenu robu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rashodi povezani s ugovorima o leasingu (porezi, kamate, troškovi osiguranja itd.) i operativni troškovi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kooperantski ugovori ili ugovori o eksternalizaciji koji se odnose na operacije ili rashode koji su na ovom popisu navedeni kao neprihvatljivi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nacionalni ili regionalni porezi ili pristojbe. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kamate na dug, osim kad je doprinos izvršen u obliku koji nije bespovratna izravna potpora. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ulaganja u dionice ili kapital trgovačkih društava ako je riječ o financijskom ulaganju. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Troškovi strana koje nisu korisnik, organizacija proizvođača ili njezini članovi, udruženja organizacija proizvođača ili njihovi članovi proizvođači, društvo kći ili subjekt u lancu društava kćeri u smislu članka 31. stavka 7. odnosno, ako je to odobrila država članica, zadruga koja je član organizacije proizvođača. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Intervencije koje se ne provode na gospodarstvima i/ili u prostorima organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača ili njihovih članova proizvođača ili društva kćeri ili subjekta u lancu društava kćeri u smislu članka 31. stavka 7. odnosno, ako je to odobrila država članica, zadruge koja je član organizacije proizvođača. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Intervencije koje su korisnik ili organizacija proizvođača eksternalizirali ili provode izvan Unije, osim intervencija promidžbe, komunikacije i marketinga iz članka 47. stavka 1. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115. |
| --- | --- |

13.

DIO II.

U sektoru vina

| 1. | Svakodnevno upravljanje vinogradom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zaštita od štete koju uzrokuju divljač, ptice ili tuča. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izgradnja vjetrobrana i zidova za zaštitu od vjetra. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prilazi za vozila i dizala. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kupnja traktora ili bilo koje vrste vozila za prijevoz. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Krčenje zaraženih vinograda i gubitak prihoda nakon obveznog krčenja zbog zdravstvenih ili fitosanitarnih razloga. |
| --- | --- |

6.

---

PRILOG III.

Popis prihvatljivih vrsta rashoda iz članka 22. stavka 3.

| 1. | Posebni troškovi:






  — | za mjere poboljšanja kvalitete, |
| --- | --- | --- |

1.

Posebni troškovi:

—

za mjere poboljšanja kvalitete,

| — | za biološka sredstva za zaštitu bilja (kao što su feromoni i predatori) koja se primjenjuju u ekološkoj, integriranoj ili konvencionalnoj proizvodnji, |
| --- | --- |

—

za biološka sredstva za zaštitu bilja (kao što su feromoni i predatori) koja se primjenjuju u ekološkoj, integriranoj ili konvencionalnoj proizvodnji,

| — | za intervencije u području poljoprivrede, okoliša i klime iz članka 12., |
| --- | --- |

—

za intervencije u području poljoprivrede, okoliša i klime iz članka 12.,

| — | za ekološku, integriranu ili eksperimentalnu proizvodnju, uključujući posebne troškove za organsko sjeme i sadnice, |
| --- | --- |

—

za ekološku, integriranu ili eksperimentalnu proizvodnju, uključujući posebne troškove za organsko sjeme i sadnice,

| — | za praćenje usklađenosti sa standardima iz glave II. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, pravilima o zaštiti bilja i maksimalnim razinama ostataka. |
| --- | --- |

—

za praćenje usklađenosti sa standardima iz glave II. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, pravilima o zaštiti bilja i maksimalnim razinama ostataka.

Posebni troškovi znači dodatni troškovi koji se izračunavaju kao razlika između konvencionalnih troškova proizvodnje i stvarno nastalih troškova te gubitak prihoda nastao zbog neke mjere, isključujući dodatni prihod i uštedu troškova.

| 2. | Veterinarskomedicinski proizvodi za suzbijanje štetnika u pčelinjim košnicama i bolesti koje pogađaju pčele. |
| --- | --- |

2.

Veterinarskomedicinski proizvodi za suzbijanje štetnika u pčelinjim košnicama i bolesti koje pogađaju pčele.

| 3. | Troškovi povezani s obnovom pčelinjeg fonda i uzgojem pčela. |
| --- | --- |

3.

Troškovi povezani s obnovom pčelinjeg fonda i uzgojem pčela.

| 4. | Kupnja strojeva i opreme za poboljšanje proizvodnje i prikupljanja meda. |
| --- | --- |

4.

Kupnja strojeva i opreme za poboljšanje proizvodnje i prikupljanja meda.

| 5. | Administrativni troškovi i troškovi osoblja koji se odnose na provedbu operativnih programa ili na relevantne intervencije, uključujući izvješća, studije, troškove računovodstva i knjigovodstva, obvezne naknade povezane s plaćama i primanjima ako ih izravno snose korisnik, društva kćeri ili subjekt u lancu društava kćeri u smislu članka 31. stavka 7. ili, ako to odobri država članica, zadruga koja je član organizacije proizvođača. |
| --- | --- |

5.

Administrativni troškovi i troškovi osoblja koji se odnose na provedbu operativnih programa ili na relevantne intervencije, uključujući izvješća, studije, troškove računovodstva i knjigovodstva, obvezne naknade povezane s plaćama i primanjima ako ih izravno snose korisnik, društva kćeri ili subjekt u lancu društava kćeri u smislu članka 31. stavka 7. ili, ako to odobri država članica, zadruga koja je član organizacije proizvođača.

| 6. | Kupnja neizgrađenog zemljišta ako je kupnja potrebna za provedbu ulaganja u okviru operativnog programa, pod uvjetom da je njegova cijena manja od 10 % svih prihvatljivih rashoda za predmetnu operaciju. U iznimnim i opravdanim slučajevima može se utvrditi viši postotak za operacije povezane s očuvanjem okoliša. |
| --- | --- |

6.

Kupnja neizgrađenog zemljišta ako je kupnja potrebna za provedbu ulaganja u okviru operativnog programa, pod uvjetom da je njegova cijena manja od 10 % svih prihvatljivih rashoda za predmetnu operaciju. U iznimnim i opravdanim slučajevima može se utvrditi viši postotak za operacije povezane s očuvanjem okoliša.

| 7. | Kupnja ili leasing materijalne imovine, uključujući rabljenu materijalnu imovinu pod uvjetom da nije kupljena uz potporu Unije ili nacionalnu potporu u razdoblju od pet godina prije kupnje ili leasinga u granicama neto tržišne vrijednosti materijalne imovine. |
| --- | --- |

7.

Kupnja ili leasing materijalne imovine, uključujući rabljenu materijalnu imovinu pod uvjetom da nije kupljena uz potporu Unije ili nacionalnu potporu u razdoblju od pet godina prije kupnje ili leasinga u granicama neto tržišne vrijednosti materijalne imovine.

| 8. | Zakup fizičke imovine koji je ekonomski opravdan kao alternativa kupnji, uz odobrenje države članice. |
| --- | --- |

8.

Zakup fizičke imovine koji je ekonomski opravdan kao alternativa kupnji, uz odobrenje države članice.

| 9. | Za sektore iz članka 42. točaka (a), (d), (e) i (f) Uredbe (EU) 2021/2115, ulaganja u vozila za prijevoz ako organizacija proizvođača predmetnoj državi članici dokaže da to vozilo služi za prijevoz u prostorima organizacije proizvođača; te ulaganja u dodatnu opremu za kamione za prijevoz u hladnjači ili na kontroliranoj temperaturi. |
| --- | --- |

9.

Za sektore iz članka 42. točaka (a), (d), (e) i (f) Uredbe (EU) 2021/2115, ulaganja u vozila za prijevoz ako organizacija proizvođača predmetnoj državi članici dokaže da to vozilo služi za prijevoz u prostorima organizacije proizvođača; te ulaganja u dodatnu opremu za kamione za prijevoz u hladnjači ili na kontroliranoj temperaturi.

| 10. | Ulaganja u dionice ili kapital trgovačkih društava koja neposredno doprinose postizanju ciljeva operativnog programa. |
| --- | --- |

10.

Ulaganja u dionice ili kapital trgovačkih društava koja neposredno doprinose postizanju ciljeva operativnog programa.

---

PRILOG IV.

Izjava na pakiranjima proizvoda iz članka 25. stavka 3. točke (a)

| — | Продукт, предназначен за безвъзмездно разпределяне (Делегиран регламент (ЕС) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Продукт, предназначен за безвъзмездно разпределяне (Делегиран регламент (ЕС) 2022/126)

| — | Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento Delegado (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento Delegado (UE) 2022/126]

| — | Produkt určený k bezplatné distribuci (nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt určený k bezplatné distribuci (nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/126)

| — | Produkt til gratis uddeling (delegeret forordning (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt til gratis uddeling (delegeret forordning (EU) 2022/126)

| — | Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (delegierte Verordnung (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (delegierte Verordnung (EU) 2022/126)

| — | Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [delegeeritud määrus (EL) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [delegeeritud määrus (EL) 2022/126]

| — | Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κατ’εξουσιοδότηση κανονισμός (ΕΕ) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κατ’εξουσιοδότηση κανονισμός (ΕΕ) 2022/126]

| — | Product for free distribution (Delegated Regulation (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Product for free distribution (Delegated Regulation (EU) 2022/126)

| — | Produit destiné à la distribution gratuite [règlement délégué (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produit destiné à la distribution gratuite [règlement délégué (UE) 2022/126]

| — | Proizvod za besplatnu distribuciju (Delegirana uredba (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Proizvod za besplatnu distribuciju (Delegirana uredba (EU) 2022/126)

| — | Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento delegato (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento delegato (UE) 2022/126]

| — | Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Deleģētā regula (ES) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Deleģētā regula (ES) 2022/126]

| — | Nemokamai platinamas produktas (Deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Nemokamai platinamas produktas (Deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126)

| — | Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet) |
| --- | --- |

—

Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet)

| — | Prodott għad-distribuzzjoni bla ħlas (Ir-Regolament Delegat (UE) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Prodott għad-distribuzzjoni bla ħlas (Ir-Regolament Delegat (UE) 2022/126)

| — | Voor gratis uitreiking bestemd product (Gedelegeerde Verordening (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Voor gratis uitreiking bestemd product (Gedelegeerde Verordening (EU) 2022/126)

| — | Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie delegowane (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie delegowane (UE) 2022/126]

| — | Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento Delegado (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento Delegado (UE) 2022/126]

| — | Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul delegat (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul delegat (UE) 2022/126]

| — | Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [delegované nariadenie (EÚ) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [delegované nariadenie (EÚ) 2022/126]

| — | Proizvod, namenjen za prosto razdelitev (Delegirana uredba (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Proizvod, namenjen za prosto razdelitev (Delegirana uredba (EU) 2022/126)

| — | Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (delegoitu asetus (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (delegoitu asetus (EU) 2022/126)

| — | Produkt för gratisutdelning (delegerad förordning (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt för gratisutdelning (delegerad förordning (EU) 2022/126)

| — | Táirge lena dháileadh saor in aisce (Rialachán Tarmligthe (AE) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Táirge lena dháileadh saor in aisce (Rialachán Tarmligthe (AE) 2022/126)

---

PRILOG V.

Maksimalni iznosi potpore za povlačenje s tržišta iz članka 26. stavka 1. i stavka 4. prvog podstavka

| Proizvodi | Maksimalni iznos potpore (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Besplatna distribucija | Ostale svrhe |
| Cvjetača | 21,05 | 15,79 |
| Rajčice (povučene od 1. lipnja do 31. listopada) | 7,25 | 7,25 |
| Rajčice (povučene od 1. studenoga do 31. svibnja) | 33,96 | 25,48 |
| Jabuke | 24,16 | 18,11 |
| Grožđe | 53,52 | 40,14 |
| Marelice | 64,18 | 48,14 |
| Nektarine | 37,82 | 28,37 |
| Breskve | 37,32 | 27,99 |
| Kruške | 33,96 | 25,47 |
| Patlidžani | 31,2 | 23,41 |
| Dinje | 48,1 | 36,07 |
| Lubenice | 9,76 | 7,31 |
| Naranče | 21,00 | 21,00 |
| Mandarine | 25,82 | 19,50 |
| Klementine | 32,38 | 24,28 |
| Satsume | 25,56 | 19,50 |
| Limuni | 29,98 | 22,48 |

Proizvodi

Maksimalni iznos potpore (EUR/100 kg)

Besplatna distribucija

Ostale svrhe

Cvjetača

21,05

15,79

Rajčice (povučene od 1. lipnja do 31. listopada)

7,25

7,25

Rajčice (povučene od 1. studenoga do 31. svibnja)

33,96

25,48

Jabuke

24,16

18,11

Grožđe

53,52

40,14

Marelice

64,18

48,14

Nektarine

37,82

28,37

Breskve

37,32

27,99

Kruške

33,96

25,47

Patlidžani

31,2

23,41

Dinje

48,1

36,07

Lubenice

9,76

7,31

Naranče

21,00

21,00

Mandarine

25,82

19,50

Klementine

32,38

24,28

Satsume

25,56

19,50

Limuni

29,98

22,48

---

PRILOG VI.

Minimalni zahtjevi za povlačenje proizvoda iz članka 29. stavka 2.

1.

| — | cijeli, kad je riječ o svježim sirovim proizvodima, |
| --- | --- |

—

cijeli, kad je riječ o svježim sirovim proizvodima,

| — | zdravi; isključuju se plodovi koji su zbog truljenja ili kvarenja neprikladni za potrošnju, |
| --- | --- |

—

zdravi; isključuju se plodovi koji su zbog truljenja ili kvarenja neprikladni za potrošnju,

| — | čisti, gotovo bez vidljive strane tvari, |
| --- | --- |

—

čisti, gotovo bez vidljive strane tvari,

| — | gotovo bez štetnika i oštećenja uzrokovanih štetnicima, prema potrebi, |
| --- | --- |

—

gotovo bez štetnika i oštećenja uzrokovanih štetnicima, prema potrebi,

| — | normalne vlažnosti, |
| --- | --- |

—

normalne vlažnosti,

| — | bez stranog mirisa ili okusa. |
| --- | --- |

—

bez stranog mirisa ili okusa.

2.

Proizvodi moraju biti prikladni za stavljanje na tržište i konzumaciju, prema potrebi dovoljno razvijeni i zreli uzimajući u obzir njihova uobičajena svojstva.

3.

Proizvodi moraju prema potrebi imati svojstva sorte ili komercijalnog tipa ili kvalitete.

---

PRILOG VII.

Troškovi kondicioniranja iz članka 33.

| Proizvod | Troškovi sortiranja i pakiranja (EUR/t) |
| --- | --- |
| Jabuke | 187,70 |
| Kruške | 159,60 |
| Naranče | 240,80 |
| Klementine | 296,60 |
| Breskve | 175,10 |
| Nektarine | 205,80 |
| Lubenice | 167,00 |
| Cvjetača | 169,10 |
| Ostali proizvodi | 201,10 |

Proizvod

Troškovi sortiranja i pakiranja (EUR/t)

Jabuke

187,70

Kruške

159,60

Naranče

240,80

Klementine

296,60

Breskve

175,10

Nektarine

205,80

Lubenice

167,00

Cvjetača

169,10

Ostali proizvodi

201,10

---

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/95 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/95

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/127

оd 7. prosinca 2021.

o dopuni Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

Uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (1), a posebno njezin članak 11. stavak 1., članak 23. stavak 2., članak 38. stavak 2., članak 40. stavak 3., članak 41. stavak 3., članak 47. stavak 1., članak 52. stavak 1., članak 54. stavak 4., članak 55. stavak 6., članak 64. stavak 3., članak 76. stavak 2. i članak 94. stavke 5. i 6.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2116 utvrđuju se osnovne odredbe koje se među ostalim odnose na akreditaciju agencija za plaćanja i koordinacijskih tijela, obveze agencija za plaćanja u pogledu javne intervencije, financijsko upravljanje i postupke poravnanja računa, sredstva osiguranja i upotrebu eura. Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje novog pravnog okvira, moraju se donijeti određena pravila kojima će se dopuniti odredbe utvrđene tom uredbom u predmetnim područjima. Nova bi pravila trebala zamijeniti relevantne odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 907/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2116 utvrđuju se osnovne odredbe koje se među ostalim odnose na akreditaciju agencija za plaćanja i koordinacijskih tijela, obveze agencija za plaćanja u pogledu javne intervencije, financijsko upravljanje i postupke poravnanja računa, sredstva osiguranja i upotrebu eura. Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje novog pravnog okvira, moraju se donijeti određena pravila kojima će se dopuniti odredbe utvrđene tom uredbom u predmetnim područjima. Nova bi pravila trebala zamijeniti relevantne odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 907/2014 (2).

| (2) | U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2116 države članice mogu akreditirati agencije za plaćanja samo ako su usklađene s određenim minimalnim kriterijima koji su utvrđeni na razini Unije. Ti kriteriji trebaju obuhvaćati četiri osnovna područja: unutarnje okruženje, aktivnosti kontrole, informacije i komunikaciju te praćenje. Države članice trebale bi imati mogućnost utvrditi dodatne akreditacijske kriterije kako bi se uzele u obzir posebna obilježja agencije za plaćanja. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2116 države članice mogu akreditirati agencije za plaćanja samo ako su usklađene s određenim minimalnim kriterijima koji su utvrđeni na razini Unije. Ti kriteriji trebaju obuhvaćati četiri osnovna područja: unutarnje okruženje, aktivnosti kontrole, informacije i komunikaciju te praćenje. Države članice trebale bi imati mogućnost utvrditi dodatne akreditacijske kriterije kako bi se uzele u obzir posebna obilježja agencije za plaćanja.

| (3) | U skladu s člankom 8. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/2116, nadležno tijelo na razini ministarstva treba biti odgovorno za izdavanje, preispitivanje i oduzimanje akreditacije koordinacijskog tijela iz članka 10. te uredbe. Države članice trebale bi akreditirati koordinacijska tijela samo ako su usklađena s određenim minimalnim kriterijima koji su utvrđeni na razini Unije i koje je utvrdilo nadležno tijelo. Tim bi kriterijima trebale biti obuhvaćene posebne zadaće koordinacijskog tijela u pogledu obrade informacija financijske naravi kako je navedeno u članku 10. stavku 1. točki (a) i članku 10. stavku 2. Uredbe (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 8. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/2116, nadležno tijelo na razini ministarstva treba biti odgovorno za izdavanje, preispitivanje i oduzimanje akreditacije koordinacijskog tijela iz članka 10. te uredbe. Države članice trebale bi akreditirati koordinacijska tijela samo ako su usklađena s određenim minimalnim kriterijima koji su utvrđeni na razini Unije i koje je utvrdilo nadležno tijelo. Tim bi kriterijima trebale biti obuhvaćene posebne zadaće koordinacijskog tijela u pogledu obrade informacija financijske naravi kako je navedeno u članku 10. stavku 1. točki (a) i članku 10. stavku 2. Uredbe (EU) 2021/2116.

| (4) | Mjere za javnu intervenciju mogu se financirati samo ako su predmetni rashodi nastali agencijama za plaćanja koje su države članice imenovale kao tijelo odgovorno za određene obveze u pogledu javne intervencije. Međutim, obavljanje zadaća povezanih s administracijom i kontrolom interventnih mjera može se, osim u slučaju plaćanja potpore, delegirati u skladu s člankom 9. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/2116. Trebalo bi omogućiti i da te zadaće obavlja više agencija za plaćanja. Osim toga, trebalo bi utvrditi da se provođenje određenih mjera javnog skladištenja može povjeriti trećim stranama, bilo da je riječ o javnim ili privatnim tijelima, uz odgovornost agencije za plaćanja. Stoga je primjereno utvrditi opseg odgovornosti agencija za plaćanja u tom području, utvrditi njihove obveze i odrediti pod kojim uvjetima i u skladu s kojim pravilima se provođenje određenih mjera javnog skladištenja može povjeriti trećim stranama, bilo da je riječ o javnim ili privatnim tijelima. Trebalo bi propisati da u tom slučaju predmetna tijela moraju djelovati na temelju ugovora, u skladu općim obvezama i načelima koje treba utvrditi. |
| --- | --- |

(4)

Mjere za javnu intervenciju mogu se financirati samo ako su predmetni rashodi nastali agencijama za plaćanja koje su države članice imenovale kao tijelo odgovorno za određene obveze u pogledu javne intervencije. Međutim, obavljanje zadaća povezanih s administracijom i kontrolom interventnih mjera može se, osim u slučaju plaćanja potpore, delegirati u skladu s člankom 9. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/2116. Trebalo bi omogućiti i da te zadaće obavlja više agencija za plaćanja. Osim toga, trebalo bi utvrditi da se provođenje određenih mjera javnog skladištenja može povjeriti trećim stranama, bilo da je riječ o javnim ili privatnim tijelima, uz odgovornost agencije za plaćanja. Stoga je primjereno utvrditi opseg odgovornosti agencija za plaćanja u tom području, utvrditi njihove obveze i odrediti pod kojim uvjetima i u skladu s kojim pravilima se provođenje određenih mjera javnog skladištenja može povjeriti trećim stranama, bilo da je riječ o javnim ili privatnim tijelima. Trebalo bi propisati da u tom slučaju predmetna tijela moraju djelovati na temelju ugovora, u skladu općim obvezama i načelima koje treba utvrditi.

| (5) | Poljoprivrednim zakonodavstvom Unije za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i intervencije koje se financiraju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i kojima se upravlja u okviru integriranog administrativnog i kontrolnog sustava (IAKS) propisani su rokovi za plaćanje potpora korisnicima koje države članice moraju poštovati. Plaćanja izvršena izvan tih rokova moraju se smatrati neprihvatljivima za financiranje Unije. Međutim, analiza je pokazala da je u više slučajeva do kašnjenja u plaćanju potpore došlo zbog dodatnih provjera država članica povezanih sa spornim zahtjevima, žalbama i drugim nacionalnim pravnim sporovima. Stoga bi, u skladu s načelom proporcionalnosti, trebalo utvrditi fiksnu granicu za rashode unutar koje se u tim slučajevima neće primjenjivati smanjenja plaćanja. Osim toga, u slučaju prekoračenja te granice, kako bi se financijski učinak razmjerno prilagodio kašnjenju u plaćanju, potrebno je predvidjeti da Komisija razmjerno smanji plaćanja Unije u skladu s utvrđenom duljinom kašnjenja plaćanja. |
| --- | --- |

(5)

Poljoprivrednim zakonodavstvom Unije za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i intervencije koje se financiraju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i kojima se upravlja u okviru integriranog administrativnog i kontrolnog sustava (IAKS) propisani su rokovi za plaćanje potpora korisnicima koje države članice moraju poštovati. Plaćanja izvršena izvan tih rokova moraju se smatrati neprihvatljivima za financiranje Unije. Međutim, analiza je pokazala da je u više slučajeva do kašnjenja u plaćanju potpore došlo zbog dodatnih provjera država članica povezanih sa spornim zahtjevima, žalbama i drugim nacionalnim pravnim sporovima. Stoga bi, u skladu s načelom proporcionalnosti, trebalo utvrditi fiksnu granicu za rashode unutar koje se u tim slučajevima neće primjenjivati smanjenja plaćanja. Osim toga, u slučaju prekoračenja te granice, kako bi se financijski učinak razmjerno prilagodio kašnjenju u plaćanju, potrebno je predvidjeti da Komisija razmjerno smanji plaćanja Unije u skladu s utvrđenom duljinom kašnjenja plaćanja.

| (6) | Plaćanja potpore izvršena prije najranijeg mogućeg datuma plaćanja utvrđenog zakonodavstvom Unije ne mogu se opravdati istim razlozima kao plaćanja izvršena nakon najkasnijeg mogućeg datuma plaćanja. Stoga za ta prijevremena plaćanja ne bi trebalo propisati razmjerna smanjenja. Međutim, trebalo bi predvidjeti iznimku za slučajeve u kojima je poljoprivrednim zakonodavstvom Unije propisano plaćanje predujma do određenog maksimalnog iznosa. |
| --- | --- |

(6)

Plaćanja potpore izvršena prije najranijeg mogućeg datuma plaćanja utvrđenog zakonodavstvom Unije ne mogu se opravdati istim razlozima kao plaćanja izvršena nakon najkasnijeg mogućeg datuma plaćanja. Stoga za ta prijevremena plaćanja ne bi trebalo propisati razmjerna smanjenja. Međutim, trebalo bi predvidjeti iznimku za slučajeve u kojima je poljoprivrednim zakonodavstvom Unije propisano plaćanje predujma do određenog maksimalnog iznosa.

| (7) | Komisija treba izvršavati plaćanja državama članicama na temelju izjava o rashodima koje one pošalju, u skladu s člancima 21. i 32. Uredbe (EU) (EU) 2021/2116. Komisija bi međutim trebala uzeti u obzir prihod koji su agencije za plaćanja primile u korist proračuna Unije. Stoga bi trebalo utvrditi uvjete prema kojima će se izvršiti prijeboj određenih vrsta rashoda i prihoda ostvarenih u okviru EFJP-a i EPFRR-a. |
| --- | --- |

(7)

Komisija treba izvršavati plaćanja državama članicama na temelju izjava o rashodima koje one pošalju, u skladu s člancima 21. i 32. Uredbe (EU) (EU) 2021/2116. Komisija bi međutim trebala uzeti u obzir prihod koji su agencije za plaćanja primile u korist proračuna Unije. Stoga bi trebalo utvrditi uvjete prema kojima će se izvršiti prijeboj određenih vrsta rashoda i prihoda ostvarenih u okviru EFJP-a i EPFRR-a.

| (8) | U skladu s člankom 16. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako proračun Unije nije donesen do početka financijske godine, plaćanja se mogu izvršavati mjesečno po poglavlju do najviše jedne dvanaestine odobrenih sredstava dodijeljenih u relevantnom poglavlju proračuna za prethodnu financijsku godinu. Kako bi se raspoloživa odobrena sredstva pravedno raspodijelila među državama članicama, trebalo bi propisati da se u tom slučaju mjesečna plaćanja iz EFJP-a i međuplaćanja iz EPFRR-a izvršavaju u postotku izjava o rashodima koje je podnijela svaka država članica te da se iznos koji nije iskorišten u određenom mjesecu preraspodijeli za naknadna mjesečna plaćanja odnosno međuplaćanja. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 16. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako proračun Unije nije donesen do početka financijske godine, plaćanja se mogu izvršavati mjesečno po poglavlju do najviše jedne dvanaestine odobrenih sredstava dodijeljenih u relevantnom poglavlju proračuna za prethodnu financijsku godinu. Kako bi se raspoloživa odobrena sredstva pravedno raspodijelila među državama članicama, trebalo bi propisati da se u tom slučaju mjesečna plaćanja iz EFJP-a i međuplaćanja iz EPFRR-a izvršavaju u postotku izjava o rashodima koje je podnijela svaka država članica te da se iznos koji nije iskorišten u određenom mjesecu preraspodijeli za naknadna mjesečna plaćanja odnosno međuplaćanja.

| (9) | Trebalo bi propisati da Komisija u slučaju kašnjenja u dostavi potrebnih informacija ili nepodudarnosti koje treba razjasniti s državom članicom može odgoditi obračun rashoda i namjenskih prihoda za sljedeća mjesečna plaćanja nakon što o tome obavijesti predmetnu državu članicu. |
| --- | --- |

(9)

Trebalo bi propisati da Komisija u slučaju kašnjenja u dostavi potrebnih informacija ili nepodudarnosti koje treba razjasniti s državom članicom može odgoditi obračun rashoda i namjenskih prihoda za sljedeća mjesečna plaćanja nakon što o tome obavijesti predmetnu državu članicu.

| (10) | Kako bi se izbjeglo da države članice koje nisu uvele euro primjenjuju različite devizne tečajeve u računima primljenih prihoda ili potpora plaćenih korisnicima koji se evidentiraju u računima agencija za plaćanja u valuti koja nije euro, s jedne strane, i u izjavi o rashodima koju sastavlja agencija za plaćanja ili akreditirano koordinacijsko tijelo, s druge strane, potrebno je utvrditi dodatne zahtjeve. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se izbjeglo da države članice koje nisu uvele euro primjenjuju različite devizne tečajeve u računima primljenih prihoda ili potpora plaćenih korisnicima koji se evidentiraju u računima agencija za plaćanja u valuti koja nije euro, s jedne strane, i u izjavi o rashodima koju sastavlja agencija za plaćanja ili akreditirano koordinacijsko tijelo, s druge strane, potrebno je utvrditi dodatne zahtjeve.

| (11) | Za slučajeve u kojima devizni tečaj za operativni događaj nije utvrđen pravom Unije potrebno je utvrditi zahtjeve za devizni tečaj koji države članice koje nisu uvele euro trebaju upotrebljavati u svojoj izjavi o rashodima te za potrebe financijskog poravnanja i poravnanja s obzirom na uspješnost za namjenske prihode koji proizlaze iz financijskih posljedica neizvršenog povrata. |
| --- | --- |

(11)

Za slučajeve u kojima devizni tečaj za operativni događaj nije utvrđen pravom Unije potrebno je utvrditi zahtjeve za devizni tečaj koji države članice koje nisu uvele euro trebaju upotrebljavati u svojoj izjavi o rashodima te za potrebe financijskog poravnanja i poravnanja s obzirom na uspješnost za namjenske prihode koji proizlaze iz financijskih posljedica neizvršenog povrata.

| (12) | U kontekstu poravnanja s obzirom na uspješnost primjereno je utvrditi pravila o kriterijima koji se primjenjuju na obrazloženja koja dostavlja predmetna država članica te o metodologiji i kriterijima za primjenu smanjenja. |
| --- | --- |

(12)

U kontekstu poravnanja s obzirom na uspješnost primjereno je utvrditi pravila o kriterijima koji se primjenjuju na obrazloženja koja dostavlja predmetna država članica te o metodologiji i kriterijima za primjenu smanjenja.

| (13) | Kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri poštuju li države članice svoju obvezu zaštite financijskih interesa Unije te kako bi se osigurala učinkovita primjena postupka potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116, trebalo bi utvrditi odredbe o kriterijima i metodologiji za primjenu ispravaka. Trebalo bi definirati različite vrste ispravaka iz navedenog članka 55. te utvrditi načela o tome kako će se okolnosti svakog slučaja uzimati u obzir pri utvrđivanju iznosa ispravka. Nadalje, trebalo bi utvrditi pravila o tome kako će se povrati koje države članice osiguraju od korisnika knjižiti u korist EFJP-a i EPFRR-a. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri poštuju li države članice svoju obvezu zaštite financijskih interesa Unije te kako bi se osigurala učinkovita primjena postupka potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116, trebalo bi utvrditi odredbe o kriterijima i metodologiji za primjenu ispravaka. Trebalo bi definirati različite vrste ispravaka iz navedenog članka 55. te utvrditi načela o tome kako će se okolnosti svakog slučaja uzimati u obzir pri utvrđivanju iznosa ispravka. Nadalje, trebalo bi utvrditi pravila o tome kako će se povrati koje države članice osiguraju od korisnika knjižiti u korist EFJP-a i EPFRR-a.

| (14) | U pogledu posebnih pravila o prihvatljivosti za posebno plaćanje za pamuk iz glave III. poglavlja II. odjeljka 3. pododjeljka 2. Uredbe (EU) (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i potporu za prijevremeno umirovljenje iz članka 155. stavka 2. te uredbe, slučajeve nesukladnosti potrebno je ocijeniti u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti u kojem se ocjenjuje zakonitost i pravilnost na razini korisnika. |
| --- | --- |

(14)

U pogledu posebnih pravila o prihvatljivosti za posebno plaćanje za pamuk iz glave III. poglavlja II. odjeljka 3. pododjeljka 2. Uredbe (EU) (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i potporu za prijevremeno umirovljenje iz članka 155. stavka 2. te uredbe, slučajeve nesukladnosti potrebno je ocijeniti u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti u kojem se ocjenjuje zakonitost i pravilnost na razini korisnika.

| (15) | Usklađenost sustava država članica s pravilima Unije ocjenjivat će se na temelju novog modela ostvarivanja politike, a u slučaju ozbiljnih nedostataka u sustavima upravljanja Komisija će u postupku potvrđivanja sukladnosti predložiti da se određeni rashodi isključe iz financiranja Unije. To ocjenjivanje ne bi se trebalo primjenjivati na slučajeve neusklađenosti s uvjetima prihvatljivosti za pojedinačne korisnike koji su utvrđeni u nacionalnim strateškim planovima u okviru ZPP-a i nacionalnim pravilima. Budući da se ocjenjivanje provodi na razini sustava, prijedlog za isključenje iz financiranja Unije trebao bi se temeljiti na paušalnim ispravcima. Međutim, ako to posebne okolnosti dopuštaju, države članice mogle bi dostaviti detaljan izračun ili ekstrapolirani izračun rizika za EFJP ili EPFRR, koji će Komisija ocijeniti u postupku potvrđivanja sukladnosti. |
| --- | --- |

(15)

Usklađenost sustava država članica s pravilima Unije ocjenjivat će se na temelju novog modela ostvarivanja politike, a u slučaju ozbiljnih nedostataka u sustavima upravljanja Komisija će u postupku potvrđivanja sukladnosti predložiti da se određeni rashodi isključe iz financiranja Unije. To ocjenjivanje ne bi se trebalo primjenjivati na slučajeve neusklađenosti s uvjetima prihvatljivosti za pojedinačne korisnike koji su utvrđeni u nacionalnim strateškim planovima u okviru ZPP-a i nacionalnim pravilima. Budući da se ocjenjivanje provodi na razini sustava, prijedlog za isključenje iz financiranja Unije trebao bi se temeljiti na paušalnim ispravcima. Međutim, ako to posebne okolnosti dopuštaju, države članice mogle bi dostaviti detaljan izračun ili ekstrapolirani izračun rizika za EFJP ili EPFRR, koji će Komisija ocijeniti u postupku potvrđivanja sukladnosti.

| (16) | Brojnim odredbama poljoprivrednih propisa Unije zahtijeva se polaganje sredstva osiguranja kojim se jamči plaćanje određenog iznosa u slučaju neispunjenja neke obveze. Stoga bi trebalo utvrditi uvjete koji će se primjenjivati na taj zahtjev kako bi se izbjegli nejednaki uvjeti tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(16)

Brojnim odredbama poljoprivrednih propisa Unije zahtijeva se polaganje sredstva osiguranja kojim se jamči plaćanje određenog iznosa u slučaju neispunjenja neke obveze. Stoga bi trebalo utvrditi uvjete koji će se primjenjivati na taj zahtjev kako bi se izbjegli nejednaki uvjeti tržišnog natjecanja.

| (17) | Radi jasnoće i pravne sigurnosti Delegiranu uredbu (EU) br. 907/2014 trebalo bi staviti izvan snage. Međutim, članak 5.a, članak 7. stavci 3. i 4., članak 11. stavak 1. drugi podstavak i članak 11. stavak 2. te članak 13. te uredbe trebali bi se nastaviti primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i na operativne programe odobrene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), a članak 13. te uredbe trebao bi se nastaviti primjenjivati za povrate koji su u tijeku i koji su pokrenuti na temelju članka 54. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(17)

Radi jasnoće i pravne sigurnosti Delegiranu uredbu (EU) br. 907/2014 trebalo bi staviti izvan snage. Međutim, članak 5.a, članak 7. stavci 3. i 4., članak 11. stavak 1. drugi podstavak i članak 11. stavak 2. te članak 13. te uredbe trebali bi se nastaviti primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i na operativne programe odobrene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), a članak 13. te uredbe trebao bi se nastaviti primjenjivati za povrate koji su u tijeku i koji su pokrenuti na temelju članka 54. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (18) | Stoga je u interesu pravilne primjene Uredbe (EU) 2021/2116 primjereno utvrditi da se agencije za plaćanja akreditirane u skladu s Uredbom (EU) br. 1306/2013 koje preuzimaju odgovornost za rashode za koje prethodno nisu bile odgovorne trebaju akreditirati za nove odgovornosti do 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(18)

Stoga je u interesu pravilne primjene Uredbe (EU) 2021/2116 primjereno utvrditi da se agencije za plaćanja akreditirane u skladu s Uredbom (EU) br. 1306/2013 koje preuzimaju odgovornost za rashode za koje prethodno nisu bile odgovorne trebaju akreditirati za nove odgovornosti do 1. siječnja 2023.

| (19) | Naposljetku, s obzirom na točku 31. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva, Komisija smatra da postoji suštinska veza između ovlasti iz Uredbe (EU) 2021/2116 u pogledu pravila o akreditaciji agencija za plaćanja, financijskom upravljanju, poravnanju računa i sredstvima osiguranja te da su ona međusobno povezana u svakodnevnom upravljanju rashodima ZPP-a. Stoga je primjereno ta pravila utvrditi u istom delegiranom aktu, |
| --- | --- |

(19)

Naposljetku, s obzirom na točku 31. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva, Komisija smatra da postoji suštinska veza između ovlasti iz Uredbe (EU) 2021/2116 u pogledu pravila o akreditaciji agencija za plaćanja, financijskom upravljanju, poravnanju računa i sredstvima osiguranja te da su ona međusobno povezana u svakodnevnom upravljanju rashodima ZPP-a. Stoga je primjereno ta pravila utvrditi u istom delegiranom aktu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

Agencije za plaćanja i druga tijela

Članak 1.

Uvjeti za akreditaciju agencija za plaćanja

1.   Države članice akreditiraju kao agencije za plaćanja odjele ili tijela koji ispunjavaju uvjete iz ovog stavka i usklađeni su s kriterijima iz stavaka 2. i 3. Agencije za plaćanja koje upravljaju rashodima i kontroliraju ih kako je predviđeno u članku 9. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/2116 osiguravaju u pogledu plaćanja koja izvršavaju te dostave i čuvanja informacija dostatna jamstva:

| (a) | za vrste intervencija iz Uredbe (EU) 2021/2115, da su rashodi popraćeni odgovarajućim prijavljenim ostvarenjem i da su ostvareni u skladu s primjenjivim sustavima upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

za vrste intervencija iz Uredbe (EU) 2021/2115, da su rashodi popraćeni odgovarajućim prijavljenim ostvarenjem i da su ostvareni u skladu s primjenjivim sustavima upravljanja;

| (b) | da su plaćanja u pogledu mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013 (8), (EU) br. 229/2013 (9), (EU) br. 1308/2013 i (EU) br. 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (10) zakonita i pravilna; |
| --- | --- |

(b)

da su plaćanja u pogledu mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013 (8), (EU) br. 229/2013 (9), (EU) br. 1308/2013 i (EU) br. 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (10) zakonita i pravilna;

| (c) | da se izvršena plaćanja točno i iscrpno knjiže; |
| --- | --- |

(c)

da se izvršena plaćanja točno i iscrpno knjiže;

| (d) | da se provode provjere propisane zakonodavstvom Unije; |
| --- | --- |

(d)

da se provode provjere propisane zakonodavstvom Unije;

| (e) | da se potrebni dokumenti podnose u rokovima i u obliku kako je propisano pravilima Unije; |
| --- | --- |

(e)

da se potrebni dokumenti podnose u rokovima i u obliku kako je propisano pravilima Unije;

| (f) | da su dokumenti dostupni i čuvaju se na način kojim se osigurava njihova cjelovitost, valjanost i čitkost tijekom vremena, što se odnosi i na elektroničke dokumente u smislu pravila Unije. |
| --- | --- |

(f)

da su dokumenti dostupni i čuvaju se na način kojim se osigurava njihova cjelovitost, valjanost i čitkost tijekom vremena, što se odnosi i na elektroničke dokumente u smislu pravila Unije.

2.   Da bi bila akreditirana, agencija za plaćanja mora imati upravnu organizaciju i sustav unutarnje kontrole koji su usklađeni s kriterijima iz Priloga I. u pogledu:

| (a) | unutarnjeg okruženja; |
| --- | --- |

(a)

unutarnjeg okruženja;

| (b) | aktivnosti kontrole; |
| --- | --- |

(b)

aktivnosti kontrole;

| (c) | informacija i komunikacije; |
| --- | --- |

(c)

informacija i komunikacije;

| (d) | praćenja. |
| --- | --- |

(d)

praćenja.

3.   Države članice mogu utvrditi dodatne akreditacijske kriterije kako bi uzele u obzir veličinu, odgovornosti i druga posebna obilježja agencije za plaćanja.

Članak 2.

Uvjeti za akreditaciju koordinacijskih tijela

1.   Ako je akreditirano više od jedne agencije za plaćanja, u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2116, predmetna država članica akreditira kao koordinacijska tijela odjele ili tijela koji ispunjavaju uvjete utvrđene u stavku 2. i usklađeni su s kriterijima iz stavaka 3. i 4. Ta država članica odlučuje o akreditaciji koordinacijskog tijela formalnim aktom na razini ministarstva nakon što se uvjeri da je administrativnim aranžmanima tog tijela zajamčena njegova sposobnost obavljanja zadaća iz tog članka.

2.   Da bi bilo akreditirano, koordinacijsko tijelo osigurava:

| (a) | da se izjave koje se dostavljaju Komisiji temelje na informacijama dobivenima iz pravilno ovlaštenih izvora; |
| --- | --- |

(a)

da se izjave koje se dostavljaju Komisiji temelje na informacijama dobivenima iz pravilno ovlaštenih izvora;

| (b) | da je godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 i članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115 obuhvaćeno područjem primjene mišljenja iz članka 12. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116 i da se pri njegovu slanju prilaže izjava rukovodstva koja se odnosi na sastavljanje cijelog izvješća; |
| --- | --- |

(b)

da je godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 i članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115 obuhvaćeno područjem primjene mišljenja iz članka 12. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116 i da se pri njegovu slanju prilaže izjava rukovodstva koja se odnosi na sastavljanje cijelog izvješća;

| (c) | da su izjave koje se dostavljaju Komisiji prethodno pravilno odobrene; |
| --- | --- |

(c)

da su izjave koje se dostavljaju Komisiji prethodno pravilno odobrene;

| (d) | da postoji odgovarajući revizijski trag koji podupire informacije koje se dostavljaju Komisiji; |
| --- | --- |

(d)

da postoji odgovarajući revizijski trag koji podupire informacije koje se dostavljaju Komisiji;

| (e) | da se primljene i poslane informacije pohranjuju na siguran način u elektroničkom obliku. |
| --- | --- |

(e)

da se primljene i poslane informacije pohranjuju na siguran način u elektroničkom obliku.

3.   Da bi bilo akreditirano, koordinacijsko tijelo mora imati upravnu organizaciju i sustav unutarnje kontrole za sastavljanje godišnjeg izvješća o uspješnosti u skladu sa zahtjevima koje je nadležno tijelo utvrdilo za pripadajuće postupke, a posebno s kriterijima koji se odnose na informacije i komunikaciju iz Priloga II.

4.   Države članice mogu utvrditi dodatne akreditacijske kriterije kako bi uzele u obzir veličinu, odgovornosti i druga posebna obilježja koordinacijskog tijela.

Članak 3.

Obveze agencije za plaćanja u pogledu javne intervencije

1.   Agencije za plaćanja iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 upravljaju i osiguravaju kontrolu operacija povezanih s interventnim mjerama javnog skladištenja za koje su odgovorne u skladu s uvjetima utvrđenima u Prilogu III. ovoj Uredbi te, prema potrebi, u sektorskom poljoprivrednom zakonodavstvu, osobito na temelju minimalne učestalosti provjera utvrđene u tom prilogu.

Agencije za plaćanja mogu delegirati svoje ovlasti povezane s mjerama za javnu intervenciju interventnim agencijama koje ispunjavaju uvjete odobrenja iz točke 1.D Priloga I. ovoj Uredbi ili djelovati putem drugih agencija za plaćanja.

2.   Ne dovodeći u pitanje njihovu opću odgovornost u vezi s javnim skladištenjem, agencije za plaćanja ili interventne agencije mogu:

| (a) | povjeriti upravljanje određenim mjerama javnog skladištenja fizičkim ili pravnim osobama koje skladište otkupljene poljoprivredne proizvode („skladištari”); |
| --- | --- |

(a)

povjeriti upravljanje određenim mjerama javnog skladištenja fizičkim ili pravnim osobama koje skladište otkupljene poljoprivredne proizvode („skladištari”);

| (b) | ovlastiti fizičke ili pravne osobe za obavljanje određenih posebnih zadaća koje su utvrđene sektorskim poljoprivrednim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

(b)

ovlastiti fizičke ili pravne osobe za obavljanje određenih posebnih zadaća koje su utvrđene sektorskim poljoprivrednim zakonodavstvom.

Ako agencije za plaćanja povjere upravljanje skladištarima kako je navedeno u prvom podstavku točki (a), takvo se upravljanje provodi na temelju ugovora o skladištenju koji se temelji na obvezama i općim načelima iz Priloga IV.

3.   Obveze agencija za plaćanja u vezi s javnim skladištenjem posebno obuhvaćaju sljedeće:

| (a) | vođenje evidencija zaliha i financijskih računa za svaki proizvod obuhvaćen interventnom mjerom javnog skladištenja, na temelju operacija koje se provode od 1. listopada jedne godine do 30. rujna sljedeće godine, pri čemu se to razdoblje naziva „obračunska godina”; |
| --- | --- |

(a)

vođenje evidencija zaliha i financijskih računa za svaki proizvod obuhvaćen interventnom mjerom javnog skladištenja, na temelju operacija koje se provode od 1. listopada jedne godine do 30. rujna sljedeće godine, pri čemu se to razdoblje naziva „obračunska godina”;

| (b) | vođenje ažuriranog popisa skladištara s kojima su sklopile ugovore o javnom skladištenju. Taj popis sadržava podatke koji omogućuju točnu identifikaciju svih mjesta skladištenja, njihov kapacitet, broj skladišta, hladnjača i silosa te njihove nacrte i sheme; |
| --- | --- |

(b)

vođenje ažuriranog popisa skladištara s kojima su sklopile ugovore o javnom skladištenju. Taj popis sadržava podatke koji omogućuju točnu identifikaciju svih mjesta skladištenja, njihov kapacitet, broj skladišta, hladnjača i silosa te njihove nacrte i sheme;

| (c) | stavljanje na raspolaganje Komisiji standardnih ugovora koji se koriste za javno skladištenje, pravila utvrđenih za preuzimanje proizvoda, njihovo skladištenje i otpremu iz skladišta skladištara te pravila koja se primjenjuju na odgovornost skladištara; |
| --- | --- |

(c)

stavljanje na raspolaganje Komisiji standardnih ugovora koji se koriste za javno skladištenje, pravila utvrđenih za preuzimanje proizvoda, njihovo skladištenje i otpremu iz skladišta skladištara te pravila koja se primjenjuju na odgovornost skladištara;

| (d) | vođenje centralizirane računalne evidencije svih zaliha, koja obuhvaća sva mjesta skladištenja, sve proizvode te sve količine i kvalitete različitih proizvoda, navodeći u svakom slučaju masu (neto i bruto, prema potrebi) ili volumen; |
| --- | --- |

(d)

vođenje centralizirane računalne evidencije svih zaliha, koja obuhvaća sva mjesta skladištenja, sve proizvode te sve količine i kvalitete različitih proizvoda, navodeći u svakom slučaju masu (neto i bruto, prema potrebi) ili volumen;

| (e) | provođenje svih operacija koje se odnose na skladištenje, čuvanje, prijevoz ili prijenos interventnih proizvoda u skladu sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom, ne dovodeći u pitanje odgovornost kupaca, ostalih agencija za plaćanja uključenih u operaciju i svih drugih osoba koje u tom pogledu postupaju po nalogu; |
| --- | --- |

(e)

provođenje svih operacija koje se odnose na skladištenje, čuvanje, prijevoz ili prijenos interventnih proizvoda u skladu sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom, ne dovodeći u pitanje odgovornost kupaca, ostalih agencija za plaćanja uključenih u operaciju i svih drugih osoba koje u tom pogledu postupaju po nalogu;

| (f) | provođenje provjera na mjestima držanja interventnih zaliha, tijekom cijele godine, u neredovitim vremenskim razmacima i bez prethodnog upozorenja. Međutim, ako se time ne ugrožava svrha kontrole, dopušteno je dati prethodnu najavu strogo ograničenu na minimalno potrebno vrijeme. Takva se najava ne smije dati više od 24 sata unaprijed, osim u posebno opravdanim slučajevima; |
| --- | --- |

(f)

provođenje provjera na mjestima držanja interventnih zaliha, tijekom cijele godine, u neredovitim vremenskim razmacima i bez prethodnog upozorenja. Međutim, ako se time ne ugrožava svrha kontrole, dopušteno je dati prethodnu najavu strogo ograničenu na minimalno potrebno vrijeme. Takva se najava ne smije dati više od 24 sata unaprijed, osim u posebno opravdanim slučajevima;

| (g) | provođenje godišnje inventure u skladu s člankom 4. |
| --- | --- |

(g)

provođenje godišnje inventure u skladu s člankom 4.

Ako u državi članici vođenje računa javnog skladištenja za jedan ili više proizvoda obavlja više agencija za plaćanja, evidencije zaliha i financijski računi iz prvog podstavka točaka (a) i (d) konsolidiraju se na razini države članice prije nego što se odgovarajuće informacije dostave Komisiji.

4.   Agencije za plaćanja osiguravaju:

| (a) | pravilno čuvanje proizvoda obuhvaćenih interventnim mjerama Unije na način da najmanje jednom godišnje provjeravaju kvalitetu uskladištenih proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

pravilno čuvanje proizvoda obuhvaćenih interventnim mjerama Unije na način da najmanje jednom godišnje provjeravaju kvalitetu uskladištenih proizvoda;

| (b) | cjelovitost interventnih zaliha. |
| --- | --- |

(b)

cjelovitost interventnih zaliha.

5.   Agencije za plaćanja odmah obavješćuju Komisiju:

| (a) | o slučajevima u kojima će produljenje razdoblja skladištenja vjerojatno uzrokovati smanjenje kvalitete proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

o slučajevima u kojima će produljenje razdoblja skladištenja vjerojatno uzrokovati smanjenje kvalitete proizvoda;

| (b) | o količinskim gubicima ili smanjenju kvalitete proizvoda zbog prirodnih katastrofa. |
| --- | --- |

(b)

o količinskim gubicima ili smanjenju kvalitete proizvoda zbog prirodnih katastrofa.

U situacijama iz prvog podstavka Komisija donosi odgovarajuću odluku:

| (a) | u situacijama iz prvog podstavka točke (a), u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 229. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

u situacijama iz prvog podstavka točke (a), u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 229. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| (b) | u situacijama iz prvog podstavka točke (b), u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 102. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(b)

u situacijama iz prvog podstavka točke (b), u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 102. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/2116.

6.   Agencije za plaćanja snose sve financijske posljedice lošeg čuvanja proizvoda obuhvaćenih interventnim mjerama Unije, posebno one koje su posljedica neprikladnih metoda skladištenja. Ne dovodeći u pitanje pravo na regres od skladištara, agencije za plaćanja snose financijsku odgovornost za neispunjenje svojih obveza.

7.   Agencije za plaćanja dužne su službenicima Komisije ili osobama koje ona ovlasti staviti trajno na raspolaganje, bilo u elektroničkom obliku ili u prostorima agencija za plaćanja, račune javnog skladištenja i sve dokumente, ugovore i spise koji su sastavljeni ili zaprimljeni u kontekstu interventnih operacija.

Članak 4.

Inventura

1.   U svakoj obračunskoj godini agencije za plaćanja provode inventuru za svaki proizvod koji je bio predmet intervencije Unije.

One uspoređuju rezultate inventure s računovodstvenim podacima. Sve utvrđene razlike u količinama i iznosi koji proizlaze iz razlika u kvaliteti utvrđenih tijekom provjera knjiže se u skladu s pravilima donesenima na temelju članka 47. stavka 3. točke (a) Uredbe (EU) 2021/2116.

2.   Za potrebe stavka 1., manjak koji proizlazi iz uobičajenih operacija skladištenja jednak je razlici između teoretskih zaliha koje prikazuje knjigovodstvena inventura, s jedne strane, i stvarnih fizičkih zaliha utvrđenih na temelju inventure iz stavka 1. ili zaliha prikazanih kao ostatak u knjigama nakon što su fizičke zalihe skladišta potrošene, s druge strane, te podliježe granicama dopuštenog odstupanja iz Priloga V.

POGLAVLJE II.

Financijsko upravljanje

Članak 5.

Nepoštovanje najkasnijeg datuma plaćanja

1.   Plaćanja korisnicima nakon najkasnijeg mogućeg datuma plaćanja mogu se smatrati prihvatljivima u okolnostima i pod uvjetima utvrđenima u stavcima od 2. do 6.

2.   Ako rashodi Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) iz članka 5. stavka 2. ili rashodi Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) iz članka 6. za intervencije iz članka 65. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116 ostvareni nakon roka utvrđenog pravom Unije ne prelaze prag od 5 % rashoda ostvarenih prije isteka roka za EFJP odnosno EPFRR, ne provodi se smanjenje mjesečnih plaćanja i međuplaćanja.

Ako rashodi EFJP-a ili EPFRR-a ostvareni nakon rokova utvrđenih pravom Unije prelaze prag od 5 % za EFJP odnosno EPFRR, svi daljnji rashodi ostvareni sa zakašnjenjem smanjuju se u skladu sa sljedećim pravilima:

| (a) | za rashode EFJP-a:






  i. | rashodi ostvareni u prvom mjesecu nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 10 %; |
| --- | --- | --- |

(a)

za rashode EFJP-a:

i.

rashodi ostvareni u prvom mjesecu nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 10 %;

| ii. | rashodi ostvareni u drugom mjesecu nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 25 %; |
| --- | --- |

ii.

rashodi ostvareni u drugom mjesecu nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 25 %;

| iii. | rashodi ostvareni u trećem mjesecu nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 45 %; |
| --- | --- |

iii.

rashodi ostvareni u trećem mjesecu nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 45 %;

| iv. | rashodi ostvareni u četvrtom mjesecu nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 70 %; |
| --- | --- |

iv.

rashodi ostvareni u četvrtom mjesecu nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 70 %;

| v. | rashodi ostvareni kasnije od četvrtog mjeseca nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 100 %; |
| --- | --- |

v.

rashodi ostvareni kasnije od četvrtog mjeseca nakon mjeseca u kojem je istekao rok plaćanja smanjuju se za 100 %;

| (b) | za rashode EPFRR-a:






  i. | rashodi ostvareni između 1. srpnja i 15. listopada godine u kojoj je istekao rok plaćanja smanjuju se za 25 %; |
| --- | --- | --- |

(b)

za rashode EPFRR-a:

i.

rashodi ostvareni između 1. srpnja i 15. listopada godine u kojoj je istekao rok plaćanja smanjuju se za 25 %;

| ii. | rashodi ostvareni između 16. listopada i 31. prosinca godine u kojoj je istekao rok plaćanja smanjuju se za 60 %; |
| --- | --- |

ii.

rashodi ostvareni između 16. listopada i 31. prosinca godine u kojoj je istekao rok plaćanja smanjuju se za 60 %;

| iii. | rashodi ostvareni nakon 31. prosinca godine u kojoj je istekao rok plaćanja smanjuju se za 100 %. |
| --- | --- |

iii.

rashodi ostvareni nakon 31. prosinca godine u kojoj je istekao rok plaćanja smanjuju se za 100 %.

3.   Odstupajući od stavka 2. primjenjuju se sljedeći uvjeti:

| (a) | ako za rashode za intervencije u obliku izravnih plaćanja ili rashode EPFRR-a prag iz stavka 2. prvog podstavka nije u cijelosti iskorišten za plaćanja izvršena za kalendarsku godinu N najkasnije 15. listopada godine N + 1 za EFJP i najkasnije 31. prosinca godine N + 1 za EPFRR, a ostatak praga premašuje 2 %, taj se ostatak smanjuje na 2 %; |
| --- | --- |

(a)

ako za rashode za intervencije u obliku izravnih plaćanja ili rashode EPFRR-a prag iz stavka 2. prvog podstavka nije u cijelosti iskorišten za plaćanja izvršena za kalendarsku godinu N najkasnije 15. listopada godine N + 1 za EFJP i najkasnije 31. prosinca godine N + 1 za EPFRR, a ostatak praga premašuje 2 %, taj se ostatak smanjuje na 2 %;

| (b) | tijekom financijske godine N + 1 plaćanja za intervencije u obliku izravnih plaćanja, osim plaćanja propisanih uredbama (EU) br. 228/2013 i (EU) br. 229/2013, za kalendarsku godinu N – 1 ili ranije godine izvršena nakon roka plaćanja prihvatljiva su za financiranje iz EFJP-a samo ako ukupan iznos intervencija u obliku izravnih plaćanja izvršenih u financijskoj godini N + 1, prema potrebi ispravljeno na iznose prije prilagodbe iz članka 17. Uredbe (EU) 2021/2116, ne premašuje gornju granicu utvrđenu u Prilogu V. Uredbi (EU) 2021/2115 za kalendarsku godinu N, u skladu s člankom 87. stavkom 1. te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

tijekom financijske godine N + 1 plaćanja za intervencije u obliku izravnih plaćanja, osim plaćanja propisanih uredbama (EU) br. 228/2013 i (EU) br. 229/2013, za kalendarsku godinu N – 1 ili ranije godine izvršena nakon roka plaćanja prihvatljiva su za financiranje iz EFJP-a samo ako ukupan iznos intervencija u obliku izravnih plaćanja izvršenih u financijskoj godini N + 1, prema potrebi ispravljeno na iznose prije prilagodbe iz članka 17. Uredbe (EU) 2021/2116, ne premašuje gornju granicu utvrđenu u Prilogu V. Uredbi (EU) 2021/2115 za kalendarsku godinu N, u skladu s člankom 87. stavkom 1. te uredbe;

| (c) | rashodi iznad ograničenja iz točke (a) ili (b) smanjuju se za 100 %. |
| --- | --- |

(c)

rashodi iznad ograničenja iz točke (a) ili (b) smanjuju se za 100 %.

Iznosi nadoknada iz članka 17. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) 2021/2116 ne uzimaju se u obzir za provjeru ispunjenja uvjeta utvrđenog u ovom stavku prvom podstavku točki (b).

4.   Ako se za određene intervencije i mjere pojave iznimni uvjeti upravljanja ili ako države članice iznesu opravdane razloge, Komisija primjenjuje vremenska stupnjevanja različita od onih utvrđenih u stavcima 2. i 3. i/ili niža smanjenja ili ne primjenjuje smanjenja.

Međutim, prvi se podstavak ne primjenjuje na rashode koji premašuju gornju granicu iz stavka 3. prvog podstavka točke (b).

5.   Provjere poštovanja roka plaćanja provode se jednom u svakoj financijskoj godini na rashodima ostvarenima do 15. listopada.

Sva prekoračenja rokova plaćanja uzimaju se u obzir najkasnije u odluci o poravnanju računa iz članka 53. Uredbe (EU) 2021/2116.

6.   Smanjenja iz ovog članka primjenjuju se ne dovodeći u pitanje naknadnu odluku o godišnjem poravnanju s obzirom na uspješnost iz članka 54. Uredbe (EU) 2021/2116 i postupak potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. te uredbe.

Članak 6.

Nepoštovanje najranijeg datuma plaćanja

U pogledu rashoda EFJP-a, ako je državama članicama dopušteno plaćati predujmove do određenog maksimalnog iznosa prije najranijeg datuma plaćanja utvrđenog pravom Unije, taj se rashod smatra rashodom prihvatljivim za financiranje Unije. Rashodi plaćeni iznad tog maksimalnog iznosa neprihvatljivi su za financiranje Unije, osim u posebno opravdanim slučajevima ako su se za određene intervencije i mjere pojavili iznimni uvjeti upravljanja ili ako su države članice iznijele opravdane razloge. U takvim slučajevima rashodi plaćeni iznad maksimalnog iznosa prihvatljivi su za financiranje Unije uz primjenu smanjenja od 10 %.

Odgovarajuće smanjenje uzima se u obzir najkasnije u odluci o poravnanju računa iz članka 53. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 7.

Naknada koju plaćaju agencije za plaćanja

1.   U odluci o mjesečnim plaćanjima koju treba donijeti na temelju članka 21. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/2116 Komisija utvrđuje preostali iznos rashoda koje je svaka država članica prijavila u svojim mjesečnim izjavama po odbitku namjenskog prihoda koji je ta država članica uključila u svoje izjave o rashodima. To se prebijanje smatra jednakim naplati odgovarajućeg prihoda.

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje koja tvori namjenski prihod stavljaju se na raspolaganje nakon što se taj prihod dodijeli proračunskim linijama.

2.   Ako su iznosi iz članka 45. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2021/2116 zadržani prije plaćanja potpore povezane s nepravilnošću ili nepažnjom, oni se odbijaju od odgovarajućeg rashoda.

3.   Iznosi doprinosa EPFRR-a čiji je povrat osiguran od korisnika u okviru predmetnog plana u okviru ZPP-a države članice u svakom referentnom razdoblju odbijaju se u izjavi o rashodima za to razdoblje od iznosa koji se plaća iz EPFRR-a.

4.   Mogući veći ili manji iznosi koji proizlaze iz godišnjeg financijskog poravnanja mogu se ponovno iskoristiti u okviru EPFRR-a te se dodaju ili oduzimaju od iznosa doprinosa EPFRR-a pri sastavljanju prve izjave nakon odluke o poravnanju računa.

5.   Financiranje iz EFJP-a jednako je rashodima koji su izračunati na temelju informacija dobivenih od agencija za plaćanja, po odbitku svih prihoda proizašlih iz interventnih mjera, koji su potvrđeni u računalnom sustavu koji je uspostavila Komisija i koje je agencija za plaćanja uključila u svoju izjavu o rashodima.

Članak 8.

Kasno donošenje proračuna Unije

1.   Ako proračun Unije nije donesen do početka proračunske godine, mjesečna plaćanja iz članka 21. Uredbe (EU) 2021/2116 i međuplaćanja iz članka 32. te uredbe izvršavaju se razmjerno odobrenim sredstvima po poglavlju kao postotak izjava o rashodima primljenih od svake države članice za EFJP odnosno EPFRR i u okviru graničnih iznosa utvrđenih u članku 16. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Preostali iznos koji nije nadoknađen državama članicama Komisija uzima u obzir u naknadnim plaćanjima.

2.   Kad je riječ o EPFRR-u, u odnosu na proračunske obveze iz članka 29. Uredbe (EU) 2021/2116, ako proračun Unije nije donesen do početka proračunske godine, pri plaćanju prvih godišnjih obroka nakon donošenja strateških planova u okviru ZPP-a država članica poštuje se redoslijed donošenja tih planova. Proračunske obveze za kasnije godišnje obroke preuzimaju se redoslijedom kojim se iskorištavaju preuzete obveze za strateške planove u okviru ZPP-a država članica. Komisija može godišnje obveze u pogledu strateških planova u okviru ZPP-a preuzimati djelomično ako su raspoloživa odobrena sredstva za preuzimanje obveza ograničena. Obveze za preostali iznos tih planova preuzimaju se tek kad postanu raspoloživa dodatna sredstva za preuzimanje obveza.

Članak 9.

Odgoda mjesečnih plaćanja

Mjesečna plaćanja državama članicama iz članka 21. Uredbe (EU) 2021/2116 mogu se odgoditi ako se informacije iz članka 90. stavka 1. točke (c) podtočaka i. i ii. dostave sa zakašnjenjem ili sadržavaju nepodudarnosti zbog kojih su potrebne dodatne provjere. Komisija pravodobno obavješćuje predmetnu državu članicu o namjeri da odgodi plaćanja.

Članak 10.

Suspenzija plaćanja povezana s godišnjim poravnanjem

1.   Ako Komisija suspendira mjesečna plaćanja iz članka 21. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/2116 u skladu s člankom 40. stavkom 1. prvim podstavkom te uredbe, primjenjuju se sljedeće stope suspenzije plaćanja:

| (a) | ako država članica ne dostavi dokumente iz članka 9. stavka 3. i članka 12. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116 do 1. ožujka, 1 % ukupnog iznosa mjesečnih plaćanja iz članka 21. stavka 3. te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ako država članica ne dostavi dokumente iz članka 9. stavka 3. i članka 12. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116 do 1. ožujka, 1 % ukupnog iznosa mjesečnih plaćanja iz članka 21. stavka 3. te uredbe;

| (b) | ako država članica ne dostavi dokumente iz članka 9. stavka 3. i članka 12. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116 do 1. travnja, 1,5 % ukupnog iznosa mjesečnih plaćanja iz članka 21. stavka 3. te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

ako država članica ne dostavi dokumente iz članka 9. stavka 3. i članka 12. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116 do 1. travnja, 1,5 % ukupnog iznosa mjesečnih plaćanja iz članka 21. stavka 3. te uredbe.

2.   Suspenzija se ukida nakon što se dostave svi relevantni dokumenti iz članka 9. stavka 3. i članka 12. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 11.

Suspenzija plaćanja povezana s poravnanjem s obzirom na uspješnost

1.   Ako Komisija suspendira mjesečna plaćanja iz članka 21. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/2116 ili međuplaćanja iz članka 32. te uredbe u skladu s člankom 40. stavkom 2. te uredbe nakon poravnanja s obzirom na uspješnost iz članka 54. Uredbe (EU) 2021/2116, stopa suspenzije odgovara razlici između stope smanjenja primijenjene u skladu s člankom 54. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2116 i 50 postotnih bodova, pomnoženo s 2. Primijenjena stopa suspenzije ne smije biti manja od 10 %.

2.   Suspenzijama iz stavka 1. ne dovode se u pitanje članci 53. i 55. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 12.

Devizni tečaj koji se primjenjuje pri sastavljanju izjava o rashodima

1.   U skladu s člankom 94. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/2116, kad je riječ o EFJP-u, pri sastavljanju izjava o rashodima države članice koje nisu uvele euro primjenjuju onaj devizni tečaj koji su upotrebljavale za plaćanja korisnicima ili za primanje prihoda, u skladu s poglavljem V. ove Uredbe i sektorskim poljoprivrednim zakonodavstvom,

2.   Kad je riječ o EPFRR-u, države članice koje nisu uvele euro pri sastavljanju izjava o rashodima za svaku operaciju plaćanja ili povrata primjenjuju predzadnji devizni tečaj koji je Europska središnja banka utvrdila prije mjeseca u kojem je operacija evidentirana u računima agencije za plaćanja.

3.   Kad je riječ o odlukama o poravnanju iz članaka 53. i 54. Uredbe (EU) 2021/2116 i postupku potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. te uredbe, primjenjuje se prvi devizni tečaj koji je Europska središnja banka utvrdila nakon datuma donošenja provedbenih akata o poravnanju.

4.   U slučajevima osim onih navedenih uz stavcima 1., 2. i 3. te za operacije za koje operativni događaj nije utvrđen u pravu Unije, države članice koje nisu uvele euro primjenjuju predzadnji devizni tečaj koji je Europska središnja banka utvrdila prije mjeseca za koji se prijavljuje rashod ili namjenski prihod.

POGLAVLJE III.

Poravnanje računa i druge provjere

Članak 13.

Kriteriji i metodologija za primjenu smanjenja u okviru poravnanja s obzirom na uspješnost

1.   Za potrebe donošenja odluke na temelju članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 o smanjenju iznosa financiranja Unije, Komisija ocjenjuje godišnje rashode koje je država članica prijavila za intervenciju u odnosu na odgovarajuće ostvarenje kako je navedeno u godišnjem izvješću o uspješnosti iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 podnesenom u skladu s člankom 9. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (b) i člankom 10. stavkom 1. točkom (b) te uredbe te člankom 134. Uredbe (EU) 2021/2115.

2.   Ako prijavljeni rashod nije popraćen odgovarajućim ostvarenjem za relevantnu financijsku godinu i ako država članica nije prethodno objasnila takva odstupanja u pogledu ostvarenja i realiziranih jediničnih iznosa u godišnjem izvješću o uspješnosti u skladu s člankom 134. stavcima od 5. do 9. Uredbe (EU) 2021/2115 ili ako obrazloženja tih odstupanja nisu dostatna, država članica dostavlja dodatna obrazloženja u rokovima koje odredi Komisija. Obrazloženja obuhvaćaju prijavljene rashode koji nisu popraćeni odgovarajućim ostvarenjem u relevantnoj proračunskoj godini.

3.   Obrazloženja koja dostavlja država članica sadržavaju relevantne informacije kojima se objašnjava odstupanje na razini jediničnog iznosa i predmetno razdoblje. Sadržavaju kvantitativne informacije i kvalitativna objašnjenja, prema potrebi.

Osim toga, države članice objašnjavaju opseg i učinak korektivnih mjera koje su već poduzele za ispravljanje odstupanja i sprečavanje njegova ponavljanja.

Ako država članica ne može dostaviti obrazloženja za odstupanja u skladu sa stavkom 2., može dostaviti obrazloženja za dio odstupanja.

4.   Ako država članica ne dostavi argumentirana obrazloženja za odstupanja ili ako ih Komisija smatra nedostatnima u skladu sa stavcima 2. i 3. ili ako je njima obuhvaćen samo dio odstupanja, Komisija smanjuje relevantne iznose financiranja Unije. Komisija svoje mišljenje priopćuje državi članici u zasebnoj obavijesti.

5.   Smanjenja iz ovog članka primjenjuju se ne dovodeći u pitanje naknadnu odluku o potvrđivanju sukladnosti iz članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 14.

Kriteriji i metodologija za primjenu ispravaka u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti za rashode izvan područja primjene Uredbe (EU) 2021/2115 ili za posebno plaćanje za pamuk i potporu za prijevremeno umirovljenje

1.   Za potrebe donošenja odluke o iznosima koje treba isključiti iz financiranja Unije na temelju članka 55. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116, Komisija razlikuje iznose ili dijelove iznosa za koje je utvrđeno da su nepropisno potrošeni i one koji su određeni primjenom ekstrapoliranih ili paušalnih ispravaka.

Kad se utvrdi da rashodi izvan područja primjene Uredbe (EU) 2021/2115, za posebno plaćanje za pamuk ili potporu za prijevremeno umirovljenje u skladu s glavom III. poglavljem II. odjeljkom 3. pododjeljkom 2. odnosno člankom 155. stavkom 2. te uredbe nisu nastali u skladu s pravom Unije, Komisija pri utvrđivanju iznosa koji se mogu isključiti iz financiranja Unije upotrebljava vlastite nalaze i uzima u obzir informacije koje su države članice stavile na raspolaganje tijekom postupka potvrđivanja sukladnosti provedenog u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) (EU) 2021/2116.

2.   Komisija odlučuje o isključenju na temelju utvrđivanja nepropisno potrošenih iznosa samo ako se ti iznosi mogu utvrditi uz razmjeran napor. Ako Komisija ne može utvrditi nepropisno potrošene iznose uz razmjeran napor, države članice mogu, u rokovima koje odredi Komisija tijekom postupka potvrđivanja sukladnosti, dostaviti podatke o provjeri tih iznosa na temelju ispitivanja svih pojedinačnih slučajeva na koje je nesukladnost mogla utjecati. Provjera obuhvaća sve rashode nastale protivno primjenjivom pravu koji terete proračun Unije. Dostavljeni podaci uključuju sve pojedinačne iznose koji su neprihvatljivi zbog te nesukladnosti.

3.   Ako se nepropisno potrošeni iznosi ne mogu utvrditi u skladu sa stavkom 2., iznose koje treba isključiti Komisija može utvrditi primjenom ekstrapoliranih ispravaka. Kako bi Komisiji omogućile utvrđivanje relevantnih iznosa, države članice mogu, u rokovima koje odredi Komisija tijekom postupka potvrđivanja sukladnosti, dostaviti izračun iznosa koji treba isključiti iz financiranja Unije dobiven ekstrapolacijom statističkim sredstvima rezultata provjera provedenih na reprezentativnom uzorku tih slučajeva. Uzorak se uzima iz populacije u kojoj se može razumno očekivati utvrđena nesukladnost.

4.   Kako bi uzela u obzir rezultate koje su države članice dostavile u skladu sa stavcima 2. i 3., Komisija mora biti u mogućnosti:

| (a) | ocijeniti metode primijenjene za utvrđivanje ili ekstrapolaciju, koje države članice moraju jasno opisati; |
| --- | --- |

(a)

ocijeniti metode primijenjene za utvrđivanje ili ekstrapolaciju, koje države članice moraju jasno opisati;

| (b) | provjeriti reprezentativnost uzorka iz stavka 3.; |
| --- | --- |

(b)

provjeriti reprezentativnost uzorka iz stavka 3.;

| (c) | provjeriti sadržaj i rezultate utvrđivanja ili ekstrapolacije koji su joj dostavljeni; |
| --- | --- |

(c)

provjeriti sadržaj i rezultate utvrđivanja ili ekstrapolacije koji su joj dostavljeni;

| (d) | prikupiti dostatne i relevantne revizijske dokaze u pogledu osnovnih podataka. |
| --- | --- |

(d)

prikupiti dostatne i relevantne revizijske dokaze u pogledu osnovnih podataka.

5.   Pri primjeni ekstrapoliranih ispravaka iz stavka 3. države članice mogu koristiti statističke podatke o kontrolama agencija za plaćanja koje je potvrdilo tijelo za ovjeravanje ili ocjenu razine pogreške koju je to tijelo donijelo u kontekstu revizije iz članka 12. Uredbe (EU) 2021/2116, pod sljedećim uvjetima:

| (a) | da je Komisija zadovoljna radom tijela za ovjeravanje u smislu strategije revizije i sadržaja, obujma i kvalitete stvarno obavljenog revizijskog posla; |
| --- | --- |

(a)

da je Komisija zadovoljna radom tijela za ovjeravanje u smislu strategije revizije i sadržaja, obujma i kvalitete stvarno obavljenog revizijskog posla;

| (b) | da se područje rada tijela za ovjeravanje podudara s područjem predmetne istrage u vezi s postupkom potvrđivanja sukladnosti, posebno s obzirom na mjere ili programe; |
| --- | --- |

(b)

da se područje rada tijela za ovjeravanje podudara s područjem predmetne istrage u vezi s postupkom potvrđivanja sukladnosti, posebno s obzirom na mjere ili programe;

| (c) | da je u ocjenama uzet u obzir iznos kazni koje je trebalo primijeniti. |
| --- | --- |

(c)

da je u ocjenama uzet u obzir iznos kazni koje je trebalo primijeniti.

6.   Ako nisu ispunjeni uvjeti za utvrđivanje iznosa koje treba isključiti iz financiranja Unije iz stavaka 2. i 3. ili je slučaj takav da se iznosi koje treba isključiti ne mogu utvrditi na temelju tih stavaka, Komisija primjenjuje odgovarajuće paušalne ispravke uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost povrede i vlastitu procjenu rizika od financijske štete za proračun Unije.

Razina paušalnih ispravaka određuje se posebno uzimajući u obzir utvrđenu vrstu nesukladnosti. U tu se svrhu nedostaci u kontrolama dijele na one koji se odnose na ključne kontrole i one koji se odnose na pomoćne kontrole kako slijedi:

| (a) | ključne kontrole su administrativne kontrole i kontrole na terenu potrebne za utvrđivanje prihvatljivosti potpore i odgovarajuće primjene smanjenja i kazni; |
| --- | --- |

(a)

ključne kontrole su administrativne kontrole i kontrole na terenu potrebne za utvrđivanje prihvatljivosti potpore i odgovarajuće primjene smanjenja i kazni;

| (b) | pomoćne kontrole su svi ostali administrativni postupci potrebni za pravilnu obradu zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

pomoćne kontrole su svi ostali administrativni postupci potrebni za pravilnu obradu zahtjeva.

Ako se u okviru istog postupka potvrđivanja sukladnosti utvrde različite nesukladnosti koje bi pojedinačno dovele do različitih paušalnih ispravka, primjenjuje se samo najviši paušalni ispravak.

7.   Pri utvrđivanju razine paušalnih ispravaka Komisija posebno uzima u obzir jednu ili više sljedećih okolnosti koje upućuju na veću ozbiljnost nedostataka i veći rizik od gubitka za proračun Unije:

| (a) | jedna ključna kontrola ili više njih ne primjenjuju se ili se primjenjuju tako slabo ili rijetko da se ne smatraju učinkovitima za utvrđivanje prihvatljivosti zahtjeva ili sprečavanje nepravilnosti; |
| --- | --- |

(a)

jedna ključna kontrola ili više njih ne primjenjuju se ili se primjenjuju tako slabo ili rijetko da se ne smatraju učinkovitima za utvrđivanje prihvatljivosti zahtjeva ili sprečavanje nepravilnosti;

| (b) | utvrđena su tri nedostatka ili više njih u pogledu istog sustava kontrola; |
| --- | --- |

(b)

utvrđena su tri nedostatka ili više njih u pogledu istog sustava kontrola;

| (c) | utvrđeno je da država članica ne primjenjuje sustav kontrola ili je on u velikoj mjeri manjkav te postoje dokazi o raširenim nepravilnostima i nepažnji u suzbijanju nepravilnih ili prijevarnih praksi; |
| --- | --- |

(c)

utvrđeno je da država članica ne primjenjuje sustav kontrola ili je on u velikoj mjeri manjkav te postoje dokazi o raširenim nepravilnostima i nepažnji u suzbijanju nepravilnih ili prijevarnih praksi;

| (d) | u državi članici utvrđeni su slični nedostaci u istom sektoru u okviru istrage koja je uslijedila nakon istrage u kojoj su nedostaci prvi put otkriveni i priopćeni državi članici; pritom se međutim uzimaju u obzir korektivne ili kompenzacijske mjere koje je država članica već poduzela. |
| --- | --- |

(d)

u državi članici utvrđeni su slični nedostaci u istom sektoru u okviru istrage koja je uslijedila nakon istrage u kojoj su nedostaci prvi put otkriveni i priopćeni državi članici; pritom se međutim uzimaju u obzir korektivne ili kompenzacijske mjere koje je država članica već poduzela.

8.   Ako država članica dostavi određene objektivne elemente koji ne ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 2. i 3. ovog članka, ali koji pokazuju da je maksimalni gubitak za EFJP i EPFRR ograničen na iznos koji je manji od iznosa koji bi se dobio primjenom predložene paušalne stope, Komisija pri odlučivanju o iznosima koje treba isključiti iz financiranja Unije na temelju članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116 primjenjuje tu nižu paušalnu stopu.

9.   Iznosi čiji je povrat osiguran od korisnika i knjižen u korist EFJP-a ili EPFRR-a prije relevantnog datuma, koji Komisija određuje tijekom postupka potvrđivanja sukladnosti, odbijaju se od iznosa koji Komisija odluči isključiti iz financiranja Unije u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 15.

Kriteriji i metodologija za primjenu ispravaka u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti za rashode unutar područja primjene Uredbe (EU) 2021/2115

1.   Za potrebe donošenja odluke o iznosima koje treba isključiti iz financiranja Unije na temelju članka 55. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116, Komisija upotrebljava vlastite nalaze i uzima u obzir informacije koje su države članice stavile na raspolaganje tijekom postupka potvrđivanja sukladnosti provedenog u skladu s člankom 55. stavkom 3. te uredbe. Iznos koji treba isključiti iz financiranja Unije u najvećoj mogućoj mjeri odgovara stvarnom financijskom gubitku ili riziku za proračun Unije.

2.   Ako Komisija utvrdi da rashod nije ostvaren u skladu s pravom Unije, Komisija iznose koje treba isključiti može utvrditi primjenom paušalnih ispravaka, uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost povrede te vlastitu procjenu rizika od nastanka financijske štete za Uniju.

Razina paušalnih ispravaka određuje se posebno uzimajući u obzir utvrđenu vrstu ozbiljnog nedostatka. U tu svrhu uzimaju se u obzir elementi sustava upravljanja na koje utječu ozbiljni nedostaci.

Ako se u okviru istog postupka potvrđivanja sukladnosti utvrde različiti ozbiljni nedostaci koji bi pojedinačno doveli do različitih paušalnih ispravka, primjenjuje se samo najviši paušalni ispravak.

3.   Pri utvrđivanju razine paušalnih ispravaka Komisija posebno uzima u obzir jednu ili više sljedećih okolnosti koje upućuju na veću ozbiljnost nedostataka i veći rizik od gubitka za proračun Unije:

| (a) | ozbiljni nedostaci u jednom ili više elemenata sustava upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

ozbiljni nedostaci u jednom ili više elemenata sustava upravljanja;

| (b) | utvrđeno je da država članica ne primjenjuje neki od elemenata sustava upravljanja i postoje dokazi o raširenim nepravilnostima i nepažnji u suzbijanju nepravilnih ili prijevarnih praksi; |
| --- | --- |

(b)

utvrđeno je da država članica ne primjenjuje neki od elemenata sustava upravljanja i postoje dokazi o raširenim nepravilnostima i nepažnji u suzbijanju nepravilnih ili prijevarnih praksi;

| (c) | u državi članici utvrđeni su slični nedostaci u istom sektoru u okviru istrage koja je uslijedila nakon istrage u kojoj su nedostaci prvi put otkriveni i priopćeni državi članici; pritom se međutim uzimaju u obzir korektivne ili kompenzacijske mjere koje je država članica već poduzela. |
| --- | --- |

(c)

u državi članici utvrđeni su slični nedostaci u istom sektoru u okviru istrage koja je uslijedila nakon istrage u kojoj su nedostaci prvi put otkriveni i priopćeni državi članici; pritom se međutim uzimaju u obzir korektivne ili kompenzacijske mjere koje je država članica već poduzela.

4.   Ako država članica dokaže da je maksimalni gubitak za EFJP i EPFRR ograničen na iznos koji je manji od iznosa koji bi se dobio primjenom predložene paušalne stope, Komisija pri utvrđivanju iznosa koje treba isključiti iz financiranja Unije tijekom postupka potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116 može primijeniti nižu paušalnu stopu ili upotrijebiti ocjenu sustava upravljanja koju je tijelo za ovjeravanje donijelo u kontekstu revizije iz članka 12. te uredbe.

5.   Države članice mogu, kad je to primjereno, u rokovima koje odredi Komisija tijekom postupka potvrđivanja sukladnosti dostaviti podatke o provjeri tih iznosa na temelju ispitivanja svih pojedinačnih slučajeva na koje je nedostatak mogao utjecati. Provjera obuhvaća sve rashode nastale protivno pravu Unije koji terete proračun Unije. Dostavljeni podaci uključuju sve iznose koji su neprihvatljivi zbog te neusklađenosti s pravom Unije. Ako države članice ne mogu izračunati nepropisno potrošene iznose uz razmjeran napor, one mogu umjesto toga dostaviti procjenu rizika na temelju statističkih valjanog i reprezentativnog uzorka populacije na koju utječe nedostatak. Tijelo za ovjeravanje potvrđuje ocjenu nedostatka države članice.

6.   Kako bi uzela u obzir rezultate koje su dostavile države članice kako je navedeno u stavku 5., Komisija ocjenjuje metodu, sadržaj i rezultate dostavljene provjere ili ekstrapolacije. Ako je Komisija zadovoljna podnesenom metodom, sadržajem i rezultatima provjere ili ekstrapolacije, ona pri utvrđivanju iznosa koje treba isključiti iz financiranja Unije na temelju članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116 upotrebljava rezultate koje su podnijele države članice u skladu sa stavkom 5.

7.   Iznosi čiji je povrat osiguran od korisnika i knjižen u korist EFJP-a ili EPFRR-a prije relevantnog datuma, koji Komisija određuje tijekom postupka potvrđivanja sukladnosti, odbijaju se od iznosa koji Komisija odluči isključiti iz financiranja Unije u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116.

POGLAVLJE IV.

Sredstva osiguranja

Odjeljak 1.

Područje primjene i upotreba pojmova

Članak 16.

Područje primjene

Ovo se poglavlje primjenjuje u svim slučajevima u kojima je sektorskim poljoprivrednim zakonodavstvom predviđeno sredstvo osiguranja, bez obzira na to upotrebljava li se pojam „sredstvo osiguranja” ili ne.

Ovo se poglavlje ne primjenjuje na sredstva osiguranja koja se daju radi osiguranja plaćanja uvoznih i izvoznih carina iz Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

11

Članak 17.

Pojmovi koji se upotrebljavaju u ovom poglavlju

Za potrebe ovog poglavlja:

| (a) | „nadležno tijelo” znači tijelo ovlašteno za prihvaćanje sredstva osiguranja ili tijelo koje je u skladu s relevantnim propisom ovlašteno odlučivati o vraćanju ili zapljeni sredstva osiguranja; |
| --- | --- |

(a)

„nadležno tijelo” znači tijelo ovlašteno za prihvaćanje sredstva osiguranja ili tijelo koje je u skladu s relevantnim propisom ovlašteno odlučivati o vraćanju ili zapljeni sredstva osiguranja;

| (b) | „skupno sredstvo osiguranja” znači sredstvo osiguranja koje se daje nadležnom tijelu kako bi se osiguralo ispunjenje više od jedne obveze; |
| --- | --- |

(b)

„skupno sredstvo osiguranja” znači sredstvo osiguranja koje se daje nadležnom tijelu kako bi se osiguralo ispunjenje više od jedne obveze;

| (c) | „relevantni dio osiguranog iznosa” znači dio osiguranog iznosa koji odgovara količini za koju nije ispunjen zahtjev. |
| --- | --- |

(c)

„relevantni dio osiguranog iznosa” znači dio osiguranog iznosa koji odgovara količini za koju nije ispunjen zahtjev.

Odjeljak 2.

Zahtjev za sredstvo osiguranja

Članak 18.

Odgovorna strana

Sredstvo osiguranja daje strana ili se daje u ime strane koja je odgovorna za plaćanje novčanog iznosa koji treba platiti ako obveza nije ispunjena.

Članak 19.

Odricanje od zahtjeva za sredstvo osiguranja

1.   Nadležno tijelo može se odreći zahtjeva za sredstvo osiguranja ako je strana koja je odgovorna za ispunjenje obveze:

| (a) | javno tijelo odgovorno za izvršavanje javnih ovlasti; ili |
| --- | --- |

(a)

javno tijelo odgovorno za izvršavanje javnih ovlasti; ili

| (b) | privatno tijelo koje izvršava ovlasti iz točke (a) pod državnim nadzorom. |
| --- | --- |

(b)

privatno tijelo koje izvršava ovlasti iz točke (a) pod državnim nadzorom.

2.   Nadležno tijelo može se odreći zahtjeva za sredstvo osiguranja ako je vrijednost osiguranog iznosa manja od 500 EUR. U tom se slučaju predmetna strana pismeno obvezuje platiti iznos koji je jednak sredstvu osiguranja od kojeg se odustalo ako se odgovarajuća obveza ne ispuni.

Pri primjeni prvog podstavka vrijednost sredstva osiguranja izračunava se tako da obuhvaća sve relevantne obveze povezane s istom operacijom.

Članak 20.

Uvjeti koji se primjenjuju na sredstva osiguranja

1.   Nadležno tijelo odbija prihvatiti ili zahtijeva zamjenu sredstva osiguranja koje smatra nedovoljnim ili nezadovoljavajućim ili kojim se ne daje pokriće za dovoljno dugo razdoblje.

2.   Ako se daje gotovinski polog prijenosom, on se ne smatra sredstvom osiguranja sve dok se nadležno tijelo ne uvjeri da mu je predmetni iznos na raspolaganju.

3.   Ček za čiji iznos jamči financijska institucija koju država članica predmetnog nadležnog tijela priznaje za tu svrhu smatra se gotovinskim pologom. Nadležno tijelo ne treba prezentirati takav ček na naplatu sve do pred kraj roka za koji se jamči.

Čekovi osim onog iz prvog podstavka predstavljaju sredstvo osiguranja tek kad se nadležno tijelo uvjeri da mu je predmetni iznos na raspolaganju.

4.   Sve pristojbe koje naplaćuje financijska institucija snosi strana koja daje sredstvo osiguranja.

5.   Strani koja daje sredstvo osiguranja u obliku gotovinskog pologa ne plaćaju se kamate.

Članak 21.

Upotreba eura

1.   Sredstva osiguranja izražavaju se u eurima.

2.   Ako se sredstvo osiguranja prihvaća u državi članici koja nije uvela euro, iznos sredstva osiguranja u eurima preračunava se u primjenjivu nacionalnu valutu u skladu s poglavljem V. Obveza koja odgovara sredstvu osiguranja i bilo koji iznos koji se zadržava u slučaju nepravilnosti ili kršenja ostaju utvrđeni u eurima.

Članak 22.

Jamac

1.   Jamac ima službeno registrirano prebivalište ili poslovni nastan u Uniji i, podložno odredbama Ugovora o slobodi pružanja usluga, ima odobrenje nadležnog tijela države članice u kojoj se daje sredstvo osiguranja. Jamac je obvezan pisanim jamstvom.

2.   U pisanom jamstvu navodi se barem:

| (a) | obveza ili, u slučaju skupnog sredstva osiguranja, vrste obveza za čije se ispunjenje jamči plaćanjem novčanog iznosa; |
| --- | --- |

(a)

obveza ili, u slučaju skupnog sredstva osiguranja, vrste obveza za čije se ispunjenje jamči plaćanjem novčanog iznosa;

| (b) | najveći iznos koji jamac prihvaća da će platiti; |
| --- | --- |

(b)

najveći iznos koji jamac prihvaća da će platiti;

| (c) | da se jamac obvezuje da će solidarno sa stranom odgovornom za ispunjenje obveze platiti u roku od 30 dana od zahtjeva nadležnog tijela svaki iznos u okviru jamstva koji treba platiti kad se sredstvo osiguranja proglasi zaplijenjenim. |
| --- | --- |

(c)

da se jamac obvezuje da će solidarno sa stranom odgovornom za ispunjenje obveze platiti u roku od 30 dana od zahtjeva nadležnog tijela svaki iznos u okviru jamstva koji treba platiti kad se sredstvo osiguranja proglasi zaplijenjenim.

3.   Ako je već dano pisano skupno sredstvo osiguranja, nadležno tijelo određuje postupak u skladu s kojim se cijelo skupno sredstvo osiguranja ili njegov dio raspoređuje na određenu obvezu.

Članak 23.

Primjena više sile

Svaka osoba koja je odgovorna za obvezu obuhvaćenu sredstvom osiguranja i koja tvrdi da je do neispunjena obveze došlo zbog više sile mora dokazati, na način prihvatljiv nadležnom tijelu, postojanje više sile. Ako nadležno tijelo prizna postojanje slučaja više sile, obveza se ukida isključivo u svrhu vraćanja sredstva osiguranja.

Odjeljak 3.

Vraćanje i zapljena sredstava osiguranja osim onih iz odjeljka 4.

Članak 24.

Zapljena sredstava osiguranja

1.   Obveza iz članka 64. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 je zahtjev da se izvrši ili ne izvrši neka radnja, ključan za ciljeve uredbe kojom je uveden.

2.   Ako se obveza ne ispuni, a nije dan rok za njezino ispunjenje, sredstvo osiguranja se plijeni kad nadležno tijelo utvrdi da obveza nije ispunjena.

3.   Ako se obveza mora ispuniti u određenom roku, a do ispunjenja dođe tek po isteku tog roka, sredstvo osiguranja se plijeni.

U tom se slučaju odmah plijeni 10 % sredstva osiguranja, a potom se na preostali iznos primjenjuje dodatni postotak, i to kako slijedi:

| (a) | 2 % po svakom kalendarskom danu za koji je prekoračen rok, ako se obveza odnosi na uvoz proizvoda u treću zemlju; |
| --- | --- |

(a)

2 % po svakom kalendarskom danu za koji je prekoračen rok, ako se obveza odnosi na uvoz proizvoda u treću zemlju;

| (b) | 5 % po svakom kalendarskom danu za koji je prekoračen rok, ako se obveza odnosi na odlazak proizvoda s carinskog područja Unije. |
| --- | --- |

(b)

5 % po svakom kalendarskom danu za koji je prekoračen rok, ako se obveza odnosi na odlazak proizvoda s carinskog područja Unije.

4.   Ako se obveza ispuni na vrijeme, a dokaz o njezinu ispunjenju mora biti predočen u određenom roku, sredstvo osiguranja koje obuhvaća tu obvezu plijeni se za svaki kalendarski dan za koji je prekoračen taj rok u skladu s formulom 0,2/rok u danima te uzimajući u obzir članak 27.

Ako se dokaz iz prvog podstavka sastoji od podnošenja uvozne ili izvozne dozvole koja je iskorištena ili istekla, sredstvo osiguranja plijeni se u iznosu od 15 % ako se dokaz podnese nakon utvrđenog roka iz prvog podstavka, a najkasnije 730. kalendarskog dana nakon datuma isteka dozvole. Nakon tih 730 kalendarskih dana preostalo sredstvo osiguranja plijeni se u cijelosti.

5.   Iznos sredstva osiguranja koji se plijeni zaokružuje se na prvi niži cijeli iznos u eurima ili primjenjivoj nacionalnoj valuti.

Članak 25.

Vraćanje sredstava osiguranja

1.   Po predočenju dokaza o ispunjenju obveze propisanog posebnim pravilima Unije ili nakon djelomične zapljene sredstva osiguranja u skladu s člankom 64. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2116 i člankom 24. ove Uredbe, sredstvo osiguranja ili, ovisno o slučaju, ostatak sredstva osiguranja vraća se bez odgode.

2.   Sredstvo osiguranja djelomično se vraća na zahtjev ako se predoči odgovarajući dokaz za dio količine proizvoda, pod uvjetom da taj dio nije manji od minimalne količine utvrđene u propisu kojim se zahtijeva sredstvo osiguranja ili, ako ona nije utvrđena, od količine koju je odredila država članica.

3.   Ako nije propisan rok za predočenje dokaza potrebnog za vraćanje osiguranog iznosa, taj je rok 365 kalendarskih dana od roka utvrđenog za ispunjenje obveze za koju je položeno sredstvo osiguranja. Ako nije utvrđen rok za ispunjenje obveze za koju je položeno sredstvo osiguranja, rok za predočenje dokaza potrebnog za vraćanje osiguranog iznosa je 365 kalendarskih dana od datuma do kojeg su ispunjene sve obveze.

Rok utvrđen u prvom podstavku nije dulji od 1 095 kalendarskih dana od trenutka kad je sredstvo osiguranja pripisano određenoj obvezi.

Članak 26.

Pragovi

1.   Ukupni zaplijenjeni iznos ne premašuje 100 % relevantnog dijela osiguranog iznosa.

2.   Nadležno tijelo može se odreći zapljene iznosa manjeg od 100 EUR, pod uvjetom da su nacionalnim zakonom ili drugim propisom utvrđene slične odredbe za usporedive slučajeve.

Odjeljak 4.

Sredstva osiguranja za predujmove

Članak 27.

Područje primjene

Ovaj se odjeljak primjenjuje u slučajevima u kojima je posebnim propisima Unije, osim propisa o sektorskim intervencijama, utvrđeno da se određeni iznosi mogu platiti unaprijed, prije ispunjenja obveze utvrđene za dobivanje potpore ili pogodnosti.

Članak 28.

Vraćanje sredstava osiguranja

1.   Sredstvo osiguranja vraća se:

| (a) | ako je utvrđeno konačno pravo na iznos plaćen kao predujam; |
| --- | --- |

(a)

ako je utvrđeno konačno pravo na iznos plaćen kao predujam;

| (b) | ili ako je vraćen plaćeni iznos uvećan za sve dodatke koji su predviđeni u posebnim propisima Unije. |
| --- | --- |

(b)

ili ako je vraćen plaćeni iznos uvećan za sve dodatke koji su predviđeni u posebnim propisima Unije.

2.   Ako prođe rok za dokazivanje konačnog prava na plaćeni iznos, a nije predočen dokaz o tom pravu, nadležno tijelo odmah pokreće postupak zapljene sredstva osiguranja.

Međutim, ako je tako određeno posebnim propisima Unije, dokaz se može predočiti i nakon isteka tog roka, uz djelomično vraćanje sredstva osiguranja.

POGLAVLJE V.

Upotreba eura

Članak 29.

Trgovina s trećim zemljama

1.   Za iznose koji se odnose na uvoz i za izvozne poreze koji su pravom Unije o zajedničkoj poljoprivrednoj politici utvrđeni u eurima i koje države članice primjenjuju u nacionalnoj valuti, stopa konverzije izričito je jednaka stopi koja se primjenjuje u skladu s člankom 53. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 952/2013.

2.   Za cijene i iznose u vezi s trgovinom s trećim zemljama koji su u poljoprivrednom zakonodavstvu Unije izraženi u eurima, operativni događaj za devizni tečaj je prihvaćanje carinske deklaracije.

3.   Za potrebe izračunavanja standardne uvozne vrijednosti voća i povrća za utvrđivanje ulazne cijene, operativni događaj za devizni tečaj za reprezentativne cijene koje se upotrebljavaju za izračunavanje te standardne vrijednosti i iznosa smanjenja je dan na koji se odnose reprezentativne cijene.

Članak 30.

Posebne vrste potpore

1.   Za potpore koje se dodjeljuju u odnosu na količinu proizvoda koja se stavlja na tržište ili koja se upotrebljava na poseban način, ne dovodeći u pitanje članke 32. i 33., operativni događaj za devizni tečaj prva je aktivnost kojom se jamči odgovarajuća upotreba predmetnih proizvoda nakon što ih preuzme predmetni gospodarski subjekt i koja je temelj za dodjelu potpore.

2.   Za potporu za privatno skladištenje, operativni događaj za devizni tečaj prvi je dan razdoblja za koje se dodjeljuje potpora u okviru pojedinog ugovora.

3.   Za potpore osim onih iz stavaka 1. i 2. ovog članka te članaka 32. i 33., operativni događaj za devizni tečaj krajnji je rok za podnošenje zahtjeva.

Članak 31.

Sektor vina

1.   Operativni događaj za devizni tečaj prvi je dan financijske godine u kojoj se dodjeljuje potpora za sljedeće:

| (a) | restrukturiranje i konverziju vinograda iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točke (a) Uredbe (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

(a)

restrukturiranje i konverziju vinograda iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točke (a) Uredbe (EU) 2021/2115;

| (b) | privremenu i degresivnu pomoć za pokrivanje administrativnih troškova osnivanja uzajamnih fondova iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točke (l) Uredbe (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

(b)

privremenu i degresivnu pomoć za pokrivanje administrativnih troškova osnivanja uzajamnih fondova iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točke (l) Uredbe (EU) 2021/2115;

| (c) | osiguranje berbe od gubitaka prihoda uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s prirodnim katastrofama, nepovoljnim klimatskim prilikama, štetom koju uzrokuju životinje, bolestima bilja ili najezdama štetnika iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točke (d) Uredbe (EU) 2021/2115. |
| --- | --- |

(c)

osiguranje berbe od gubitaka prihoda uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s prirodnim katastrofama, nepovoljnim klimatskim prilikama, štetom koju uzrokuju životinje, bolestima bilja ili najezdama štetnika iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točke (d) Uredbe (EU) 2021/2115.

2.   Za operacije zelene berbe iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točke (c) Uredbe (EU) 2021/2115, operativni događaj za devizni tečaj dan je na koji se provodi operacija zelene berbe.

3.   Za destilaciju nusproizvoda proizvodnje vina koja se provodi u skladu s ograničenjima utvrđenima u dijelu II. odjeljku D Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013, kako je navedeno u članku 58. stavku 1. prvom podstavku točki (g) Uredbe (EU) 2021/2115, operativni događaj za devizni tečaj prvi je dan financijske godine u kojoj je nusproizvod isporučen.

4.   Za ulaganja iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točaka (b), (e) i (m) Uredbe (EU) 2021/2115, operativni događaj za devizni tečaj je 1. siječnja godine u kojoj je donesena odluka o dodjeli potpore.

5.   Za vrste intervencija iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točaka (f), (h), (i), (j) i (k) Uredbe (EU) 2021/2115, operativni događaj za devizni tečaj je predzadnji devizni tečaj koji je Europska središnja banka utvrdila prije mjeseca za koji se prijavljuje rashod ili namjenski prihod.

Članak 32.

Iznosi i plaćanja potpore povezani s provedbom programa u školama

Za potporu odobrenu za provedbu programa u školama iz dijela II. glave I. poglavlja II. odjeljka I. Uredbe (EU) br. 1308/2013, operativni događaj za devizni tečaj je 1. siječnja koji prethodi predmetnoj školskoj godini.

Članak 33.

Potpora strukturnog ili okolišnog karaktera

Za potporu ruralnom razvoju koja se isplaćuje u skladu s glavom III. poglavljem IV. Uredbe (EU) 2021/2115 i za plaćanja koja se odnose na mjere odobrene na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013, operativni događaj za devizni tečaj je 1. siječnja godine u kojoj je donesena odluka o dodjeli potpore.

Međutim, kad se prema pravilima Unije plaćanja iznosa iz prvog podstavka rasporede na više godina, operativni događaj za devizni tečaj za svaki godišnji obrok je 1. siječnja godine za koju se isplaćuje predmetni obrok.

Članak 34.

Drugi iznosi i cijene

Za cijene ili iznose osim onih iz članaka od 30. do 33. ili iznose povezane s tim cijenama koji su u zakonodavstvu Unije ili u natječajnom postupku izraženi u eurima, operativni događaj za devizni tečaj dan je na koji je nastupila jedna od sljedećih pravnih radnji:

| (a) | za kupnju, kad je zaprimljena valjana ponuda; |
| --- | --- |

(a)

za kupnju, kad je zaprimljena valjana ponuda;

| (b) | za prodaju, kad je zaprimljena valjana ponuda; |
| --- | --- |

(b)

za prodaju, kad je zaprimljena valjana ponuda;

| (c) | za povlačenje proizvoda, dan povlačenja; |
| --- | --- |

(c)

za povlačenje proizvoda, dan povlačenja;

| (d) | za operacije neubiranja i zelene berbe, dan na koji se provodi operacija neubiranja i zelene berbe; |
| --- | --- |

(d)

za operacije neubiranja i zelene berbe, dan na koji se provodi operacija neubiranja i zelene berbe;

| (e) | za troškove prijevoza, prerade ili javnog skladištenja te za iznose dodijeljene za studije u okviru natječajnog postupka, zadnji dan za podnošenje ponuda; |
| --- | --- |

(e)

za troškove prijevoza, prerade ili javnog skladištenja te za iznose dodijeljene za studije u okviru natječajnog postupka, zadnji dan za podnošenje ponuda;

| (f) | za bilježenje cijena, iznosa ili ponuda na tržištu, dan za koji je zabilježena cijena, iznos ili ponuda; |
| --- | --- |

(f)

za bilježenje cijena, iznosa ili ponuda na tržištu, dan za koji je zabilježena cijena, iznos ili ponuda;

| (g) | za kazne zbog neusklađenosti s poljoprivrednim zakonodavstvom, datum akta nadležnog tijela kojim se utvrđuju činjenice. |
| --- | --- |

(g)

za kazne zbog neusklađenosti s poljoprivrednim zakonodavstvom, datum akta nadležnog tijela kojim se utvrđuju činjenice.

Članak 35.

Plaćanje predujmova

Za predujmove, operativni događaj za devizni tečaj je operativni događaj koji se primjenjuje na cijenu ili iznos na koje se predujam odnosi, ako taj događaj nastupi do trenutka plaćanja predujma ili, u drugim slučajevima, datum utvrđivanja predujma u eurima, ili, ako se to ne dogodi, datum plaćanja predujma. Operativni događaj za devizni tečaj primjenjuje se na predujmove ne dovodeći u pitanje primjenu operativnog događaja za predmetnu cijenu ili iznos na ukupnu cijenu ili iznos.

Članak 36.

Sredstva osiguranja

Za sredstva osiguranja, operativni događaj za devizni tečaj je datum polaganja sredstva osiguranja.

Međutim, primjenjuju se sljedeće iznimke:

| (a) | za sredstva osiguranja koja se odnose na predujmove, operativni događaj za devizni tečaj je operativni događaj kako je definiran za iznos predujma ako je taj događaj nastupio do trenutka plaćanja sredstva osiguranja; |
| --- | --- |

(a)

za sredstva osiguranja koja se odnose na predujmove, operativni događaj za devizni tečaj je operativni događaj kako je definiran za iznos predujma ako je taj događaj nastupio do trenutka plaćanja sredstva osiguranja;

| (b) | za sredstva osiguranja koja se odnose na podnošenje ponuda, operativni događaj za devizni tečaj je dan podnošenja ponude; |
| --- | --- |

(b)

za sredstva osiguranja koja se odnose na podnošenje ponuda, operativni događaj za devizni tečaj je dan podnošenja ponude;

| (c) | za sredstva osiguranja koja se odnose na izvršenje ponuda, operativni događaj za devizni tečaj posljednji je dan poziva na dostavu ponuda. |
| --- | --- |

(c)

za sredstva osiguranja koja se odnose na izvršenje ponuda, operativni događaj za devizni tečaj posljednji je dan poziva na dostavu ponuda.

Članak 37.

Određivanje deviznog tečaja

Kad je operativni događaj utvrđen zakonodavstvom Unije, devizni tečaj koji se primjenjuje zadnji je tečaj koji je Europska središnja banka utvrdila prije prvog dana mjeseca u kojem je nastupio operativni događaj.

Međutim, u sljedećim slučajevima primjenjuje se:

| (a) | u slučajevima iz članka 29. stavka 2. ove Uredbe u kojima je operativni događaj za devizni tečaj prihvaćanje carinske deklaracije, tečaj iz članka 53. stavka 1. Uredbe (EU) br. 952/2013; |
| --- | --- |

(a)

u slučajevima iz članka 29. stavka 2. ove Uredbe u kojima je operativni događaj za devizni tečaj prihvaćanje carinske deklaracije, tečaj iz članka 53. stavka 1. Uredbe (EU) br. 952/2013;

| (b) | za rashode javne intervencije nastale u kontekstu operacija javnog skladištenja, tečaj koji proizlazi iz primjene članka 3. stavka 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 906/2014 (12). |
| --- | --- |

(b)

za rashode javne intervencije nastale u kontekstu operacija javnog skladištenja, tečaj koji proizlazi iz primjene članka 3. stavka 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 906/2014 (12).

12

Članak 38.

Kontrola transakcija

Iznosi u eurima koji proizlaze iz primjene glave IV. poglavlja III. Uredbe (EU) 2021/2116 pretvaraju se, prema potrebi, u nacionalne valute primjenom deviznog tečaja koji se primjenjuje na prvi radni dan godine u kojoj počinje razdoblje kontrole kako je objavljen je u seriji C Službenog lista Europske unije.

Službenog lista Europske unije

POGLAVLJE VI.

Prijelazne i završne odredbe

Članak 39.

Prijelazne odredbe

Ako agencija za plaćanja koja je akreditirana u skladu s Uredbom (EU) br. 1306/2013 preuzme odgovornost za rashode za koje prethodno nije bila odgovorna, ona se akreditira za nove odgovornosti do 1. siječnja 2023.

Članak 40.

Stavljanje izvan snage

Delegirana uredba (EU) br. 907/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim:

| (a) | članak 5.a, članak 7. stavci 3. i 4., članak 11. stavak 1. drugi podstavak i članak 11. stavak 2. te članak 13. te uredbe nastavljaju se primjenjivati, u pogledu EPFRR-a, u odnosu na rashode korisnika i plaćanja koja je agencija za plaćanja izvršila u okviru provedbe programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 i, u pogledu EFJP-a, u odnosu na operativne programe odobrene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

članak 5.a, članak 7. stavci 3. i 4., članak 11. stavak 1. drugi podstavak i članak 11. stavak 2. te članak 13. te uredbe nastavljaju se primjenjivati, u pogledu EPFRR-a, u odnosu na rashode korisnika i plaćanja koja je agencija za plaćanja izvršila u okviru provedbe programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 i, u pogledu EFJP-a, u odnosu na operativne programe odobrene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| (b) | članak 13. te uredbe nastavlja se primjenjivati za povrate koji su u tijeku, a pokrenuti su na temelju članka 54. Uredbe (EU) br. 1306/2013. |
| --- | --- |

(b)

članak 13. te uredbe nastavlja se primjenjivati za povrate koji su u tijeku, a pokrenuti su na temelju članka 54. Uredbe (EU) br. 1306/2013.

Članak 41.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2023.

Međutim, članak 39. primjenjuje se od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. prosinca 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 435, 6.12.2021., str. 187.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 907/2014 оd 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanja i ostalih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, jamstava i upotrebe eura (SL L 255, 28.8.2014., str. 18.).

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (SL L 347, 20.12.2013., str. 549.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 247/2006 (SL L 78, 20.3.2013., str. 23.).

8

(9)  Uredba (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u korist manjih egejskih otoka i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1405/2006 (SL L 78, 20.3.2013., str. 41.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o mjerama informiranja i promocije u vezi s poljoprivrednim proizvodima koje se provode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 3/2008 (SL L 317, 4.11.2014., str. 56.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

11

(12)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 906/2014 od 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu rashoda za javne intervencije (SL L 255, 28.8.2014., str. 1.).

12

---

PRILOG I.

Akreditacijski kriteriji za agencije za plaćanja iz članka 1. stavka 2.

1.   UNUTARNJE OKRUŽENJE

(A)   Organizacijska struktura

Organizacijska struktura agencije za plaćanja omogućuje izvršavanje sljedećih glavnih funkcija u pogledu rashoda EFJP-a i EPFRR-a:

| i. | odobravanje i kontrola plaćanja kako bi se utvrdilo je li iznos koji treba isplatiti korisniku u skladu s pravilima Unije, što posebno uključuje administrativne kontrole i kontrole na terenu; |
| --- | --- |

i.

odobravanje i kontrola plaćanja kako bi se utvrdilo je li iznos koji treba isplatiti korisniku u skladu s pravilima Unije, što posebno uključuje administrativne kontrole i kontrole na terenu;

| ii. | izvršenje plaćanja odobrenog iznosa korisnicima (ili njihovim opunomoćenicima) ili, u slučaju ruralnog razvoja, dijela sufinanciranja Unije; |
| --- | --- |

ii.

izvršenje plaćanja odobrenog iznosa korisnicima (ili njihovim opunomoćenicima) ili, u slučaju ruralnog razvoja, dijela sufinanciranja Unije;

| iii. | računovodstveno evidentiranje svih plaćanja u odvojenim računima agencije za plaćanja za rashode EFJP-a i EPFRR-a u obliku informacijskog sustava i priprema periodičnih sažetaka rashoda, uključujući mjesečne (za EFJP), tromjesečne (za EPFRR) i godišnje izjave Komisiji. U računima agencije za plaćanja evidentira se i imovina koja se financira iz EFJP-a i EPFRR-a, što se posebno odnosi na interventne zalihe, neporavnane predujmove, sredstva osiguranja i dužnike; |
| --- | --- |

iii.

računovodstveno evidentiranje svih plaćanja u odvojenim računima agencije za plaćanja za rashode EFJP-a i EPFRR-a u obliku informacijskog sustava i priprema periodičnih sažetaka rashoda, uključujući mjesečne (za EFJP), tromjesečne (za EPFRR) i godišnje izjave Komisiji. U računima agencije za plaćanja evidentira se i imovina koja se financira iz EFJP-a i EPFRR-a, što se posebno odnosi na interventne zalihe, neporavnane predujmove, sredstva osiguranja i dužnike;

| iv. | kad je riječ o vrstama intervencija iz Uredbe (EU) 2021/2115, organizacijskom strukturom agencije za plaćanja osigurano je izvješćivanje o uspješnosti u odnosu na pokazatelje ostvarenja, za potrebe godišnjeg poravnanja s obzirom na uspješnost iz članka 54. Uredbe (EU) 2021/2116, i izvješćivanje o uspješnosti u odnosu na pokazatelje rezultata, za praćenje uspješnosti u višegodišnjem razdoblju iz članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115, čime se dokazuje usklađenost s člankom 37. Uredbe (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

iv.

kad je riječ o vrstama intervencija iz Uredbe (EU) 2021/2115, organizacijskom strukturom agencije za plaćanja osigurano je izvješćivanje o uspješnosti u odnosu na pokazatelje ostvarenja, za potrebe godišnjeg poravnanja s obzirom na uspješnost iz članka 54. Uredbe (EU) 2021/2116, i izvješćivanje o uspješnosti u odnosu na pokazatelje rezultata, za praćenje uspješnosti u višegodišnjem razdoblju iz članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115, čime se dokazuje usklađenost s člankom 37. Uredbe (EU) 2021/2116.

U okviru organizacijske strukture agencije za plaćanja predviđena je jasna podjela ovlasti i odgovornosti na svim operativnim razinama te odvajanje funkcija iz točaka i., ii. i iii. prvog stavka, čije odgovornosti moraju biti definirane u organizacijskoj shemi koja uključuje linije odgovornosti. Organizacijska struktura uključuje tehničke službe i službu unutarnje revizije iz točke 4.

(B)   Standardi koji se odnose na ljudske resurse

Agencija za plaćanja pokazuje predanost integritetu i etičkim vrijednostima. Sve upravljačke razine u okviru svojih uputa, svojim djelovanjem i ponašanjem poštuju integritet i etičke vrijednosti. Integritet i etičke vrijednosti utvrđeni su u standardima ponašanja i razumiju se na svim razinama organizacije te ih razumiju vanjski pružatelji usluga i korisnici. Uspostavljeni su postupci za ocjenu usklađenosti pojedinaca i subjekata sa standardima ponašanja i pravodobnu reakciju u slučaju odstupanja. Osim toga, agencija za plaćanja pokazuje predanost privlačenju, razvoju i zadržavanju kompetentnih pojedinaca u skladu sa svojim ciljevima.

Agencija za plaćanja posebno osigurava:

| i. | odgovarajuće ljudske resurse za obavljanje poslova te odgovarajuće tehničke vještine na različitih operativnim razinama; |
| --- | --- |

i.

odgovarajuće ljudske resurse za obavljanje poslova te odgovarajuće tehničke vještine na različitih operativnim razinama;

| ii. | raspodjelu dužnosti na način da nijedan djelatnik nema više od jedne odgovornosti za odobravanje, plaćanje ili računovodstveno evidentiranje iznosa na teret EFJP-a ili EPFRR-a te da nijedan djelatnik te zadaće ne obavlja bez nadzora; |
| --- | --- |

ii.

raspodjelu dužnosti na način da nijedan djelatnik nema više od jedne odgovornosti za odobravanje, plaćanje ili računovodstveno evidentiranje iznosa na teret EFJP-a ili EPFRR-a te da nijedan djelatnik te zadaće ne obavlja bez nadzora;

| iii. | definiranje odgovornosti svakog djelatnika u pisanom opisu radnog mjesta, uključujući financijska ograničenja njegovih ovlasti. Potonje može biti definirano u sustavu; |
| --- | --- |

iii.

definiranje odgovornosti svakog djelatnika u pisanom opisu radnog mjesta, uključujući financijska ograničenja njegovih ovlasti. Potonje može biti definirano u sustavu;

| iv. | odgovarajuće osposobljavanje osoblja na svim operativnim razinama, uključujući jačanje svijesti o prijevarama, i provedbu politike rotiranja osoblja na osjetljivim položajima ili, u protivnom, pojačanog nadzora; |
| --- | --- |

iv.

odgovarajuće osposobljavanje osoblja na svim operativnim razinama, uključujući jačanje svijesti o prijevarama, i provedbu politike rotiranja osoblja na osjetljivim položajima ili, u protivnom, pojačanog nadzora;

| v. | poduzimanje odgovarajućih mjera radi izbjegavanja i otkrivanja mogućih rizika od sukoba interesa u smislu članka 61. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu izvršavanja funkcija agencije za plaćanja u odnosu na osobe s utjecajem i na osjetljivim položajima u agenciji za plaćanja i izvan nje. Ako postoji rizik od sukoba interesa, uspostavljene su mjere kojima se osigurava primjena tog članka. |
| --- | --- |

v.

poduzimanje odgovarajućih mjera radi izbjegavanja i otkrivanja mogućih rizika od sukoba interesa u smislu članka 61. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu izvršavanja funkcija agencije za plaćanja u odnosu na osobe s utjecajem i na osjetljivim položajima u agenciji za plaćanja i izvan nje. Ako postoji rizik od sukoba interesa, uspostavljene su mjere kojima se osigurava primjena tog članka.

(C)   Procjena rizika

Agencija za plaćanja osigurava:

| i. | utvrđivanje ciljeva agencije za plaćanja kako bi se omogućilo utvrđivanje i procjena rizika povezanih s tim ciljevima; |
| --- | --- |

i.

utvrđivanje ciljeva agencije za plaćanja kako bi se omogućilo utvrđivanje i procjena rizika povezanih s tim ciljevima;

| ii. | utvrđivanje rizika za postizanje njezinih ciljeva, uključujući moguće nepravilnosti ili prijevare, te analizu tih rizika radi utvrđivanja načina upravljanja rizikom; |
| --- | --- |

ii.

utvrđivanje rizika za postizanje njezinih ciljeva, uključujući moguće nepravilnosti ili prijevare, te analizu tih rizika radi utvrđivanja načina upravljanja rizikom;

| iii. | u pogledu rizika od mogućih prijevara, strategiju za borbu protiv prijevara koja uključuje mjere za suzbijanje prijevara i svih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije. Te mjere uključuju sprečavanje i otkrivanje prijevara te uvjete za istraživanje prijevara i mjere za ispravljanje prijevara i odvraćanje, s proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama; |
| --- | --- |

iii.

u pogledu rizika od mogućih prijevara, strategiju za borbu protiv prijevara koja uključuje mjere za suzbijanje prijevara i svih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije. Te mjere uključuju sprečavanje i otkrivanje prijevara te uvjete za istraživanje prijevara i mjere za ispravljanje prijevara i odvraćanje, s proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama;

| iv. | provedbu mjera za sprečavanje i ublažavanje rizika; |
| --- | --- |

iv.

provedbu mjera za sprečavanje i ublažavanje rizika;

| v. | utvrđivanje i ocjenjivanje promjena koje bi mogle znatno utjecati na sustav unutarnje kontrole; |
| --- | --- |

v.

utvrđivanje i ocjenjivanje promjena koje bi mogle znatno utjecati na sustav unutarnje kontrole;

| vi. | redovito preispitivanje procjene rizika i mjera uspostavljenih za sprečavanje ili ublažavanje utvrđenih rizika. |
| --- | --- |

vi.

redovito preispitivanje procjene rizika i mjera uspostavljenih za sprečavanje ili ublažavanje utvrđenih rizika.

(D)   Delegiranje

| (D.1.) | Ako se bilo koja od zadaća agencije delegira drugom tijelu u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2116, moraju se ispuniti sljedeći uvjeti:






  i. | agencija za plaćanja mora s navedenim tijelom sklopiti pisani sporazum u kojem se, osim delegiranih zadaća, navodi priroda informacija i popratnih dokumenata koje treba dostaviti agenciji za plaćanja i rok za dostavu. Sporazum agenciji za plaćanja mora omogućiti usklađenost s akreditacijskim kriterijima; |
| --- | --- | --- |

(D.1.)

i.

agencija za plaćanja mora s navedenim tijelom sklopiti pisani sporazum u kojem se, osim delegiranih zadaća, navodi priroda informacija i popratnih dokumenata koje treba dostaviti agenciji za plaćanja i rok za dostavu. Sporazum agenciji za plaćanja mora omogućiti usklađenost s akreditacijskim kriterijima;

| ii. | agencija za plaćanja u svakom slučaju ostaje odgovorna za učinkovito upravljanje predmetnim fondovima. Ona je i dalje u potpunosti odgovorna za zakonitost i pravilnost osnovnih transakcija, uključujući zaštitu financijskih interesa Unije, te za prijavu odgovarajućih rashoda Komisiji i pripremu odgovarajuće računovodstvene dokumentacije; |
| --- | --- |

ii.

agencija za plaćanja u svakom slučaju ostaje odgovorna za učinkovito upravljanje predmetnim fondovima. Ona je i dalje u potpunosti odgovorna za zakonitost i pravilnost osnovnih transakcija, uključujući zaštitu financijskih interesa Unije, te za prijavu odgovarajućih rashoda Komisiji i pripremu odgovarajuće računovodstvene dokumentacije;

| iii. | odgovornosti i obveze drugog tijela, posebno u pogledu kontrole i provjere usklađenosti s pravilima Unije, jasno su utvrđene; |
| --- | --- |

iii.

odgovornosti i obveze drugog tijela, posebno u pogledu kontrole i provjere usklađenosti s pravilima Unije, jasno su utvrđene;

| iv. | agencija za plaćanja osigurava da drugo tijelo ima učinkovite sustave koji omogućuju zadovoljavajuće obavljanje njegovih zadaća; |
| --- | --- |

iv.

agencija za plaćanja osigurava da drugo tijelo ima učinkovite sustave koji omogućuju zadovoljavajuće obavljanje njegovih zadaća;

| v. | drugo tijelo izrijekom potvrđuje agenciji za plaćanja da izvršava svoje zadaće te opisuje sredstva kojima se pritom koristi; |
| --- | --- |

v.

drugo tijelo izrijekom potvrđuje agenciji za plaćanja da izvršava svoje zadaće te opisuje sredstva kojima se pritom koristi;

| vi. | agencija za plaćanja redovito preispituje delegirane zadaće kako bi se uvjerila da se posao obavlja na zadovoljavajući način i da je u skladu s pravilima Unije. |
| --- | --- |

vi.

agencija za plaćanja redovito preispituje delegirane zadaće kako bi se uvjerila da se posao obavlja na zadovoljavajući način i da je u skladu s pravilima Unije.

| (D.2.) | Uvjeti utvrđeni u točki (D.1.) podtočkama i., ii., iii. i v. primjenjuju se mutatis mutandis u slučajevima kad funkcije agencije za plaćanja obavlja drugo tijelo u okviru svojih redovnih zadaća na temelju nacionalnog zakonodavstva. |
| --- | --- |

(D.2.)

2.   KONTROLNE AKTIVNOSTI

(A)   Postupci odobravanja zahtjeva

Agencija za plaćanja donosi postupke kako bi osigurala usklađenost sa sljedećim pravilima:

| i. | agencija za plaćanja utvrđuje detaljne postupke za zaprimanje, evidentiranje i obradu zahtjeva, uključujući opis svih dokumenata i informacijskih sustava koji će se koristiti; |
| --- | --- |

i.

agencija za plaćanja utvrđuje detaljne postupke za zaprimanje, evidentiranje i obradu zahtjeva, uključujući opis svih dokumenata i informacijskih sustava koji će se koristiti;

| ii. | svaki djelatnik koji je odgovoran za odobravanje ima na raspolaganju detaljan kontrolni popis za provjere koje mora napraviti i u popratnoj dokumentaciji zahtjeva potvrđuje da su provjere obavljene. Ta potvrda može biti u elektroničkom obliku. Postoji dokaz da viši član osoblja provodi sustavnu provjeru rada koja se temelji na uzorku, sustavu ili planu; |
| --- | --- |

ii.

svaki djelatnik koji je odgovoran za odobravanje ima na raspolaganju detaljan kontrolni popis za provjere koje mora napraviti i u popratnoj dokumentaciji zahtjeva potvrđuje da su provjere obavljene. Ta potvrda može biti u elektroničkom obliku. Postoji dokaz da viši član osoblja provodi sustavnu provjeru rada koja se temelji na uzorku, sustavu ili planu;

| iii. | plaćanje zahtjeva odobrava se tek nakon što se provedu dostatne provjere kako bi se osigurala usklađenost s pravilima Unije. |
| --- | --- |

iii.

plaćanje zahtjeva odobrava se tek nakon što se provedu dostatne provjere kako bi se osigurala usklađenost s pravilima Unije.

| iv. | Te provjere uključuju provjere propisane relevantnim propisom kojim je uređena mjera u okviru koje se zahtijeva potpora i provjere propisane člankom 59. Uredbe (EU) 2021/2116 radi sprečavanja i otkrivanja prijevara i nepravilnosti, posebno uzimajući u obzir postojeće rizike. Za EPFRR postoje dodatni postupci za provjeru poštovanja uvjeta za dodjelu potpore, uključujući ugovaranje, te usklađenosti sa svim primjenjivim pravilima Unije i nacionalnim pravilima, uključujući pravila utvrđena u strateškom planu u okviru ZPP-a; |
| --- | --- |

iv.

Te provjere uključuju provjere propisane relevantnim propisom kojim je uređena mjera u okviru koje se zahtijeva potpora i provjere propisane člankom 59. Uredbe (EU) 2021/2116 radi sprečavanja i otkrivanja prijevara i nepravilnosti, posebno uzimajući u obzir postojeće rizike. Za EPFRR postoje dodatni postupci za provjeru poštovanja uvjeta za dodjelu potpore, uključujući ugovaranje, te usklađenosti sa svim primjenjivim pravilima Unije i nacionalnim pravilima, uključujući pravila utvrđena u strateškom planu u okviru ZPP-a;

| v. | rukovodstvo agencije za plaćanja na odgovarajućoj razini redovito se i pravodobno obavješćuje o rezultatima administrativnih kontrola i kontrola na terenu kako bi se dostatnost tih kontrola mogla uvijek uzeti u obzir prije obračuna zahtjeva; |
| --- | --- |

v.

rukovodstvo agencije za plaćanja na odgovarajućoj razini redovito se i pravodobno obavješćuje o rezultatima administrativnih kontrola i kontrola na terenu kako bi se dostatnost tih kontrola mogla uvijek uzeti u obzir prije obračuna zahtjeva;

| vi. | obavljeni posao detaljno se navodi u izvješću priloženom svakom zahtjevu, seriji zahtjeva, ili, prema potrebi, u izvješću koje obuhvaća jednu tržišnu godinu. Izvješću se prilaže i potvrda o prihvatljivosti odobrenih zahtjeva te o prirodi, opsegu i ograničenjima obavljenog posla. Ta potvrda može biti u elektroničkom obliku. Osim toga, za EPFRR potvrđuje se poštovanje kriterija za dodjelu potpore, uključujući ugovaranje, te usklađenost sa svim primjenjivim pravilima Unije i nacionalnim pravilima, uključujući pravila utvrđena u strateškom planu u okviru ZPP-a. Ako fizičke ili administrativne kontrole nisu bile iscrpne, već su izvršene na uzorku zahtjeva, navode se odabrani zahtjevi, opisuje se metoda uzimanja uzoraka te rezultati svih pregleda i mjere poduzete u pogledu odstupanja i nepravilnosti. Popratni dokumenti (u papirnatom ili elektroničkom obliku) pružaju dostatno jamstvo da su obavljene sve propisane provjere prihvatljivosti odobrenih zahtjeva; |
| --- | --- |

vi.

obavljeni posao detaljno se navodi u izvješću priloženom svakom zahtjevu, seriji zahtjeva, ili, prema potrebi, u izvješću koje obuhvaća jednu tržišnu godinu. Izvješću se prilaže i potvrda o prihvatljivosti odobrenih zahtjeva te o prirodi, opsegu i ograničenjima obavljenog posla. Ta potvrda može biti u elektroničkom obliku. Osim toga, za EPFRR potvrđuje se poštovanje kriterija za dodjelu potpore, uključujući ugovaranje, te usklađenost sa svim primjenjivim pravilima Unije i nacionalnim pravilima, uključujući pravila utvrđena u strateškom planu u okviru ZPP-a. Ako fizičke ili administrativne kontrole nisu bile iscrpne, već su izvršene na uzorku zahtjeva, navode se odabrani zahtjevi, opisuje se metoda uzimanja uzoraka te rezultati svih pregleda i mjere poduzete u pogledu odstupanja i nepravilnosti. Popratni dokumenti (u papirnatom ili elektroničkom obliku) pružaju dostatno jamstvo da su obavljene sve propisane provjere prihvatljivosti odobrenih zahtjeva;

| vii. | ako dokumente (u papirnatom ili elektroničkom obliku) povezane s odobrenim zahtjevima i provedenim kontrolama zadržavaju druga tijela, ta tijela i agencija za plaćanja utvrđuju postupke kojima se osigurava da se ti dokumenti ili elektroničke evidencije čuvaju i da budu dostupni agenciji za plaćanja. |
| --- | --- |

vii.

ako dokumente (u papirnatom ili elektroničkom obliku) povezane s odobrenim zahtjevima i provedenim kontrolama zadržavaju druga tijela, ta tijela i agencija za plaćanja utvrđuju postupke kojima se osigurava da se ti dokumenti ili elektroničke evidencije čuvaju i da budu dostupni agenciji za plaćanja.

(B)   Postupci plaćanja

Agencija za plaćanja donosi potrebne postupke kojima se osigurava da se plaćanja izvršavaju samo na bankovne račune korisnika ili njihovih opunomoćenika. Plaćanje izvršava banka agencije za plaćanja ili, prema potrebi, vladin ured za plaćanja, u roku od pet radnih dana od datuma terećenja EFJP-a ili EPFRR-a. Donose se postupci kojima se osigurava da se plaćanja za koja nisu izvršeni prijenosi ne prijavljuju EFJP-u i EPFRR-u radi nadoknade. Ako su takva plaćanja već prijavljena EFJP-u ili EPFRR-u, treba ih ponovno knjižiti u korist tih fondova u sljedećim mjesečnim/tromjesečnim izjavama ili najkasnije u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji. Plaćanja se ne izvršavaju u gotovini. Odobrenje koje daje ovlašteni djelatnik i/ili njegov nadređeni može biti i u elektroničkom obliku, pod uvjetom da je osigurana primjerena razina sigurnosti i da je identitet potpisnika unesen u elektroničku evidenciju.

(C)   Računovodstveni postupci

Agencija za plaćanja donosi sljedeće postupke:

| i. | računovodstvenim postupcima osigurava se potpunost, točnost i pravodobnost mjesečnih (za EFJP), tromjesečnih (za EPFRR) i godišnjih izjava te otkrivanje i ispravljanje svih pogrešaka i propusta, posebno putem provjera i usklađenja koji se obavljaju u redovitim vremenskim razmacima; |
| --- | --- |

i.

računovodstvenim postupcima osigurava se potpunost, točnost i pravodobnost mjesečnih (za EFJP), tromjesečnih (za EPFRR) i godišnjih izjava te otkrivanje i ispravljanje svih pogrešaka i propusta, posebno putem provjera i usklađenja koji se obavljaju u redovitim vremenskim razmacima;

| ii. | računovodstvom za interventne zalihe osigurava se da se u svakoj fazi, od prihvaćanja ponude do fizičkog raspolaganja proizvodom, količine i povezani troškovi pravilno i brzo obrade i evidentiraju na točnom računu po prepoznatljivim serijama, u skladu s primjenjivim propisima, te da se u svakom trenutku može odrediti količina i priroda zaliha na svakoj lokaciji. |
| --- | --- |

ii.

računovodstvom za interventne zalihe osigurava se da se u svakoj fazi, od prihvaćanja ponude do fizičkog raspolaganja proizvodom, količine i povezani troškovi pravilno i brzo obrade i evidentiraju na točnom računu po prepoznatljivim serijama, u skladu s primjenjivim propisima, te da se u svakom trenutku može odrediti količina i priroda zaliha na svakoj lokaciji.

(D)   Postupci izvješćivanja o uspješnosti

U pogledu vrsta intervencija iz Uredbe ((EU) 2021/2115, agencija za plaćanja osigurava uspostavu informacijskog sustava za elektroničko prikupljanje, evidentiranje i pohranu podataka o svakom zahtjevu i operaciji. Osim toga sustav omogućuje raščlambu podataka o svim relevantnim pokazateljima ostvarenja po intervenciji, kako bi iz godišnjeg izvješća o uspješnosti bilo vidljivo da su rashodi nastali u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) 2021/2116, kao i podataka o pokazateljima rezultata, uključujući ciljne vrijednosti i ključne etape.

(E)   Postupci u vezi s predujmovima i sredstvima osiguranja

Donose se postupci kojima se osigurava sljedeće:

| i. | plaćanja predujmova identificiraju se odvojeno u računovodstvenim ili pomoćnim evidencijama; |
| --- | --- |

i.

plaćanja predujmova identificiraju se odvojeno u računovodstvenim ili pomoćnim evidencijama;

| ii. | jamstva pružaju samo financijske institucije koje ispunjavaju uvjete iz poglavlja IV. ove Uredbe i koje su odobrila nadležna tijela i ostaju važeća do oslobađanja ili aktiviranja na običan zahtjev agencije za plaćanja; |
| --- | --- |

ii.

jamstva pružaju samo financijske institucije koje ispunjavaju uvjete iz poglavlja IV. ove Uredbe i koje su odobrila nadležna tijela i ostaju važeća do oslobađanja ili aktiviranja na običan zahtjev agencije za plaćanja;

| iii. | predujmovi se obračunavaju u propisanim rokovima, a oni za koje je rok prekoračen odmah se identificiraju te se odmah aktiviraju jamstva. |
| --- | --- |

iii.

predujmovi se obračunavaju u propisanim rokovima, a oni za koje je rok prekoračen odmah se identificiraju te se odmah aktiviraju jamstva.

(F)   Postupci u vezi s dugovima

Svi kriteriji iz odjeljaka od (A) do (E) primjenjuju se mutatis mutandis na pristojbe, aktivirana jamstva, vraćene iznose, namjenske prihode itd. koje agencija za plaćanja mora naplatiti u ime EFJP-a i EPFRR-a.

Agencija za plaćanja uspostavlja sustav za priznavanje svih dospjelih iznosa i njihovo evidentiranje u jedinstvenoj knjizi dužnika do njihova primitka. Knjiga dužnika redovito se pregledava i poduzimaju se mjere za naplatu dospjelih dugova.

(G)   Revizijski trag

Informacije u vezi s dokaznom dokumentacijom o odobravanju, računovodstvu i plaćanju zahtjeva, izvješćivanju o uspješnosti te postupanju s predujmovima, sredstvima osiguranja i dugovima na raspolaganju su u agenciji za plaćanja kako bi se u svakom trenutku osigurao dovoljno detaljan revizijski trag.

3.   INFORMACIJE I KOMUNIKACIJA

(A)   Komunikacija

Agencija za plaćanja donosi potrebne postupke kojima se osigurava evidentiranje svih izmjena propisa Unije, a posebno primjenjivih stopa potpore, te pravodobno ažuriranje uputa, baza podataka i kontrolnih popisa.

(B)   Sigurnost informacijskih sustava

Sigurnost informacijskih sustava certificira se u skladu s normom ISO 27001: Sustavi upravljanja informacijskom sigurnošću – zahtjevi (ISO).

Države članice mogu, podložno odobrenju Komisije, certificirati sigurnost informacijskih sustava u skladu s drugim prihvaćenim normama ako se tim normama jamči razina sigurnosti koja je barem jednakovrijedna razini sigurnosti osiguranoj normom ISO 27001.

Prvi i drugi stavak ne primjenjuju se na agencije za plaćanja odgovorne za upravljanje i kontrolu godišnjih rashoda koji ne premašuju 400 milijuna EUR ako je predmetna država članica obavijestila Komisiju o svojoj odluci da umjesto toga primjenjuje jednu od sljedećih normi:

| — | ISO 27002: Kodeks prakse za kontrole informacijske sigurnosti (ISO), |
| --- | --- |

—

ISO 27002: Kodeks prakse za kontrole informacijske sigurnosti (ISO),

| — | Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik: IT-Grundschutzhandbuch/IT Baseline Protection Manual (BSI), |
| --- | --- |

—

Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik: IT-Grundschutzhandbuch/IT Baseline Protection Manual (BSI),

| — | Udruga za reviziju i kontrolu informacijskog sustava: okvir COBIT (Control Objectives for Information and Related Technology). |
| --- | --- |

—

Udruga za reviziju i kontrolu informacijskog sustava: okvir COBIT (Control Objectives for Information and Related Technology).

4.   PRAĆENJE

(A)   Trajno praćenje putem aktivnosti unutarnje kontrole

Aktivnosti unutarnje kontrole obuhvaćaju barem sljedeća područja:

| i. | praćenje rada tehničkih službi i delegiranih tijela odgovornih za provođenje kontrola i drugih funkcija kako bi se osigurala pravilna provedba propisa, smjernica i postupaka; |
| --- | --- |

i.

praćenje rada tehničkih službi i delegiranih tijela odgovornih za provođenje kontrola i drugih funkcija kako bi se osigurala pravilna provedba propisa, smjernica i postupaka;

| ii. | iniciranje promjena sustava kako bi se poboljšali sustavi kontrole općenito; |
| --- | --- |

ii.

iniciranje promjena sustava kako bi se poboljšali sustavi kontrole općenito;

| iii. | pregledavanje tvrdnji i zahtjeva dostavljenih agenciji za plaćanja i drugih informacija koje upućuju na moguće nepravilnosti; |
| --- | --- |

iii.

pregledavanje tvrdnji i zahtjeva dostavljenih agenciji za plaćanja i drugih informacija koje upućuju na moguće nepravilnosti;

| iv. | postupke praćenja radi sprečavanja i otkrivanja prijevara i nepravilnosti, posebno u odnosu na područja rashoda ZPP-a u nadležnosti agencije za plaćanja koja su izložena znatnom riziku od prijevara ili drugih ozbiljnih nepravilnosti. |
| --- | --- |

iv.

postupke praćenja radi sprečavanja i otkrivanja prijevara i nepravilnosti, posebno u odnosu na područja rashoda ZPP-a u nadležnosti agencije za plaćanja koja su izložena znatnom riziku od prijevara ili drugih ozbiljnih nepravilnosti.

Trajno praćenje sastavni je dio uobičajenog tekućeg poslovanja agencije za plaćanja. Svakodnevni postupci i aktivnosti kontrole agencije kontinuirano se nadziru na svim razinama kako bi se osigurao dovoljno detaljan revizijski trag.

(B)   Posebne procjene putem službe za unutarnju reviziju

Agencija za plaćanja donosi postupke kako bi osigurala usklađenost sa sljedećim pravilima:

| i. | služba unutarnje revizije neovisna je o ostalim odjelima agencije za plaćanja i odgovara izravno ravnatelju agencije za plaćanja; |
| --- | --- |

i.

služba unutarnje revizije neovisna je o ostalim odjelima agencije za plaćanja i odgovara izravno ravnatelju agencije za plaćanja;

| ii. | služba unutarnje revizije provjerava jesu li postupci koje je donijela agencija primjereni kako bi se osigurala provjera usklađenosti s pravilima Unije te točnost, potpunost i pravodobnost računa. Provjere se mogu ograničiti na odabrane mjere i uzorke transakcija pod uvjetom da je planom revizije osigurano da se sva značajna područja, uključujući odjele odgovorne za odobravanje, obuhvate u razdoblju od najviše pet godina; |
| --- | --- |

ii.

služba unutarnje revizije provjerava jesu li postupci koje je donijela agencija primjereni kako bi se osigurala provjera usklađenosti s pravilima Unije te točnost, potpunost i pravodobnost računa. Provjere se mogu ograničiti na odabrane mjere i uzorke transakcija pod uvjetom da je planom revizije osigurano da se sva značajna područja, uključujući odjele odgovorne za odobravanje, obuhvate u razdoblju od najviše pet godina;

| iii. | rad službe za unutarnju reviziju obavlja se u skladu s međunarodno prihvaćenim standardima i evidentira u radnim dokumentima, a rezultat rada su izvješća i preporuke upućene najvišem rukovodstvu agencije. |
| --- | --- |

iii.

rad službe za unutarnju reviziju obavlja se u skladu s međunarodno prihvaćenim standardima i evidentira u radnim dokumentima, a rezultat rada su izvješća i preporuke upućene najvišem rukovodstvu agencije.

---

PRILOG II.

Akreditacijski kriteriji za koordinacijska tijela iz članka 2. stavka 3. u pogledu sastavljanja godišnjeg izvješća o uspješnosti

1.   INFORMACIJE I KOMUNIKACIJA

(A)   Komunikacija

Koordinacijsko tijelo donosi potrebne postupke kojima se osigurava evidentiranje svih izmjena propisa Unije i pravodobno ažuriranje uputa i baza podataka.

(B)   Sigurnost informacijskih sustava

Sigurnost informacijskih sustava certificira se u skladu s normom ISO 27001: Sustavi upravljanja informacijskom sigurnošću – zahtjevi (ISO).

Države članice mogu, podložno odobrenju Komisije, certificirati sigurnost informacijskih sustava u skladu s drugim prihvaćenim normama ako se tim normama jamči razina sigurnosti koja je barem jednakovrijedna razini sigurnosti osiguranoj normom ISO 27001. Ako agencija za plaćanja ima ulogu koordinacijskog tijela, njezina certifikacija ispunjava taj uvjet.

---

PRILOG III.

Obveze agencija za plaćanja iz članka 3. stavka 1.

I.   OBVEZE AGENCIJA ZA PLAĆANJA

A   Provjere

1.   Učestalost i reprezentativnost

Svako se mjesto skladištenja pregledava najmanje jedanput godišnje u skladu s pravilima iz dijela II., pri čemu se posebno provjerava:

| (a) | postupak za prikupljanje informacija o javnom skladištenju; |
| --- | --- |

(a)

postupak za prikupljanje informacija o javnom skladištenju;

| (b) | usklađenost knjigovodstvenih podataka koje skladištar drži u skladištu s informacijama koje su poslane agenciji za plaćanja; |
| --- | --- |

(b)

usklađenost knjigovodstvenih podataka koje skladištar drži u skladištu s informacijama koje su poslane agenciji za plaćanja;

| (c) | fizička prisutnost utvrđuje se dovoljno reprezentativnim fizičkim pregledom kojim je obuhvaćena barem količina navedena u dijelu II. i koji omogućuje donošenje zaključka o prisutnosti ukupnih količina navedenih u evidencijama zaliha; |
| --- | --- |

(c)

fizička prisutnost utvrđuje se dovoljno reprezentativnim fizičkim pregledom kojim je obuhvaćena barem količina navedena u dijelu II. i koji omogućuje donošenje zaključka o prisutnosti ukupnih količina navedenih u evidencijama zaliha;

| (d) | provjere kvalitete obuhvaćaju vizualnu, mirisnu i/ili organoleptičku provjeru te, u slučaju sumnje, detaljne analize. |
| --- | --- |

(d)

provjere kvalitete obuhvaćaju vizualnu, mirisnu i/ili organoleptičku provjeru te, u slučaju sumnje, detaljne analize.

2.   Dodatne provjere

Ako je tijekom fizičkog pregleda otkrivena nepravilnost, pregledava se dodatna količina interventnih zaliha primjenom iste metode. Pregled se po potrebi može proširiti na vaganje svih proizvoda u seriji ili skladištu.

B   Inspekcijska izvješća

| 1. | Interno tijelo za kontrole agencije za plaćanja ili tijelo koje je ona ovlastila sastavlja izvješće o svakoj provedenoj provjeri ili fizičkom pregledu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izvješće sadržava barem sljedeće informacije:






  (a) | ime skladištara, adresu skladišta i opis pregledanih serija; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

ime skladištara, adresu skladišta i opis pregledanih serija;

| (b) | datum i vrijeme početka i kraja inspekcije; |
| --- | --- |

(b)

datum i vrijeme početka i kraja inspekcije;

| (c) | mjesto gdje je provedena inspekcija te opis uvjeta skladištenja, pakiranja i pristupa; |
| --- | --- |

(c)

mjesto gdje je provedena inspekcija te opis uvjeta skladištenja, pakiranja i pristupa;

| (d) | pune podatke o osobama koje provode inspekciju, njihov status i ovlasti; |
| --- | --- |

(d)

pune podatke o osobama koje provode inspekciju, njihov status i ovlasti;

| (e) | poduzete inspekcijske mjere i postupke primijenjene za utvrđivanje volumena, kao što su mjerne metode, izračuni, međurezultati i konačni rezultati, i izvedene zaključke; |
| --- | --- |

(e)

poduzete inspekcijske mjere i postupke primijenjene za utvrđivanje volumena, kao što su mjerne metode, izračuni, međurezultati i konačni rezultati, i izvedene zaključke;

| (f) | za svaku uskladištenu seriju ili kvalitetu, količinu u knjigama agencije za plaćanja, količinu u knjigama skladišta i sva odstupanja između tih knjiga; |
| --- | --- |

(f)

za svaku uskladištenu seriju ili kvalitetu, količinu u knjigama agencije za plaćanja, količinu u knjigama skladišta i sva odstupanja između tih knjiga;

| (g) | za svaku fizički pregledanu seriju ili kvalitetu, informacije iz točke (f) te količinu potvrđenu na terenu sa svim odstupanjima, broj serije ili kvalitete, palete, kutije, silose, bačve ili druge uključene spremnike i masu (prema potrebi i neto i bruto) ili volumen; |
| --- | --- |

(g)

za svaku fizički pregledanu seriju ili kvalitetu, informacije iz točke (f) te količinu potvrđenu na terenu sa svim odstupanjima, broj serije ili kvalitete, palete, kutije, silose, bačve ili druge uključene spremnike i masu (prema potrebi i neto i bruto) ili volumen;

| (h) | izjave skladištara ako postoje odstupanja ili razlike; |
| --- | --- |

(h)

izjave skladištara ako postoje odstupanja ili razlike;

| (i) | mjesto, datum i potpis osobe koja je sastavila izvješće te skladištara ili njegova predstavnika; |
| --- | --- |

(i)

mjesto, datum i potpis osobe koja je sastavila izvješće te skladištara ili njegova predstavnika;

| (j) | u slučaju nepravilnosti, provedene proširene preglede, uključujući postotak uskladištenih količina koje su obuhvaćene proširenim pregledom, utvrđena odstupanja i dana objašnjenja. |
| --- | --- |

(j)

u slučaju nepravilnosti, provedene proširene preglede, uključujući postotak uskladištenih količina koje su obuhvaćene proširenim pregledom, utvrđena odstupanja i dana objašnjenja.

| 3. | Izvješća se odmah šalju voditelju odjela agencije za plaćanja zaduženog za računovodstvo.
  Računi agencije za plaćanja ispravljaju se odmah po primitku izvješća uzimajući u obzir utvrđena odstupanja i razlike. |
| --- | --- |

3.

Računi agencije za plaćanja ispravljaju se odmah po primitku izvješća uzimajući u obzir utvrđena odstupanja i razlike.

| 4. | Izvješća su dostupna osoblju Komisije i osobama koje je ona ovlastila. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Agencija za plaćanja sastavlja sažetak izvješća u kojem se navode:






  (a) | izvršene provjere, jasno navodeći što su od toga fizički pregledi (provjere zaliha), |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

izvršene provjere, jasno navodeći što su od toga fizički pregledi (provjere zaliha),

| (b) | provjerene količine, |
| --- | --- |

(b)

provjerene količine,

| (c) | utvrđene nepravilnosti u odnosu na mjesečne i godišnje izjave te razlozi tih nepravilnosti.
  Provjerene količine i utvrđene nepravilnosti navode se za svaki predmetni proizvod, izraženo u obliku mase ili volumena te kao postotak ukupnih uskladištenih količina.
  U sažetku se odvojeno navode provedene provjere kvalitete uskladištenih proizvoda. On se Komisiji šalje istodobno s godišnjom računovodstvenom dokumentacijom iz članka 9. stavka 3. prvog podstavka točke (a) Uredbe (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(c)

utvrđene nepravilnosti u odnosu na mjesečne i godišnje izjave te razlozi tih nepravilnosti.

Provjerene količine i utvrđene nepravilnosti navode se za svaki predmetni proizvod, izraženo u obliku mase ili volumena te kao postotak ukupnih uskladištenih količina.

U sažetku se odvojeno navode provedene provjere kvalitete uskladištenih proizvoda. On se Komisiji šalje istodobno s godišnjom računovodstvenom dokumentacijom iz članka 9. stavka 3. prvog podstavka točke (a) Uredbe (EU) 2021/2116.

II.   POSTUPAK FIZIČKOG PREGLEDA PO SEKTORIMA ZPP-a ZA PROVJERE IZ DIJELA I.

A   Maslac

| 1. | Pregledava se uzorak serija koji čini najmanje 5 % ukupne količine na javnom skladištenju. Serije koje treba pregledati odabiru se prije posjeta skladištu na temelju knjigovodstvenih podataka agencije za plaćanja, ali bez najave skladištaru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prisutnost odabranih serija i njihov sastav provjeravaju se na terenu:






  (a) | utvrđivanjem kontrolnih brojeva serija i kutija na temelju evidencije o otkupu ili ulazu u skladište, |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

utvrđivanjem kontrolnih brojeva serija i kutija na temelju evidencije o otkupu ili ulazu u skladište,

| (b) | vaganjem palete (jedna od 10) i kutija (jedna po paleti), |
| --- | --- |

(b)

vaganjem palete (jedna od 10) i kutija (jedna po paleti),

| (c) | vizualnom provjerom sadržaja kutije (jedna od pet paleta), |
| --- | --- |

(c)

vizualnom provjerom sadržaja kutije (jedna od pet paleta),

| (d) | provjerom stanja ambalaže. |
| --- | --- |

(d)

provjerom stanja ambalaže.

| 3. | Opis fizički pregledanih serija i svih primijećenih nedostataka navodi se u inspekcijskom izvješću. |
| --- | --- |

3.

B   Obrano mlijeko u prahu

| 1. | Pregledava se uzorak serija koji čini najmanje 5 % količine na javnom skladištenju. Serije koje treba pregledati odabiru se prije posjeta skladištu na temelju knjigovodstvenih podataka agencije za plaćanja, ali bez najave skladištaru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prisutnost odabranih serija i njihov sastav provjeravaju se na terenu:






  (a) | utvrđivanjem kontrolnih brojeva serija i vreća na temelju evidencije o otkupu ili ulazu u skladište; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

utvrđivanjem kontrolnih brojeva serija i vreća na temelju evidencije o otkupu ili ulazu u skladište;

| (b) | vaganjem paleta (jedna od 10) i vreća (jedna od 10): |
| --- | --- |

(b)

vaganjem paleta (jedna od 10) i vreća (jedna od 10):

| (c) | vizualnom provjerom sadržaja vreće (jedna od pet paleta); |
| --- | --- |

(c)

vizualnom provjerom sadržaja vreće (jedna od pet paleta);

| (d) | provjerom stanja ambalaže. |
| --- | --- |

(d)

provjerom stanja ambalaže.

| 3. | Opis fizički pregledanih serija i svih primijećenih nedostataka navodi se u inspekcijskom izvješću. |
| --- | --- |

3.

C   Žitarice i riža

1.   Postupak fizičkog pregleda

Pregled se provodi na sljedeći način:

| (a) | Odabir spremnika ili skladišnih prostora za provjeru koji čine najmanje 5 % ukupne količine žitarica ili riže na javnom skladištenju.
  Odabir se temelji na evidencijama zaliha agencije za plaćanja, bez najave skladištaru. |
| --- | --- |

(a)

Odabir spremnika ili skladišnih prostora za provjeru koji čine najmanje 5 % ukupne količine žitarica ili riže na javnom skladištenju.

Odabir se temelji na evidencijama zaliha agencije za plaćanja, bez najave skladištaru.

| (b) | Fizički pregled:






  i. | provjera prisutnosti žitarica ili riže u odabranim spremnicima ili skladišnim prostorima; |
| --- | --- | --- |

(b)

Fizički pregled:

i.

provjera prisutnosti žitarica ili riže u odabranim spremnicima ili skladišnim prostorima;

| ii. | identifikacija žitarica ili riže; |
| --- | --- |

ii.

identifikacija žitarica ili riže;

| iii. | provjera uvjeta skladištenja i provjera kvalitete uskladištenih proizvoda prema uvjetima utvrđenima Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2016/1238 (1); |
| --- | --- |

iii.

provjera uvjeta skladištenja i provjera kvalitete uskladištenih proizvoda prema uvjetima utvrđenima Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2016/1238 (1);

| iv. | usporedba mjesta skladištenja i uskladištenih žitarica ili riže s evidencijom zaliha skladišta; |
| --- | --- |

iv.

usporedba mjesta skladištenja i uskladištenih žitarica ili riže s evidencijom zaliha skladišta;

| v. | procjena uskladištenih količina metodom koju je prethodno odobrila agencija za plaćanja, čiji se opis nalazi u glavnom uredu agencije. |
| --- | --- |

v.

procjena uskladištenih količina metodom koju je prethodno odobrila agencija za plaćanja, čiji se opis nalazi u glavnom uredu agencije.

2.   Postupak u slučaju utvrđenih odstupanja

Pri provjeri volumena dopušteno je određeno odstupanje.

Stoga se u slučaju skladištenja žitarica ili riže u silosima ili njihova podnog skladištenja pravila utvrđena u Prilogu IV. odjeljku II. primjenjuju kad se masa uskladištenih proizvoda zabilježena tijekom fizičkog pregleda razlikuje od uknjižene mase za 5 % ili više.

Ako su žitarice ili riža pohranjene u skladištu, mogu se evidentirati količine izvagane pri ulazu u skladište umjesto količina dobivenih na temelju procjene volumena ako potonja ne osigurava potrebnu razinu točnosti i ako razlika između dviju vrijednosti nije pretjerano velika.

Agencija za plaćanja koristi se tom opcijom na vlastitu odgovornost kad okolnosti predmetnog slučaja to opravdavaju. Ona to navodi u inspekcijskom izvješću na temelju sljedećeg indikativnog modela:

ŽITARICE – PREGLED ZALIHA

| Proizvod: | Skladištar: Skladište, silos:
  Broj ćelije: | Datum: |
| --- | --- | --- |
| Serija | Količina navedena u evidenciji zaliha |

Proizvod:

Skladištar: Skladište, silos:

Broj ćelije:

Datum:

Serija

Količina navedena u evidenciji zaliha

(a)   Zalihe u silosu

| Broj komore | Volumen naveden u specifikaciji m3 (A) | Zabilježeni slobodni volumen m3 (B) | Volumen uskladištenih žitarica m3 (A–B) | Zabilježena specifična težina kg/hl = 100 | Masa žitarica ili riže |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Broj komore

Volumen naveden u specifikaciji m3 (A)

Zabilježeni slobodni volumen m3 (B)

Volumen uskladištenih žitarica m3 (A–B)

Zabilježena specifična težina kg/hl = 100

Masa žitarica ili riže

Ukupno (a): ...

(b)   Zalihe u podnom skladištu

| | Skladišni prostor br. | Skladišni prostor br. | Skladišni prostor br. |
| --- | --- | --- | --- |
| Pokrivena površina ...
  Visina ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| m2 | ... | m2 | ... | m2 | ... |
| ... | m3 | ... | m3 | ... | m3 |
| ... | ... | ... | ... | ... | |
| ...m | | ...m | | ...m | |
| Ispravci ... | ... m3 | ... m3 | ... m3 |
| Volumen ... | ... m3 | ... m3 | ... m3 |
| Specifična težina ... | ... kg/hl | ... kg/hl | ... kg/hl |
| Ukupna masa | ...tona | ...tona | ...tona |

Skladišni prostor br.

Skladišni prostor br.

Skladišni prostor br.

Pokrivena površina ...

Visina ...

...

...

...

...

...

...

m2

...

m2

...

m2

...

...

m3

...

m3

...

m3

...

...

...

...

...

...m

...m

...m

Ispravci ...

... m3

... m3

... m3

Volumen ...

... m3

... m3

... m3

Specifična težina ...

... kg/hl

... kg/hl

... kg/hl

Ukupna masa

...tona

...tona

...tona

Ukupno (b): ...

Ukupna masa u skladištu: ...

Razlika u odnosu na uknjiženu vrijednost: ...

U % ...

..., [datum]

... (Pečat i potpis)

Inspektor agencije za plaćanja:

D   Govedina i teletina

| 1. | Pregledava se uzorak serija koji čini najmanje 5 % ukupne količine na javnom skladištenju. Serije koje treba pregledati odabiru se prije posjeta skladištu na temelju knjigovodstvenih podataka agencije za plaćanja, ali bez najave skladištaru. |
| --- | --- |

1.

Pregledava se uzorak serija koji čini najmanje 5 % ukupne količine na javnom skladištenju. Serije koje treba pregledati odabiru se prije posjeta skladištu na temelju knjigovodstvenih podataka agencije za plaćanja, ali bez najave skladištaru.

| 2. | Terenska provjera prisutnosti odabranih serija i njihova sastava. Provjera uključuje:






  (a) | za meso s kostima:






  (i) | identifikaciju serija i provjeru broja komada; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Terenska provjera prisutnosti odabranih serija i njihova sastava. Provjera uključuje:

(a)

za meso s kostima:

(i)

identifikaciju serija i provjeru broja komada;

| (ii) | provjeru 20 % mase komada za svaku vrstu komada mesa i/ili kvalitetu; |
| --- | --- |

(ii)

provjeru 20 % mase komada za svaku vrstu komada mesa i/ili kvalitetu;

| (iii) | vizualnu provjeru stanja ambalaže. |
| --- | --- |

(iii)

vizualnu provjeru stanja ambalaže.

| (b) | za otkošteno meso:






  i) | identifikaciju serija i paleta te provjeru broja kutija; |
| --- | --- | --- |

(b)

za otkošteno meso:

i)

identifikaciju serija i paleta te provjeru broja kutija;

| ii) | provjeru težine 10 % paleta ili posuda; |
| --- | --- |

ii)

provjeru težine 10 % paleta ili posuda;

| iii) | provjeru težine 10 % kutija iz svake izvagane palete; |
| --- | --- |

iii)

provjeru težine 10 % kutija iz svake izvagane palete;

| iv) | vizualnu provjeru sadržaja kutija i stanja ambalaže u svakoj kutiji.
  Palete se odabiru uzimajući u obzir različite vrste komada mesa u skladištu. |
| --- | --- |

iv)

vizualnu provjeru sadržaja kutija i stanja ambalaže u svakoj kutiji.

Palete se odabiru uzimajući u obzir različite vrste komada mesa u skladištu.

| 3. | Opis fizički pregledanih serija i svih primijećenih nedostataka navodi se u inspekcijskom izvješću. |
| --- | --- |

3.

Opis fizički pregledanih serija i svih primijećenih nedostataka navodi se u inspekcijskom izvješću.

---

(1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1238 оd 18. svibnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na javnu intervenciju i potpore za privatno skladištenje (
  SL L 206, 30.7.2016., str. 15.
  ).

---

PRILOG IV.

Obveze i opća načela u vezi s odgovornostima skladištara koji se uključuju u ugovore o skladištenju između agencija za plaćanja i skladištara iz članka 3. stavka 2.

I.   OPĆE OBVEZE SKLADIŠTARA

Skladištari su odgovorni za osiguravanje odgovarajućeg čuvanja proizvoda obuhvaćenih interventnim mjerama Unije. U protivnom snose financijske posljedice.

Na svakom mjestu skladištenja skladištari osiguravaju dostupnost plana skladišta i dimenzija svakog silosa ili skladišnog prostora.

Žitarice i riža skladište se tako da se može provjeriti njihov volumen.

II.   KVALITETA PROIZVODA

Ako se kvaliteta interventnih proizvoda u skladištu pogorša zbog loših ili neprimjerenih uvjeta skladištenja, gubitke snosi skladištar i oni se u računima javnog skladištenja knjiže kao gubici nastali zbog pogoršanja kvalitete proizvoda uzrokovanog uvjetima skladištenja.

III.   MANJAK

| 1. | Skladištar je odgovoran za sva odstupanja između količina u skladištu i podataka u izjavama o skladištenju koje šalje agenciji za plaćanja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ako manjak prelazi količine koje su dopuštene u okviru relevantnih granica dopuštenog odstupanja, u skladu s člankom 4., Prilogom III. dijelom II. odjeljkom C točkom 2. i Prilogom V. ili na temelju sektorskog poljoprivrednog zakonodavstva, ukupni se iznos naplaćuje skladištaru kao neidentificirani gubitak. Skladištari koji osporavaju manjak mogu zahtijevati da se proizvod izvaže ili izmjeri i u tom slučaju sami snose povezane troškove, osim ako se utvrdi da su navedene količine stvarno prisutne ili da razlika ne premašuje odgovarajuće granice dopuštenog odstupanja; u tom slučaju trošak vaganja ili mjerenja snosi agencija za plaćanja.
  Granice dopuštenog odstupanja utvrđene u Prilogu III. dijelu II. odjeljku C točki 2. primjenjuju se ne dovodeći u pitanje druge granice dopuštenog odstupanja iz prvog stavka ove točke. |
| --- | --- |

2.

Granice dopuštenog odstupanja utvrđene u Prilogu III. dijelu II. odjeljku C točki 2. primjenjuju se ne dovodeći u pitanje druge granice dopuštenog odstupanja iz prvog stavka ove točke.

IV.   POPRATNI DOKUMENTI TE MJESEČNE I GODIŠNJE IZJAVE

1.   Popratni dokumenti i mjesečne izjave

| (a) | Dokumenti koji se odnose na ulaz, skladištenje i izlaz proizvoda upotrijebljeni za sastavljanje godišnje računovodstvene dokumentacije moraju biti u posjedu skladištara i sadržavati barem sljedeće podatke:






  i. | mjesto skladištenja (uz identifikaciju spremnika ili bačve ako je to relevantno); |
| --- | --- | --- |

(a)

Dokumenti koji se odnose na ulaz, skladištenje i izlaz proizvoda upotrijebljeni za sastavljanje godišnje računovodstvene dokumentacije moraju biti u posjedu skladištara i sadržavati barem sljedeće podatke:

i.

mjesto skladištenja (uz identifikaciju spremnika ili bačve ako je to relevantno);

| ii. | količinu prenesenu iz prethodnog mjeseca; |
| --- | --- |

ii.

količinu prenesenu iz prethodnog mjeseca;

| iii. | ulaze i izlaze po seriji; |
| --- | --- |

iii.

ulaze i izlaze po seriji;

| iv. | zalihe na kraju razdoblja. |
| --- | --- |

iv.

zalihe na kraju razdoblja.

Ti dokumenti omogućuju u svakom trenutku preciznu identifikaciju količina u skladištu i u njima se uzimaju u obzir otkupi i prodaje koji su ugovoreni, ali odgovarajuće zalihe još nisu ušle u skladište odnosno izašle iz skladišta.

| (b) | Dokumente koji se odnose na ulaz, skladištenje i izlaz proizvoda skladištar šalje agenciji za plaćanja barem jedanput mjesečno zajedno sa sažetkom mjesečne izjave o zalihama. Moraju biti u posjedu agencije za plaćanja prije desetog dana u mjesecu koji slijedi nakon mjeseca na koji se odnosi izjava o zalihama. |
| --- | --- |

(b)

Dokumente koji se odnose na ulaz, skladištenje i izlaz proizvoda skladištar šalje agenciji za plaćanja barem jedanput mjesečno zajedno sa sažetkom mjesečne izjave o zalihama. Moraju biti u posjedu agencije za plaćanja prije desetog dana u mjesecu koji slijedi nakon mjeseca na koji se odnosi izjava o zalihama.

| (c) | Obrazac sažetka mjesečne izjave o zalihama (indikativni model) nalazi se u nastavku. Agencije za plaćanja dostavljaju ga skladištarima u elektroničkom obliku.

  Mjesečna izjava o zalihama











  Proizvodi: | Skladištar:
  Skladište: Br.:
  Adresa: | Mjesec: |
| --- | --- | --- | --- |
| Serija | Opis | Količina (kg, tona, hl, kutija, artikala itd.) | Datum | Napomene |
| Ulaz | Izlaz |
| | Prenesena količina | | | | |
| | Količina za prijenos | | | |

(c)

Obrazac sažetka mjesečne izjave o zalihama (indikativni model) nalazi se u nastavku. Agencije za plaćanja dostavljaju ga skladištarima u elektroničkom obliku.

Mjesečna izjava o zalihama

Proizvodi:

Skladištar:

Skladište: Br.:

Adresa:

Mjesec:

Serija

Opis

Količina (kg, tona, hl, kutija, artikala itd.)

Datum

Napomene

Ulaz

Izlaz

Prenesena količina

Količina za prijenos

(Pečat i potpis)

Mjesto i datum:

Ime:

2.   Godišnja izjava

| (a) | Skladištar priprema godišnju izjavu o zalihama na temelju mjesečnih izjava opisanih u točki 1. Šalje ih agenciji za plaćanja najkasnije do 15. listopada nakon zaključivanja obračunske godine. |
| --- | --- |

(a)

Skladištar priprema godišnju izjavu o zalihama na temelju mjesečnih izjava opisanih u točki 1. Šalje ih agenciji za plaćanja najkasnije do 15. listopada nakon zaključivanja obračunske godine.

| (b) | U godišnjoj izjavi o zalihama navodi se sažetak količina u skladištu, raščlanjeno po proizvodima i mjestima skladištenja, te se za svaki proizvod navode uskladištene količine, brojevi serija (osim u slučaju žitarica), godina ulaza u skladište te objašnjenje utvrđenih nepravilnosti. |
| --- | --- |

(b)

U godišnjoj izjavi o zalihama navodi se sažetak količina u skladištu, raščlanjeno po proizvodima i mjestima skladištenja, te se za svaki proizvod navode uskladištene količine, brojevi serija (osim u slučaju žitarica), godina ulaza u skladište te objašnjenje utvrđenih nepravilnosti.

| (c) | Obrazac sažetka godišnje izjave o zalihama (indikativni model) nalazi se u nastavku. |
| --- | --- |

(c)

Obrazac sažetka godišnje izjave o zalihama (indikativni model) nalazi se u nastavku.

Agencije za plaćanja dostavljaju ga skladištarima u elektroničkom obliku.

Godišnja izjava o zalihama

| Proizvodi: | Skladištar:
  Skladište: Br.:
  Adresa: | Godina: |
| --- | --- | --- |
| Serija | Opis | Uknjižena količina i/ili masa | Napomene |
| | | | |

Proizvodi:

Skladištar:

Skladište: Br.:

Adresa:

Godina:

Serija

Opis

Uknjižena količina i/ili masa

Napomene

(Pečat i potpis)

Mjesto i datum:

Ime:

V.   RAČUNALNA EVIDENCIJA ZALIHA I DOSTUPNOST INFORMACIJA

Ugovori o javnom skladištenju sklopljeni između agencije za plaćanja i skladištara sadržavaju odredbe koje jamče usklađenost sa zakonodavstvom Unije.

Njima se zahtijeva sljedeće:

| (a) | vođenje računalnih evidencija o interventnim zalihama; |
| --- | --- |

(a)

vođenje računalnih evidencija o interventnim zalihama;

| (b) | izravna i trenutna dostupnost trajnog popisa zaliha; |
| --- | --- |

(b)

izravna i trenutna dostupnost trajnog popisa zaliha;

| (c) | stalna dostupnost svih dokumenata koji se odnose na ulaz, skladištenje i izlaz zaliha te knjigovodstvenih dokumenata i evidencija sastavljenih u skladu s ovom Uredbom koji se nalaze u posjedu skladištara; |
| --- | --- |

(c)

stalna dostupnost svih dokumenata koji se odnose na ulaz, skladištenje i izlaz zaliha te knjigovodstvenih dokumenata i evidencija sastavljenih u skladu s ovom Uredbom koji se nalaze u posjedu skladištara;

| (d) | trajni pristup tim dokumentima za osoblje agencije za plaćanja i Komisije te osobe koje su one ovlastile. |
| --- | --- |

(d)

trajni pristup tim dokumentima za osoblje agencije za plaćanja i Komisije te osobe koje su one ovlastile.

VI.   OBLIK I SADRŽAJ DOKUMENATA KOJI SE ŠALJU AGENCIJI ZA PLAĆANJA

Oblik i sadržaj dokumenata iz odjeljka IV. određuju se u skladu s člankom 92. Uredbe (EU) 2021/2116.

VII.   ČUVANJE DOKUMENATA

Skladištar čuva popratne dokumente povezane sa svim operacijama javnog skladištenja tijekom cijelog razdoblja predviđenog propisima donesenima na temelju članka 92. Uredbe (EU) 2021/2116 za postupke poravnanja računa, ne dovodeći u pitanje odgovarajuće nacionalne odredbe.

---

PRILOG V.

Granice dopuštenog odstupanja iz članka 4. stavka 2.

| 1. | Za količinske gubitke koji proizlaze iz uobičajenih operacija skladištenja provedenih u skladu s pravilima, za svaki poljoprivredni proizvod koji je predmet mjere javnog skladištenja primjenjuju se sljedeće granice dopuštenog odstupanja:






  (a) | žitarice 0,2 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Za količinske gubitke koji proizlaze iz uobičajenih operacija skladištenja provedenih u skladu s pravilima, za svaki poljoprivredni proizvod koji je predmet mjere javnog skladištenja primjenjuju se sljedeće granice dopuštenog odstupanja:

(a)

žitarice 0,2 %;

| (b) | neoljuštena riža, kukuruz 0,4 %; |
| --- | --- |

(b)

neoljuštena riža, kukuruz 0,4 %;

| (c) | obrano mlijeko u prahu 0,0 %; |
| --- | --- |

(c)

obrano mlijeko u prahu 0,0 %;

| (d) | maslac 0,0 %; |
| --- | --- |

(d)

maslac 0,0 %;

| (e) | govedina i teletina 0,6 %. |
| --- | --- |

(e)

govedina i teletina 0,6 %.

| 2. | Postotak dopuštenih gubitaka pri otkoštavanju govedine iznosi 32 %. Taj se postotak primjenjuje na sve količine otkoštene tijekom obračunske godine. |
| --- | --- |

2.

Postotak dopuštenih gubitaka pri otkoštavanju govedine iznosi 32 %. Taj se postotak primjenjuje na sve količine otkoštene tijekom obračunske godine.

| 3. | Granice dopuštenog odstupanja iz točke 1. određene su kao postotak stvarne mase (bez ambalaže) količina uskladištenih i preuzetih na skladištenje tijekom predmetne obračunske godine, uvećane za količine uskladištene na početku predmetne godine.
  Ta dopuštena odstupanja primjenjuju se tijekom fizičkog pregleda zaliha. Računaju se za svaki proizvod na temelju svih količina koje skladišti agencija za plaćanja.
  Stvarna masa pri ulazu i izlazu je zabilježena masa umanjena za standardnu masu ambalaže, kako je utvrđena u uvjetima ulaza, ili ako takvi uvjeti nisu utvrđeni, umanjena za prosječnu masu ambalaže koju upotrebljava agencija za plaćanja. |
| --- | --- |

3.

Granice dopuštenog odstupanja iz točke 1. određene su kao postotak stvarne mase (bez ambalaže) količina uskladištenih i preuzetih na skladištenje tijekom predmetne obračunske godine, uvećane za količine uskladištene na početku predmetne godine.

Ta dopuštena odstupanja primjenjuju se tijekom fizičkog pregleda zaliha. Računaju se za svaki proizvod na temelju svih količina koje skladišti agencija za plaćanja.

Stvarna masa pri ulazu i izlazu je zabilježena masa umanjena za standardnu masu ambalaže, kako je utvrđena u uvjetima ulaza, ili ako takvi uvjeti nisu utvrđeni, umanjena za prosječnu masu ambalaže koju upotrebljava agencija za plaćanja.

| 4. | Dopuštena odstupanja ne obuhvaćaju gubitke u smislu broja pakiranja ili broja registriranih komada. |
| --- | --- |

4.

Dopuštena odstupanja ne obuhvaćaju gubitke u smislu broja pakiranja ili broja registriranih komada.

| 5. | Gubici koji su posljedica krađe i drugi identificirani gubici ne uključuju se u izračun granica dopuštenog odstupanja iz točaka 1. i 2. |
| --- | --- |

5.

Gubici koji su posljedica krađe i drugi identificirani gubici ne uključuju se u izračun granica dopuštenog odstupanja iz točaka 1. i 2.

---

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/131 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/131

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/128

оd 21. prosinca 2021.

o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanja i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, provjera, sredstava osiguranja i transparentnosti

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2., članak 12. stavak 4., članak 32. stavak 9., članak 39. stavak 4., članak 41. stavak 1. četvrti podstavak, članak 42. stavak 1. drugi podstavak, članak 43. stavak 2., članak 47. stavak 2., članak 51. stavak 3., članak 53. stavak 2., članak 54. stavak 5., članak 55. stavak 7., članak 58., članak 59. stavak 9., članak 64. stavak 4., članak 82., članak 92., članak 95. stavak 1. i članak 100,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (2), a posebno njezin članak 223. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2116 utvrđuju se osnovna pravila o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike, uključujući pravila o akreditiranju agencija za plaćanja i koordinacijskih tijela, financijskom upravljanju i postupcima poravnanja, uključujući kontrolu transakcija, sredstva osiguranja i transparentnost. Kako bi se osigurali neometano funkcioniranje i ujednačena primjena novog pravnog okvira uspostavljenog tom uredbom, Komisija je ovlaštena donijeti određena pravila u tim područjima s pomoću provedbenih akata. Novim bi se pravilima trebale zamijeniti relevantne odredbe Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 908/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2116 utvrđuju se osnovna pravila o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike, uključujući pravila o akreditiranju agencija za plaćanja i koordinacijskih tijela, financijskom upravljanju i postupcima poravnanja, uključujući kontrolu transakcija, sredstva osiguranja i transparentnost. Kako bi se osigurali neometano funkcioniranje i ujednačena primjena novog pravnog okvira uspostavljenog tom uredbom, Komisija je ovlaštena donijeti određena pravila u tim područjima s pomoću provedbenih akata. Novim bi se pravilima trebale zamijeniti relevantne odredbe Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 908/2014 (3).

| (2) | Države članice trebale bi akreditirati agencije za plaćanja samo ako one ispunjavaju određene minimalne akreditacijske kriterije uspostavljene na razini Unije, kako je navedeno u članku 1. stavku 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/127 (4) i utvrđeno u Prilogu I. toj uredbi. Potrebno je utvrditi pravila o izdavanju, preispitivanju i oduzimanju akreditacije agencija za plaćanja i koordinacijskih tijela. |
| --- | --- |

(2)

Države članice trebale bi akreditirati agencije za plaćanja samo ako one ispunjavaju određene minimalne akreditacijske kriterije uspostavljene na razini Unije, kako je navedeno u članku 1. stavku 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/127 (4) i utvrđeno u Prilogu I. toj uredbi. Potrebno je utvrditi pravila o izdavanju, preispitivanju i oduzimanju akreditacije agencija za plaćanja i koordinacijskih tijela.

| (3) | Države članice trebale bi držati svoje agencije za plaćanja pod stalnim nadzorom. Trebale bi uspostaviti sustav razmjene informacija radi izvješćivanja i obavješćivanja nadležnih tijela o slučajevima sumnje na nepoštovanje akreditacijskih kriterija. Potrebno je uvesti postupak kojim će države članice rješavati takve slučajeve i on bi trebao uključivati obvezu sastavljanja plana za uklanjanje utvrđenih nedostataka u utvrđenom roku. U pogledu rashoda koje su ostvarile agencije za plaćanja čije je akreditacije njihova država članica zadržala unatoč tome što nisu uspjele provesti takav plan u utvrđenom roku, Komisija bi trebala imati mogućnost odlučiti rješavati nedostatke u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(3)

Države članice trebale bi držati svoje agencije za plaćanja pod stalnim nadzorom. Trebale bi uspostaviti sustav razmjene informacija radi izvješćivanja i obavješćivanja nadležnih tijela o slučajevima sumnje na nepoštovanje akreditacijskih kriterija. Potrebno je uvesti postupak kojim će države članice rješavati takve slučajeve i on bi trebao uključivati obvezu sastavljanja plana za uklanjanje utvrđenih nedostataka u utvrđenom roku. U pogledu rashoda koje su ostvarile agencije za plaćanja čije je akreditacije njihova država članica zadržala unatoč tome što nisu uspjele provesti takav plan u utvrđenom roku, Komisija bi trebala imati mogućnost odlučiti rješavati nedostatke u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116.

| (4) | U skladu s člankom 9. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (d) Uredbe (EU) 2021/2116, odgovorne osobe u akreditiranim agencijama za plaćanja dužne su sastaviti izjavu rukovodstva u pogledu potpunosti i točnosti dostavljenih informacija, pravilnog funkcioniranja uspostavljenih upravljačkih sustava te usklađenosti rashoda s člankom 37. Uredbe (EU) 2021/2116. Potrebno je utvrditi pravila o sadržaju i obliku tih izjava rukovodstva. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 9. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (d) Uredbe (EU) 2021/2116, odgovorne osobe u akreditiranim agencijama za plaćanja dužne su sastaviti izjavu rukovodstva u pogledu potpunosti i točnosti dostavljenih informacija, pravilnog funkcioniranja uspostavljenih upravljačkih sustava te usklađenosti rashoda s člankom 37. Uredbe (EU) 2021/2116. Potrebno je utvrditi pravila o sadržaju i obliku tih izjava rukovodstva.

| (5) | Trebala bi se utvrditi pravila o funkcioniranju koordinacijskih tijela iz članka 10. Uredbe (EU) 2021/2116 te zadaće tijela za ovjeravanje iz članka 12. te uredbe. Osim toga, kako bi se osiguralo da su certifikati i izvješća koja izrađuju tijela za ovjeravanje od pomoći Komisiji u postupku poravnanja računa, potrebno je detaljno odrediti njihov sadržaj. |
| --- | --- |

(5)

Trebala bi se utvrditi pravila o funkcioniranju koordinacijskih tijela iz članka 10. Uredbe (EU) 2021/2116 te zadaće tijela za ovjeravanje iz članka 12. te uredbe. Osim toga, kako bi se osiguralo da su certifikati i izvješća koja izrađuju tijela za ovjeravanje od pomoći Komisiji u postupku poravnanja računa, potrebno je detaljno odrediti njihov sadržaj.

| (6) | Kako bi se osiguralo pravilno upravljanje odobrenim sredstvima u proračunu Unije za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) (dalje u tekstu zajedno „fondovi”), agencije za plaćanja trebale bi voditi odvojene račune koji se odnose isključivo na plaćanja i namjenske prihode na teret i u korist svakog od tih fondova. U tu bi svrhu u računima koje vode agencije za plaćanja za svaki fond trebali biti jasno prikazani ostvareni rashodi i namjenski prihodi u skladu s člankom 5. stavkom 2., člancima 6. i 45. Uredbe (EU) 2021/2116 te bi trebalo omogućiti da ti rashodi i prihodi budu povezani sa sredstvima koja su im stavljena na raspolaganje iz proračuna Unije. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osiguralo pravilno upravljanje odobrenim sredstvima u proračunu Unije za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) (dalje u tekstu zajedno „fondovi”), agencije za plaćanja trebale bi voditi odvojene račune koji se odnose isključivo na plaćanja i namjenske prihode na teret i u korist svakog od tih fondova. U tu bi svrhu u računima koje vode agencije za plaćanja za svaki fond trebali biti jasno prikazani ostvareni rashodi i namjenski prihodi u skladu s člankom 5. stavkom 2., člancima 6. i 45. Uredbe (EU) 2021/2116 te bi trebalo omogućiti da ti rashodi i prihodi budu povezani sa sredstvima koja su im stavljena na raspolaganje iz proračuna Unije.

| (7) | Zajednička poljoprivredna politika financira se u eurima, ali se državama članicama koje nisu uvele euro dopušta da izvršavaju plaćanja korisnicima u svojoj nacionalnoj valuti. Kako bi se omogućilo da svi rashodi i prihodi budu konsolidirani, nužno je odrediti da predmetne agencije za plaćanja moraju biti u mogućnosti pružiti podatke koji se odnose na rashode i prihode u eurima i u valuti u kojoj je rashod nastao, a prihod bio primljen. |
| --- | --- |

(7)

Zajednička poljoprivredna politika financira se u eurima, ali se državama članicama koje nisu uvele euro dopušta da izvršavaju plaćanja korisnicima u svojoj nacionalnoj valuti. Kako bi se omogućilo da svi rashodi i prihodi budu konsolidirani, nužno je odrediti da predmetne agencije za plaćanja moraju biti u mogućnosti pružiti podatke koji se odnose na rashode i prihode u eurima i u valuti u kojoj je rashod nastao, a prihod bio primljen.

| (8) | Rashodi sufinancirani iz proračuna Unije i nacionalnih proračuna kao potpora ruralnom razvoju u okviru EPFRR-a temelje se na strateškim planovima u okviru ZPP-a u kojima se navode vrste intervencija i posebne stope doprinosa. U skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, te bi rashode trebalo nadzirati i knjižiti na toj osnovi kako bi se sve operacije mogle identificirati prema strateškom planu u okviru ZPP-a, vrsti intervencije i posebnoj stopi doprinosa. Time će se omogućiti provjera podudarnosti između ostvarenih rashoda i osiguranih financijskih sredstava. U tom bi kontekstu trebalo pobliže odrediti elemente koje agencije za plaćanja trebaju uzimati u obzir. Agencije za plaćanja posebno bi trebale jasno prikazati podrijetlo javnih sredstava i sredstava Unije u računima u odnosu na ostvareno financiranje. Osim toga, iznose koje korisnici moraju vratiti i iznose koji su vraćeni trebalo bi identificirati i prikazati u odnosu na izvorne operacije. |
| --- | --- |

(8)

Rashodi sufinancirani iz proračuna Unije i nacionalnih proračuna kao potpora ruralnom razvoju u okviru EPFRR-a temelje se na strateškim planovima u okviru ZPP-a u kojima se navode vrste intervencija i posebne stope doprinosa. U skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, te bi rashode trebalo nadzirati i knjižiti na toj osnovi kako bi se sve operacije mogle identificirati prema strateškom planu u okviru ZPP-a, vrsti intervencije i posebnoj stopi doprinosa. Time će se omogućiti provjera podudarnosti između ostvarenih rashoda i osiguranih financijskih sredstava. U tom bi kontekstu trebalo pobliže odrediti elemente koje agencije za plaćanja trebaju uzimati u obzir. Agencije za plaćanja posebno bi trebale jasno prikazati podrijetlo javnih sredstava i sredstava Unije u računima u odnosu na ostvareno financiranje. Osim toga, iznose koje korisnici moraju vratiti i iznose koji su vraćeni trebalo bi identificirati i prikazati u odnosu na izvorne operacije.

| (9) | Države članice mobiliziraju sredstva potrebna za financiranje rashoda EFJP-a iz članka 5. Uredbe (EU) 2021/2116 prije nego što Komisija financira te rashode u obliku mjesečnih nadoknada ostvarenih rashoda. Alternativno, države članice primaju predujam za rashode EPFRR-a koji se kasnije poravnava u okviru godišnjeg financijskog poravnanja u skladu s člankom 53. Uredbe (EU) 2021/2116. Kako bi se osiguralo dobro upravljanje financijskim tokovima, države članice trebale bi, za te nadoknade u obliku mjesečnih plaćanja i međuplaćanja, prikupljati informacije potrebne za dokazivanje cjelovitosti, točnosti i istinitosti ostvarenih rashoda te ih Komisiji staviti na raspolaganje čim se ostvare rashodi i prihodi ili ih slati Komisiji u redovitim razmacima. Države članice dostavljaju Komisiji informacije u razmacima prilagođenima metodi upravljanja pojedinog fonda. Dostavljanje informacija u takvim razmacima ne smije utjecati na obvezu država članica da sve informacije prikupljene u svrhu pravilnog nadzora rashoda daju na raspolaganje Komisiji radi provjere. |
| --- | --- |

(9)

Države članice mobiliziraju sredstva potrebna za financiranje rashoda EFJP-a iz članka 5. Uredbe (EU) 2021/2116 prije nego što Komisija financira te rashode u obliku mjesečnih nadoknada ostvarenih rashoda. Alternativno, države članice primaju predujam za rashode EPFRR-a koji se kasnije poravnava u okviru godišnjeg financijskog poravnanja u skladu s člankom 53. Uredbe (EU) 2021/2116. Kako bi se osiguralo dobro upravljanje financijskim tokovima, države članice trebale bi, za te nadoknade u obliku mjesečnih plaćanja i međuplaćanja, prikupljati informacije potrebne za dokazivanje cjelovitosti, točnosti i istinitosti ostvarenih rashoda te ih Komisiji staviti na raspolaganje čim se ostvare rashodi i prihodi ili ih slati Komisiji u redovitim razmacima. Države članice dostavljaju Komisiji informacije u razmacima prilagođenima metodi upravljanja pojedinog fonda. Dostavljanje informacija u takvim razmacima ne smije utjecati na obvezu država članica da sve informacije prikupljene u svrhu pravilnog nadzora rashoda daju na raspolaganje Komisiji radi provjere.

| (10) | Općim obvezama agencija za plaćanja koje se odnose na vođenje računa obuhvaćeni su podaci potrebni za upravljanje i kontrolu sredstava Unije. Međutim, tim obvezama nisu obuhvaćeni zahtjevi u pogledu nadoknade rashoda i detalji koje treba dostaviti Komisiji kako bi se dobila takva nadoknada. Stoga bi bilo potrebno specificirati informacije i pojedinosti koje se odnose na rashode koje trebaju financirati fondovi, a koji se Komisiji trebaju slati u redovitim razmacima. Obavijesti o informacijama koje države članice šalju Komisiji trebaju joj omogućiti da se poslanim informacijama koristi izravno i što je moguće učinkovitije za upravljanje računima fondova te odgovarajućim plaćanjima. Kako bi se postigao taj cilj, sve informacije koje se trebaju staviti na raspolaganje ili dostaviti između država članica i Komisije trebale bi biti poslane elektronički. |
| --- | --- |

(10)

Općim obvezama agencija za plaćanja koje se odnose na vođenje računa obuhvaćeni su podaci potrebni za upravljanje i kontrolu sredstava Unije. Međutim, tim obvezama nisu obuhvaćeni zahtjevi u pogledu nadoknade rashoda i detalji koje treba dostaviti Komisiji kako bi se dobila takva nadoknada. Stoga bi bilo potrebno specificirati informacije i pojedinosti koje se odnose na rashode koje trebaju financirati fondovi, a koji se Komisiji trebaju slati u redovitim razmacima. Obavijesti o informacijama koje države članice šalju Komisiji trebaju joj omogućiti da se poslanim informacijama koristi izravno i što je moguće učinkovitije za upravljanje računima fondova te odgovarajućim plaćanjima. Kako bi se postigao taj cilj, sve informacije koje se trebaju staviti na raspolaganje ili dostaviti između država članica i Komisije trebale bi biti poslane elektronički.

| (11) | U skladu s člankom 90. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2116, za intervencije i mjere koje se odnose na operacije koje se financiraju iz fondova, Komisiji se u utvrđenim rokovima trebaju dostaviti i izjave o rashodima, koje su ujedno zahtjevi za plaćanje, uz priložene potrebne informacije. Kako bi se državama članicama, akreditiranim koordinacijskim tijelima i agencijama za plaćanja omogućilo da sastave te izjave o rashodima prema usklađenim pravilima te kako bi se Komisiji omogućilo da razmotri zahtjeve za plaćanje, potrebno je utvrditi uvjete pod kojima se taj rashod može uzeti u obzir u okviru proračuna EFJP-a odnosno EPFRR-a. Tim bi se uvjetima trebala utvrditi pravila koja se primjenjuju na knjiženje rashoda i prihoda, osobito na namjenski prihod i bilo kakve ispravke koji se trebaju učiniti, i na njihovu stvarnu prijavu. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 90. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2116, za intervencije i mjere koje se odnose na operacije koje se financiraju iz fondova, Komisiji se u utvrđenim rokovima trebaju dostaviti i izjave o rashodima, koje su ujedno zahtjevi za plaćanje, uz priložene potrebne informacije. Kako bi se državama članicama, akreditiranim koordinacijskim tijelima i agencijama za plaćanja omogućilo da sastave te izjave o rashodima prema usklađenim pravilima te kako bi se Komisiji omogućilo da razmotri zahtjeve za plaćanje, potrebno je utvrditi uvjete pod kojima se taj rashod može uzeti u obzir u okviru proračuna EFJP-a odnosno EPFRR-a. Tim bi se uvjetima trebala utvrditi pravila koja se primjenjuju na knjiženje rashoda i prihoda, osobito na namjenski prihod i bilo kakve ispravke koji se trebaju učiniti, i na njihovu stvarnu prijavu.

| (12) | Ako na temelju izjava o rashodima zaprimljenih od država članica u okviru EFJP-a ukupni iznos unaprijed preuzetih obveza koji se može odobriti na temelju članka 11. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (5) premašuje 75 % odobrenih sredstava za tekuću financijsku godinu, Komisija treba smanjiti te iznose. U skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, to se smanjenje treba proporcionalno raspodijeliti na sve države članice, na temelju izjava o rashodima zaprimljenih od njih. Kako bi se među državama članicama pravedno rasporedila raspoloživa odobrena sredstva, potrebno je predvidjeti da se mjesečna plaćanja iz EFJP-a smanje za postotak izjava o rashodima koje podnosi svaka država članica te da Komisija odlukama preraspodijeli iznos koji nije iskorišten u određenom mjesecu na sljedeća mjesečna plaćanja. |
| --- | --- |

(12)

Ako na temelju izjava o rashodima zaprimljenih od država članica u okviru EFJP-a ukupni iznos unaprijed preuzetih obveza koji se može odobriti na temelju članka 11. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (5) premašuje 75 % odobrenih sredstava za tekuću financijsku godinu, Komisija treba smanjiti te iznose. U skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, to se smanjenje treba proporcionalno raspodijeliti na sve države članice, na temelju izjava o rashodima zaprimljenih od njih. Kako bi se među državama članicama pravedno rasporedila raspoloživa odobrena sredstva, potrebno je predvidjeti da se mjesečna plaćanja iz EFJP-a smanje za postotak izjava o rashodima koje podnosi svaka država članica te da Komisija odlukama preraspodijeli iznos koji nije iskorišten u određenom mjesecu na sljedeća mjesečna plaćanja.

| (13) | Nakon odobrenja mjesečnih plaćanja Komisija bi trebala staviti na raspolaganje državama članicama sredstva potrebna za pokrivanje rashoda koji se financiraju iz fondova, u skladu s praktičnim pojedinostima i uvjetima utvrđenima na temelju informacija koje su države članice dostavile Komisiji i informacijskim sustavima koje je uspostavila Komisija. |
| --- | --- |

(13)

Nakon odobrenja mjesečnih plaćanja Komisija bi trebala staviti na raspolaganje državama članicama sredstva potrebna za pokrivanje rashoda koji se financiraju iz fondova, u skladu s praktičnim pojedinostima i uvjetima utvrđenima na temelju informacija koje su države članice dostavile Komisiji i informacijskim sustavima koje je uspostavila Komisija.

| (14) | Da bi se agencijama za plaćanja nadoknadili rashodi javnih intervencija, uvjet je da u svoje izjave o rashodima uključe vrijednosti i iznose uknjižene u mjesecu koji slijedi nakon mjeseca na koji se odnose operacije javnog skladištenja. Kako bi se osiguralo neometano odvijanje postupka nadoknade, potrebno je odrediti način na koji će se takve informacije, koje su potrebne za izračun troškova i rashoda, dostavljati Komisiji. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se agencijama za plaćanja nadoknadili rashodi javnih intervencija, uvjet je da u svoje izjave o rashodima uključe vrijednosti i iznose uknjižene u mjesecu koji slijedi nakon mjeseca na koji se odnose operacije javnog skladištenja. Kako bi se osiguralo neometano odvijanje postupka nadoknade, potrebno je odrediti način na koji će se takve informacije, koje su potrebne za izračun troškova i rashoda, dostavljati Komisiji.

| (15) | U skladu s člankom 3. stavkom 3. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 evidencijom javnih interventnih zaliha mora se omogućiti utvrđivanje isplaćenog iznosa financiranja Unije i stanja interventnih zaliha. U tom cilju agencije za plaćanja trebale bi voditi odvojene evidencije zaliha i financijskih računa, koje sadržavaju elemente potrebne za praćenje zaliha i osiguranje financijskog upravljanja rashodima i prihodima nastalima mjerama za javnu intervenciju. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člankom 3. stavkom 3. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 evidencijom javnih interventnih zaliha mora se omogućiti utvrđivanje isplaćenog iznosa financiranja Unije i stanja interventnih zaliha. U tom cilju agencije za plaćanja trebale bi voditi odvojene evidencije zaliha i financijskih računa, koje sadržavaju elemente potrebne za praćenje zaliha i osiguranje financijskog upravljanja rashodima i prihodima nastalima mjerama za javnu intervenciju.

| (16) | U pogledu mjera javnog interventnog skladištenja agencije za plaćanja trebaju knjižiti elemente koji se odnose na količine, vrijednosti i određene prosjeke. Međutim, postoje neke okolnosti u kojima određene operacije i rashode nije potrebno knjižiti ili ih je potrebno knjižiti u skladu s posebnim pravilima. Kako bi se osiguralo jednako postupanje i zaštitili financijski interesi Unije, trebalo bi pobliže odrediti takve okolnosti, uključujući, ako je primjenjivo, način knjiženja operacija i rashoda. |
| --- | --- |

(16)

U pogledu mjera javnog interventnog skladištenja agencije za plaćanja trebaju knjižiti elemente koji se odnose na količine, vrijednosti i određene prosjeke. Međutim, postoje neke okolnosti u kojima određene operacije i rashode nije potrebno knjižiti ili ih je potrebno knjižiti u skladu s posebnim pravilima. Kako bi se osiguralo jednako postupanje i zaštitili financijski interesi Unije, trebalo bi pobliže odrediti takve okolnosti, uključujući, ako je primjenjivo, način knjiženja operacija i rashoda.

| (17) | Datum kada se različiti elementi rashoda i prihoda nastalih javnim interventnim mjerama skladištenja knjiže ovisi o vrsti mjere na koju se odnose i može se odrediti primjenjujući sektorsko poljoprivredno zakonodavstvo. U tom je kontekstu potrebno donijeti opće pravilo koje određuje različite elemente koji se knjiže na dan kada je fizička operacija izvršena kao rezultat interventne mjere, i koje određuje posebne slučajeve koje je potrebno uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(17)

Datum kada se različiti elementi rashoda i prihoda nastalih javnim interventnim mjerama skladištenja knjiže ovisi o vrsti mjere na koju se odnose i može se odrediti primjenjujući sektorsko poljoprivredno zakonodavstvo. U tom je kontekstu potrebno donijeti opće pravilo koje određuje različite elemente koji se knjiže na dan kada je fizička operacija izvršena kao rezultat interventne mjere, i koje određuje posebne slučajeve koje je potrebno uzeti u obzir.

| (18) | U interesu dobrog financijskog upravljanja države članice trebale bi Komisiji dostaviti predviđanja iznosa koje EPFRR još treba financirati za poljoprivrednu financijsku godinu i procjene zahtjeva za financiranje za sljedeću financijsku godinu. Te je informacije potrebno poslati Komisiji na vrijeme kako bi joj se omogućilo da ispuni svoje obveze, a u svakom slučaju dva puta godišnje, najkasnije 31. siječnja i 31. kolovoza svake godine. |
| --- | --- |

(18)

U interesu dobrog financijskog upravljanja države članice trebale bi Komisiji dostaviti predviđanja iznosa koje EPFRR još treba financirati za poljoprivrednu financijsku godinu i procjene zahtjeva za financiranje za sljedeću financijsku godinu. Te je informacije potrebno poslati Komisiji na vrijeme kako bi joj se omogućilo da ispuni svoje obveze, a u svakom slučaju dva puta godišnje, najkasnije 31. siječnja i 31. kolovoza svake godine.

| (19) | U skladu s člankom 32. stavkom 9. Uredbe (EU) 2021/2116 trebaju se utvrditi rokovi za sastavljanje izjava o rashodima u okviru EPFRR-a. S obzirom na specifična obilježja računovodstvenih pravila koja vrijede za EPFRR te upotrebu pretfinanciranja i financiranja intervencija, mjera i tehničke pomoći po kalendarskim godinama potrebno je osigurati da taj rashod bude prijavljen u vremenskim razmacima prilagođenima tim specifičnim uvjetima. |
| --- | --- |

(19)

U skladu s člankom 32. stavkom 9. Uredbe (EU) 2021/2116 trebaju se utvrditi rokovi za sastavljanje izjava o rashodima u okviru EPFRR-a. S obzirom na specifična obilježja računovodstvenih pravila koja vrijede za EPFRR te upotrebu pretfinanciranja i financiranja intervencija, mjera i tehničke pomoći po kalendarskim godinama potrebno je osigurati da taj rashod bude prijavljen u vremenskim razmacima prilagođenima tim specifičnim uvjetima.

| (20) | Države članice moraju Komisiji prijaviti sve rashode EPFRR-a koje su u okviru svoje nadležnosti platile korisnicima prije odobrenja strateškog plana u okviru ZPP-a u prvoj izjavi o rashodima nakon navedenog odobrenja. Isto se pravilo primjenjuje mutatis mutandis u slučaju izmjene strateškog plana u okviru ZPP-a. Za računovodstvene potrebe potrebno je pojasniti da bi izjava o rashodima koje su agencije za plaćanja platile prije odobrenja strateškog plana u okviru ZPP-a ili njegove izmjene trebala odgovarati relevantnim razdobljima prijave. Nadalje, sve rashode koje agencije za plaćanja plate tijekom razdoblja u kojem se odobri strateški plan u okviru ZPP-a ili provede njegova izmjena trebalo bi prijaviti do roka utvrđenog za odgovarajuće razdoblje. Potrebno je pojasniti i da se u slučaju izmjena strateškog plana u okviru ZPP-a to pravilo ne bi trebalo primjenjivati na prilagodbe plana financiranja. |
| --- | --- |

(20)

Države članice moraju Komisiji prijaviti sve rashode EPFRR-a koje su u okviru svoje nadležnosti platile korisnicima prije odobrenja strateškog plana u okviru ZPP-a u prvoj izjavi o rashodima nakon navedenog odobrenja. Isto se pravilo primjenjuje mutatis mutandis u slučaju izmjene strateškog plana u okviru ZPP-a. Za računovodstvene potrebe potrebno je pojasniti da bi izjava o rashodima koje su agencije za plaćanja platile prije odobrenja strateškog plana u okviru ZPP-a ili njegove izmjene trebala odgovarati relevantnim razdobljima prijave. Nadalje, sve rashode koje agencije za plaćanja plate tijekom razdoblja u kojem se odobri strateški plan u okviru ZPP-a ili provede njegova izmjena trebalo bi prijaviti do roka utvrđenog za odgovarajuće razdoblje. Potrebno je pojasniti i da se u slučaju izmjena strateškog plana u okviru ZPP-a to pravilo ne bi trebalo primjenjivati na prilagodbe plana financiranja.

| (21) | U skladu s člankom 80. Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (6), potpora u obliku financijskih instrumenata, kako je utvrđena u članku 58. Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (7), može se dodijeliti za vrste intervencija iz članaka od 73. do 78. Uredbe (EU) 2021/2115. Stoga je primjereno utvrditi da se rashodi prijavljuju u financijskoj godini u kojoj su ispunjeni uvjeti iz članka 32. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU) 2021/2116, a agencija za plaćanja ih je ostvarila prije kraja financijske godine. |
| --- | --- |

(21)

U skladu s člankom 80. Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (6), potpora u obliku financijskih instrumenata, kako je utvrđena u članku 58. Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (7), može se dodijeliti za vrste intervencija iz članaka od 73. do 78. Uredbe (EU) 2021/2115. Stoga je primjereno utvrditi da se rashodi prijavljuju u financijskoj godini u kojoj su ispunjeni uvjeti iz članka 32. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU) 2021/2116, a agencija za plaćanja ih je ostvarila prije kraja financijske godine.

| (22) | Ovom Uredbom trebao bi se utvrditi način izračuna doprinosa Unije koji se plaća za rashode prijavljene na temelju stope doprinosa ili paušalne stope. Trebalo bi pojasniti da se relevantna odredba primjenjuje na plaćanja povezana s EPFRR-om u okviru strateškog plana u okviru ZPP-a navedena u planu financiranja, posebno na rashode EPFRR-a iz članka 6. Uredbe (EU) 2021/2116 i na određene prihvatljive vrste rashoda iz članaka 155. i 157. Uredbe (EU) 2021/2115, na temelju stope doprinosa iz EPFRR-a i tehničke pomoći u obliku paušalne stope. |
| --- | --- |

(22)

Ovom Uredbom trebao bi se utvrditi način izračuna doprinosa Unije koji se plaća za rashode prijavljene na temelju stope doprinosa ili paušalne stope. Trebalo bi pojasniti da se relevantna odredba primjenjuje na plaćanja povezana s EPFRR-om u okviru strateškog plana u okviru ZPP-a navedena u planu financiranja, posebno na rashode EPFRR-a iz članka 6. Uredbe (EU) 2021/2116 i na određene prihvatljive vrste rashoda iz članaka 155. i 157. Uredbe (EU) 2021/2115, na temelju stope doprinosa iz EPFRR-a i tehničke pomoći u obliku paušalne stope.

| (23) | Razmjena informacija i dokumentacije između država članica i Komisije te pružanje i dostavljanje Komisiji informacija iz država članica općenito se obavljaju elektronički. Kako bi se poboljšao način na koji se postupa s takvim razmjenama informacija u okviru fondova te proširila njihova upotreba, uspostavljeni su informacijski sustavi. Te sustave trebalo bi i dalje koristiti i nastaviti primjenjivati nakon obavješćivanja država članica preko Odbora za poljoprivredne fondove. |
| --- | --- |

(23)

Razmjena informacija i dokumentacije između država članica i Komisije te pružanje i dostavljanje Komisiji informacija iz država članica općenito se obavljaju elektronički. Kako bi se poboljšao način na koji se postupa s takvim razmjenama informacija u okviru fondova te proširila njihova upotreba, uspostavljeni su informacijski sustavi. Te sustave trebalo bi i dalje koristiti i nastaviti primjenjivati nakon obavješćivanja država članica preko Odbora za poljoprivredne fondove.

| (24) | Uvjete pod kojima ti informacijski sustavi obrađuju informacije te oblik i sadržaj dokumenata koji moraju biti dostavljeni na temelju Uredbe (EU) 2021/2116 treba često prilagođavati u skladu s promjenama važećih pravila ili zahtjeva u pogledu upravljanja. Kako bi se postigli ti ciljevi i pojednostavnili postupci te osiguralo da predmetni informacijski sustavi budu brzo operativni, oblik i sadržaj dokumenata trebao bi biti određen na temelju standardiziranih predložaka i protokola koje bi Komisija trebala prilagoditi i ažurirati nakon obavješćivanja Odbora za poljoprivredne fondove. |
| --- | --- |

(24)

Uvjete pod kojima ti informacijski sustavi obrađuju informacije te oblik i sadržaj dokumenata koji moraju biti dostavljeni na temelju Uredbe (EU) 2021/2116 treba često prilagođavati u skladu s promjenama važećih pravila ili zahtjeva u pogledu upravljanja. Kako bi se postigli ti ciljevi i pojednostavnili postupci te osiguralo da predmetni informacijski sustavi budu brzo operativni, oblik i sadržaj dokumenata trebao bi biti određen na temelju standardiziranih predložaka i protokola koje bi Komisija trebala prilagoditi i ažurirati nakon obavješćivanja Odbora za poljoprivredne fondove.

| (25) | U skladu s člankom 59. Uredbe (EU) 2021/2116 države članice odgovorne su, preko svojih agencija za plaćanja, za upravljanje rashodima u okviru fondova i za njihovu kontrolu. Podaci o financijskim operacijama stoga bi se trebali dostaviti ili unijeti u informacijske sustave te ažurirati pod odgovornošću agencija za plaćanja od strane samih agencija za plaćanja ili od strane tijela kojem je ta funkcija povjerena, a prema potrebi putem akreditiranog koordinacijskog tijela. Svaka država članica Komisiji bi trebala dostaviti naziv ili broj(eve) računa u skladu s formatom koji joj je Komisija stavila na raspolaganje. |
| --- | --- |

(25)

U skladu s člankom 59. Uredbe (EU) 2021/2116 države članice odgovorne su, preko svojih agencija za plaćanja, za upravljanje rashodima u okviru fondova i za njihovu kontrolu. Podaci o financijskim operacijama stoga bi se trebali dostaviti ili unijeti u informacijske sustave te ažurirati pod odgovornošću agencija za plaćanja od strane samih agencija za plaćanja ili od strane tijela kojem je ta funkcija povjerena, a prema potrebi putem akreditiranog koordinacijskog tijela. Svaka država članica Komisiji bi trebala dostaviti naziv ili broj(eve) računa u skladu s formatom koji joj je Komisija stavila na raspolaganje.

| (26) | Elektronički potpisi ili odobrenja koji se upotrebljavaju u postupku davanja izjave o rashodima i izjave rukovodstva trebaju biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Stoga je potrebna odredba o provedbi tih zahtjeva. |
| --- | --- |

(26)

Elektronički potpisi ili odobrenja koji se upotrebljavaju u postupku davanja izjave o rashodima i izjave rukovodstva trebaju biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Stoga je potrebna odredba o provedbi tih zahtjeva.

| (27) | Trebalo bi utvrditi detaljna pravila o strukturi akcijskih planova iz članka 42. Uredbe (EU) 2021/2116 jer je potrebno da države članice jasno navedu korektivne mjere i rokove za njihovu provedbu. Komisija bi trebala izraditi predložak za države članice s očekivanom strukturom akcijskih planova. Taj bi predložak trebao poslužiti za razmjene podataka u elektroničkom obliku kako bi se olakšala komunikacija između Komisije i predmetnih država članica. U posebnom slučaju akcijskih planova koji su doneseni zbog nedostataka otkrivenih u okviru korektivnih mjera iz članaka 68., 69. i 70. te uredbe, trebalo bi uzeti u obzir aktivnosti koje su već poduzete za uklanjanje nedostataka. |
| --- | --- |

(27)

Trebalo bi utvrditi detaljna pravila o strukturi akcijskih planova iz članka 42. Uredbe (EU) 2021/2116 jer je potrebno da države članice jasno navedu korektivne mjere i rokove za njihovu provedbu. Komisija bi trebala izraditi predložak za države članice s očekivanom strukturom akcijskih planova. Taj bi predložak trebao poslužiti za razmjene podataka u elektroničkom obliku kako bi se olakšala komunikacija između Komisije i predmetnih država članica. U posebnom slučaju akcijskih planova koji su doneseni zbog nedostataka otkrivenih u okviru korektivnih mjera iz članaka 68., 69. i 70. te uredbe, trebalo bi uzeti u obzir aktivnosti koje su već poduzete za uklanjanje nedostataka.

| (28) | U skladu s člankom 59. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) 2021/2116 države članice odgovorne su, preko svojih agencija za plaćanja, za osiguravanje povrata neopravdanih plaćanja zajedno s pripadajućim kamatama. Kako bi se osigurala učinkovita i pravilna primjena tih odredaba, primjereno je utvrditi pravila o prijeboju. Ne dovodeći u pitanje nacionalne de minimis iznose za neosiguravanje povrata sredstava, obveza država članica da osiguraju povrat neopravdano isplaćenih iznosa može se izvršiti na različite načine. Ne dovodeći u pitanje sve ostale mjere izvršavanja predviđene nacionalnim zakonodavstvom, učinkovit i troškovno primjeren način za povrat duga jest oduzimanje svih nepodmirenih iznosa od budućih plaćanja u korist dužnika, čim se dug utvrdi u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Države članice trebale bi stoga biti obvezne primjenjivati tu metodu osiguranja povrata duga. Potrebno je utvrditi zajedničke uvjete za njezinu primjenu. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s člankom 59. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) 2021/2116 države članice odgovorne su, preko svojih agencija za plaćanja, za osiguravanje povrata neopravdanih plaćanja zajedno s pripadajućim kamatama. Kako bi se osigurala učinkovita i pravilna primjena tih odredaba, primjereno je utvrditi pravila o prijeboju. Ne dovodeći u pitanje nacionalne de minimis iznose za neosiguravanje povrata sredstava, obveza država članica da osiguraju povrat neopravdano isplaćenih iznosa može se izvršiti na različite načine. Ne dovodeći u pitanje sve ostale mjere izvršavanja predviđene nacionalnim zakonodavstvom, učinkovit i troškovno primjeren način za povrat duga jest oduzimanje svih nepodmirenih iznosa od budućih plaćanja u korist dužnika, čim se dug utvrdi u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Države članice trebale bi stoga biti obvezne primjenjivati tu metodu osiguranja povrata duga. Potrebno je utvrditi zajedničke uvjete za njezinu primjenu.

| (29) | Trebalo bi utvrditi detaljne odredbe za postupak poravnanja računa iz članka 53. Uredbe (EU) 2021/2116, poravnanje s obzirom na uspješnost iz članka 54. te uredbe i postupak potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. te uredbe, uključujući i mehanizam kojim se nastali iznosi oduzimaju od jednog od sljedećih plaćanja koja Komisija izvršava prema državama članicama ili, ovisno o slučaju, dodaju tim plaćanjima. |
| --- | --- |

(29)

Trebalo bi utvrditi detaljne odredbe za postupak poravnanja računa iz članka 53. Uredbe (EU) 2021/2116, poravnanje s obzirom na uspješnost iz članka 54. te uredbe i postupak potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. te uredbe, uključujući i mehanizam kojim se nastali iznosi oduzimaju od jednog od sljedećih plaćanja koja Komisija izvršava prema državama članicama ili, ovisno o slučaju, dodaju tim plaćanjima.

| (30) | U pogledu postupka poravnanja računa predviđenog člankom 53. Uredbe (EU) 2021/2116 potrebno je detaljno odrediti sadržaj godišnje računovodstvene dokumentacije agencija za plaćanja te utvrditi datum dostavljanja te dokumentacije i ostalih relevantnih dokumenata Komisiji. Također je potrebno jasno odrediti razdoblje tijekom kojeg agencije za plaćanja moraju čuvati popratnu dokumentaciju o svim rashodima i namjenskim prihodima na raspolaganju Komisiji. |
| --- | --- |

(30)

U pogledu postupka poravnanja računa predviđenog člankom 53. Uredbe (EU) 2021/2116 potrebno je detaljno odrediti sadržaj godišnje računovodstvene dokumentacije agencija za plaćanja te utvrditi datum dostavljanja te dokumentacije i ostalih relevantnih dokumenata Komisiji. Također je potrebno jasno odrediti razdoblje tijekom kojeg agencije za plaćanja moraju čuvati popratnu dokumentaciju o svim rashodima i namjenskim prihodima na raspolaganju Komisiji.

| (31) | Kako bi se osiguralo da se odluka o poravnanju s obzirom na uspješnost donese u roku iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116, primjereno je utvrditi konkretne rokove za razmjenu informacija koje Komisija i države članice moraju poštovati. Osim toga, na temelju postupka poravnanja s obzirom na uspješnost države članice trebale bi imati pravo dostaviti obrazloženja o svim uočenim razlikama te bi na temelju njega trebalo pravilno procijeniti informacije potrebne za smanjenje rashoda. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se osiguralo da se odluka o poravnanju s obzirom na uspješnost donese u roku iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116, primjereno je utvrditi konkretne rokove za razmjenu informacija koje Komisija i države članice moraju poštovati. Osim toga, na temelju postupka poravnanja s obzirom na uspješnost države članice trebale bi imati pravo dostaviti obrazloženja o svim uočenim razlikama te bi na temelju njega trebalo pravilno procijeniti informacije potrebne za smanjenje rashoda.

| (32) | Kako bi se osiguralo da u uobičajenim slučajevima postupak potvrđivanja sukladnosti bude okončan u razumnom roku, primjereno je utvrditi konkretne rokove za različite faze postupka koje Komisija i države članice trebaju poštovati. Međutim, Komisija bi ipak trebala moći produljiti te rokove ako je takvo produljenje potrebno zbog složenosti slučaja koji se istražuje. Postupak potvrđivanja sukladnosti trebao bi državama članicama davati pravo na kontradiktorni postupak i pravilno procijeniti informacije potrebne za ocjenu rizika za fondove. |
| --- | --- |

(32)

Kako bi se osiguralo da u uobičajenim slučajevima postupak potvrđivanja sukladnosti bude okončan u razumnom roku, primjereno je utvrditi konkretne rokove za različite faze postupka koje Komisija i države članice trebaju poštovati. Međutim, Komisija bi ipak trebala moći produljiti te rokove ako je takvo produljenje potrebno zbog složenosti slučaja koji se istražuje. Postupak potvrđivanja sukladnosti trebao bi državama članicama davati pravo na kontradiktorni postupak i pravilno procijeniti informacije potrebne za ocjenu rizika za fondove.

| (33) | Kako bi dopunile i poboljšale provjeru rashoda ZPP-a, među ostalim u pogledu utvrđivanja skupina, državama članicama trebalo bi omogućiti korištenje jedinstvenim alatom za rudarenje podataka koji je Komisija stavila na raspolaganje. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi dopunile i poboljšale provjeru rashoda ZPP-a, među ostalim u pogledu utvrđivanja skupina, državama članicama trebalo bi omogućiti korištenje jedinstvenim alatom za rudarenje podataka koji je Komisija stavila na raspolaganje.

| (34) | Isto tako, primjerno je utvrditi pravila o kontroli transakcija u skladu s člankom 77. Uredbe (EU) 2021/2116 koju provode države članice, posebno u pogledu odabira poduzeća, omjera i vremenskog okvira kontrola, uzajamne pomoći te sadržaja planova kontrola i izvješća o kontroli. |
| --- | --- |

(34)

Isto tako, primjerno je utvrditi pravila o kontroli transakcija u skladu s člankom 77. Uredbe (EU) 2021/2116 koju provode države članice, posebno u pogledu odabira poduzeća, omjera i vremenskog okvira kontrola, uzajamne pomoći te sadržaja planova kontrola i izvješća o kontroli.

| (35) | Delegiranom uredbom (EU) 2022/127 utvrđuju se pravila kojima se dopunjuje pravni okvir o sredstvima osiguranja, posebno u pogledu obveznog polaganja sredstava osiguranja, uvjeta koji se primjenjuju na sredstva osiguranja te pravila o polaganju, vraćanju i zapljeni sredstava osiguranja. Kako bi se osigurala usklađena primjena tih pravila, potrebno je utvrditi odredbe o obliku i postupcima za polaganje i vraćanje sredstava osiguranja te o razmjeni informacija i komunikacija koje se moraju slati u tu svrhu. |
| --- | --- |

(35)

Delegiranom uredbom (EU) 2022/127 utvrđuju se pravila kojima se dopunjuje pravni okvir o sredstvima osiguranja, posebno u pogledu obveznog polaganja sredstava osiguranja, uvjeta koji se primjenjuju na sredstva osiguranja te pravila o polaganju, vraćanju i zapljeni sredstava osiguranja. Kako bi se osigurala usklađena primjena tih pravila, potrebno je utvrditi odredbe o obliku i postupcima za polaganje i vraćanje sredstava osiguranja te o razmjeni informacija i komunikacija koje se moraju slati u tu svrhu.

| (36) | U skladu s glavom V. poglavljem IV. Uredbe (EU) 2021/2116, koje se odnosi na transparentnost, od država članica zahtijeva se godišnja objava korisnika fondova te, među ostalim, iznosa koje je pojedini korisnik primio iz svakog od tih fondova. U tu svrhu i u skladu s člankom 98. te uredbe trebalo bi utvrditi oblik te objave. Ta objava ne smije prelaziti ono što je potrebno za postizanje postavljenih ciljeva transparentnosti. |
| --- | --- |

(36)

U skladu s glavom V. poglavljem IV. Uredbe (EU) 2021/2116, koje se odnosi na transparentnost, od država članica zahtijeva se godišnja objava korisnika fondova te, među ostalim, iznosa koje je pojedini korisnik primio iz svakog od tih fondova. U tu svrhu i u skladu s člankom 98. te uredbe trebalo bi utvrditi oblik te objave. Ta objava ne smije prelaziti ono što je potrebno za postizanje postavljenih ciljeva transparentnosti.

| (37) | U skladu s člankom 98. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2116 trebalo bi objaviti iznose plaćanja koji odgovaraju svakoj operaciji koju financiraju fondovi, koje je primio korisnik. Osim toga, kako bi se postigla veća transparentnost i mogli identificirati veći primatelji sredstava Unije, države članice trebale bi objaviti ukupan iznos plaćanja koji je korisnik primio. |
| --- | --- |

(37)

U skladu s člankom 98. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2116 trebalo bi objaviti iznose plaćanja koji odgovaraju svakoj operaciji koju financiraju fondovi, koje je primio korisnik. Osim toga, kako bi se postigla veća transparentnost i mogli identificirati veći primatelji sredstava Unije, države članice trebale bi objaviti ukupan iznos plaćanja koji je korisnik primio.

| (38) | Kako bi se pridonijelo većoj transparentnosti u pogledu raspodjele fondova, države članice trebale bi prikupljati i objavljivati informacije na temelju kojih se može identificirati skupina poduzeća kako je navedeno u članku 59. stavku 4. Uredbe (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(38)

Kako bi se pridonijelo većoj transparentnosti u pogledu raspodjele fondova, države članice trebale bi prikupljati i objavljivati informacije na temelju kojih se može identificirati skupina poduzeća kako je navedeno u članku 59. stavku 4. Uredbe (EU) 2021/2116.

| (39) | U skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060 informacije se objavljuju na internetskim stranicama u otvorenom strojno čitljivom formatu. Primjeri takvog formata su CSV i XLSX. Kako bi se postigli zajednički standardi i olakšao pristup objavljenim informacijama, države članice trebale bi prikazati podatke o svim korisnicima na jedinstvenom formatu tablice. Alat za pretraživanje interneta trebao bi omogućiti široj javnosti pristup informacijama o korisnicima u lako dostupnom obliku. |
| --- | --- |

(39)

U skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060 informacije se objavljuju na internetskim stranicama u otvorenom strojno čitljivom formatu. Primjeri takvog formata su CSV i XLSX. Kako bi se postigli zajednički standardi i olakšao pristup objavljenim informacijama, države članice trebale bi prikazati podatke o svim korisnicima na jedinstvenom formatu tablice. Alat za pretraživanje interneta trebao bi omogućiti široj javnosti pristup informacijama o korisnicima u lako dostupnom obliku.

| (40) | Člankom 98. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2116 predviđa se da se zahtjevi za objavu iz članka 49. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU) 2021/1060 primjenjuju ako je to relevantno. Smatra se da datumi početka i završetka vrsta intervencije u obliku izravnih plaćanja, intervencija u području ruralnog razvoja u obliku plaćanja za prirodna ili druga ograničenja specifična za određeno područje i plaćanja za nepovoljni položaj specifičan za određeno područje koji proizlazi iz određenih obveznih zahtjeva te mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013 (9) i (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) nisu relevantni jer je riječ o godišnjim operacijama. Stoga bi trebalo predvidjeti mogućnost da države članice odluče da te informacije neće objaviti. |
| --- | --- |

(40)

Člankom 98. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2116 predviđa se da se zahtjevi za objavu iz članka 49. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU) 2021/1060 primjenjuju ako je to relevantno. Smatra se da datumi početka i završetka vrsta intervencije u obliku izravnih plaćanja, intervencija u području ruralnog razvoja u obliku plaćanja za prirodna ili druga ograničenja specifična za određeno područje i plaćanja za nepovoljni položaj specifičan za određeno područje koji proizlazi iz određenih obveznih zahtjeva te mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013 (9) i (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) nisu relevantni jer je riječ o godišnjim operacijama. Stoga bi trebalo predvidjeti mogućnost da države članice odluče da te informacije neće objaviti.

| (41) | Kako bi se zaštitili pojedinci s obzirom na obradu njihovih osobnih podataka, člankom 98. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/2116 predviđa se da države članice ne smiju objavljivati imena korisnika koji primaju iznose do najviše 1 250 EUR. Za pružanje informacija o predmetnoj operaciji država članica trebala bi se umjesto imena koristiti oznakom. Iz istog razloga, ako bi postojala mogućnost identifikacije malog korisnika koji ima boravište ili je registriran u općini s ograničenim brojem korisnika, država članica trebala bi umjesto naziva te općine objaviti naziv sljedeće veće administrativne jedinice kojoj općina pripada. |
| --- | --- |

(41)

Kako bi se zaštitili pojedinci s obzirom na obradu njihovih osobnih podataka, člankom 98. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/2116 predviđa se da države članice ne smiju objavljivati imena korisnika koji primaju iznose do najviše 1 250 EUR. Za pružanje informacija o predmetnoj operaciji država članica trebala bi se umjesto imena koristiti oznakom. Iz istog razloga, ako bi postojala mogućnost identifikacije malog korisnika koji ima boravište ili je registriran u općini s ograničenim brojem korisnika, država članica trebala bi umjesto naziva te općine objaviti naziv sljedeće veće administrativne jedinice kojoj općina pripada.

| (42) | Kako bi se postupilo u skladu sa zahtjevima za zaštitu podataka, korisnike fondova trebalo bi o objavi njihovih podataka obavijestiti prije objave. Korisnike je o tome potrebno obavijestiti na obrascima zahtjeva za potporu ili u trenutku prikupljanja podataka. |
| --- | --- |

(42)

Kako bi se postupilo u skladu sa zahtjevima za zaštitu podataka, korisnike fondova trebalo bi o objavi njihovih podataka obavijestiti prije objave. Korisnike je o tome potrebno obavijestiti na obrascima zahtjeva za potporu ili u trenutku prikupljanja podataka.

| (43) | Kako bi se omogućio javni pristup objavljenim podacima, države članice trebaju uspostaviti jedinstvene internetske stranice u skladu s člankom 98. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/2116. S obzirom na različite organizacijske strukture u državama članicama, trebalo bi na nacionalnoj razini odrediti koje je tijelo nadležno za uspostavljanje i održavanje jedinstvene internetske stranice te za objavu podataka. Komisija bi trebala uspostaviti internetsku stranicu koja sadržava poveznice na internetske stranice država članica. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se omogućio javni pristup objavljenim podacima, države članice trebaju uspostaviti jedinstvene internetske stranice u skladu s člankom 98. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/2116. S obzirom na različite organizacijske strukture u državama članicama, trebalo bi na nacionalnoj razini odrediti koje je tijelo nadležno za uspostavljanje i održavanje jedinstvene internetske stranice te za objavu podataka. Komisija bi trebala uspostaviti internetsku stranicu koja sadržava poveznice na internetske stranice država članica.

| (44) | Unija je dužna slati određene obavijesti Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) u skladu s člankom 18. stavkom 2. Sporazuma WTO-a o poljoprivredi (11), kako je detaljnije opisano u stavku 4. dokumenta WTO-a G/AG/2 od 30. lipnja 1995. Kako bi se ispunili ti zahtjevi, Komisija bi od država članica trebala zatražiti određene informacije, posebno informacije koje se odnose na domaću potporu. |
| --- | --- |

(44)

Unija je dužna slati određene obavijesti Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) u skladu s člankom 18. stavkom 2. Sporazuma WTO-a o poljoprivredi (11), kako je detaljnije opisano u stavku 4. dokumenta WTO-a G/AG/2 od 30. lipnja 1995. Kako bi se ispunili ti zahtjevi, Komisija bi od država članica trebala zatražiti određene informacije, posebno informacije koje se odnose na domaću potporu.

| (45) | Kako bi se pojednostavnili i smanjili zahtjevi za države članice u pogledu prijenosa podataka u okviru Unijine obveze obavješćivanja WTO-a o domaćoj potpori, primjereno je da iznose koji se odnose na rashode plaćene iz nacionalnih izvora države članice dostave istodobno s podnošenjem godišnje računovodstvene dokumentacije. |
| --- | --- |

(45)

Kako bi se pojednostavnili i smanjili zahtjevi za države članice u pogledu prijenosa podataka u okviru Unijine obveze obavješćivanja WTO-a o domaćoj potpori, primjereno je da iznose koji se odnose na rashode plaćene iz nacionalnih izvora države članice dostave istodobno s podnošenjem godišnje računovodstvene dokumentacije.

| (46) | Radi jasnoće i pravne sigurnosti Provedbenu uredbu (EU) br. 908/2014 trebalo bi staviti izvan snage. Međutim, članci od 21. do 24. i članci od 27. do 34. te uredbe trebali bi se i dalje primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i na operativne programe odobrene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013, dok bi se članak 59. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 trebao nastaviti primjenjivati na plaćanja izvršena za financijske godine 2021., 2022. i 2023. Nadalje, prilozi II. i III. Provedbenoj uredbi (EU) br. 908/2014 trebali bi se i dalje primjenjivati na određene podatke koji se uključuju u godišnju računovodstvenu dokumentaciju. |
| --- | --- |

(46)

Radi jasnoće i pravne sigurnosti Provedbenu uredbu (EU) br. 908/2014 trebalo bi staviti izvan snage. Međutim, članci od 21. do 24. i članci od 27. do 34. te uredbe trebali bi se i dalje primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i na operativne programe odobrene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013, dok bi se članak 59. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 trebao nastaviti primjenjivati na plaćanja izvršena za financijske godine 2021., 2022. i 2023. Nadalje, prilozi II. i III. Provedbenoj uredbi (EU) br. 908/2014 trebali bi se i dalje primjenjivati na određene podatke koji se uključuju u godišnju računovodstvenu dokumentaciju.

| (47) | Ova se Uredba primjenjuje od istog datuma kao i Uredba (EU) 2021/2116. Međutim, kako bi se osigurao kontinuitet izvješćivanja u istoj financijskoj godini, relevantne odredbe ove Uredbe trebale bi se na ostvarene rashode i namjenske prihode država članica primjenjivati od 16. listopada 2022. |
| --- | --- |

(47)

Ova se Uredba primjenjuje od istog datuma kao i Uredba (EU) 2021/2116. Međutim, kako bi se osigurao kontinuitet izvješćivanja u istoj financijskoj godini, relevantne odredbe ove Uredbe trebale bi se na ostvarene rashode i namjenske prihode država članica primjenjivati od 16. listopada 2022.

| (48) | Nadalje, kako bi se osiguralo dosljedno postupanje u pogledu postupaka potvrđivanja sukladnosti koji su u tijeku, rokovi, kako su utvrđeni u ovoj Uredbi, ne bi se trebali primjenjivati na postupke za koje su podaci u skladu s člankom 34. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 dostavljeni do 1. siječnja 2024. |
| --- | --- |

(48)

Nadalje, kako bi se osiguralo dosljedno postupanje u pogledu postupaka potvrđivanja sukladnosti koji su u tijeku, rokovi, kako su utvrđeni u ovoj Uredbi, ne bi se trebali primjenjivati na postupke za koje su podaci u skladu s člankom 34. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 908/2014 dostavljeni do 1. siječnja 2024.

| (49) | Naposljetku, budući da se glava VII. poglavlje IV. Uredbe (EU) 2021/2116, koje se odnosi na transparentnost, primjenjuje na plaćanja izvršena od financijske godine 2024. nadalje, odgovarajuće odredbe ove Uredbe trebale bi se primjenjivati na ta plaćanja. |
| --- | --- |

(49)

Naposljetku, budući da se glava VII. poglavlje IV. Uredbe (EU) 2021/2116, koje se odnosi na transparentnost, primjenjuje na plaćanja izvršena od financijske godine 2024. nadalje, odgovarajuće odredbe ove Uredbe trebale bi se primjenjivati na ta plaćanja.

| (50) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za poljoprivredne fondove, |
| --- | --- |

(50)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za poljoprivredne fondove,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

AGENCIJE ZA PLAĆANJA I DRUGA TIJELA

Članak 1.

Postupak za akreditaciju agencija za plaćanja

1.   Države članice imenuju tijelo na razini ministarstva nadležno za:

| (a) | izdavanje, preispitivanje i oduzimanje akreditacije agencijama za plaćanja; |
| --- | --- |

(a)

izdavanje, preispitivanje i oduzimanje akreditacije agencijama za plaćanja;

| (b) | izvršavanje zadaća dodijeljenih nadležnom tijelu u skladu s ovim poglavljem. |
| --- | --- |

(b)

izvršavanje zadaća dodijeljenih nadležnom tijelu u skladu s ovim poglavljem.

2.   Nadležno tijelo formalnim aktom odlučuje o izdavanju ili, nakon preispitivanja, oduzimanju akreditacije agenciji za plaćanja na temelju provjere akreditacijskih kriterija iz članka 1. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe (EU) 2022/127. Nadležno tijelo bez odgađanja obavješćuje Komisiju o izdanim i oduzetim akreditacijama.

3.   Nadležno tijelo imenuje revizorsko tijelo koje provodi provjeru prije izdavanja akreditacije (kontrola prije akreditacije). Revizorsko tijelo jest revizorsko nadležno tijelo ili druga javna ili privatna organizacija ili organizacijska jedinica nadležnog tijela koja ima potrebnu stručnost, vještine i sposobnosti za provođenje revizija. Revizorsko tijelo neovisno je od agencije za plaćanja koja se akreditira.

4.   Provjerom (kontrolom prije akreditacije) koju treba provesti revizorsko tijelo posebno se provjeravaju:

| (a) | uspostavljeni postupci i sustavi za odobravanje i izvršavanje plaćanja te za godišnje izvješćivanje o uspješnosti; |
| --- | --- |

(a)

uspostavljeni postupci i sustavi za odobravanje i izvršavanje plaćanja te za godišnje izvješćivanje o uspješnosti;

| (b) | raspodjela dužnosti i prikladnost unutarnje i vanjske kontrole u pogledu transakcija koje se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), dalje u tekstu „fondovi”; |
| --- | --- |

(b)

raspodjela dužnosti i prikladnost unutarnje i vanjske kontrole u pogledu transakcija koje se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), dalje u tekstu „fondovi”;

| (c) | u kojoj su mjeri uspostavljeni postupci i sustavi prikladni za očuvanje sigurnosti proračuna Unije, uključujući mjere za suzbijanje prijevara koje se temelje na analizi rizika; |
| --- | --- |

(c)

u kojoj su mjeri uspostavljeni postupci i sustavi prikladni za očuvanje sigurnosti proračuna Unije, uključujući mjere za suzbijanje prijevara koje se temelje na analizi rizika;

| (d) | sigurnost informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(d)

sigurnost informacijskih sustava;

| (e) | vođenje računovodstvenih evidencija. |
| --- | --- |

(e)

vođenje računovodstvenih evidencija.

Revizorsko tijelo sastavlja izvješće u kojemu detaljno opisuje obavljenu reviziju te navodi njezine rezultate i ocjenu o tome ispunjava li agencija za plaćanja akreditacijske kriterije. Izvješće se dostavlja nadležnom tijelu koje potom ocjenjuje rezultate i izdaje akt o akreditaciji ako se uvjeri da agencija za plaćanja ispunjava akreditacijske kriterije.

5.   Ako utvrdi da agencija za plaćanja ne ispunjava akreditacijske kriterije, nadležno tijelo obavješćuje agenciju za plaćanja o posebnim uvjetima koje mora ispuniti prije nego što joj se izda akreditacija.

Dok se ne provedu potrebne promjene kako bi se ispunili ti posebni uvjeti, akreditacija se može izdati privremeno za razdoblje koje se utvrđuje uzimajući u obzir ozbiljnost identificiranih problema i koje ne prelazi 12 mjeseci. U opravdanim slučajevima, Komisija može na zahtjev predmetne države članice odobriti produljenje navedenog razdoblja.

6.   Podaci predviđeni člankom 90. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Uredbe (EU) 2021/2116 dostavljaju se odmah nakon što je agencija za plaćanja prvi put akreditirana i u svakom slučaju prije nego što se rashodi koje je ona ostvarila terete na račun fondova. Zajedno s navedenim podacima dostavljaju se izjave i dokumenti o sljedećem:

| (a) | odgovornostima agencije za plaćanja; |
| --- | --- |

(a)

odgovornostima agencije za plaćanja;

| (b) | raspodjeli odgovornosti među odjelima agencije za plaćanja; |
| --- | --- |

(b)

raspodjeli odgovornosti među odjelima agencije za plaćanja;

| (c) | odnosu agencije za plaćanja s ostalim javnim ili privatnim tijelima koja su odgovorna za provedbu mjera za koje agencija za plaćanja tereti rashode na račun fondova; |
| --- | --- |

(c)

odnosu agencije za plaćanja s ostalim javnim ili privatnim tijelima koja su odgovorna za provedbu mjera za koje agencija za plaćanja tereti rashode na račun fondova;

| (d) | postupcima zaprimanja, provjere i potvrde valjanosti zahtjeva korisnika te postupcima odobravanja, plaćanja i pravdanja rashoda; |
| --- | --- |

(d)

postupcima zaprimanja, provjere i potvrde valjanosti zahtjeva korisnika te postupcima odobravanja, plaćanja i pravdanja rashoda;

| (e) | odredbama o sigurnosti informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(e)

odredbama o sigurnosti informacijskih sustava;

| (f) | izvješću o kontroli prije akreditacije koju je provelo revizorsko tijelo iz stavka 3. |
| --- | --- |

(f)

izvješću o kontroli prije akreditacije koju je provelo revizorsko tijelo iz stavka 3.

7.   Komisija obavješćuje Odbor za poljoprivredne fondove o agencijama za plaćanja akreditiranima u svakoj državi članici.

Članak 2.

Preispitivanje i oduzimanje akreditacije agencijama za plaćanja

1.   Nadležno tijelo drži agencije za plaćanja koje su u njegovoj nadležnosti pod stalnim nadzorom, ponajprije na temelju certifikata i izvješća koje sastavlja tijelo za ovjeravanje iz članka 12. Uredbe (EU) 2021/2116 te prati sve utvrđene nedostatke.

Svake tri godine nadležno tijelo pisanim putem izvješćuje Komisiju o nadzoru agencija za plaćanja i praćenju njihovih aktivnosti. Izvješće sadržava provjeru trajne sukladnosti agencija za plaćanja s akreditacijskim kriterijima te sažetak mjera poduzetih radi ispravljanja nedostataka. Nadležno tijelo potvrđuje ispunjava li agencija za plaćanja koja je u njegovoj nadležnosti i nadalje akreditacijske kriterije.

2.   Države članice uspostavljaju sustav koji osigurava da se svaka informacija koja upućuje na to da neka agencija za plaćanja ne ispunjava akreditacijske kriterije bez odgode dostavlja nadležnom tijelu.

3.   Ako nadležno tijelo utvrdi da je akreditirana agencija za plaćanja prestala ispunjavati jedan ili više akreditacijskih kriterija tako da to može utjecati na njezinu sposobnost izvršavanja zadaća utvrđenih člankom 1. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2022/127, nadležno tijelo bez odgode određuje uvjetnu akreditaciju agencije za plaćanja. Sastavlja plan koji sadržava mjere i rokove za ispravljanje utvrđenih nedostataka u razdoblju koje se utvrđuje u skladu s ozbiljnošću problema, a koje nije dulje od 12 mjeseci od datuma određivanja uvjetne akreditacije. U opravdanim slučajevima, Komisija može na zahtjev predmetne države članice odobriti produljenje navedenog razdoblja.

4.   Nadležno tijelo obavješćuje Komisiju o svojoj odluci da agenciji za plaćanja odredi uvjetnu akreditaciju, o planu izrađenom u skladu sa stavkom 3. te potom o napretku u provedbi takvih planova.

5.   U slučaju oduzimanje akreditacije nadležno tijelo bez odgode akreditira drugu agenciju za plaćanja koja ispunjava uvjete utvrđene u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU) 2021/2116 kako bi se osigurale nesmetane isplate korisnicima.

6.   Ako Komisija utvrdi da nadležno tijelo nije ispunilo obvezu izrade plana ispravljanja nedostataka u skladu sa stavkom 3. ili da je agencija za plaćanja i dalje akreditirana unatoč tome što nije u potpunosti provela takav plan u utvrđenom roku, zahtijevat će od nadležnog tijela da toj agenciji za plaćanja oduzme akreditaciju, osim ako se izvrše potrebne promjene u roku koji Komisija odredi ovisno o težini problema. U takvoj situaciji Komisija može odlučiti ukloniti nedostatke u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 3.

Postupak izdavanja i oduzimanja akreditacije koordinacijskom tijelu

1.   Države članice imenuju tijelo na ministarskoj razini koje je odgovorno za izdavanje, preispitivanje i oduzimanje akreditacije koordinacijskog tijela iz članka 10. Uredbe (EU) 2021/2116 (dalje u tekstu „nadležno tijelo”).

2.   Nadležno tijelo formalnim aktom imenuje i odlučuje o izdavanju ili, nakon preispitivanja, oduzimanju akreditacije koordinacijskom tijelu na temelju provjere akreditacijskih kriterija iz članka 2. Delegirane uredbe (EU) 2022/127. Nadležno tijelo provjerava usklađenost s akreditacijskim kriterijima i može se osloniti na provjeru koju je provelo revizorsko tijelo. Nadležno tijelo bez odgađanja obavješćuje Komisiju o izdavanju i oduzimanju akreditacija koordinacijskim tijelima.

3.   Koordinacijsko tijelo iz članka 10. Uredbe (EU) 2021/2116 jedini je sugovornik Komisije za predmetnu državu članicu za sva pitanja o fondovima povezana s njegovim zadaćama.

4.   Agencija za plaćanja može imati ulogu koordinacijskog tijela pod uvjetom da su te dvije funkcije odvojene.

5.   U izvršavanju svojih zadaća koordinacijsko tijelo može, u skladu s nacionalnim postupcima, upućivati zahtjeve ostalim upravnim tijelima ili odjelima, osobito onima koji posjeduju stručno znanje i iskustvo na računovodstvenom i tehničkom području.

6.   Povjerljivost, cjelovitost i dostupnost svih elektroničkih podataka koje pohranjuje koordinacijsko tijelo osiguravaju se mjerama koje su prilagođene administrativnoj strukturi, kadrovskoj strukturi i tehnološkom okruženju svakog pojedinog koordinacijskog tijela. Financijska i tehnološka nastojanja moraju biti razmjerna stvarno nastalim rizicima.

7.   Podaci predviđeni člankom 90. prvim podstavkom točkom (a) Uredbe (EU) 2021/2116 dostavljaju se odmah nakon što je koordinacijsko tijelo prvi put akreditirano i u svakom slučaju prije nego što se rashodi koje je ono ostvarilo terete na račun fondova. Zajedno s navedenim podacima dostavljaju se izjave i dokumenti o sljedećem:

| (a) | odgovornostima koordinacijskog tijela; |
| --- | --- |

(a)

odgovornostima koordinacijskog tijela;

| (b) | raspodjeli odgovornosti unutar koordinacijskog tijela; |
| --- | --- |

(b)

raspodjeli odgovornosti unutar koordinacijskog tijela;

| (c) | odnosu koordinacijskog tijela s drugim javnim ili privatnim tijelima koja su odgovorna za suradnju s njim u obavljanju njegovih zadaća; |
| --- | --- |

(c)

odnosu koordinacijskog tijela s drugim javnim ili privatnim tijelima koja su odgovorna za suradnju s njim u obavljanju njegovih zadaća;

| (d) | uspostavljenim postupcima i sustavima za obavljanje njegovih zadaća; |
| --- | --- |

(d)

uspostavljenim postupcima i sustavima za obavljanje njegovih zadaća;

| (e) | odredbama o sigurnosti informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(e)

odredbama o sigurnosti informacijskih sustava;

| (f) | rezultatu provjere usklađenosti s akreditacijskim kriterijima iz stavka 2. |
| --- | --- |

(f)

rezultatu provjere usklađenosti s akreditacijskim kriterijima iz stavka 2.

8.   Ako smatra da koordinacijsko tijelo ne ispunjava akreditacijske kriterije, nadležno tijelo obavješćuje koordinacijsko tijelo o zahtjevima koje treba ispuniti.

Dok se ne provedu sve potrebne promjene kako bi se ispunili akreditacijski kriteriji:

| (a) | akreditacija se može privremeno izdati novom koordinacijskom tijelu; |
| --- | --- |

(a)

akreditacija se može privremeno izdati novom koordinacijskom tijelu;

| (b) | postojećem koordinacijskom tijelu određuje se uvjetna akreditacija, pod uvjetom da se provodi akcijski plan za ispravljanje stanja. |
| --- | --- |

(b)

postojećem koordinacijskom tijelu određuje se uvjetna akreditacija, pod uvjetom da se provodi akcijski plan za ispravljanje stanja.

Akreditacija se oduzima ako akreditacijski kriteriji nisu ispunjeni i ako nadležno tijelo smatra da koordinacijsko tijelo ne može ispuniti svoje zadaće.

Članak 4.

Izjave rukovodstva

1.   Izjave rukovodstva iz članka 9. stavka 3. prvog podstavka točke (d) i članka 10. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/2116 sastavlja se pravovremeno kako bi tijelo za ovjeravanje moglo dati mišljenje iz članka 12. stavka 1. te uredbe.

Izjave rukovodstva sastavljaju se u obliku koji je naveden u Prilogu I. odnosno Prilogu II. ovoj Uredbi i mogu sadržavati zadrške uz navođenje opsega potencijalnog financijskog učinka. U slučaju da se izražavaju zadrške, izjava sadržava akcijski plan za otklanjanje nedostataka i točno određen vremenski okvir za njegovu provedbu.

2.   Izjave rukovodstva temelje se na učinkovitom nadzoru sustava upravljanja i kontrola tijekom cijele godine.

Članak 5.

Ovjeravanje

1.   Nadležno tijelo imenuje tijelo za ovjeravanje predviđeno člankom 12. Uredbe (EU) 2021/2116.

Država članica u kojoj postoji više tijela za ovjeravanje može imenovati javno tijelo za ovjeravanje na nacionalnoj razini koje će biti odgovorno za koordinaciju.

2.   Tijelo za ovjeravanje djelotvorno i učinkovito organizira svoj posao te provodi provjere unutar odgovarajućeg vremenskog okvira uzimajući u obzir vrstu i vrijeme transakcija za predmetnu financijsku godinu.

3.   Mišljenje koje treba dati tijelo za ovjeravanje u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2116 sastavlja se svake godine.

To se mišljenje temelji na reviziji koja treba biti provedena u skladu s člancima 6. i 7. ove Uredbe.

4.   Tijelo za ovjeravanje sastavlja izvješće o svojim nalazima. Izvješće obuhvaća i delegirane funkcije agencije za plaćanja u skladu s odjeljkom 1.(D) Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2022/127. U izvješću se navodi, za razdoblje koje je njime obuhvaćeno:

| (a) | ispunjava li agencija za plaćanja akreditacijske kriterije; |
| --- | --- |

(a)

ispunjava li agencija za plaćanja akreditacijske kriterije;

| (b) | daju li postupci agencije za plaćanja uvjerljiva jamstva da su rashodi za koje se terete fondovi ostvareni u skladu s pravilima Unije, čime se osigurava:






  i. | u pogledu vrsta intervencija iz Uredbe (EU) 2021/2115, da su za rashode prijavljena odgovarajuća ostvarenja i da su ostvareni u skladu s primjenjivim upravljačkim sustavima te da se postupilo u skladu s preporukama za poboljšanje, ako ih je bilo; |
| --- | --- | --- |

(b)

daju li postupci agencije za plaćanja uvjerljiva jamstva da su rashodi za koje se terete fondovi ostvareni u skladu s pravilima Unije, čime se osigurava:

i.

u pogledu vrsta intervencija iz Uredbe (EU) 2021/2115, da su za rashode prijavljena odgovarajuća ostvarenja i da su ostvareni u skladu s primjenjivim upravljačkim sustavima te da se postupilo u skladu s preporukama za poboljšanje, ako ih je bilo;

| ii. | da su temeljne transakcije zakonite i pravilne, u pogledu mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013, (EU) br. 1308/2013 i Uredbi (EU) br. 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (13) te za posebno plaćanje za pamuk i potporu za prijevremeno umirovljenje u skladu s glavom III. poglavljem II. odjeljkom 3. pododjeljkom 2. odnosno člankom 155. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2115, te da se postupilo u skladu s preporukama za poboljšanje, ako ih je bilo; |
| --- | --- |

ii.

da su temeljne transakcije zakonite i pravilne, u pogledu mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013, (EU) br. 1308/2013 i Uredbi (EU) br. 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (13) te za posebno plaćanje za pamuk i potporu za prijevremeno umirovljenje u skladu s glavom III. poglavljem II. odjeljkom 3. pododjeljkom 2. odnosno člankom 155. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2115, te da se postupilo u skladu s preporukama za poboljšanje, ako ih je bilo;

| (c) | je li točno izvješće o uspješnosti pokazatelja ostvarenja za godišnje poravnanje s obzirom na uspješnost iz članka 54. Uredbe (EU) 2021/2116 i izvješće o uspješnosti pokazatelja rezultata za praćenje uspješnosti u višegodišnjem razdoblju iz članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115, kojima se dokazuje usklađenost s člankom 37. uredbe (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

(c)

je li točno izvješće o uspješnosti pokazatelja ostvarenja za godišnje poravnanje s obzirom na uspješnost iz članka 54. Uredbe (EU) 2021/2116 i izvješće o uspješnosti pokazatelja rezultata za praćenje uspješnosti u višegodišnjem razdoblju iz članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115, kojima se dokazuje usklađenost s člankom 37. uredbe (EU) 2021/2116;

| (d) | je li godišnja računovodstvena dokumentacija iz članka 33. ove Uredbe u skladu s računovodstvenim knjigama i evidencijama agencije za plaćanja; |
| --- | --- |

(d)

je li godišnja računovodstvena dokumentacija iz članka 33. ove Uredbe u skladu s računovodstvenim knjigama i evidencijama agencije za plaćanja;

| (e) | jesu li izjave o rashodima i operacijama javne intervencije pravilan, potpun i točan zapis operacija koje se terete na račun fondova; |
| --- | --- |

(e)

jesu li izjave o rashodima i operacijama javne intervencije pravilan, potpun i točan zapis operacija koje se terete na račun fondova;

| (f) | jesu li financijski interesi Unije pravilno zaštićeni u pogledu isplaćenih predujmova, primljenih jamstava, interventnih zaliha i naplate potraživanja. |
| --- | --- |

(f)

jesu li financijski interesi Unije pravilno zaštićeni u pogledu isplaćenih predujmova, primljenih jamstava, interventnih zaliha i naplate potraživanja.

Izvješće sadržava informacije o broju i kvalifikacijama osoblja koje provodi reviziju, o obavljenom poslu, provjerenim sustavima, razini stečene materijalnosti i povjerenja ako je primjenjivo, uočenim slabostima i preporukama za poboljšanje te o djelovanju tijela za ovjeravanje i drugih unutarnjih i vanjskih tijela revizije agencije za plaćanja, koja daju cjelokupna ili djelomična jamstva tijelu za ovjeravanje o pitanjima o kojima izvješćuje.

Članak 6.

Revizijska načela

1.   Revizija za potrebe ovjeravanja provodi se u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima.

2.   Tijelo za ovjeravanje priprema strategiju revizije u kojoj se utvrđuju djelokrug, vremenski okvir i usmjerenost revizije za potrebe ovjeravanja, revizijske metode i metodologija uzorkovanja, pri čemu se razlikuju vrste intervencija iz Uredbe (EU) 2021/2115 od mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013, (EU) br. 1308/2013 i (EU) br. 1144/2014. Za svaku financijsku godinu za koju se provodi revizija izrađuje se plan revizije na temelju procijenjenog revizijskog rizika. Tijelo za ovjeravanje dostavlja Komisiji na zahtjev strategiju i plan revizije.

3.   Revizijom je potrebno steći razumnu razinu revizijskog jamstva pravilnog funkcioniranja upravljačkih sustava, točnosti izvješćivanja o uspješnosti, istinitog i točnog prikaza godišnje računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija u odnosu na mjere utvrđene u uredbama (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013, (EU) br. 1308/2013 i (EU) br. 1144/2014, kao i za posebno plaćanje za pamuk i potporu za prijevremeno umirovljenje u skladu s glavom III. poglavljem II. odjeljkom 3. pododjeljkom 2. odnosno člankom 155. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2115, za koje je od Komisije zatražena nadoknada.

To se postiže revizijom sustava i testiranjem sukladnosti funkcioniranja upravljačkog sustava, testiranjem potpunosti i točnosti te analitičkim postupcima za sustav izvješćivanja o uspješnosti.

Pri reviziji godišnje računovodstvene dokumentacije primjenjuje se dokazno testiranje rashoda, uključujući testove detalja. Pri reviziji zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija iz prvog podstavka testiranje uključuje provjeru na terenu.

4.   Komisija sastavlja smjernice u kojima se posebno:

| (a) | daju dodatna pojašnjenja i smjernice u pogledu revizije za ovjeravanje koju je potrebno provesti; |
| --- | --- |

(a)

daju dodatna pojašnjenja i smjernice u pogledu revizije za ovjeravanje koju je potrebno provesti;

| (b) | utvrđuje razumna razina revizijskog jamstva koje je potrebno steći revizijom. |
| --- | --- |

(b)

utvrđuje razumna razina revizijskog jamstva koje je potrebno steći revizijom.

Članak 7.

Revizijske metode

1.   Revizijske metode bitne za reviziju koja se provodi za potrebe ovjeravanja definiraju se u strategiji revizije predviđenoj u članku 6. stavku 2.

2.   Da bi se ostvarili ciljevi revizije i dalo mišljenje kako je navedeno u članku 12. stavku 2. Uredbe (EU) 2021/2116, revizijski postupci moraju uključivati revizije sustava, dokazno testiranje, prema potrebi, i provjeru usklađenosti financijskih izjava i izjava rukovodstva.

3.   Kad je riječ o reviziji upravljačkih sustava, tijelo za ovjeravanje provodi revizije sustavâ koje mogu uključivati testiranje sukladnosti i testiranje općih kontrola informacijskih sustava i aplikacijskih kontrola radi provjere strukture i provedbe sustava.

4.   Dokazno testiranje rashoda obuhvaća provjeru zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija na razini krajnjih korisnika u pogledu mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013, (EU) br. 1308/2013 i (EU) br. 1144/2014 te za posebno plaćanje za pamuk i potporu za prijevremeno umirovljenje u skladu s glavom III. poglavljem II. odjeljkom 3. pododjeljkom 2. odnosno člankom 155. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2115. U tu svrhu tijelo za ovjeravanje može pratiti agenciju za plaćanja pri provedbi provjera na terenu na sekundarnoj razini. Tijelo za ovjeravanje ne smije pratiti agenciju za plaćanja pri provedbi početnih provjera na terenu, osim u situacijama kad bi bilo fizički nemoguće ponovo provjeriti početnu provjeru koju je provela agencija za plaćanja.

5.   Kad je riječ o reviziji sustava izvješćivanja o uspješnosti, tijelo za ovjeravanje testira evidencije i baze podataka kako bi provjerilo je li uspješnost pokazatelja ostvarenja i rezultata pravilno prijavljena i odgovara li rashodima koje financira Unija odnosno ciljevima intervencije. Obrazloženja za razlike između godišnjih rashoda prijavljenih za intervenciju i iznosa koji odgovara relevantnom prijavljenom pokazatelju ostvarenja u skladu s člankom 54. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2116 provjerava i potvrđuje tijelo za ovjeravanje. Rad tijela za ovjeravanje uključuje i provjeru izračuna pokazatelja.

6.   Tijelo za ovjeravanje može se osloniti na rezultate revizije vanjskih revizora tijela koja provode financijske instrumente u svrhu općeg jamstva i na temelju toga odlučiti ograničiti svoj revizijski rad.

U kontekstu jamstvenih fondova tijelo za ovjeravanje može provoditi revizije tijela koja daju nove temeljne zajmove samo u jednom ili oba sljedeća slučaja:

| (a) | popratni dokumenti kojima se dokazuje potpora financijskih instrumenata krajnjim primateljima nisu dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijski instrument; |
| --- | --- |

(a)

popratni dokumenti kojima se dokazuje potpora financijskih instrumenata krajnjim primateljima nisu dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijski instrument;

| (b) | postoje dokazi da dokumenti dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijski instrument ne pokazuju istinitu i točnu evidenciju pružene potpore. |
| --- | --- |

(b)

postoje dokazi da dokumenti dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijski instrument ne pokazuju istinitu i točnu evidenciju pružene potpore.

Država članica utvrđuje mehanizme kojima se osigurava revizijski trag za financijske instrumente u skladu s predloškom iz Priloga III., čime se dokazuje ispunjavanje uvjeta ili postizanje rezultata.

7.   Europska investicijska banka (EIB) ili druge međunarodne financijske institucije u kojima je država članica dioničar koji provodi financijske instrumente dostavljaju državama članicama do kraja svake kalendarske godine godišnje revizorsko izvješće iz članka 12. stavka 2. trećeg podstavka Uredbe (EU) 2021/2116 koje su pripremili njihovi vanjski revizori i koje obuhvaća elemente iz Priloga IV. ovoj Uredbi.

8.   Smjernicama iz članka 6. stavka 4. Komisija pruža dodatne uvjete i upute za osmišljavanje revizijskih postupaka, integriranje uzorkovanja te planiranje i provođenje provjera transakcija na terenu, ako je to potrebno.

POGLAVLJE II.

Financijsko upravljanje fondovima

Odjeljak 1.

Opće odredbe

Članak 8.

Računovodstvena dokumentacija agencija za plaćanja

1.   Svaka agencija za plaćanja vodi računovodstvenu dokumentaciju koja obuhvaća samo rashode i prihode navedene u članku 5. stavku 1. te člancima 6. i 45. Uredbe (EU) 2021/2116 i korištenje sredstava koja su joj dana na raspolaganje radi pokrivanja odgovarajućih rashoda. Ta računovodstvena dokumentacija mora omogućiti razlikovanje i odvojeno pružanje financijskih podataka za fondove.

Države članice Komisiji na njezin zahtjev stavljaju na raspolaganje informacije o ostvarenom rashodu i primljenom namjenskom prihodu.

2.   Agencije za plaćanja država članica koje nisu uvele euro vode računovodstvenu dokumentaciju koja obuhvaća iznose izražene u valuti u kojima je rashod nastao, a prihod bio primljen. Međutim, kako bi se omogućilo konsolidiranje svih njihovih rashoda i prihoda, one moraju biti u mogućnosti pružiti odgovarajuće podatke u nacionalnim valutama i u eurima.

3.   U pogledu EPFRR-a svaka agencija za plaćanja vodi računovodstvenu dokumentaciju koja omogućuje identificiranje svih operacija za svaki plan i svaku intervenciju. Takva računovodstvena dokumentacija osobito uključuje:

| (a) | iznos javnog rashoda i iznos doprinosa Unije uplaćenog za svaku operaciju; |
| --- | --- |

(a)

iznos javnog rashoda i iznos doprinosa Unije uplaćenog za svaku operaciju;

| (b) | iznose koje korisnici moraju vratiti zbog otkrivene nepravilnosti ili nepažnje; |
| --- | --- |

(b)

iznose koje korisnici moraju vratiti zbog otkrivene nepravilnosti ili nepažnje;

| (c) | iznose koji su vraćeni, s naznakom izvorne operacije. |
| --- | --- |

(c)

iznose koji su vraćeni, s naznakom izvorne operacije.

Odjeljak 2.

Računovodstvena dokumentacija EFJP-a

Članak 9.

Utvrđivanje izjave o rashodima

1.   Iznos plaćanja koji se dodjeljuje korisniku u okviru EFJP-a određuju države članice u okviru sustavâ kontrola iz glave IV. Uredbe (EU) 2021/2116.

2.   Ostvareni rashodi koji se prijavljuju EFJP-u obuhvaćaju kazne primijenjene u okviru sustavâ kontrola država članica u slučaju nesukladnosti.

3.   Iznos koji proizlazi iz primjene stavka 2. namijenjen je vrstama intervencija u obliku izravnih plaćanja iz članka 16. Uredbe (EU) 2021/2115 i programima za najudaljenije regije Unije i manje egejske otoke kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 228/2013 odnosno Uredbi (EU) br. 229/2013 kao osnova za smanjenje plaćanja iz članka 17. Uredbe (EU) 2021/2115 i za primjenu financijske discipline iz članka 17. Uredbe (EU) 2021/2116.

4.   Iznos koji proizlazi iz primjene stavka 2. i u posebnom slučaju izravnih plaćanja i programa iz stavka 3. iznos koji proizlazi iz primjene stavaka 2. i 3. čine iznos koji treba prijaviti Komisiji.

5.   Rashodi prijavljeni EFJP-u služe kao osnova za provjeru financijskih gornjih granica utvrđenih pravom Unije.

6.   Iznos koji proizlazi iz primjene stavaka 2. i 3. služi kao osnova za izračun administrativnih kazni u odnosu na uvjetovanost kako je navedeno u glavi IV. poglavljima IV. i V. Uredbe (EU) 2021/2116.

7.   Odstupajući od stavka 3., države članice mogu korisnicima isplaćivati predujmove za izravna plaćanja bez primjene stope prilagodbe u okviru mehanizma financijske discipline iz članka 17. Uredbe (EU) 2021/2116 u pogledu zahtjeva za potporu za određenu godinu. U preostalom iznosu plaćanja koji će se dodjeljivati korisnicima od 1. prosinca uzima se u obzir stopa prilagodbe financijske discipline koja se primjenjivala u tom trenutku na ukupan iznos izravnih plaćanja u odgovarajućoj kalendarskoj godini.

Članak 10.

Dostava informacija od strane država članica

1.   U skladu s člankom 90. stavkom 1. točkom (c) podtočkama i. i ii. Uredbe (EU) 2021/2116, države članice Komisiji elektronički šalju informacije i dokumente o rashodima i namjenskim prihodima iz članaka 11. i 12. ove Uredbe, a posebno izjavu o rashodima sastavljenu u skladu sa stavkom 2. ovog članka, najkasnije do sedmog dana svakog mjeseca.

Međutim, informacije o ostvarenom rashodu i namjenskom prihodu primljenom između 1. i 15. listopada šalju se najkasnije do 25. listopada.

Sve relevantne informacije dostavljaju se na temelju predloška koji je Komisija stavila na raspolaganje državama članicama putem informacijskih sustava.

2.   Izjava o rashodima iz stavka 1. sastoji se barem od sljedećeg:

| (a) | izjave koju sastavlja svaka agencija za plaćanja raščlanjene prema nomenklaturi proračuna Unije i prema rashodima i namjenskim prihodima, na temelju detaljne nomenklature koja je na raspolaganju državama članicama u okviru informacijskih sustava, a koja obuhvaća:






  i. | ostvareni rashod i namjenski prihod primljen tijekom prethodnog mjeseca; |
| --- | --- | --- |

(a)

izjave koju sastavlja svaka agencija za plaćanja raščlanjene prema nomenklaturi proračuna Unije i prema rashodima i namjenskim prihodima, na temelju detaljne nomenklature koja je na raspolaganju državama članicama u okviru informacijskih sustava, a koja obuhvaća:

i.

ostvareni rashod i namjenski prihod primljen tijekom prethodnog mjeseca;

| ii. | ukupni ostvareni rashod i namjenski prihod primljen od početka financijske godine do kraja prethodnog mjeseca; |
| --- | --- |

ii.

ukupni ostvareni rashod i namjenski prihod primljen od početka financijske godine do kraja prethodnog mjeseca;

| iii. | procjene rashoda i namjenskih prihoda koje zasebno obuhvaćaju sljedeća tri mjeseca i, prema potrebi, ukupne procjene rashoda i namjenskih prihoda do kraja financijske godine. |
| --- | --- |

iii.

procjene rashoda i namjenskih prihoda koje zasebno obuhvaćaju sljedeća tri mjeseca i, prema potrebi, ukupne procjene rashoda i namjenskih prihoda do kraja financijske godine.

Ako procjene za sljedeća tri mjeseca, kako je navedeno u prvom podstavku točki iii., obuhvaćaju sljedeću financijsku godinu, potrebno je dostaviti samo ukupni mjesečni iznos;

| (b) | računa koji pokazuju rashode i prihode koji se odnose na javnu intervenciju. |
| --- | --- |

(b)

računa koji pokazuju rashode i prihode koji se odnose na javnu intervenciju.

3.   Sve financijske informacije potrebne na temelju ovog članka priopćuju se u eurima.

Članak 11.

Opća pravila za izjave o rashodima i o namjenskim prihodima

1.   Ne dovodeći u pitanje posebne odredbe o izjavama o rashodima i prihodima koji se odnose na javno skladištenje iz članka 12., rashod i namjenski prihod prijavljen od strane agencija za plaćanja u vezi s danim mjesecom odgovara stvarno izvršenim plaćanjima i primicima tijekom tog mjeseca.

Taj rashod i prihod knjiže se u računima EFJP-a u pogledu odgovarajuće financijske godine.

Međutim:

| (a) | rashod koji se može platiti prije provedbe odredbe kojom se dopušta da ga u cijelosti ili djelomično snosi EFJP, može se prijaviti samo:






  i. | u odnosu na mjesec tijekom kojeg je predmetna odredba bila provedena; ili |
| --- | --- | --- |

(a)

rashod koji se može platiti prije provedbe odredbe kojom se dopušta da ga u cijelosti ili djelomično snosi EFJP, može se prijaviti samo:

i.

u odnosu na mjesec tijekom kojeg je predmetna odredba bila provedena; ili

| ii. | u odnosu na mjesec koji slijedi nakon provedbe te odredbe; |
| --- | --- |

ii.

u odnosu na mjesec koji slijedi nakon provedbe te odredbe;

| (b) | namjenski prihod EFJP-a prijavljuje se u odnosu na mjesec tijekom kojeg istječe rok za plaćanje odgovarajućih iznosa određen zakonodavstvom Unije. Ako ispravci namjenskog prihoda na razini agencija za plaćanja dovode do prijave negativnog namjenskog prihoda za proračunsku liniju, višak ispravaka prenosi se u sljedeći mjesec. |
| --- | --- |

(b)

namjenski prihod EFJP-a prijavljuje se u odnosu na mjesec tijekom kojeg istječe rok za plaćanje odgovarajućih iznosa određen zakonodavstvom Unije. Ako ispravci namjenskog prihoda na razini agencija za plaćanja dovode do prijave negativnog namjenskog prihoda za proračunsku liniju, višak ispravaka prenosi se u sljedeći mjesec.

2.   Rashod i namjenski prihod uzimaju se u obzir na datum na koji je iznos bio plaćen s računa ili uplaćen na račun agencije za plaćanja. Međutim, za plaćanja, datum koji se uzima u obzir može biti datum na koji je predmetna agencija izdala nalog za plaćanje i poslala ga financijskoj ustanovi ili korisniku. Svaka agencija za plaćanja koristi istu metodu tijekom cijele financijske godine.

3.   Nalozi za plaćanje koji nisu izvršeni i plaćanja, koja su teretila račun te zatim vraćena, u računima se prikazuju kao odbici od rashoda u vezi s mjesecom tijekom kojeg je agenciji za plaćanja prijavljeno neizvršenje ili storniranje plaćanja.

4.   Ako su dospjela plaćanja iz EFJP-a opterećena potraživanjima, smatra se da su izvršena u cijelosti u svrhu primjene stavka 1.:

| (a) | na dan isplate iznosa dugovanog korisniku, ako je potraživanje manje nego podmireni rashod; |
| --- | --- |

(a)

na dan isplate iznosa dugovanog korisniku, ako je potraživanje manje nego podmireni rashod;

| (b) | na dan usklađivanja, ako je rashod manji ili jednak potraživanju. |
| --- | --- |

(b)

na dan usklađivanja, ako je rashod manji ili jednak potraživanju.

Članak 12.

Posebna pravila za izjave o rashodima koji se odnose na javno skladištenje

1.   Pri sastavljanju izjava o rashodima koji se odnose na javno skladištenje u obzir se uzimaju one operacije koje agencija za plaćanja uknjiži na kraju danog mjeseca, a koje su se dogodile od početka obračunske godine u smislu članka 3. stavka 3. prvog podstavka točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2022/127 pa do kraja predmetnog mjeseca.

2.   Takve izjave o rashodima sadržavaju vrijednosti i iznose određene u skladu s člancima 17. i 18. ove Uredbe i člankom 4. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 906/2014 (14) koje su agencije za plaćanja knjižile tijekom mjeseca koji slijedi nakon onog na koji se te operacije odnose.

Međutim:

| (a) | u slučaju operacija izvršenih tijekom rujna, agencije za plaćanja knjiže vrijednosti i iznose najkasnije 15. listopada; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju operacija izvršenih tijekom rujna, agencije za plaćanja knjiže vrijednosti i iznose najkasnije 15. listopada;

| (b) | u slučaju ukupnih iznosa amortizacije navedenih u članku 3. stavku 1. točki (e) Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014, iznosi se knjiže na dan određen odlukom kojom su predviđeni. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju ukupnih iznosa amortizacije navedenih u članku 3. stavku 1. točki (e) Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014, iznosi se knjiže na dan određen odlukom kojom su predviđeni.

Članak 13.

Odluka Komisije o plaćanju

1.   Na temelju podataka poslanih u skladu s člankom 10. stavkom 1. ove Uredbe, Komisija odlučuje izvršiti mjesečna plaćanja u skladu s člankom 21. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/2116 ne dovodeći u pitanje ispravke koji se mogu izvršiti naknadnim odlukama u skladu s člancima 53., 54. i 55. te uredbe i uzimajući u obzir smanjenja i suspenzije o kojima je odlučeno u skladu s člancima od 39. do 42. te uredbe.

2.   Ako ukupni rashodi koje su države članice objavile za sljedeću financijsku godinu premašuju tri četvrtine ukupnih odobrenih sredstava EFJP-a za tekuću financijsku godinu, unaprijed preuzete obveze iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 te odgovarajuća mjesečna plaćanja odobravaju se razmjerno izjavama o rashodima, do maksimalnog iznosa od 75 % odobrenih sredstava za tekuću financijsku godinu. Komisija u odlukama o naknadnim nadoknadama uzima u obzir saldo iznosa koji nisu nadoknađeni državama članicama.

Članak 14.

Stavljanje sredstava na raspolaganje državama članicama

Odlučujući izvršiti mjesečna plaćanja, Komisija unutar okvira proračunskih sredstava stavlja na raspolaganje državama članicama sredstva potrebna za pokrivanje rashoda koje financira EFJP, umanjeno za odgovarajući iznos namjenskog prihoda, na račun koji je otvorila svaka država članica.

Ako je iznos koji je Komisija utvrdila za primjenu članka 13. stavka 1. negativan za državu članicu u cjelini ili za određenu proračunsku liniju, stvarni prijeboj može se odgoditi na sljedeće mjesece.

Članak 15.

Dostavljanje podataka u okviru javne intervencije

1.   Agencije za plaćanja Komisiji dostavljaju sljedeće:

| (a) | na zahtjev Komisije dokumente i podatke iz članka 3. stavka 7. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 te dodatne nacionalne administrativne odredbe donesene radi primjene i provođenja interventnih mjera; |
| --- | --- |

(a)

na zahtjev Komisije dokumente i podatke iz članka 3. stavka 7. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 te dodatne nacionalne administrativne odredbe donesene radi primjene i provođenja interventnih mjera;

| (b) | do dana predviđenog člankom 10. stavkom 1. ove Uredbe, podatke o javnom skladištenju na temelju predloška koji je Komisija stavila na raspolaganje državama članicama putem informacijskih sustava. |
| --- | --- |

(b)

do dana predviđenog člankom 10. stavkom 1. ove Uredbe, podatke o javnom skladištenju na temelju predloška koji je Komisija stavila na raspolaganje državama članicama putem informacijskih sustava.

2.   Za obavješćivanje i razmjenu podataka te sastavljanje dokumenata koji se odnose na rashode za javne intervencije upotrebljavaju se odgovarajući informacijski sustavi iz članka 25.

Članak 16.

Sadržaj računa javnog skladištenja koje trebaju voditi agencije za plaćanja

1.   Evidencije zaliha predviđene člankom 3. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (a) Delegirane uredbe (EU) 2022/127 moraju sadržavati sljedeće kategorije elemenata, odvojeno prikazane:

| (a) | količine proizvoda zabilježene pri ulazu u i izlazu iz skladišta, sa ili bez fizičkog premještanja; |
| --- | --- |

(a)

količine proizvoda zabilježene pri ulazu u i izlazu iz skladišta, sa ili bez fizičkog premještanja;

| (b) | količine upotrijebljene za slobodnu distribuciju najugroženijim osobama u okviru Fonda europske pomoći za najpotrebitije te knjižene prema članku 4. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014, razlikujući one koje su predmet prijenosa u drugu državu članicu; |
| --- | --- |

(b)

količine upotrijebljene za slobodnu distribuciju najugroženijim osobama u okviru Fonda europske pomoći za najpotrebitije te knjižene prema članku 4. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014, razlikujući one koje su predmet prijenosa u drugu državu članicu;

| (c) | količine koje su uzete kao uzorci, razlikujući uzorke koje su uzeli kupci; |
| --- | --- |

(c)

količine koje su uzete kao uzorci, razlikujući uzorke koje su uzeli kupci;

| (d) | količine koje se nakon vizualnog pregleda u okviru godišnje inventure ili tijekom inspekcije nakon preuzimanja na interventno skladištenje više ne mogu zapakirati i predmet su izravne prodaje; |
| --- | --- |

(d)

količine koje se nakon vizualnog pregleda u okviru godišnje inventure ili tijekom inspekcije nakon preuzimanja na interventno skladištenje više ne mogu zapakirati i predmet su izravne prodaje;

| (e) | manjkove nastale iz poznatih ili nepoznatih razloga, uključujući one koji odgovaraju zakonskim granicama dopuštenog odstupanja; |
| --- | --- |

(e)

manjkove nastale iz poznatih ili nepoznatih razloga, uključujući one koji odgovaraju zakonskim granicama dopuštenog odstupanja;

| (f) | količine čija se kvaliteta pogoršala; |
| --- | --- |

(f)

količine čija se kvaliteta pogoršala;

| (g) | viškove; |
| --- | --- |

(g)

viškove;

| (h) | manjkove u količinama koje su iznad granica dopuštenog odstupanja; |
| --- | --- |

(h)

manjkove u količinama koje su iznad granica dopuštenog odstupanja;

| (i) | količine koje su unesene na skladištenje, a za koje je utvrđeno da ne ispunjavaju uvjete zbog čega je odbijeno njihovo preuzimanje; |
| --- | --- |

(i)

količine koje su unesene na skladištenje, a za koje je utvrđeno da ne ispunjavaju uvjete zbog čega je odbijeno njihovo preuzimanje;

| (j) | neto količine na skladištenju na kraju svakog mjeseca ili obračunske godine koje se prenose u sljedeći mjesec ili sljedeću obračunsku godinu. |
| --- | --- |

(j)

neto količine na skladištenju na kraju svakog mjeseca ili obračunske godine koje se prenose u sljedeći mjesec ili sljedeću obračunsku godinu.

2.   Financijski računi iz članka 3. stavka 3. prvog podstavka točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2022/127 moraju sadržavati sljedeće:

| (a) | vrijednost količina navedenih u stavku 1. točki (a) ovog članka, odvojeno prikazujući vrijednost otkupljenih i prodanih količina; |
| --- | --- |

(a)

vrijednost količina navedenih u stavku 1. točki (a) ovog članka, odvojeno prikazujući vrijednost otkupljenih i prodanih količina;

| (b) | knjigovodstvenu vrijednost količina koje su korištene ili uzete u obzir prema sporazumima slobodne distribucije iz ovog članka stavka 1. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

knjigovodstvenu vrijednost količina koje su korištene ili uzete u obzir prema sporazumima slobodne distribucije iz ovog članka stavka 1. točke (b);

| (c) | troškove financiranja iz članka 3. stavka 1. točke (a) Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014; |
| --- | --- |

(c)

troškove financiranja iz članka 3. stavka 1. točke (a) Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014;

| (d) | rashode fizičkih mjera iz članka 3. stavka 1. točaka (b) i (c) Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014; |
| --- | --- |

(d)

rashode fizičkih mjera iz članka 3. stavka 1. točaka (b) i (c) Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014;

| (e) | iznose koji su rezultat amortizacije iz članka 3. stavka 1. točke (e) Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014; |
| --- | --- |

(e)

iznose koji su rezultat amortizacije iz članka 3. stavka 1. točke (e) Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014;

| (f) | iznose koji su naplaćeni ili za koje je osiguran povrat od prodavača, kupaca i skladištara, osim onih iz članka 21. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(f)

iznose koji su naplaćeni ili za koje je osiguran povrat od prodavača, kupaca i skladištara, osim onih iz članka 21. ove Uredbe;

| (g) | iznose od izravne prodaje izvršene nakon godišnje inventure ili nakon provjera nakon što su proizvodi uzeti na interventno skladištenje; |
| --- | --- |

(g)

iznose od izravne prodaje izvršene nakon godišnje inventure ili nakon provjera nakon što su proizvodi uzeti na interventno skladištenje;

| (h) | gubitke i dobitke pri uklanjanju proizvoda, vodeći računa o amortizaciji kako je navedeno u točki (e) ovog stavka; |
| --- | --- |

(h)

gubitke i dobitke pri uklanjanju proizvoda, vodeći računa o amortizaciji kako je navedeno u točki (e) ovog stavka;

| (i) | ostale rashode i prihode, posebno one koji odgovaraju količinama iz stavka 1. točaka od (c) do (g) ovog članka; |
| --- | --- |

(i)

ostale rashode i prihode, posebno one koji odgovaraju količinama iz stavka 1. točaka od (c) do (g) ovog članka;

| (j) | prosječnu knjigovodstvenu vrijednost izraženu po toni. |
| --- | --- |

(j)

prosječnu knjigovodstvenu vrijednost izraženu po toni.

Članak 17.

Računovodstvo koje se odnosi na javne intervencije

1.   Elementi iz članka 16. knjiže se za količine, vrijednosti, iznose i prosječne vrijednosti koje su stvarno utvrdile agencije za plaćanja ili za vrijednosti i iznose izračunate na temelju paušalnih iznosa koje određuje Komisija.

2.   Evidencije i izračuni iz stavka 1. podliježu primjeni sljedećih pravila:

| (a) | troškovi izlaza koji se odnose na količine za koje su utvrđeni količinski gubici ili gubitak vrijednosti u skladu s pravilima iz Priloga VI. i VII. Delegiranoj uredbi (EU) br. 906/2014 knjiže se samo za količine koje su stvarno prodane ili izašle iz skladišta; |
| --- | --- |

(a)

troškovi izlaza koji se odnose na količine za koje su utvrđeni količinski gubici ili gubitak vrijednosti u skladu s pravilima iz Priloga VI. i VII. Delegiranoj uredbi (EU) br. 906/2014 knjiže se samo za količine koje su stvarno prodane ili izašle iz skladišta;

| (b) | količine izgubljene u prijevozu između država članica neće se smatrati primljenima na skladištenje u odredišnoj državi članici i neće biti pokrivene paušalnim ulaznim troškovima; |
| --- | --- |

(b)

količine izgubljene u prijevozu između država članica neće se smatrati primljenima na skladištenje u odredišnoj državi članici i neće biti pokrivene paušalnim ulaznim troškovima;

| (c) | paušalni ulazni i izlazni troškovi utvrđeni za prijevoz i prijenos knjiže se u računima ako se, prema pravilima Unije, ti troškovi ne smatraju integralnim dijelom troškova prijevoza; |
| --- | --- |

(c)

paušalni ulazni i izlazni troškovi utvrđeni za prijevoz i prijenos knjiže se u računima ako se, prema pravilima Unije, ti troškovi ne smatraju integralnim dijelom troškova prijevoza;

| (d) | osim ako određena pravila Unije ne predviđaju drukčije, iznosi koji dolaze od prodaje proizvoda koji su izgubili na kvaliteti i svi drugi iznosi primljeni u tom kontekstu se ne knjiže u računovodstvenim knjigama EFJP-a; |
| --- | --- |

(d)

osim ako određena pravila Unije ne predviđaju drukčije, iznosi koji dolaze od prodaje proizvoda koji su izgubili na kvaliteti i svi drugi iznosi primljeni u tom kontekstu se ne knjiže u računovodstvenim knjigama EFJP-a;

| (e) | svi evidentirani viškovi knjiže se kao negativne količine u manjcima u evidencijama i premještanju zaliha. Te će količine biti obuhvaćene pri određivanju količina koje prelaze granice dopuštenog odstupanja; |
| --- | --- |

(e)

svi evidentirani viškovi knjiže se kao negativne količine u manjcima u evidencijama i premještanju zaliha. Te će količine biti obuhvaćene pri određivanju količina koje prelaze granice dopuštenog odstupanja;

| (f) | uzorci osim onih koje su uzeli kupci knjiže se u skladu s točkom 2. podtočkom (a) Priloga VII. Delegiranoj uredbi (EU) br. 906/2014. |
| --- | --- |

(f)

uzorci osim onih koje su uzeli kupci knjiže se u skladu s točkom 2. podtočkom (a) Priloga VII. Delegiranoj uredbi (EU) br. 906/2014.

3.   Ispravci koje je izvršila Komisija u vezi elemenata iz članka 16. za tekuću obračunsku godinu, dostavljaju se Odboru za poljoprivredne fondove. Mogu se dostaviti državama članicama prilikom odluke o mjesečnim plaćanjima ili, ako ne tada, prilikom odluke o poravnanju računa. Agencije za plaćanja knjiže ih sukladno uvjetima te odluke.

Članak 18.

Datumi knjiženja rashoda i prihoda te kretanja proizvoda u računovodstvene evidencije javnih intervencija

1.   Razne stavke rashoda i prihoda knjiže se na datum kad je došlo do fizičke mjere na temelju mjere javne intervencije, uz primjenu tečaja kako je navedeno u članku 3. stavku 2. Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014.

Međutim, u slučajevima navedenima u nastavku primjenjuju se sljedeći datumi:

| (a) | u slučaju primljenih ili iznosa za koje je osiguran povrat, datum primitka kako je navedeno u članku 16. stavku 2. točkama (f) i (g) ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju primljenih ili iznosa za koje je osiguran povrat, datum primitka kako je navedeno u članku 16. stavku 2. točkama (f) i (g) ove Uredbe;

| (b) | datum stvarnog plaćanja troškova koji se odnose na fizičke mjere, ako takvi troškovi nisu pokriveni paušalnim iznosima. |
| --- | --- |

(b)

datum stvarnog plaćanja troškova koji se odnose na fizičke mjere, ako takvi troškovi nisu pokriveni paušalnim iznosima.

2.   Razni elementi koji se odnose na fizičko kretanje proizvoda i upravljanje zalihama knjiže se na datum kad se provodi fizička mjera na temelju interventne mjere.

Međutim, u slučajevima navedenima u nastavku primjenjuju se sljedeći datumi:

| (a) | datum preuzimanja proizvoda od strane agencije za plaćanja u skladu s člankom 22. stavkom 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1240 (15), za količine koje ulaze u javno skladište bez promjene mjesta skladištenja; |
| --- | --- |

(a)

datum preuzimanja proizvoda od strane agencije za plaćanja u skladu s člankom 22. stavkom 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1240 (15), za količine koje ulaze u javno skladište bez promjene mjesta skladištenja;

| (b) | datum utvrđivanja činjenica u slučajevima manjkova ili proizvoda koji su izgubili na kvaliteti ili u slučaju viškova; |
| --- | --- |

(b)

datum utvrđivanja činjenica u slučajevima manjkova ili proizvoda koji su izgubili na kvaliteti ili u slučaju viškova;

| (c) | datum stvarnog izlaska iz skladišta, u slučaju izravne prodaje proizvoda preostalih na skladištu koji se više ne mogu zapakirati nakon vizualnog pregleda u okviru godišnje inventure ili tijekom inspekcije nakon primanja u interventno skladište; |
| --- | --- |

(c)

datum stvarnog izlaska iz skladišta, u slučaju izravne prodaje proizvoda preostalih na skladištu koji se više ne mogu zapakirati nakon vizualnog pregleda u okviru godišnje inventure ili tijekom inspekcije nakon primanja u interventno skladište;

| (d) | zadnji dan obračunske godine za sve gubitke koji prelaze granicu dopuštenog odstupanja iz članka 4. stavka 2. Delegirane uredbe (EU) 2022/127. |
| --- | --- |

(d)

zadnji dan obračunske godine za sve gubitke koji prelaze granicu dopuštenog odstupanja iz članka 4. stavka 2. Delegirane uredbe (EU) 2022/127.

Članak 19.

Iznosi koji se financiraju u okviru javne intervencije

1.   Iznosi koji se financiraju prema interventnim mjerama na koje se odnosi članak 2. Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014 određuju se na temelju računa koje sastavljaju i vode agencije za plaćanja u skladu s člankom 3. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (a) Delegirane uredbe (EU) 2022/127, i u kojima se upisuju i zadužuju razne stavke rashoda i prihoda iz članka 16. ove Uredbe vodeći prema potrebi računa o iznosima rashoda određenih sektorskim poljoprivrednim zakonodavstvom.

2.   Agencije za plaćanja ili koordinacijska tijela Komisiji će elektroničkim putem svakog mjeseca i svake godine, na temelju predloška koji je Komisija stavila na raspolaganje državama članicama putem informacijskih sustava, dostaviti informacije potrebne za financiranje rashoda javnog skladištenja, kao i račune koji pokazuju rashode i prihode koji se odnose na javno skladištenje u obliku tablica, do datuma predviđenog člankom 10. stavkom 1. i do datuma predviđenog člankom 33. stavkom 2.

Članak 20.

Izjave o rashodima i prihodima javnih intervencija

1.   Financiranje iz EFJP-a u okviru interventnih mjera iz članka 2. Delegirane uredbe (EU) br. 906/2014 jednako je rashodima koji su izračunati na temelju informacija dobivenih od agencije za plaćanja, nakon oduzimanja svih prihoda proizašlih iz interventnih mjera, potvrđenih informacijskim sustavom koji je uspostavila Komisija i koje su agencije za plaćanja uključile u svoju izjavu o rashodima sastavljenu u skladu s člankom 12. ove Uredbe.

2.   Iznosi vraćeni u skladu s člankom 53. Uredbe (EU) 2021/2116 i iznosi primljeni ili vraćeni od strane prodavatelja, kupaca i skladištara koji zadovoljavaju kriterije iz članka 45. te uredbe, prijavljuju se u proračun EFJP-a u skladu s člankom 10. stavkom 2. točke (a) ove Uredbe.

Odjeljak 3.

Računovodstvena dokumentacija EPFRR-a

Članak 21.

Predviđanje potreba za sredstvima

Za svaki strateški plan u okviru ZPP-a iz članka 118. Uredbe (EU) 2021/2115 i u skladu s člankom 90. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (c) podtočkom ii. Uredbe (EU) 2021/2116, države članice Komisiji dostavljaju dva puta godišnje, najkasnije do 31. siječnja i 31. kolovoza, svoja predviđanja iznosa koje EPFRR treba financirati u predmetnoj financijskoj godini. Osim toga, države članice šalju ažuriranu procjenu svojih zahtjeva za financiranje u sljedećoj financijskoj godini.

Ta predviđanja i ažurirana procjena šalju se na temelju predloška koji je Komisija stavila na raspolaganje državama članicama putem informacijskih sustava.

Članak 22.

Izjave o rashodima

1.   Agencije za plaćanja prijavljuju rashode i iznose čiji je povrat osiguran za svaku vrstu intervencije u području ruralnog razvoja i tehničku pomoć u okviru strateškog plana u okviru ZPP-a, kako je navedeno u članku 118. Uredbe (EU) 2021/2115 za svako referentno razdoblje iz stavka 2. ovog članka, na temelju predloška koji je Komisija stavila na raspolaganje državama članicama putem informacijskih sustava.

Za svaki strateški plan u okviru ZPP-a agencije za plaćanja u izjavi o rashodima navode barem sljedeće:

| (a) | iznos prihvatljivih javnih rashoda, isključujući dodatno nacionalno financiranje iz članka 115. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/2115, za koji je agencija za plaćanja stvarno platila odgovarajući doprinos iz EPFRR-a tijekom svakog referentnog razdoblja iz stavka 2. ovog članka; |
| --- | --- |

(a)

iznos prihvatljivih javnih rashoda, isključujući dodatno nacionalno financiranje iz članka 115. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/2115, za koji je agencija za plaćanja stvarno platila odgovarajući doprinos iz EPFRR-a tijekom svakog referentnog razdoblja iz stavka 2. ovog članka;

| (b) | informacije o financijskim instrumentima iz članka 32. stavaka 4. i 5. Uredbe (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

(b)

informacije o financijskim instrumentima iz članka 32. stavaka 4. i 5. Uredbe (EU) 2021/2116;

| (c) | dodatne informacije o predujmovima koji su isplaćeni korisnicima kako je navedeno u članku 44. stavku 3. Uredbe (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

(c)

dodatne informacije o predujmovima koji su isplaćeni korisnicima kako je navedeno u članku 44. stavku 3. Uredbe (EU) 2021/2116;

| (d) | iznos čiji je povrat osiguran u tekućem razdoblju iz stavka 2. ovog članka, u odnosu na strateški plan u okviru ZPP-a; |
| --- | --- |

(d)

iznos čiji je povrat osiguran u tekućem razdoblju iz stavka 2. ovog članka, u odnosu na strateški plan u okviru ZPP-a;

| (e) | iznos čiji je povrat osiguran u tekućem razdoblju iz stavka 2. ovog članka, u odnosu na programe ruralnog razvoja EPFRR-a od 2007. nadalje, za koji države članice više nisu obvezne slati privremenu izjavu o rashodima; |
| --- | --- |

(e)

iznos čiji je povrat osiguran u tekućem razdoblju iz stavka 2. ovog članka, u odnosu na programe ruralnog razvoja EPFRR-a od 2007. nadalje, za koji države članice više nisu obvezne slati privremenu izjavu o rashodima;

| (f) | iznose povezane s tehničkom pomoći. |
| --- | --- |

(f)

iznose povezane s tehničkom pomoći.

Ostvareni rashodi koji se prijavljuju EPFRR-u obuhvaćaju kazne primijenjene u okviru sustava upravljanja i kontrola država članica u slučaju nesukladnosti.

2.   Nakon što Komisija odobri strateški plan u okviru ZPP-a, države članice Komisiji dostavljaju, u skladu s člankom 90. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (c) podtočkom i. Uredbe (EU) 2021/2116, svoje izjave o rashodima u sljedećim rokovima:

| (a) | najkasnije do 30. travnja u slučaju rashoda u razdoblju od 1. siječnja do 31. ožujka; |
| --- | --- |

(a)

najkasnije do 30. travnja u slučaju rashoda u razdoblju od 1. siječnja do 31. ožujka;

| (b) | najkasnije do 31. srpnja u slučaju rashoda u razdoblju od 1. travnja do 30. lipnja; |
| --- | --- |

(b)

najkasnije do 31. srpnja u slučaju rashoda u razdoblju od 1. travnja do 30. lipnja;

| (c) | najkasnije do 10. studenoga u slučaju rashoda u razdoblju od 1. srpnja do 15. listopada; |
| --- | --- |

(c)

najkasnije do 10. studenoga u slučaju rashoda u razdoblju od 1. srpnja do 15. listopada;

| (d) | najkasnije 31. siječnja u slučaju rashoda u razdoblju od 16. listopada do 31. prosinca. |
| --- | --- |

(d)

najkasnije 31. siječnja u slučaju rashoda u razdoblju od 16. listopada do 31. prosinca.

Ako u državi članici strateški plan u okviru ZPP-a provodi više agencija za plaćanja, koordinacijsko tijelo osigurava da se izjave o rashodima šalju istog dana.

Međutim, svi rashodi koje su agencije za plaćanja platile korisnicima u skladu s člankom 86. Uredbe (EU) 2021/2115 do kraja zadnjeg razdoblja, kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka, prije odobrenja strateškog plana u okviru ZPP-a iz članka 118. Te uredbe izvršeni su na odgovornost država članica i prijavljuju se Komisiji u prvoj izjavi o rashodima nakon donošenja plana. Iznosi čiji je povrat osiguran za odgovarajuće razdoblje, iz stavka 1. drugog podstavka točaka (d) i (e) ovog članka, isto se tako prijavljuju u toj izjavi. Isto se pravilo primjenjuje mutatis mutandis u slučaju izmjene strateškog plana u okviru ZPP-a iz članka 119. Uredbe (EU) 2021/2115 osim u slučaju prilagodbi plana financiranja iz članka 23. ove Uredbe.

Kad je riječ o financijskim instrumentima uspostavljenima u skladu s člankom 58. Uredbe (EU) 2021/1060 i člankom 80. Uredbe (EU) 2021/2115, rashodi se prijavljuju u financijskoj godini u kojoj su ispunjeni uvjeti iz članka 32. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU) 2021/2116, a agencija za plaćanja ih je ostvarila prije kraja financijske godine.

Sve financijske informacije potrebne na temelju ovog članka priopćuju se u eurima.

Članak 23.

Izračun iznosa za plaćanje

1.   Doprinos Unije koji se plaća u pogledu prihvatljivih javnih rashoda, isključujući dodatno nacionalno financiranje iz članka 115. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/2115, navodi se u planu financiranja koji je na snazi prvog dana referentnog razdoblja i izračunava se u odnosu na strateške planove u okviru ZPP-a iz članka 118. te uredbe kako slijedi:

| (a) | za svako referentno razdoblje iz članka 22. stavka 2. ove Uredbe na temelju stope doprinosa EPFRR-a kako je predviđena člankom 91. Uredbe (EU) 2021/2115 koju je Komisija odobrila u skladu s člankom 118. te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

za svako referentno razdoblje iz članka 22. stavka 2. ove Uredbe na temelju stope doprinosa EPFRR-a kako je predviđena člankom 91. Uredbe (EU) 2021/2115 koju je Komisija odobrila u skladu s člankom 118. te uredbe;

| (b) | za određene prihvatljive vrste rashoda iz članka 155. Uredbe (EU) 2021/2115 u razdoblju 2023.–2027., na temelju stope doprinosa intervencije utvrđene u strateškom planu u okviru ZPP-a, pod uvjetima iz tog članka; |
| --- | --- |

(b)

za određene prihvatljive vrste rashoda iz članka 155. Uredbe (EU) 2021/2115 u razdoblju 2023.–2027., na temelju stope doprinosa intervencije utvrđene u strateškom planu u okviru ZPP-a, pod uvjetima iz tog članka;

| (c) | tehnička pomoć na temelju paušalne stope kako je navedeno u članku 94. stavku 2. Uredbe (EU) 2021/2115. |
| --- | --- |

(c)

tehnička pomoć na temelju paušalne stope kako je navedeno u članku 94. stavku 2. Uredbe (EU) 2021/2115.

U izračunu se uzimaju u obzir ispravci doprinosa Unije kako su prijavljeni u izjavi o rashodima za to razdoblje.

2.   Ne dovodeći u pitanje gornju granicu predviđenu člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2116, ako kombinirani ukupni iznos doprinosa Unije koji je plaćen za strateški plan u okviru ZPP-a premašuje doprinos za određenu vrstu intervencije, iznos koji se plaća smanjuje se na iznos programiran za tu vrstu intervencije. Svaki doprinos Unije isključen kao posljedica toga može se platiti kasnije pod uvjetom da su države članice Komisiji dostavile prilagođeni plan financiranja i da ga je ona prihvatila.

Članak 24.

Automatski opoziv

Ako država članica ne podnese revidirani plan financiranja, kako je predviđeno člankom 34. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/2116, i povezane izmjene strateškog plana u okviru ZPP-a do 30. lipnja, Komisija razmjerno smanjuje iznose dodijeljene svakoj vrsti intervencije izmjenom odluke o odobrenju strateškog plana u okviru ZPP-a države članice najkasnije 30. rujna.

Odjeljak 4.

Zajedničke odredbe za fondove

Članak 25.

Elektronička razmjena informacija i dokumenata

1.   Komisija utvrđuje informacijske sustave koji omogućuju elektroničku razmjenu dokumenata i informacija između nje i država članica za slanje i pregledavanje informacija predviđenih člankom 90. Uredbe (EU) 2021/2116 te potrebne pojedinosti o njihovoj primjeni. Ona obavješćuje države članice putem Odbora za poljoprivredne fondove o općim uvjetima za provedbu tih sustava.

2.   Informacijski sustavi iz stavka 1. osobito su u mogućnosti obraditi:

| (a) | podatke potrebne za financijske transakcije, osobito one koji se odnose na godišnju računovodstvenu dokumentaciju agencija za plaćanja, izjave o rashodima i namjenskim prihodima i prijenos informacija i dokumenata navedenih u članku 3. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 te člancima 8, 10., 11., 12., 14., 18., 19., 21., 22., 23. i 32. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

podatke potrebne za financijske transakcije, osobito one koji se odnose na godišnju računovodstvenu dokumentaciju agencija za plaćanja, izjave o rashodima i namjenskim prihodima i prijenos informacija i dokumenata navedenih u članku 3. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 te člancima 8, 10., 11., 12., 14., 18., 19., 21., 22., 23. i 32. ove Uredbe;

| (b) | dokumente od zajedničkog interesa koji omogućuju praćenje mjesečnih i privremenih izjava o rashodima i godišnje računovodstvene dokumentacije te informacije i dokumente koje agencije za plaćanja moraju staviti na raspolaganje Komisiji radi pregledavanja; |
| --- | --- |

(b)

dokumente od zajedničkog interesa koji omogućuju praćenje mjesečnih i privremenih izjava o rashodima i godišnje računovodstvene dokumentacije te informacije i dokumente koje agencije za plaćanja moraju staviti na raspolaganje Komisiji radi pregledavanja;

| (c) | tekstove Unije i smjernice Komisije o financiranju zajedničke poljoprivredne politike od strane tijela akreditiranih i određenih na temelju Uredbe (EU) 2021/2116 te smjernice o usklađenoj primjeni odgovarajućeg zakonodavstva. |
| --- | --- |

(c)

tekstove Unije i smjernice Komisije o financiranju zajedničke poljoprivredne politike od strane tijela akreditiranih i određenih na temelju Uredbe (EU) 2021/2116 te smjernice o usklađenoj primjeni odgovarajućeg zakonodavstva.

3.   Oblik i sadržaj dokumenata iz članaka 10., 18., 19., 21., 22., 23. i 32. određuje Komisija na temelju predložaka koje stavlja na raspolaganje državama članicama putem informacijskih sustava.

Komisija ažurira i prilagođava te predloške nakon što je obavijestila Odbor za poljoprivredne fondove.

4.   Informacijski sustavi iz stavka 1. mogu sadržavati alate koji su Komisiji potrebni za pohranu podataka i upravljanje računima fondova.

5.   Sama agencija za plaćanja ili tijelo na koje je ta funkcija prenesena dostavlja, unosi i ažurira podatke o financijskim transakcijama u informacijskim sustavima iz stavka 1. koji su pod odgovornošću agencije za plaćanja, a prema potrebi, putem koordinacijskih tijela akreditiranih u skladu s člankom 9. stavkom 4. i člankom 10. Uredbe (EU) 2021/2116.

6.   Ako se za dokument poslan u skladu s člankom 90. stavkom 1. točkom (c) podtočkama i. i iii. Uredbe (EU) 2021/2116 ili postupak u informacijskim sustavima zahtijevaju potpis ili odobrenje ovlaštene osobe u jednoj ili više faza tog postupka, obvezni elektronički potpis ili odobrenje primjenjuju se u skladu s Uredbom (EU) br. 910/2014.

7.   Elektronički i digitalizirani dokumenti pohranjuju se tijekom cjelokupnog razdoblja predviđenog člankom 3. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (a) Delegirane uredbe (EU) 2022/127.

8.   Kad dođe do kvara informacijskog sustava ili ne postoji stabilna veza, država članica, uz prethodnu suglasnost Komisije i pod uvjetima koje je ona utvrdila, može poslati dokumente u drugom obliku.

Članak 26.

Zahtjevi za nadoknadu rashoda za fondove

1.   Akreditirane agencije za plaćanja ili akreditirano koordinacijsko tijelo unose izjave o rashodima za fondove u obliku strukturiranih podataka na temelju predloška koji je Komisija stavila na raspolaganje državama članicama putem informacijskih sustava.

2.   Izjave o rashodima EFJP-a i EPFRR-a i namjenskim prihodima EFJP-a u vezi s određenim razdobljem mogu sadržavati ispravke podataka prijavljenih u vezi s prethodnim razdobljima iste financijske godine.

3.   Rashodi EFJP-a i EPFRR-a i namjenski prihodi koje treba knjižiti u određenoj financijskoj godini i koji nisu uključeni u mjesečne i privremene izjave mogu se ispraviti samo u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji koja se šalje Komisiji u skladu s člankom 90. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (c) podtočkom iii. Uredbe (EU) 2021/2116.

4.   Doprinos Unije plaća Komisija, ovisno o raspoloživim sredstvima, na račun(e) koje je otvorila svaka država članica.

5.   Svaka država članica Komisiji dostavlja naziv ili broj(eve) računa u skladu s formatom koji joj je Komisija stavila na raspolaganje.

Članak 27.

Suspenzija plaćanja

Provedbenim aktima kojima se određuju mjesečna plaćanja iz članka 21. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/2116 ili međuplaćanja iz članka 32. te uredbe uzima se u obzir suspenzija plaćanja o kojoj je odlučeno u skladu s člankom 40. stavcima 1. i 2., člankom 41. stavkom 2. i člankom 42. stavkom 2. te uredbe.

Članak 28.

Akcijski planovi u vezi s praćenjem uspješnosti u višegodišnjem razdoblju

1.   Nakon procjene obrazloženja koje je dostavila država članica u kontekstu pregleda uspješnosti iz članka 135. Uredbe (EU) 2021/2115, Komisija može zatražiti od predmetne države članice da dostavi akcijski plan kako je navedeno u članku 41. Uredbe (EU) 2021/2116. Država članica dostavlja akcijski plan u roku od dva mjeseca od primitka zahtjeva Komisije. U tom akcijskom planu država članica predlaže konkretne korektivne mjere za uklanjanje nedostataka i utvrđuje intervencije koje utječu na uspješnost strateškog plana u okviru ZPP-a, posebno u pogledu odstupanja od ključnih etapa utvrđenih za postizanje specifičnih ciljeva iz članka 6. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2115. Korektivne mjere opisuju se dovoljno detaljno kako bi Komisija mogla procijeniti je li akcijski plan prikladan za ispravljanje tih nedostataka, uključujući, prema potrebi, mjere za poboljšanje uspješnosti predmetnih intervencija.

2.   Država članica za svaku mjeru određuje planirani rok provedbe koji ne smije biti dulji od dvije godine od trenutka pokretanja akcijskog plana. Kako bi se omogućilo preispitivanje očekivanog vremenskog okvira za provedbu akcijskog plana, država članica utvrđuje i pokazatelje napretka u odnosu na taj rok za najmanje svaka tri mjeseca trajanja akcijskog plana.

3.   U roku od dva mjeseca od primitka akcijskog plana predmetne države članice Komisija, prema potrebi, pismeno obavješćuje tu državu članicu o svojim prigovorima na dostavljeni akcijski plan i zahtijeva njegovu izmjenu. Predmetna država članica dostavlja daljnja pojašnjenja ili ažurirani akcijski plan u roku od dva mjeseca od primitka primjedbi Komisije.

4.   Nakon razdoblja iz stavka 3., Komisija u roku od dva mjeseca pisanim putem obavješćuje državu članicu o tome smatra li da je akcijski plan dostatan za uklanjanje nedostataka koji utječu na uspješnost strateškog plana u okviru ZPP-a. U slučaju pozitivne ocjene, datum kad je država članica zaprimi smatra se datumom početka provedbe akcijskog plana. Datumom početka provedbe ne dovodi se u pitanje mogućnost da predmetna država članica ranije započne s provođenjem korektivnih mjera. U slučaju negativne ocjene Komisija obavješćuje predmetnu državu članicu o svojoj namjeri u pogledu suspenzije plaćanja iz članka 41. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116.

5.   Države članice pripremaju akcijske planove i izvješćuju o napretku njihove provedbe u skladu s odgovarajućim predloškom koji je dostavila Komisija u trenutku podnošenja godišnjeg izvješća o uspješnosti u skladu s člankom 9. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (b) Uredbe (EU) 2021/2116. Predložak je dostupan i upotrebljava se u elektroničkom obliku.

Članak 29.

Akcijski planovi u vezi s nedostacima u upravljačkim sustavima

1.   Država članica podnosi akcijski plan iz članka 42. Uredbe (EU) 2021/2116 u roku od dva mjeseca od primitka zahtjeva Komisije. Predmetna država članica u svojem akcijskom planu predlaže konkretne mjere za uklanjanje svih ozbiljnih nedostataka koje je navela Komisija. Korektivne mjere opisuju se na odgovarajući način kako bi Komisija mogla procijeniti je li akcijski plan dostatan za uklanjanje nedostataka.

2.   Za svaku mjeru država članica određuje planirani rok provedbe koji ne smije biti dulji od dvije godine od datuma pokretanja akcijskog plana. Kako bi se omogućilo preispitivanje pokazatelja napretka, država članica utvrđuje i ključne etape u odnosu na taj rok za najmanje svaka tri mjeseca trajanja akcijskog plana.

3.   U roku od dva mjeseca od primitka akcijskog plana predmetne države članice Komisija, prema potrebi, pismeno obavješćuje tu državu članicu o svojim prigovorima na dostavljeni akcijski plan i zahtijeva njegovu izmjenu. Predmetna država članica dostavlja daljnja pojašnjenja ili ažurirani akcijski plan u roku od dva mjeseca od primitka primjedbi Komisije. U opravdanim slučajevima to se razdoblje može produljiti.

4.   Nakon razmjene podataka iz stavka 3. i najkasnije dva mjeseca od primitka posljednjeg priopćenja države članice, Komisija je pisanim putem obavješćuje o svojoj ocjeni. U slučaju pozitivne ocjene, datum kad je država članica zaprimi smatra se datumom početka provedbe akcijskog plana. Datumom početka provedbe ne dovodi se u pitanje mogućnost da predmetna država članica ranije započne s provođenjem korektivnih mjera. U slučaju negativne ocjene zbog očito nedovoljnog akcijskog plana Komisija obavješćuje predmetnu državu članicu o svojoj namjeri u pogledu suspenzije plaćanja iz članka 42. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116.

5.   Ako nije ostvaren dovoljan napredak u provedbi akcijskog plana ili ako on nije dostavljen u skladu s pisanim zahtjevom Komisije, Komisija obavješćuje predmetnu državu članicu o svojoj namjeri u pogledu suspenzije plaćanja iz članka 42. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116.

6.   Za opetovane ozbiljne nedostatke otkrivene u izvješćima o ocjeni kvalitete iz članka 68. stavka 3., članka 69. stavka 6. i članka 70. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116, Komisija zahtijeva akcijski plan u skladu s člankom 42. stavkom 1. te uredbe ako se u drugoj godini zaredom utvrde isti nedostaci bez poboljšanja.

7.   Države članice pripremaju akcijske planove i izvješćuju o napretku u njihovoj provedbi u skladu s odgovarajućim predloškom koji izrađuje Komisija. Predložak je dostupan i upotrebljava se u elektroničkom obliku.

POGLAVLJE III.

Poravnanje računa

Odjeljak 1.

Povrat dugova

Članak 30.

Povrat neopravdanih plaćanja

1.   Za sva neopravdana plaćanja nakon pojave nepravilnosti ili nepažnje države članice uspostavljaju sustav kojim se osigurava zahtjev za povrat od korisnika u razumnom roku nakon što je, ako je primjenjivo, agencija za plaćanja ili tijelo odgovorno za povrat primilo izvješće o kontroli ili sličan dokument u kojem se navodi da je došlo do nepravilnosti. Sustav osigurava da se odgovarajući iznosi evidentiraju u knjizi dužnika agencije za plaćanja u trenutku podnošenja zahtjeva za povrat.

2.   Države članice uspostavljaju sustav kojim se osigurava da se postupci povrata, uključujući izračun kamata u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima i drugim propisima iz članka 59. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116, prijeboj i naplatu neopravdano isplaćenih iznosa, pokrenu i prate pravodobno. Osigurava se praćenje duga u skladu s primjenjivim nacionalnim postupkom povrata, a iznosi za koje je osiguran povrat pravodobno se vraćaju u fondove.

3.   Ispravak duga prema fondovima provodi se samo ako je konačnim upravnim ili pravnim instrumentom zabilježeno nepostojanje nepravilnosti.

4.   Države članice propisno obrazlažu otpis duga i odluku o nepokretanju povrata duga u skladu s primjenjivim nacionalnim pravilima.

Članak 31.

Povrat prijebojem

Ne dovodeći u pitanje bilo koje druge mjere izvršavanja predviđene nacionalnim pravom, države članice izvršavaju prijeboj bilo kojeg još nepodmirenog iznosa koji proizlazi iz tekuće nepravilnosti korisnika i koji je utvrđen u skladu s nacionalnim zakonodavstvom s bilo kojim budućim plaćanjem agencije za plaćanja odgovorne za osiguravanje povrata duga.

Odjeljak 2.

Poravnanje

Članak 32.

Sadržaj godišnje računovodstvene dokumentacije

1.   Godišnja računovodstvena dokumentacija iz članka 90. stavka 1. prvog podstavka točke (c) podtočke iii. Uredbe (EU) 2021/2116 sadržava:

| (a) | namjenske prihode iz članka 45. te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

namjenske prihode iz članka 45. te uredbe;

| (b) | rashode EFJP-a nakon odbitka svih neopravdanih plaćanja za koja nije osiguran povrat na kraju financijske godine, osim onih iz točke (f) ovog stavka, uključujući sve kamate na te iznose, sažete po stavkama i podstavkama proračuna Unije; |
| --- | --- |

(b)

rashode EFJP-a nakon odbitka svih neopravdanih plaćanja za koja nije osiguran povrat na kraju financijske godine, osim onih iz točke (f) ovog stavka, uključujući sve kamate na te iznose, sažete po stavkama i podstavkama proračuna Unije;

| (c) | rashode EPFRR-a, po programima, mjerama, vrstama intervencije ovisno o slučaju i posebnim stopama doprinosa. Godišnja izjava o rashodima uključuje i informacije o iznosima čiji je povrat osiguran. Po zaključenju strateškog plana u okviru ZPP-a, sva neopravdana plaćanja za koja nije osiguran povrat, osim onih iz točke (f) ovog stavka, uključujući sve kamate na te iznose, odbijaju se od rashoda predmetne financijske godine; |
| --- | --- |

(c)

rashode EPFRR-a, po programima, mjerama, vrstama intervencije ovisno o slučaju i posebnim stopama doprinosa. Godišnja izjava o rashodima uključuje i informacije o iznosima čiji je povrat osiguran. Po zaključenju strateškog plana u okviru ZPP-a, sva neopravdana plaćanja za koja nije osiguran povrat, osim onih iz točke (f) ovog stavka, uključujući sve kamate na te iznose, odbijaju se od rashoda predmetne financijske godine;

| (d) | tablicu razlika po stavkama i podstavkama ili, u slučaju EPFRR-a, po programima, mjerama, ili vrstama intervencije ovisno o slučaju i po posebnim stopama doprinosa i područjima od značaja ako je primjenjivo, između rashoda i namjenskih prihoda navedenih u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji i onih koji su navedeni za isto razdoblje u dokumentima iz članka 10. stavka 2. ove Uredbe ako je riječ o EFJP-u i članka 22. stavka 2. ove Uredbe ako je riječ o EPFRR-u, uz objašnjenje svake razlike; |
| --- | --- |

(d)

tablicu razlika po stavkama i podstavkama ili, u slučaju EPFRR-a, po programima, mjerama, ili vrstama intervencije ovisno o slučaju i po posebnim stopama doprinosa i područjima od značaja ako je primjenjivo, između rashoda i namjenskih prihoda navedenih u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji i onih koji su navedeni za isto razdoblje u dokumentima iz članka 10. stavka 2. ove Uredbe ako je riječ o EFJP-u i članka 22. stavka 2. ove Uredbe ako je riječ o EPFRR-u, uz objašnjenje svake razlike;

| (e) | odvojeno, iznose koje treba snositi predmetna država članica, odnosno Unija, u skladu s člankom 54. stavkom 2. prvim podstavkom i člankom 54. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16) u odnosu na sljedeće:






  i. | nastale rashode i izvršena plaćanja za sheme potpore na temelju Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17) za kalendarsku godinu 2022. i ranije; |
| --- | --- | --- |

(e)

odvojeno, iznose koje treba snositi predmetna država članica, odnosno Unija, u skladu s člankom 54. stavkom 2. prvim podstavkom i člankom 54. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16) u odnosu na sljedeće:

i.

nastale rashode i izvršena plaćanja za sheme potpore na temelju Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17) za kalendarsku godinu 2022. i ranije;

| ii. | mjere utvrđene u uredbama (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013, (EU) br. 1308/2013 i (EU) br. 1144/2014 do 31. prosinca 2022.; |
| --- | --- |

ii.

mjere utvrđene u uredbama (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013, (EU) br. 1308/2013 i (EU) br. 1144/2014 do 31. prosinca 2022.;

| iii. | potporu za operativne programe priznatih organizacija proizvođača ili njihovih udruženja u sektoru voća i povrća te programe potpore u sektoru vina iz članka 5. stavaka 6. i 7. Uredbe (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (18) u vezi s nastalim rashodima i izvršenim plaćanjima za operacije provedene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 nakon 31. prosinca 2022. I do kraja operativnih programa ili programa potpore u skladu s člankom 5. stavkom 6. točkom (c) odnosno člankom 5. stavkom 7. Uredbe (EU) 2021/2117; |
| --- | --- |

iii.

potporu za operativne programe priznatih organizacija proizvođača ili njihovih udruženja u sektoru voća i povrća te programe potpore u sektoru vina iz članka 5. stavaka 6. i 7. Uredbe (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (18) u vezi s nastalim rashodima i izvršenim plaćanjima za operacije provedene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 nakon 31. prosinca 2022. I do kraja operativnih programa ili programa potpore u skladu s člankom 5. stavkom 6. točkom (c) odnosno člankom 5. stavkom 7. Uredbe (EU) 2021/2117;

| iv. | prihode prijavljene u okviru provedbe programa ruralnog razvoja koje je Komisija odobrila u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013, Uredbom Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (19) i Uredbom Komisije (EZ) br. 27/2004 (20); |
| --- | --- |

iv.

prihode prijavljene u okviru provedbe programa ruralnog razvoja koje je Komisija odobrila u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013, Uredbom Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (19) i Uredbom Komisije (EZ) br. 27/2004 (20);

| (f) | izvadak neopravdanih plaćanja čiji se povrat treba osigurati na kraju financijske godine zbog nepravilnosti u smislu članka 1. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (21), uključujući bilo koje kazne predviđene mjerodavnim sektorskim pravilima Unije i kamate na te iznose, koji se navodi u tablici u skladu s predloškom iz Priloga V. ovoj Uredbi. Za rashode iz točke (e) ovog stavka izvadak neopravdanih plaćanja navodi se u tablici u skladu s predloškom iz Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) br. 908/2014; |
| --- | --- |

(f)

izvadak neopravdanih plaćanja čiji se povrat treba osigurati na kraju financijske godine zbog nepravilnosti u smislu članka 1. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (21), uključujući bilo koje kazne predviđene mjerodavnim sektorskim pravilima Unije i kamate na te iznose, koji se navodi u tablici u skladu s predloškom iz Priloga V. ovoj Uredbi. Za rashode iz točke (e) ovog stavka izvadak neopravdanih plaćanja navodi se u tablici u skladu s predloškom iz Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) br. 908/2014;

| (g) | izvadak iz knjige dužnika o iznosima čiji se povrat treba osigurati i koji se trebaju knjižiti u korist EFJP-a ili EPFRR-a, osim iznosa iz točaka (b), (c), (e) i (f) ovog stavka, uključujući bilo koje kazne i kamate na te iznose, koji se navodi u tablici u skladu s predloškom iz Priloga III. Provedbenoj uredbi (EU) br. 908/2014 u vezi s rashodima iz točke (e) ovog stavka; |
| --- | --- |

(g)

izvadak iz knjige dužnika o iznosima čiji se povrat treba osigurati i koji se trebaju knjižiti u korist EFJP-a ili EPFRR-a, osim iznosa iz točaka (b), (c), (e) i (f) ovog stavka, uključujući bilo koje kazne i kamate na te iznose, koji se navodi u tablici u skladu s predloškom iz Priloga III. Provedbenoj uredbi (EU) br. 908/2014 u vezi s rashodima iz točke (e) ovog stavka;

| (h) | sažetak interventnih operacija i izjavu o količini i lokaciji zaliha na kraju financijske godine; |
| --- | --- |

(h)

sažetak interventnih operacija i izjavu o količini i lokaciji zaliha na kraju financijske godine;

| (i) | potvrdu da se rashodi, namjenski prihodi i detalji o svakom kretanju interventnih zaliha nalaze u dokumentaciji i računovodstvenoj evidenciji agencije za plaćanja; |
| --- | --- |

(i)

potvrdu da se rashodi, namjenski prihodi i detalji o svakom kretanju interventnih zaliha nalaze u dokumentaciji i računovodstvenoj evidenciji agencije za plaćanja;

| (j) | zaključnu bilancu neiskorištenih/neporavnanih kumuliranih predujmova koje su države članice isplatile korisnicima, sa stanjem na kraju financijske godine, koja je za EFJP detaljno raščlanjena po intervencijama, a za EPFRR po programima ili vrsti intervencije ovisno o slučaju, uključujući za EPFRR i financijske instrumente. Kad je riječ o financijskim instrumentima, zaključna bilanca odnosi se na iznose koje je Komisija platila kao predujmove u skladu s člankom 32. stavkom 4. točkom (a) Uredbe (EU) 2021/2116, a koje države članice nisu iskoristile za plaćanja krajnjim korisnicima ili u njihovu korist, niti su bili odobreni za ugovore o jamstvu ili plaćeni kao naknade za upravljanje i troškovi upravljanja u skladu s člankom 80. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/2115. |
| --- | --- |

(j)

zaključnu bilancu neiskorištenih/neporavnanih kumuliranih predujmova koje su države članice isplatile korisnicima, sa stanjem na kraju financijske godine, koja je za EFJP detaljno raščlanjena po intervencijama, a za EPFRR po programima ili vrsti intervencije ovisno o slučaju, uključujući za EPFRR i financijske instrumente. Kad je riječ o financijskim instrumentima, zaključna bilanca odnosi se na iznose koje je Komisija platila kao predujmove u skladu s člankom 32. stavkom 4. točkom (a) Uredbe (EU) 2021/2116, a koje države članice nisu iskoristile za plaćanja krajnjim korisnicima ili u njihovu korist, niti su bili odobreni za ugovore o jamstvu ili plaćeni kao naknade za upravljanje i troškovi upravljanja u skladu s člankom 80. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/2115.

2.   Godišnja računovodstvena dokumentacija temelj je za godišnje izvješće o uspješnosti koje se podnosi u skladu s člankom 134. Uredbe (EU) 2021/2115.

Članak 33.

Prijenos informacija

1.   Za potrebe poravnanja računa u skladu s člancima 53. i 54. Uredbe (EU) 2021/2116, svaka država članica dostavlja Komisiji:

| (a) | stavke uključene u godišnju računovodstvenu dokumentaciju prema članku 32. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

stavke uključene u godišnju računovodstvenu dokumentaciju prema članku 32. ove Uredbe;

| (b) | godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 i članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

(b)

godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 i članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115;

| (c) | mišljenje i izvješća koje izdaje tijelo ili tijela za ovjeravanje, kako je utvrđeno u članku 5. stavcima 3. i 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

mišljenje i izvješća koje izdaje tijelo ili tijela za ovjeravanje, kako je utvrđeno u članku 5. stavcima 3. i 4. ove Uredbe;

| (d) | izjave rukovodstva iz članka 3. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(d)

izjave rukovodstva iz članka 3. ove Uredbe;

| (e) | godišnji sažetak završnih izvješća o reviziji i provedenih kontrola, uključujući analizu naravi i opsega pogrešaka i nedostataka utvrđenih u sustavima te provedene ili planirane korektivne mjere, kako je predviđeno u članku 63. stavku 5. točki (b) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 i članku 9. stavku 3. prvom podstavku točki (c) Uredbe (EU) 2021/2116, podnesen zajedno s izjavom rukovodstva agencije za plaćanja iz članka 3. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(e)

godišnji sažetak završnih izvješća o reviziji i provedenih kontrola, uključujući analizu naravi i opsega pogrešaka i nedostataka utvrđenih u sustavima te provedene ili planirane korektivne mjere, kako je predviđeno u članku 63. stavku 5. točki (b) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 i članku 9. stavku 3. prvom podstavku točki (c) Uredbe (EU) 2021/2116, podnesen zajedno s izjavom rukovodstva agencije za plaćanja iz članka 3. ove Uredbe.

Država članica na zahtjev Komisije dostavlja potpune evidencije svih računovodstvenih informacija koje su potrebne u svrhu statistike i kontrole povezane s rashodima u pogledu mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013, (EU) br. 1308/2013 i (EU) br. 1144/2014. Komisija utvrđuje oblik i sadržaj računovodstvenih informacija.

2.   Dokumenti iz stavka 1. dostavljaju se Komisiji najkasnije do 15. veljače u godini koja slijedi nakon završetka financijske godine na koju se odnose. Dokumenti se dostavljaju u elektroničkom obliku u skladu s formatom i uvjetima koje utvrđuje Komisija u skladu s člankom 25.

Ti dokumenti imaju obvezan elektronički potpis u smislu Uredbe (EU) br. 910/2014.

3.   Na zahtjev Komisije ili na inicijativu države članice, daljnje informacije u vezi s poravnanjem računa mogu se dostaviti Komisiji u roku koji utvrdi Komisija uzimajući u obzir opseg posla potrebnog za pribavljanje navedenih informacija. U nedostatku tih informacija, Komisija može provesti poravnanje računa na temelju informacija koje su joj dostupne.

4.   U opravdanim slučajevima Komisija može prihvatiti zahtjev za kasniju dostavu informacija ako joj se zahtjev dostavi prije isteka roka navedene dostave.

Članak 34.

Pohranjivanje računovodstvenih informacija

1.   Popratna dokumentacija o financiranim rashodima i namjenskim prihodima koje naplaćuje EFJP na raspolaganju su Komisiji u razdoblju od tri godine od godine u kojoj Komisija poravna račune za predmetnu financijsku godinu u skladu s člankom 53. Uredbe (EU) 2021/2116.

2.   Popratna dokumentacija o financiranim rashodima i namjenskim prihodima koje naplaćuje EPFRR na raspolaganju su Komisiji u razdoblju od najmanje tri godine od godine u kojoj agencija za plaćanja izvrši konačnu isplatu.

3.   U slučaju nepravilnosti ili nepažnje, popratna dokumentacija iz stavaka 1. i 2. na raspolaganju je Komisiji u razdoblju od najmanje tri godine od godine u kojoj je u cijelosti osiguran povrat sredstava od korisnika te su ona uplaćena na račun fondova.

4.   Popratna dokumentacija o ostvarenjima koja odgovaraju rashodima prijavljenima u okviru EFJP-a na temelju Uredbe (EU) 2021/2115 i u okviru EPFRR-a na raspolaganju je Komisiji najmanje tri godine nakon godine u kojoj su prijavljeni završni rashodi u okviru strateških planova u okviru ZPP-a u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115.

5.   U slučaju postupka potvrđivanja sukladnosti iz članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116, popratna dokumentacija navedena u stavcima 1. i 2. ovog članka na raspolaganju je Komisiji u razdoblju od najmanje jedne godine od godine u kojoj je navedeni postupak završen ili, u slučaju da je odluka o sukladnosti predmet sudskog postupka pred Sudom Europske unije, najmanje godinu dana od godine u kojoj je postupak završen.

6.   Popratna dokumentacija iz stavaka 1. do 5. na raspolaganju je Komisiji u pisanom obliku, u elektroničkom obliku i/ili u oba oblika.

Dokumentacija se može čuvati samo u elektroničkom obliku ako je nacionalnim zakonodavstvom države članice dopuštena uporaba elektroničkih dokumenata kao dokaza temeljnih transakcija u nacionalnim sudskim postupcima.

Ako se dokumentacija čuva isključivo u elektroničkom obliku, sustav koji se primjenjuje u tu svrhu mora biti u skladu s odjeljkom 3.(B) Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2022/127.

Članak 35.

Financijsko poravnanje

1.   Odluka Komisije o poravnanju računa iz članka 53. Uredbe (EU) 2021/2116 određuje iznose rashoda ostvarenih u svakoj državi članici tijekom predmetne financijske godine koji se priznaju i terete na račun fondova na temelju financijskih izvještaja iz članka 32. ove Uredbe te svih smanjenja i suspenzija u skladu s člancima 39., 40. i 41. Uredbe (EU) 2021/2116.

Za EPFRR, iznos utvrđen odlukom o poravnanju računa uključuje i sredstva koja predmetna država članica može ponovno iskoristiti preraspodjelom u skladu s člankom 57. Uredbe (EU) 2021/2116.

2.   U pogledu EFJP-a, iznos čiji povrat, kao rezultat odluke o poravnanju računa, treba osigurati od države članice ili koji treba platiti državi članici utvrđuje se oduzimanjem iznosa mjesečnih plaćanja za predmetnu financijsku godinu od rashoda priznatih za istu godinu u skladu sa stavkom 1. Komisija za navedeni iznos umanjuje ili uvećava mjesečno plaćanje koje se odnosi na ostvarene rashode za drugi mjesec od mjeseca donošenja odluke o poravnanju računa.

U pogledu EPFRR-a, iznos čiji povrat, kao rezultat odluke o poravnanju računa, treba osigurati od države članice ili koji treba platiti državi članici utvrđuje se oduzimanjem iznosa međuplaćanja za predmetnu financijsku godinu od rashoda priznatih za istu godinu u skladu sa stavkom 1.

Komisija za navedeni iznos umanjuje ili uvećava prvo plaćanje za koje je država članica podnijela izjavu o rashodima nakon što je donesena odluka u skladu s člankom 53. Uredbe (EU) 2021/2116.

3.   Komisija dostavlja predmetnoj državi članici rezultate provjere dostavljenih informacija, zajedno s eventualnim izmjenama koje predlaže, najkasnije do 30. travnja nakon završetka financijske godine.

4.   Ako zbog razloga koje je moguće pripisati predmetnoj državi članici Komisija nije u mogućnosti poravnati račune države članice prije 31. svibnja sljedeće godine, Komisija obavješćuje državu članicu o dodatnim provjerama čije obavljanje predlaže u skladu s člankom 49. Uredbe (EU) 2021/2116.

5.   Stavci od 1. do 4. primjenjuju se mutatis mutandis na namjenske prihode iz članka 45. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 36.

Poravnanje s obzirom na uspješnost

1.   Pri utvrđivanju iznosa za koje treba smanjiti financiranje sredstvima Unije, kada se utvrdi da rashodi nisu rezultirali odgovarajućim ostvarenjima kako je navedeno u godišnjem izvješću o uspješnosti iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 te članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115, Komisija upotrebljava vlastite nalaze i nalaze tijela za ovjeravanje te uzima u obzir informacije koje su države članice stavile na raspolaganje, pod uvjetom da su te informacije dostavljene u rokovima koje je Komisija odredila u okviru postupka godišnjeg poravnanja s obzirom na uspješnost provedenog u skladu s člankom 54. Uredbe (EU) 2021/2116 i u skladu s ovim člankom.

2.   Ako Komisija na temelju dokumenata o godišnjem poravnanju koje je dostavila država članica i u nedostatku dostatnih obrazloženja smatra da rashodi nisu rezultirali odgovarajućim ostvarenjima, o svojim nalazima obavješćuje predmetnu državu članicu i navodi utvrđenu razliku. Pri dostavi podataka upućuje se na ovaj članak.

Država članica odgovara u roku koji treba utvrditi pri dostavi podataka, a koji ne smije biti kraći od 30 kalendarskih dana od dostave podataka. Konkretno, država članica u svojem odgovoru ima mogućnost:

| (a) | dostaviti napomene i obrazloženja utvrđenih razlika; |
| --- | --- |

(a)

dostaviti napomene i obrazloženja utvrđenih razlika;

| (b) | dokazati Komisiji da je stvarna utvrđena razlika ili iznos koji nije rezultirao odgovarajućim ostvarenjima manji od onog koji je navela Komisija; |
| --- | --- |

(b)

dokazati Komisiji da je stvarna utvrđena razlika ili iznos koji nije rezultirao odgovarajućim ostvarenjima manji od onog koji je navela Komisija;

| (c) | obavijestiti Komisiju o korektivnim mjerama koje je poduzela kako bi osigurala pravilno izvješćivanje o ostvarenjima ili da rashodi budu popraćeni odgovarajućim ostvarenjima te o datumu stupanja na snagu provedbe tih mjera. |
| --- | --- |

(c)

obavijestiti Komisiju o korektivnim mjerama koje je poduzela kako bi osigurala pravilno izvješćivanje o ostvarenjima ili da rashodi budu popraćeni odgovarajućim ostvarenjima te o datumu stupanja na snagu provedbe tih mjera.

Prijenos informacija iz prvog i drugog podstavka može se obaviti elektroničkim putem.

3.   Nakon procjene obrazloženja država članica u skladu sa stavkom 2. ovog članka, Komisija prema potrebi donosi odluku na temelju članka 54. Uredbe (EU) 2021/2116 kako bi se financiranje sredstvima Unije smanjilo za rashode koji nisu rezultirali odgovarajućim ostvarenjem za predmetnu financijsku godinu.

4.   U pogledu EFJP-a, smanjenja financiranja Unije Komisija zaračunava od mjesečnih plaćanja koja se odnose na rashode ostvarene u drugom mjesecu nakon donošenja odluke u skladu s člankom 54. Uredbe (EU) 2021/2116.

5.   U pogledu EPFRR-a, smanjenja financiranja Unije Komisija zaračunava od plaćanja za koje je država članica dostavila izjavu o rashodima nakon donošenja odluke u skladu s člankom 54. Uredbe (EU) 2021/2116.

6.   Stavci od 1. do 5. primjenjuju se mutatis mutandis na namjenske prihode iz članka 45. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 37.

Postupak potvrđivanja sukladnosti

1.   Kako bi odredila koje iznose treba isključiti iz financiranja Unije, ako se utvrdi da rashodi nisu ostvareni u skladu s pravilima Unije, Komisija koristi vlastite nalaze i uzima u obzir informacije koje je stavila na raspolaganje država članica, pod uvjetom da su te informacije dostavljene u rokovima koje je Komisija odredila u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti provedenog u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116 i u skladu s ovim člankom. Za intervencije u okviru integriranog administrativnog i kontrolnog sustava iz članka 65. te uredbe Komisija uzima u obzir i izvješća o ocjeni kvalitete sustava za identifikaciju poljoprivrednih parcela, sustava za geoprostorne zahtjeve i sustava za nadzor površina.

2.   Ako Komisija nakon analize smatra da rashodi nisu ostvareni u skladu s pravilima Unije, dostavlja svoje nalaze predmetnoj državi članici i navodi korektivne mjere koje su potrebne kako bi se u budućnosti osiguralo poštovanje navedenih pravila te privremenu razinu financijskog ispravka za koji u toj fazi postupka smatra da odgovara njezinim nalazima. Pri dostavi podataka određuje se i održavanje bilateralnog sastanka u roku od pet mjeseci od isteka roka za odgovor države članice. Pri dostavi podataka upućuje se na ovaj članak.

Država članica mora odgovoriti u roku od dva mjeseca od primitka podataka. Konkretno, država članica u svojem odgovoru ima mogućnost:

| (a) | dokazati Komisiji da su stvarni razmjeri nesukladnosti ili rizik za fondove manji od onih koji je navela Komisija; |
| --- | --- |

(a)

dokazati Komisiji da su stvarni razmjeri nesukladnosti ili rizik za fondove manji od onih koji je navela Komisija;

| (b) | obavijestiti Komisiju o korektivnim mjerama koje je poduzela kako bi osigurala usklađenost s pravilima Unije i o datumu stupanja na snagu njihove provedbe. |
| --- | --- |

(b)

obavijestiti Komisiju o korektivnim mjerama koje je poduzela kako bi osigurala usklađenost s pravilima Unije i o datumu stupanja na snagu njihove provedbe.

Komisija može na temelju obrazloženog zahtjeva države članice u opravdanim slučajevima odobriti produljenje dvomjesečnog razdoblja za najviše dva mjeseca. Opravdan razlog može biti ocjena izračuna države članice koju je provelo tijelo za ovjeravanje. Zahtjev se upućuje Komisiji prije isteka navedenoga roka.

Ako država članica smatra da nije potreban bilateralni sastanak, o tome izvješćuje Komisiju u odgovoru na dostavu podataka.

3.   Na bilateralnom sastanku obje strane nastoje postići dogovor o mjerama koje je potrebno poduzeti i o ocjeni ozbiljnosti povrede i financijske štete nanesene proračunu Unije.

U roku od 30 radnih dana od bilateralnog sastanka Komisija sastavlja zapisnik i šalje ga državi članici. Država članica može poslati Komisiji primjedbe u roku od 15 radnih dana od primitka zapisnika.

U roku od šest mjeseci od slanja zapisnika bilateralnog sastanka Komisija formalno dostavlja svoje zaključke državi članici na temelju podataka koje je primila u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti. U dostavljenim zaključcima ocjenjuju se rashodi koje treba isključiti iz financiranja Unije na temelju članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116 i članaka 14. i 15. Delegirane uredbe (EU) 2022/127. Pri dostavi zaključaka upućuje se na članak 43. stavak 1. ove Uredbe.

Ako država članica obavijesti Komisiju da bilateralni sastanak nije potreban, šestomjesečno razdoblje započinje datumom kada Komisija primi obavijest.

4.   Ako je država članica iskoristila postupak mirenja iz članka 43., Komisija dostavlja svoje zaključke državi članici najkasnije šest mjeseci nakon:

| (a) | primitka izvješća tijela za mirenje; ili |
| --- | --- |

(a)

primitka izvješća tijela za mirenje; ili

| (b) | primitka dodatnih informacija od države članice u roku iz članka 43. stavka 3. drugog podstavka, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti koji su utvrđeni u stavku 6. ovog članka. |
| --- | --- |

(b)

primitka dodatnih informacija od države članice u roku iz članka 43. stavka 3. drugog podstavka, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti koji su utvrđeni u stavku 6. ovog članka.

5.   Kako bi mogla primijeniti stavke 3. i 4. u odgovarajućim rokovima, Komisija mora imati na raspolaganju sve informacije koje su bitne u toj konkretnoj fazi postupka. Ako Komisija smatra da joj nedostaju informacije, ona u svakom trenutku unutar rokova navedenih u tim stavcima može:

| (a) | zatražiti dodatne informacije od države članice, na što država članica odgovara u roku od dva mjeseca od primitka zahtjeva; i/ili |
| --- | --- |

(a)

zatražiti dodatne informacije od države članice, na što država članica odgovara u roku od dva mjeseca od primitka zahtjeva; i/ili

| (b) | obavijestiti državu članicu o svojoj namjeri obavljanja dodatne revizijske misije radi provođenja potrebnih provjera. |
| --- | --- |

(b)

obavijestiti državu članicu o svojoj namjeri obavljanja dodatne revizijske misije radi provođenja potrebnih provjera.

Rokovi iz stavaka 3. i 4. u tom slučaju započinju ili nakon što Komisija primi tražene dodatne informacije ili od zadnjeg dana dodatne revizijske misije.

Ako je u rokove iz stavaka 2., 3. i 4. i iz ovog stavka u potpunosti ili djelomično uključen mjesec kolovoz, ti će rokovi tijekom tog mjeseca biti obustavljeni.

6.   Pri ocjenjivanju rashoda koji se isključuju iz financiranja Unije, informacije koje je dostavila država članica nakon Komisijine formalne dostave zaključaka iz stavka 3. trećeg podstavka mogu se uzeti u obzir samo:

| (a) | ako je to potrebno da bi se izbjeglo veliko precjenjivanje financijske štete nanesene proračunu Unije; i |
| --- | --- |

(a)

ako je to potrebno da bi se izbjeglo veliko precjenjivanje financijske štete nanesene proračunu Unije; i

| (b) | ako je kašnjenje dostave podataka valjano opravdano vanjskim faktorima i ne ugrožava pravovremeno donošenje Komisijine odluke u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(b)

ako je kašnjenje dostave podataka valjano opravdano vanjskim faktorima i ne ugrožava pravovremeno donošenje Komisijine odluke u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116.

7.   Nakon što dostavi svoje zaključke državama članicama u skladu sa stavkom 3. ili 4. ovog članka, Komisija prema potrebi donosi jednu ili više odluka na temelju članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116 kako bi se rashodi ostvareni suprotno pravilima Unije isključili iz financiranja Unije. Komisija može provoditi uzastopne postupke potvrđivanja sukladnosti sve dok država članica stvarno ne provede korektivne mjere.

8.   U pogledu EFJP-a, odbitke od financiranja Unije Komisija zaračunava od mjesečnih plaćanja koja se odnose na rashode ostvarene u drugom mjesecu nakon donošenja odluke u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116.

U pogledu EPFRR-a, odbitke od financiranja Unije Komisija zaračunava od plaćanja za koje je država članica dostavila izjavu o rashodima nakon donošenja odluke u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116.

Međutim, na zahtjev države članice i nakon savjetovanja s Odborom za poljoprivredne fondove, Komisija može donijeti provedbenu odluku kojom određuje drugi datum za odbitke ili odobrava njihov povrat u najviše tri obroka kada je to utemeljeno radi materijalnosti odbitaka uključenih u provedbeni akt donesen na temelju članka 55. Uredbe (EU) 2021/2116. Taj zahtjev za obroke država članica podnosi Komisiji najkasnije pet dana nakon savjetovanja s Odborom za poljoprivredne fondove o odluci u skladu s člankom 55. te uredbe.

9.   Za države članice koje imaju pravo na financijsku pomoć u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 332/2002 (22), Uredbom Vijeća (EU) br. 407/2010 (23) i Ugovorom o uspostavi europskog stabilizacijskog mehanizma, Komisija na zahtjev države članice te nakon savjetovanja s Odborom za poljoprivredne fondove može donijeti provedbenu odluku kojom se na razdoblje od najviše 24 mjeseca od datuma njezina donošenja odgađa izvršenje odluka donesenih nakon 1. svibnja 2025. u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116 („odluka o odgodi”).

Odlukom o odgodi odobrava se primjena odbitaka nakon kraja razdoblja odgode u tri godišnja obroka. Ako ukupni iznos obuhvaćen odlukom o odgodi čini više od 0,02 % bruto domaćeg proizvoda države članice, Komisija može odobriti plaćanje nadoknade u najviše pet godišnjih obroka.

Komisija može, na zahtjev države članice i nakon savjetovanja s Odborom za poljoprivredne fondove, razdoblje odgode iz prvog podstavka jednokratno produljiti za najviše 12 mjeseci.

Država članica kojoj je odobrena odgoda dužna je osigurati da se nedostatci koji su razlog odbitaka i koji postoje u trenutku donošenja odluke o odgodi uklanjaju na temelju akcijskog plana, utvrđenog u savjetovanju s Komisijom i koji uključuje rokove te jasne pokazatelje napretka. Komisija izmjenjuje ili stavlja izvan snage odluku o odgodi, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, u sljedećim slučajevima:

| (a) | država članica ne poduzima potrebne mjere za uklanjanje nedostataka u skladu s akcijskim planom; |
| --- | --- |

(a)

država članica ne poduzima potrebne mjere za uklanjanje nedostataka u skladu s akcijskim planom;

| (b) | napredak u provedbi korektivnih mjera nije dostatan s obzirom na pokazatelje napretka; ili |
| --- | --- |

(b)

napredak u provedbi korektivnih mjera nije dostatan s obzirom na pokazatelje napretka; ili

| (c) | ishod mjera nije zadovoljavajući. |
| --- | --- |

(c)

ishod mjera nije zadovoljavajući.

10.   Provedbene odluke iz stavaka 8. i 9. donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 102. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116.

11.   U opravdanim slučajevima, o kojima treba obavijestiti predmetnu državu članicu, Komisija može produljiti rokove navedene u stavcima od 2. do 5.

12.   Dostave podataka iz ovog članka mogu se provesti elektroničkim putem.

13.   Stavci od 1. do 11. primjenjuju se mutatis mutandis na namjenske prihode iz članka 45. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 38.

Odluka o nepokretanju ili neprovođenju istrage u pogledu potvrđivanja sukladnosti

1.   Komisija može odlučiti ne pokrenuti ili ne provoditi istragu u pogledu potvrđivanja sukladnosti u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2021/2116 ako očekuje da mogući financijski ispravak zbog nesukladnosti utvrđene istragom iz članka 37. stavka 2. ove Uredbe neće premašiti 50 000 EUR i 2 % odgovarajućih rashoda ili iznosa čiji povrat treba osigurati.

2.   Ako Komisija smanji mjesečna plaćanja u skladu s člankom 39. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2021/2116, može odlučiti ne pokrenuti ili ne provoditi istragu u pogledu potvrđivanja sukladnosti u skladu s člankom 55. te uredbe, pod uvjetom da se predmetna država članica nije usprotivila primjeni ovog stavka u okviru postupka predviđenog člankom 39. stavcima 1. i 2. te uredbe.

Članak 39.

Tijelo za mirenje

Za postupak potvrđivanja sukladnosti koji je predviđen u članku 55. Uredbe (EU) 2021/2116 osniva se tijelo za mirenje. Ono obavlja sljedeće zadaće:

| (a) | ispituje svaki predmet koji mu uputi država članica koja je od Komisije primila formalne zaključke prema članku 37. stavku 3. trećem podstavku ove Uredbe, uključujući i ocjenu rashoda koje Komisija namjerava isključiti iz financiranja Unije; |
| --- | --- |

(a)

ispituje svaki predmet koji mu uputi država članica koja je od Komisije primila formalne zaključke prema članku 37. stavku 3. trećem podstavku ove Uredbe, uključujući i ocjenu rashoda koje Komisija namjerava isključiti iz financiranja Unije;

| (b) | pokušava pomiriti različita stajališta Komisije i predmetne države članice; |
| --- | --- |

(b)

pokušava pomiriti različita stajališta Komisije i predmetne države članice;

| (c) | nakon ispitivanja sastavlja izviješće o učincima svojih nastojanja pomirbe stajališta, navodeći primjedbe koje smatra korisnima ako sve ili neke sporne točke ostanu neriješene. |
| --- | --- |

(c)

nakon ispitivanja sastavlja izviješće o učincima svojih nastojanja pomirbe stajališta, navodeći primjedbe koje smatra korisnima ako sve ili neke sporne točke ostanu neriješene.

Članak 40.

Sastav tijela za mirenje

1.   Tijelo za mirenje sastoji se od najmanje pet članova koji se biraju iz reda uglednih osoba koje u cijelosti jamče neovisnost i koje su visoko kvalificirane u pitanjima financiranja zajedničke poljoprivredne politike, uključujući ruralni razvoj, ili u praksi financijske revizije.

Članovi moraju biti državljani različitih država članica.

2.   Komisija imenuje predsjedavajućeg, članove i zamjenske članove na početni mandat od tri godine nakon savjetovanja s Odborom za poljoprivredne fondove.

Mandat se može odjednom produljiti samo za jednu godinu, nakon što se o tome obavijesti Odbor za poljoprivredne fondove. Međutim, kada se imenuje predsjedavajući koji je već član tijela za mirenje, njegov početni mandat predsjedavajućeg traje tri godine.

Imena predsjedavajućeg, članova i zamjenskih članova objavljuju se u seriji C Službenog lista Europske unije.

3.   Članovima tijela za mirenje isplaćuje se naknada uzimajući u obzir vrijeme koje je potrebno za obavljanje zadaće. Troškovi se nadoknađuju u skladu s pravilima na snazi za osoblje Komisije.

4.   Po isteku mandata predsjedavajući i članovi ostaju na dužnosti do zamjene ili produljenja mandata.

5.   Nakon savjetovanja s Odborom za poljoprivredne fondove, Komisija može prekinuti mandat članova koji prestanu ispunjavati uvjete koji se traže za ispunjavanje njihovih zadaća u tijelu za mirenje ili koji iz bilo kojeg razloga nisu na raspolaganju na neodređeno razdoblje.

U tom slučaju, tijekom preostalog razdoblja za koje je bio imenovan, člana zamjenjuje zamjenski član, o čemu se obavješćuje Odbor za poljoprivredne fondove.

Ako se prekine mandat predsjedavajućega, Komisija nakon savjetovanja s Odborom za poljoprivredne fondove imenuje člana koji će obavljati dužnost predsjedavajućega u preostalom razdoblju trajanja mandata za koji je predsjedavajući bio imenovan.

Članak 41.

Neovisnost tijela za mirenje

1.   Članovi tijela za mirenje obavljaju svoje dužnosti neovisno i pritom ne traže niti prihvaćaju upute Komisije, bilo koje vlade ili tijela.

Članovi koji su u prethodnom mandatu bili osobno uključeni u predmet o kojem se raspravlja ne sudjeluju u radu tijela za mirenje i ne potpisuju izvješće.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 287. Ugovora, članovi ne otkrivaju informacije do kojih su došli tijekom svog rada u tijelu za mirenje. Navedene su informacije povjerljive i za njih vrijedi obveza čuvanja profesionalne tajne.

Članak 42.

Organizacija rada

1.   Tijelo za mirenje sastaje se u sjedištu Komisije. Predsjedavajući priprema i organizira rad. Najviše rangirani član preuzima mjesto predsjedavajućeg u njegovu odsustvu, ne dovodeći u pitanje članak 40. stavak 5. prvi podstavak.

Tajništvo tijela za mirenje osigurava Komisija.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 41. stavak 1. drugi podstavak, izvješća se donose apsolutnom većinom prisutnih članova, pri čemu su za kvorum potrebna tri člana.

Izvješća potpisuju predsjedavajući i članovi koji su sudjelovali u vijećanju. Tajništvo ih supotpisuje.

Članak 43.

Postupak mirenja

1.   Država članica može uputiti predmet tijelu za mirenje u roku od 30 radnih dana od primitka formalnih zaključaka Komisije iz članka 37. stavka 3. trećeg podstavka, tako da pošalje obrazložen zahtjev za mirenje tajništvu tijela za mirenje.

2.   Postupak kojeg se treba pridržavati i adresa tajništva priopćavaju se državi članici putem Odbora za poljoprivredne fondove.

3.   Zahtjev za mirenje dopušten je samo ako predviđeni iznos koji se isključuje iz financiranja Unije prema komunikaciji Komisije:

| (a) | premašuje iznos od 1 milijun EUR;
  ili |
| --- | --- |

(a)

premašuje iznos od 1 milijun EUR;

ili

| (b) | iznosi najmanje 25 % ukupnog iznosa godišnjih rashoda države članice u predmetnoj proračunskoj stavci. |
| --- | --- |

(b)

iznosi najmanje 25 % ukupnog iznosa godišnjih rashoda države članice u predmetnoj proračunskoj stavci.

Nadalje, ako je tijekom prethodnih rasprava država članica tvrdila i dokazala da se radi o načelu primjene pravila Unije, predsjedavajući tijela za mirenje može odlučiti da je zahtjev za mirenje dopušten. Međutim, takav zahtjev nije dopušten ako se odnosi samo na pitanje pravnog tumačenja.

4.   Tijelo za mirenje provodi istrage što je neformalnije i brže moguće, te se pritom oslanja isključivo na dokaze kojima je Komisija raspolagala u trenutku dostave formalnih zaključaka u skladu s člankom 37. stavkom 3. trećim podstavkom te Komisiji i predmetnim državnim tijelima omogućuje pošteno saslušanje.

Međutim, ako država članica smatra da u svom zahtjevu za mirenje treba iznijeti podatke koji još nisu dostavljeni Komisiji, tijelo za mirenje može pozvati Komisiju da procijeni te nove podatke samo ako su ispunjeni uvjeti iz članka 37. stavka 6. Ti se podaci dostavljaju Komisiji najkasnije dva mjeseca nakon slanja izvješća iz članka 39. točke (c).

5.   Kada tijelo za mirenje ne uspije pomiriti stajališta Komisije i države članice u roku četiri mjeseca od dana kad mu je dostavljen predmet, smatra se da postupak mirenja nije uspio.

6.   U izvješću iz članka 39. točke (c) navode se razlozi zbog kojih se stajališta nisu mogla pomiriti. Navodi se je li postignut bilo kakav djelomičan sporazum tijekom postupka te poziva li tijelo za mirenje Komisiju da procijeni nove podatke u skladu sa stavkom 4. drugim podstavkom.

7.   Izvješće se dostavlja:

| (a) | dotičnoj državi članici; |
| --- | --- |

(a)

dotičnoj državi članici;

| (b) | Komisiji na provjeru prije priopćenja zaključaka državi članici; |
| --- | --- |

(b)

Komisiji na provjeru prije priopćenja zaključaka državi članici;

| (c) | ostalim državama članicama u okviru Odbora za poljoprivredne fondove. |
| --- | --- |

(c)

ostalim državama članicama u okviru Odbora za poljoprivredne fondove.

8.   Ako je u rokove iz stavaka 1., stavka 4. drugog podstavka i stavka 5. u potpunosti ili djelomično uključen mjesec kolovoz, ti će rokovi tijekom tog mjeseca biti obustavljeni.

POGLAVLJE IV.

Provjere

Odjeljak 1.

Opća pravila

Članak 44.

Podaci koje treba prikupiti o identifikaciji korisnika

1.   Države članice osiguravaju da korisnici u zahtjevima za potporu i zahtjevima za plaćanje dostavljaju informacije potrebne za njihovu identifikaciju, uključujući, prema potrebi, identifikaciju grupe, kako je definirana u članku 2. stavku 11. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (24), u kojoj sudjeluju od određenog datuma koji određuje država članica. Ti podaci obuhvaćaju barem:

| (a) | naziv subjekta; |
| --- | --- |

(a)

naziv subjekta;

| (b) | identifikacijski broj za PDV ili porezni identifikacijski broj; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijski broj za PDV ili porezni identifikacijski broj;

| (c) | naziv matičnog društva i identifikacijski broj za PDV ili porezni identifikacijski broj; |
| --- | --- |

(c)

naziv matičnog društva i identifikacijski broj za PDV ili porezni identifikacijski broj;

| (d) | krajnje matično društvo i identifikacijski broj za PDV ili porezni identifikacijski broj; |
| --- | --- |

(d)

krajnje matično društvo i identifikacijski broj za PDV ili porezni identifikacijski broj;

| (e) | društva kćeri i identifikacijski brojevi za PDV ili porezni identifikacijski brojevi. |
| --- | --- |

(e)

društva kćeri i identifikacijski brojevi za PDV ili porezni identifikacijski brojevi.

Informacije navedene u prvom podstavku mogu se upotrijebiti pri uzimanju kontrolnog uzorka iz članka 60. stavka 1. drugog podstavka Uredbe (EU) 2021/2116. Informacije se posebno mogu koristiti za provođenje provjera u pogledu zaobilaženja iz članka 62. te uredbe.

2.   Država članica ex post objavljuje informacije o identifikaciji grupa iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a), (b) i (c) u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) 2021/2116.

Članak 45.

Zahtjevi za alat za rudarenje podataka

1.   Kako bi se omogućila dobrovoljna upotreba alata za rudarenje podataka iz članka 59. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116 koji Komisija mora staviti na raspolaganje za provjere u skladu s člankom 60. te uredbe, države članice osiguravaju:

| (a) | da se sustavi upravljanja i kontrola, uključujući integrirani administrativni i kontrolni sustav iz članka 65. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116, mogu elektronički povezati s alatom te da prijenos podataka bude automatski i u strojno čitljivom formatu kako bi se administrativno opterećenje i ručna intervencija sveli na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

(a)

da se sustavi upravljanja i kontrola, uključujući integrirani administrativni i kontrolni sustav iz članka 65. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116, mogu elektronički povezati s alatom te da prijenos podataka bude automatski i u strojno čitljivom formatu kako bi se administrativno opterećenje i ručna intervencija sveli na najmanju moguću mjeru;

| (b) | da se informacije i provjere koje se provode s pomoću alata za rudarenje podataka mogu automatski vratiti u sustave upravljanja i kontrola te da se ondje mogu evidentirati i pohraniti. |
| --- | --- |

(b)

da se informacije i provjere koje se provode s pomoću alata za rudarenje podataka mogu automatski vratiti u sustave upravljanja i kontrola te da se ondje mogu evidentirati i pohraniti.

2.   Ako država članica odluči upotrijebiti informacije prikupljene u skladu s člankom 44. ove Uredbe pri uzimanju kontrolnog uzorka iz članka 60. stavka 1. drugog podstavka Uredbe (EU) 2021/2116, informacije se mogu provjeriti tim alatom za rudarenje podataka.

Odjeljak 2.

Kontrola transakcija

Članak 46.

Kontrola koju provode države članice

1.   Sustavna kontrola trgovinskih dokumenata poduzeća iz članka 77. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 primjenjuje se, za svako razdoblje kontrole iz stavka 4. ovog članka, na broj poduzeća koji ne smije biti manji od polovine poduzeća čiji primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, u okviru sustava financiranja iz EFJP-a iznosi više od 150 000 EUR za financijsku godinu EFJP-a prije početka razdoblja predmetne kontrole.

2.   Za svako razdoblje kontrole države članice, ne dovodeći u pitanje svoje obveze određene u članku 77. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/2116, odabiru poduzeća koja je potrebno kontrolirati na temelju analize rizika za sve mjere gdje je to izvedivo. Države članice dostavljaju analizu rizika Komisiji u okviru plana kontrole iz članka 80. stavka 1. te uredbe.

3.   Za mjere za koje država članica smatra da uporaba analize rizika nije izvediva, obvezno je kontrolirati poduzeća koja primaju plaćanja u iznosu većem od 350 000 EUR u okviru sustava financiranja iz EFJP-a i koja nisu bila kontrolirana u skladu s ovom Uredbom i glavom IV. poglavljem III. Uredbe (EU) 2021/2116 tijekom bilo kojeg od dvaju prethodnih razdoblja kontrole.

4.   Razdoblje kontrole traje od 1. srpnja do 30. lipnja sljedeće godine.

Članak 47.

Uzajamna pomoć

Države članice šalju zahtjev za uzajamnu pomoć iz članka 79. Uredbe (EU) 2021/2116 svakoj državi članici u kojoj poduzeće obuhvaćeno tim člankom ima poslovni nastan. Zahtjev sadržava sve pojedinosti potrebne kako bi se državi članici odredišta omogućíla identifikacija poduzeća i poduzimanje svoje obveze kontrole. Država članica odredišta odgovorna je za kontrolu takvih poduzeća u skladu s člankom 77. te uredbe.

Članak 48.

Godišnji planovi kontrola i izvješća

1.   Plan kontrola i izvješće iz članka 80. Uredbe (EU) 2021/2116 sastavljaju se u skladu s oglednim primjerkom obrasca iz priloga VI. i VII. ovoj Uredbi.

2.   Informacije koje se dostavljaju u skladu s ovim člankom dostavljaju se u elektroničkom obliku.

3.   Komisija o rezultatima kontrole svake godine obavješćuje države članice.

POGLAVLJE V.

Sredstva osiguranja

Odjeljak 1.

Područje primjene, informacijska tehnologija, viša sila

Članak 49.

Područje primjene

Ovo se poglavlje primjenjuje u svim slučajevima u kojima je poljoprivrednim zakonodavstvom predviđeno sredstvo osiguranja, bez obzira na to upotrebljava li se pojam „sredstvo osiguranja” ili ne.

Ovo se poglavlje ne primjenjuje na sredstva osiguranja koja se polažu radi osiguranja plaćanja uvoznih i izvoznih carina iz Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (25).

25

Članak 50.

E-uprava

Obavijesti, dokumenti i sredstva osiguranja mogu se sastavljati, obrađivati i njima se može upravljati korištenjem informatičkih sustava pod uvjetom da se sustavima koji se primjenjuju upravlja prema službeno odobrenim protokolima kvalitete i sigurnosti koji su prikladni za te sustave.

Ako zbog razlika u informatičkim sustavima nadležna tijela ne mogu pristupiti zahtijevanim dokumentima radi provjere, te dokumente treba ispisati te ih tijelo nadležno za upravljanje navedenim informatičkim sustavima („izdavatelj”) ovjerava kao izvorne dokumente ili ih tijelo nadležno za ovjeravanje dokumenata ovjerava kao vjerne kopije.

Takvi se ispisi mogu zamijeniti elektroničkim porukama između izdavatelja i korisnika ili nadležnog tijela, pod uvjetom da izdavatelj osigura službeno odobreni protokol ovjeravanja koji osigurava autentičnost poruke.

Članak 51.

Rokovi u slučaju više sile

1.   Ovaj se članak primjenjuje ako određena uredba upućuje na njega.

2.   Zahtjev za priznavanjem slučaja više sile nije prihvatljiv ako ga nadležno tijelo primi više od 30 kalendarskih dana nakon datuma na koji je nadležno tijelo obavijestilo gospodarski subjekt o utvrđenom neispunjenju odgovarajuće obveze u smislu članka 24. stavka 2. Delegirane uredbe (EU) 2022/127, isteka roka za ispunjenje odgovarajuće obveze iz članka 24. stavka 3. te uredbe ili isteka roka za predočenje dokaza o ispunjenju odgovarajuće obveze iz članka 24. stavka 4. te uredbe.

3.   Gospodarski subjekti moraju nadležnom tijelu predočiti zadovoljavajući dokaz o okolnostima koje smatraju višom silom u roku od 181 kalendarskog dana od isteka razdoblja u kojem je obveza morala biti u cijelosti izvršena. Ako ne mogu predočiti dokaz u navedenom roku unatoč tome što su postupili sa svom dužnom pažnjom, gospodarskim subjektima može se odobriti dodatno vrijeme.

4.   Države članice obavješćuju Komisiju o slučajevima više sile koje su priznale te dostavljaju odgovarajuće informacije o svakom slučaju.

Odjeljak 2.

Oblik sredstava osiguranja

Članak 52.

Oblik

1.   Sredstvo osiguranja može se položiti:

| (a) | uplatom novca, kako je navedeno u članku 20. stavcima 2. i 3. Delegirane uredbe (EU) 2022/127; i/ili |
| --- | --- |

(a)

uplatom novca, kako je navedeno u članku 20. stavcima 2. i 3. Delegirane uredbe (EU) 2022/127; i/ili

| (b) | pribavljanjem jamca u skladu s člankom 22. Delegirane uredbe (EU) 2022/127. |
| --- | --- |

(b)

pribavljanjem jamca u skladu s člankom 22. Delegirane uredbe (EU) 2022/127.

2.   Prema slobodnoj odluci nadležnog tijela sredstvo osiguranja može se dati:

| (a) | davanjem u zalog kod banke gotovinskog pologa; |
| --- | --- |

(a)

davanjem u zalog kod banke gotovinskog pologa;

| (b) | davanjem u zalog priznatih potraživanja prema državnom tijelu ili državnih vrijednosnica, koje su dospjele i plative i nitko drugi nema prvenstvo polaganja prava na njih; i/ili |
| --- | --- |

(b)

davanjem u zalog priznatih potraživanja prema državnom tijelu ili državnih vrijednosnica, koje su dospjele i plative i nitko drugi nema prvenstvo polaganja prava na njih; i/ili

| (c) | davanjem u zalog kolaterala prenosivog u predmetnoj državi članici, pod uvjetom da ga je izdala i da za njega jamči ta država članica. |
| --- | --- |

(c)

davanjem u zalog kolaterala prenosivog u predmetnoj državi članici, pod uvjetom da ga je izdala i da za njega jamči ta država članica.

3.   Nadležno tijelo može utvrditi dodatne uvjete za prihvaćanje sredstava osiguranja vrsta navedenih u stavku 2.

Članak 53.

Prenosivi kolateral

1.   U trenutku davanja sredstva osiguranja kolateral položen u skladu s člankom 52. stavkom 2. točkom (c) mora imati kapitalizirajuću vrijednost od najmanje 115 % vrijednosti traženog sredstva osiguranja.

2.   Nadležno tijelo može prihvatiti sredstvo osiguranja iz članka 52. stavka 2. točke (c) samo ako se strana koja ga nudi obaveže u pisanom obliku da će dati dodatno sredstvo osiguranja ili zamijeniti prvobitno sredstvo osiguranja ako kapitalizirajuća vrijednost predmetnog sredstva osiguranja u razdoblju od tri mjeseca bude niža od 105 % vrijednosti traženog sredstva osiguranja. Ta pisana obveza nije potrebna ako je to već određeno nacionalnim propisima. Nadležno tijelo dužno je redovito provjeravati vrijednost takvog sredstva osiguranja.

3.   Kapitalizirajuću vrijednost sredstva osiguranja, kako je navedeno u članku 52. stavku 2. točki (c), procjenjuje nadležno tijelo uzimajući u obzir troškove kapitaliziranja.

4.   Kapitalizirajuća vrijednost sredstva osiguranja procjenjuje se na temelju posljednjih dostupnih kotacija.

5.   Strana koja daje sredstvo osiguranja pruža na zahtjev nadležnog tijela dokaz o njegovoj kapitalizirajućoj vrijednosti.

Članak 54.

Zamjena i namjenjivanje

1.   Svaki se oblik sredstva osiguranja može zamijeniti drugim.

Međutim, o tome nadležno tijelo treba dati svoj pristanak u sljedećim slučajevima:

| (a) | kad je prvobitno sredstvo osiguranja izgubljeno, ali još nije realizirano; ili |
| --- | --- |

(a)

kad je prvobitno sredstvo osiguranja izgubljeno, ali još nije realizirano; ili

| (b) | kad je zamjensko sredstvo osiguranja tipa navedenog u članku 52. stavku 2. |
| --- | --- |

(b)

kad je zamjensko sredstvo osiguranja tipa navedenog u članku 52. stavku 2.

2.   Globalno sredstvo osiguranja može se zamijeniti drugim globalnim sredstvom osiguranja pod uvjetom da je novim globalnim sredstvom osiguranja obuhvaćen najmanje onaj dio prvobitnog globalnog sredstva osiguranja koji u trenutku zamjene služi za osiguranje ispunjenja jedne ili više još uvijek neispunjenih obveza.

3.   Čim je dio sredstva osiguranja određen za određenu obvezu, ostatak globalnog sredstva osiguranja ažurira se.

Odjeljak 3.

Vraćanje i zapljena

Članak 55.

Djelomično vraćanje

Kad posebnim propisima Unije nije određena minimalna količina, nadležno tijelo može ograničiti broj djelomičnih vraćanja pojedinog sredstva osiguranja te može odrediti minimalni iznos za svako takvo vraćanje.

Prije nego se vrati cijelo sredstvo osiguranja ili njegov dio, nadležno tijelo može zahtijevati podnošenje pisanog zahtjeva za vraćanje.

U slučaju kad sredstva osiguranja pokrivaju više od 100 % iznosa za koji se traži osiguranje, dio sredstva osiguranja koji prelazi 100 % vraća se kad se ostatak osiguranog iznosa konačno vrati ili zaplijeni.

Članak 56.

Zapljena

1.   Kad nadležno tijelo sazna o okolnostima kojih je posljedica zapljena cijelog ili djelomičnog jamstva, ono će bez odlaganja zatražiti od strane koja je dužna ispuniti obvezu plaćanje izgubljenog iznosa, dajući joj rok 30 dana od dana primitka zahtjeva za plaćanje.

Ako plaćanje nije izvršeno do kraja tog roka, nadležno će tijelo:

| (a) | odmah naplatiti sredstvo osiguranja tipa opisanog u članku 52. stavku 1. točki (a) na odgovarajući račun; |
| --- | --- |

(a)

odmah naplatiti sredstvo osiguranja tipa opisanog u članku 52. stavku 1. točki (a) na odgovarajući račun;

| (b) | odmah zatražiti od jamca iz članka 52. stavka 1. točke (b) plaćanje, dajući mu 30 dana od dana primitka zahtjeva za plaćanje; |
| --- | --- |

(b)

odmah zatražiti od jamca iz članka 52. stavka 1. točke (b) plaćanje, dajući mu 30 dana od dana primitka zahtjeva za plaćanje;

| (c) | odmah poduzeti sljedeće korake:






  i. | pretvoriti sredstva osiguranja opisana u članku 52. stavku 2. točkama (b) i (c) u novac dovoljan za naplatu dospjele svote; |
| --- | --- | --- |

(c)

odmah poduzeti sljedeće korake:

i.

pretvoriti sredstva osiguranja opisana u članku 52. stavku 2. točkama (b) i (c) u novac dovoljan za naplatu dospjele svote;

| ii. | prebaciti založene gotovinske depozite iz članka 52. stavka 2. točke (a) na svoj račun. |
| --- | --- |

ii.

prebaciti založene gotovinske depozite iz članka 52. stavka 2. točke (a) na svoj račun.

Nadležno tijelo može odmah naplatiti sredstva osiguranja bilo kojeg tipa, opisana u članku 52. stavku 1. točki (a), na odgovarajući račun, a da prije ne zatraži od predmetne strane izvršenje plaćanja.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1.,

| (a) | kad je donesena odluka o zapljeni sredstva osiguranja, ali je na uloženu žalbu naknadno odgođena u skladu s nacionalnim propisima, predmetna strana plaća kamate na iznos koji je stvarno zaplijenjen tijekom razdoblja koje počinje 30 dana od dana primitka zahtjeva za plaćanje iz stavka 1. i završava s danom koji prethodi plaćanju stvarno zaplijenjenog iznosa; |
| --- | --- |

(a)

kad je donesena odluka o zapljeni sredstva osiguranja, ali je na uloženu žalbu naknadno odgođena u skladu s nacionalnim propisima, predmetna strana plaća kamate na iznos koji je stvarno zaplijenjen tijekom razdoblja koje počinje 30 dana od dana primitka zahtjeva za plaćanje iz stavka 1. i završava s danom koji prethodi plaćanju stvarno zaplijenjenog iznosa;

| (b) | ako je nakon okončanog žalbenog postupka predmetna strana dužna platiti zaplijenjeni iznos u roku od 30 dana, u svrhu izračuna kamata država članica može uzeti da je plaćanje izvršeno dvadesetog dana nakon dana kad je zatraženo; |
| --- | --- |

(b)

ako je nakon okončanog žalbenog postupka predmetna strana dužna platiti zaplijenjeni iznos u roku od 30 dana, u svrhu izračuna kamata država članica može uzeti da je plaćanje izvršeno dvadesetog dana nakon dana kad je zatraženo;

| (c) | kamatna stopa koja se primjenjuje izračunava se u skladu s nacionalnim pravom, ali ni u kojem slučaju ne smije biti niža od kamatne stope koja se primjenjuje za naplate nacionalnih iznosa; |
| --- | --- |

(c)

kamatna stopa koja se primjenjuje izračunava se u skladu s nacionalnim pravom, ali ni u kojem slučaju ne smije biti niža od kamatne stope koja se primjenjuje za naplate nacionalnih iznosa;

| (d) | agencije za plaćanja odbijaju plaćenu kamatu od rashoda EFJP-a ili EPFRR-a u skladu s Uredbom (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

(d)

agencije za plaćanja odbijaju plaćenu kamatu od rashoda EFJP-a ili EPFRR-a u skladu s Uredbom (EU) 2021/2116;

| (e) | države članice mogu periodično zatražiti povećanje sredstva osiguranja u odnosu na odgovarajuće kamate. |
| --- | --- |

(e)

države članice mogu periodično zatražiti povećanje sredstva osiguranja u odnosu na odgovarajuće kamate.

3.   Kad je sredstvo osiguranja zaplijenjeno, a iznos je već odobren fondovima, a na temelju odluke u žalbenom postupku treba se vratiti izgubljeni iznos u cijelosti ili djelomično, uključujući kamatu po stopi u skladu s nacionalnim propisima, iznos koji je potrebno vratiti isplaćuju fondovi, osim ako se krivnja za povrat iznosa sredstva osiguranja pripisuje nemarnosti ili ozbiljnim greškama administrativnih ili drugih tijela države članice.

Odjeljak 4.

Podaci

Članak 57.

Podaci o zapljeni sredstava osiguranja, vrstama sredstava osiguranja i jamcima

1.   Za svaku godinu države članice dostavljaju Komisiji na raspolaganje ukupan broj i iznos zaplijenjenih sredstava osiguranja, bez obzira na to u kojoj se fazi nalazi postupak utvrđen u članku 56., razlikujući po slučajevima između onih naplaćenih u nacionalne proračune i onih naplaćenih u proračun Unije. Ti se podaci vode u odnosu na sva zaplijenjena sredstva osiguranja za iznose iznad 1 000 EUR i po svakoj odredbi Unije kojom su predviđena ta sredstva osiguranja. Podaci obuhvaćaju iznose izravno plaćene od strane zainteresirane strane i iznose naplaćene oslobađanjem sredstva osiguranja.

2.   Države članice drže na raspolaganju Komisiji popis:

| (a) | vrsta institucija ovlaštenih da djeluju kao jamci i za to utvrđenih uvjeta; |
| --- | --- |

(a)

vrsta institucija ovlaštenih da djeluju kao jamci i za to utvrđenih uvjeta;

| (b) | tipova sredstva osiguranja prihvaćenih prema članku 52. stavku 2. i za to utvrđenih uvjeta. |
| --- | --- |

(b)

tipova sredstva osiguranja prihvaćenih prema članku 52. stavku 2. i za to utvrđenih uvjeta.

POGLAVLJE VI.

Transparentnost

Članak 58.

Oblik i način prikaza

1.   Informacije iz članka 98. Uredbe (EU) 2021/2116 u vezi s člankom 49. stavkom 3. prvim podstavkom točkama (a), (b), (d) i od (f) do (l) Uredbe (EU) 2021/1060 objavljuju se u otvorenim, strojno čitljivim formatima, kao što su CSV ili XLSX, i sadržavaju informacije navedene u Prilogu VIII. ovoj Uredbi, uključujući oznaku operacije, kako je opisano u Prilogu IX. ovoj Uredbi.

2.   Države članice mogu odlučiti ne objaviti informacije iz članka 49. stavka 3. prvog podstavka točaka (f) i (g) Uredbe (EU) 2021/1060 u pogledu vrsta intervencija u obliku izravnih plaćanja iz članka 16. Uredbe (EU) 2021/2115, vrsta intervencija za ruralni razvoj iz članka 69. točaka (b) i (c) Uredbe (EU) 2021/2115 i mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 228/2013 i (EU) br. 229/2013.

3.   Informacije su dostupne putem alata za pretraživanje interneta koji korisniku omogućuje pretraživanje korisnika po imenu, skupini korisnika, općini, primljenim iznosima ili operaciji ili kombinacijom tih kriterija te da izdvoji sve odgovarajuće informacije kao jedinstveni skup podataka.

4.   Ti se podaci pružaju na službenom jeziku ili službenim jezicima države članice i/ili jednom od triju radnih jezika Komisije.

5.   Podaci iz stavka 1. navode se u eurima. Država članica koja nije uvela euro izražava iznose u eurima i u svojoj nacionalnoj valuti koristeći se dvjema zasebnim tablicama u otvorenim, strojno čitljivim formatima.

6.   Devizni tečaj utvrđen u članku 12. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 primjenjuje se na nacionalne valute.

7.   Informacije iz članka 98. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/2116 u vezi s člankom 49. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (e) Uredbe (EU) 2021/1060 objavljuju se u zasebnom dokumentu koji uključuje barem informacije iz Priloga IX. ovoj Uredbi.

Članak 59.

Objava korisnika u slučaju malih iznosa

1.   Ako je iznos potpore koju je korisnik primio u jednoj godini jednak ili manji od 1 250 EUR, taj se korisnik označuje oznakom. Države članice odlučuju o obliku te oznake.

2.   Ako bi zbog ograničenog broja korisnika koji imaju boravište ili su registrirani u određenoj općini podaci o korisnicima iz stavka 1. omogućili prepoznavanje identiteta fizičke osobe kao korisnika, predmetna država članica objavljuje, kao podatak za potrebe članka 49. stavka 3. prvog podstavka točke (l) Uredbe (EU) 2021/1060, sljedeću veću administrativnu jedinicu čiji je dio predmetna općina.

Članak 60.

Datum objave

Podaci iz ovog poglavlja objavljuju se do 31. svibnja svake godine za prethodnu financijsku godinu.

Članak 61.

Podaci o korisnicima

Obavješćivanje korisnika iz članka 98. Uredbe (EU) 2021/2116 provodi se uvrštavanjem odgovarajuće obavijesti u obrazac za podnošenje zahtjeva za primanje potpore iz EFJP-a ili EPFRR-a ili na neki drugi način prilikom prikupljanja podataka.

Članak 62.

Suradnja između Komisije i država članica

1.   Komisija uspostavlja i održava internetsku stranicu Unije u okviru svoje središnje internetske adrese, koje uključuje poveznice na internetske stranice država članica iz članka 98. stavka 4. Uredbe (EU) 2021/2116. Komisija ažurira internetske poveznice u skladu s podacima koje šalju države članice.

2.   Države članice šalju Komisiji internetsku adresu svoje internetske stranice čim je uspostavljena, kao i sve njezine naknadne promjene koje utječu na pristup njihovim internetskim stranicama s internetske stranice Unije.

3.   Države članice imenuju tijelo zaduženo za uspostavu i održavanje internetske stranice. One obavješćuju Komisiju o nazivu i pojedinostima adrese tog tijela.

POGLAVLJE VII.

Podaci za obavješćivanje WTO-a o domaćoj potpori

Članak 63.

Podaci i prijenos podataka

1.   Na dan podnošenja godišnje računovodstvene dokumentacije Komisiji države članice dostavljaju i podatke o iznosima isplaćenima iz nacionalnih izvora za sve rashode koji se odnose na fondove, kako je navedeno u članku 32. stavku 1. točkama (b) i (c).

2.   Podaci koji se dostavljaju u skladu sa stavkom 1. strukturirani su kao i podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 32. stavkom 1. točkama (b) i (c). Te se informacije dostavljaju na temelju predloška koji je Komisija stavila na raspolaganje državama članicama putem informacijskih sustava.

POGLAVLJE VIII.

Završne odredbe

Članak 64.

Stavljanje izvan snage

Provedbena uredba (EU) br. 908/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim:

| (a) | članci od 21. do 24. te članci od 27. do 34. te uredbe nastavljaju se primjenjivati, u pogledu EPFRR-a, u odnosu na rashode korisnika i plaćanja koja je agencija za plaćanja izvršila u okviru provedbe programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 i, u pogledu EPFJ-a, u odnosu na operativne programe odobrene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

članci od 21. do 24. te članci od 27. do 34. te uredbe nastavljaju se primjenjivati, u pogledu EPFRR-a, u odnosu na rashode korisnika i plaćanja koja je agencija za plaćanja izvršila u okviru provedbe programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 i, u pogledu EPFJ-a, u odnosu na operativne programe odobrene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| (b) | članak 59. te uredbe nastavlja se primjenjivati na plaćanja izvršena za financijske godine 2021., 2022. i 2023.; |
| --- | --- |

(b)

članak 59. te uredbe nastavlja se primjenjivati na plaćanja izvršena za financijske godine 2021., 2022. i 2023.;

| (c) | Prilozi II. i III. toj uredbi nastavljaju se primjenjivati za potrebe članka 32. točaka (f) i (g) ove Uredbe. |
| --- | --- |

(c)

Prilozi II. i III. toj uredbi nastavljaju se primjenjivati za potrebe članka 32. točaka (f) i (g) ove Uredbe.

Članak 65.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2023.

Međutim:

| (a) | članci 9., 10. i 11. primjenjuju se na rashode koji su nastali i namjenske prihode koje su države članice primile od 16. listopada 2022.; |
| --- | --- |

(a)

članci 9., 10. i 11. primjenjuju se na rashode koji su nastali i namjenske prihode koje su države članice primile od 16. listopada 2022.;

| (b) | članak 22. stavak 1. drugi podstavak točka (e) primjenjuje se na namjenske prihode za koje je osiguran povrat od 1. siječnja 2026. za programe ruralnog razvoja koje je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013; |
| --- | --- |

(b)

članak 22. stavak 1. drugi podstavak točka (e) primjenjuje se na namjenske prihode za koje je osiguran povrat od 1. siječnja 2026. za programe ruralnog razvoja koje je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013;

| (c) | poglavlje VI. primjenjuje se na plaćanja izvršena od financijske godine 2024. nadalje. |
| --- | --- |

(c)

poglavlje VI. primjenjuje se na plaćanja izvršena od financijske godine 2024. nadalje.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 435, 6.12.2021., str. 187.

1

(2)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 908/2014 оd 6. kolovoza 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanje i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, pravila o kontroli, jamstava i transparentnosti (SL L 255, 28.8.2014., str. 59.).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 od 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura (Vidjeti stranicu 20 ovoga Službenog lista).

4

(5)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.)

8

(9)  Uredba (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 247/2006 (SL L 78, 20.3.2013., str. 23.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u korist manjih egejskih otoka i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1405/2006 (SL L 78, 20.3.2013., str. 41.).

10

(11)  
  SL L 336, 23.12.1994., str. 22.

11

(12)  Uredba (EU) br. 1305/2013. Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

12

(13)  Uredba (EU) br. 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o mjerama informiranja i promocije u vezi s poljoprivrednim proizvodima koje se provode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 3/2008 (SL L 317, 4.11.2014., str. 56.).

13

(14)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 906/2014 od 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu rashoda za javne intervencije (SL L 255, 28.8.2014., str. 1.).

14

(15)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1240 оd 18. svibnja 2016. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na javnu intervenciju i potpore za privatno skladištenje (SL L 206, 30.7.2016., str. 71.).

15

(16)  Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (SL L 347, 20.12.2013., str. 549.).

16

(17)  Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).

17

(18)  Uredba (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o izmjeni uredaba (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda, (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode, (EU) br. 251/2014 o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i (EU) br. 228/2013 o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije (SL L 435, 6.12.2021., str. 262.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 277, 21.10.2005., str. 1.).

19

(20)  Uredba Komisije (EZ) br. 27/2004 od 5. siječnja 2004. o utvrđivanju detaljnih prijelaznih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1257/1999 u vezi s financiranjem putem Komponente jamstva EFSJP-a mjera ruralnog razvoja u Češkoj, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Mađarskoj, Malti, Poljskoj, Sloveniji i Slovačkoj (SL L 5, 9.1.2004., str. 36.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

21

(22)  Uredba Vijeća (EZ) br. 332/2002 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica (SL L 53, 23.2.2002., str. 1.).

22

(23)  Uredba Vijeća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi Mehanizma za europsku financijsku stabilnost (SL L 118, 12.5.2010., str. 1.).

23

(24)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

24

(25)  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

25

---

PRILOG I.

Izjava rukovodstva – agencija za plaćanja iz članka 4.

Ja, ..., ravnatelj agencije za plaćanja ..., predstavljam računovodstvenu dokumentaciju za ovu agenciju za plaćanja za financijsku godinu od 16.10.xx do 15.10.xx + 1.

Na temelju vlastite prosudbe i informacija koje su mi na raspolaganju, uključujući, među ostalim, rezultate rada službe unutarnje revizije, izjavljujem sljedeće:

| — | predočena računovodstvena dokumentacija, prema mojem najboljem saznanju, predstavlja istinit, potpun i točan pregled rashoda i primitaka za prethodno navedenu financijsku godinu. Konkretno, sva meni poznata dugovanja, predujmovi, jamstva i zalihe evidentirani su u računovodstvenoj dokumentaciji te su svi primici prikupljeni u vezi s EFJP-om i EPFRR-om pravilno knjiženi u korist odgovarajućih fondova; |
| --- | --- |

—

predočena računovodstvena dokumentacija, prema mojem najboljem saznanju, predstavlja istinit, potpun i točan pregled rashoda i primitaka za prethodno navedenu financijsku godinu. Konkretno, sva meni poznata dugovanja, predujmovi, jamstva i zalihe evidentirani su u računovodstvenoj dokumentaciji te su svi primici prikupljeni u vezi s EFJP-om i EPFRR-om pravilno knjiženi u korist odgovarajućih fondova;

| — | uspostavio sam sustav kojim se pruža razumno jamstvo:






  i. | da su plaćanja zakonita i pravilna u pogledu mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013 i (EU) br. 1144/2014; |
| --- | --- | --- |

—

uspostavio sam sustav kojim se pruža razumno jamstvo:

i.

da su plaćanja zakonita i pravilna u pogledu mjera utvrđenih u uredbama (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 228/2013, (EU) br. 229/2013 i (EU) br. 1144/2014;

| ii. | da upravljački sustavi iz članka 9. stavka 3. prvog podstavka točke (d) podtočke ii. Uredbe (EU) 2021/2116 funkcioniraju pravilno i osiguravaju usklađenost rashoda s člankom 37. te uredbe; |
| --- | --- |

ii.

da upravljački sustavi iz članka 9. stavka 3. prvog podstavka točke (d) podtočke ii. Uredbe (EU) 2021/2116 funkcioniraju pravilno i osiguravaju usklađenost rashoda s člankom 37. te uredbe;

| iii. | kvalitete i pouzdanosti sustava izvješćivanja i podataka o pokazatelju u pogledu vrsta intervencija iz Uredbe (EU) 2021/2115 te da su rashodi popraćeni odgovarajućim prijavljenim ostvarenjem i da su ostvareni u skladu s primjenjivim upravljačkim sustavima. |
| --- | --- |

iii.

kvalitete i pouzdanosti sustava izvješćivanja i podataka o pokazatelju u pogledu vrsta intervencija iz Uredbe (EU) 2021/2115 te da su rashodi popraćeni odgovarajućim prijavljenim ostvarenjem i da su ostvareni u skladu s primjenjivim upravljačkim sustavima.

Rashodi navedeni u računovodstvenoj dokumentaciji upotrijebljeni su u skladu s njihovom namjenom, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/2116.

Nadalje, potvrđujem da su uspostavljene djelotvorne i razmjerne mjere protiv prijevara na temelju članka 59. Uredbe (EU) 2021/2116 te da se u njima uzimaju u obzir utvrđeni rizici.

Ovo jamstvo, međutim, podliježe sljedećim zadrškama:

Zaključno, potvrđujem da nemam saznanja o bilo kakvim neotkrivenim podacima koji bi mogli naštetiti financijskom interesu Unije.

Potpis

---

PRILOG II.

Izjava rukovodstva – koordinacijsko tijelo iz članka 4.

Ja, ..., ravnatelj koordinacijskog tijela ..., predstavljam godišnje izvješće o uspješnosti za ......... (država članica) za financijsku godinu od 16.10.xx do 15.10.xx + 1.

Na temelju vlastite prosudbe i informacija koje su mi na raspolaganju, uključujući, među ostalim, rezultate rada tijela za ovjeravanje, izjavljujem sljedeće:

| — | godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 i članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115 sastavljeno je u skladu s akreditiranim postupkom i sustavima uspostavljenima u koordinacijskom tijelu i na temelju potvrđenih podataka koje su dostavile agencije za plaćanja (...... popis) u ......... (država članica). |
| --- | --- |

—

godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 54. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 i članka 134. Uredbe (EU) 2021/2115 sastavljeno je u skladu s akreditiranim postupkom i sustavima uspostavljenima u koordinacijskom tijelu i na temelju potvrđenih podataka koje su dostavile agencije za plaćanja (...... popis) u ......... (država članica).

Ovo jamstvo, međutim, podliježe sljedećim zadrškama:

Zaključno, potvrđujem da nemam saznanja o bilo kakvim neotkrivenim podacima koji bi mogli naštetiti financijskom interesu Unije.

Potpis

---

PRILOG III.

Elementi za revizijski trag za financijske instrumente iz članka 7. Stavka 6.

1.

Dokumenti o uspostavljanju financijskog instrumenta, kao što je sporazum o financiranju itd.;

2.

dokumenti kojima se utvrđuju iznosi doprinosa financijskom instrumentu iz svakog strateškog plana u okviru ZPP-a i u okviru svake vrste intervencije, rashodi koji su prihvatljivi na temelju strateškog plana u okviru ZPP-a te kamate i drugi dobici koji proizlaze iz potpore iz EPFRR-a i ponovne uporabe sredstava koja se mogu pripisati EPFRR-u u skladu s člancima 60. i 62. Uredbe (EU) 2021/1060;

3.

dokumenti o funkcioniranju financijskog instrumenta, uključujući one koji se odnose na praćenje, izvješćivanje i kontrolu;

4.

dokumenti koji se odnose na izlazak doprinosa strateškog plana u okviru ZPP-a i likvidaciju financijskog instrumenta;

5.

dokumenti o troškovima i naknadama za upravljanje;

6.

obrasci zahtjeva, ili jednakovrijedni dokumenti, koje predaju krajnji primatelji zajedno s popratnim dokumentima koji uključuju poslovne planove i, ako je relevantno, prethodnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju;

7.

kontrolni popisi i izvješća tijela koja provode financijski instrument;

8.

izjave u vezi s de minimis potporom, ako je primjenjivo;

9.

sporazumi koji su potpisani u vezi s potporom koju pružaju financijski instrumenti, uključujući onu za vlasnički kapital, zajmove, jamstva ili ostale oblike ulaganja koja se pruža krajnjim primateljima;

10.

dokaz da će se potpora pružena putem financijskog instrumenta upotrijebiti namjenski;

11.

evidencije o financijskim tokovima između agencije za plaćanja i financijskog instrumenta te u okviru financijskog instrumenta na svim razinama do krajnjih primatelja, a za jamstva dokaz da su temeljni zajmovi isplaćeni;

12.

posebna evidencija ili računovodstveni kodovi za plaćen doprinos strateškog plana u okviru ZPP-a ili jamstvo koje je financijskim instrumentom odobreno u korist krajnjeg primatelja.

---

PRILOG IV.

Predložak godišnjeg revizorskog izvješća o financijskim instrumentima iz članka 7. Stavka 7.

1.   Uvod

| 1.1. | Utvrđivanje vanjskog revizorskog društva koje je bilo uključeno u izradu izvješća. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Referentno razdoblje (od 16. listopada godine N-1 do 15. listopada godine N). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Identifikacija financijskih instrumenata/mandata i strateških planova u okviru ZPP-a obuhvaćenih revizorskim izvješćem. Utvrđivanje sporazuma o financiranju na koji se izvješće odnosi („Sporazum o financiranju”). |
| --- | --- |

1.3.

2.   Revizija sustava unutarnje kontrole koje primjenjuju EIB/EIF ili druge međunarodne financijske institucije

Rezultati vanjske revizije sustava unutarnje kontrole EIB-a ili drugih međunarodnih financijskih institucija u kojima je država članica dioničar, kojom se ocjenjuje ustroj i djelotvornost tog sustava unutarnje kontrole i kojom su obuhvaćeni barem sljedeći elementi:

| 2.1. | Postupak prihvaćanja mandata. |
| --- | --- |

2.1.

Postupak prihvaćanja mandata.

| 2.2. | Postupak ocjenjivanja i odabira financijskih posrednika: formalna procjena i procjena kvalitete. |
| --- | --- |

2.2.

Postupak ocjenjivanja i odabira financijskih posrednika: formalna procjena i procjena kvalitete.

| 2.3. | Postupak odobravanja transakcija s financijskim posrednicima i potpisivanje relevantnih sporazuma o financiranju. |
| --- | --- |

2.3.

Postupak odobravanja transakcija s financijskim posrednicima i potpisivanje relevantnih sporazuma o financiranju.

| 2.4. | Postupci za praćenje financijskih posrednika koji se odnose na sljedeće:






  2.4.1. | izvješća financijskih posrednika; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Postupci za praćenje financijskih posrednika koji se odnose na sljedeće:

2.4.1.

izvješća financijskih posrednika;

| 2.4.2. | vođenje evidencije; |
| --- | --- |

2.4.2.

vođenje evidencije;

| 2.4.3. | isplate krajnjim primateljima; |
| --- | --- |

2.4.3.

isplate krajnjim primateljima;

| 2.4.4. | prihvatljivost potpore krajnjim primateljima; |
| --- | --- |

2.4.4.

prihvatljivost potpore krajnjim primateljima;

| 2.4.5. | naknade za upravljanje i troškove koje naplaćuju financijski posrednici; |
| --- | --- |

2.4.5.

naknade za upravljanje i troškove koje naplaćuju financijski posrednici;

| 2.4.6. | zahtjeve u pogledu vidljivosti, transparentnosti i komunikacije; |
| --- | --- |

2.4.6.

zahtjeve u pogledu vidljivosti, transparentnosti i komunikacije;

| 2.4.7. | provedbu državne potpore i zahtjeve povezane sa zbrajanjem potpora od strane financijskih posrednika; |
| --- | --- |

2.4.7.

provedbu državne potpore i zahtjeve povezane sa zbrajanjem potpora od strane financijskih posrednika;

| 2.4.8. | različito postupanje prema ulagateljima, prema potrebi; |
| --- | --- |

2.4.8.

različito postupanje prema ulagateljima, prema potrebi;

| 2.4.9. | usklađenost s primjenjivim pravom Unije koje se odnosi na pranje novca, financiranje terorizma, izbjegavanje plaćanja poreza, poreznu prijevaru ili utaju poreza. |
| --- | --- |

2.4.9.

usklađenost s primjenjivim pravom Unije koje se odnosi na pranje novca, financiranje terorizma, izbjegavanje plaćanja poreza, poreznu prijevaru ili utaju poreza.

| 2.5. | Sustavi za obradu uplata agencija za plaćanja. |
| --- | --- |

2.5.

Sustavi za obradu uplata agencija za plaćanja.

| 2.6. | Sustavi za izračun i plaćanje iznosa povezanih s troškovima i naknadama za upravljanje |
| --- | --- |

2.6.

Sustavi za izračun i plaćanje iznosa povezanih s troškovima i naknadama za upravljanje

| 2.7. | Sustavi za obradu plaćanja financijskim posrednicima. |
| --- | --- |

2.7.

Sustavi za obradu plaćanja financijskim posrednicima.

| 2.8. | Sustavi za obradu kamate i drugih dobitaka koji proizlaze iz potpore koja se financijskim instrumentima dodijeli na temelju strateških planova u okviru ZPP-a. |
| --- | --- |

2.8.

Sustavi za obradu kamate i drugih dobitaka koji proizlaze iz potpore koja se financijskim instrumentima dodijeli na temelju strateških planova u okviru ZPP-a.

| 2.9. | Za godišnje revizorsko izvješće koje se odnosi na završnu obračunsku godinu, osim informacija iz točaka od 2.1. do 2.8., dostavljaju se informacije o sljedećim elementima:






  2.9.1. | različitom postupanju prema ulagateljima; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Za godišnje revizorsko izvješće koje se odnosi na završnu obračunsku godinu, osim informacija iz točaka od 2.1. do 2.8., dostavljaju se informacije o sljedećim elementima:

2.9.1.

različitom postupanju prema ulagateljima;

| 2.9.2. | ostvarenom faktoru multiplikacije u usporedbi s dogovorenim faktorom multiplikacije iz sporazumâ o jamstvu za financijske instrumente kojima se pružaju jamstva; |
| --- | --- |

2.9.2.

ostvarenom faktoru multiplikacije u usporedbi s dogovorenim faktorom multiplikacije iz sporazumâ o jamstvu za financijske instrumente kojima se pružaju jamstva;

| 2.9.3. | upotrebi kamata i drugih dobitaka koji se mogu pripisati potpori na temelju strateškog plana u okviru ZPP-a isplaćenoj financijskim instrumentima u skladu s člankom 60. Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

2.9.3.

upotrebi kamata i drugih dobitaka koji se mogu pripisati potpori na temelju strateškog plana u okviru ZPP-a isplaćenoj financijskim instrumentima u skladu s člankom 60. Uredbe (EU) 2021/1060;

| 2.9.4. | upotrebi sredstava vraćenih financijskim instrumentima, koja se mogu pripisati potpori iz EPFRR-a, do kraja razdoblja prihvatljivosti, i mehanizmima uspostavljenima za upotrebu tih sredstava nakon završetka razdoblja prihvatljivosti u skladu s člankom 62. Uredbe (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

2.9.4.

upotrebi sredstava vraćenih financijskim instrumentima, koja se mogu pripisati potpori iz EPFRR-a, do kraja razdoblja prihvatljivosti, i mehanizmima uspostavljenima za upotrebu tih sredstava nakon završetka razdoblja prihvatljivosti u skladu s člankom 62. Uredbe (EU) 2021/1060.

Za točke 2.1., 2.2. i 2.3., nakon podnošenja prvog godišnjeg revizorskog izvješća potrebno je dostaviti samo informacije o ažuriranjima ili izmjenama uspostavljenih postupaka ili mehanizama.

3.   Zaključci revizije

| 3.1. | Zaključak o tome može li vanjsko revizorsko društvo pružiti razumno jamstvo u pogledu ustroja i djelotvornosti sustava unutarnje kontrole koji je uspostavio EIB ili druge međunarodne financijske institucije u kojima je država članica dioničar, u skladu s primjenjivim pravilima, po elementima iz odjeljka 2. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nalazi i preporuke proizišli iz provedene revizije.
  Točke 3.1. i 3.2. temelje se na rezultatima revizije iz odjeljka 2. i, ako je relevantno, uzimaju u obzir rezultate drugih revizija na nacionalnoj razini ili na razini Unije provedenih u odnosu na isto tijelo koje provodi financijske instrumente i/ili u odnosu na isti mandat za financijske instrumente. |
| --- | --- |

3.2.

Točke 3.1. i 3.2. temelje se na rezultatima revizije iz odjeljka 2. i, ako je relevantno, uzimaju u obzir rezultate drugih revizija na nacionalnoj razini ili na razini Unije provedenih u odnosu na isto tijelo koje provodi financijske instrumente i/ili u odnosu na isti mandat za financijske instrumente.

---

PRILOG V.

Predložak tablice iz članka 32. Stavka 1. Točke (f) o nepravilnostima

Podaci iz članka 32. stavka 1. točke (f) dostavljaju se za svaku agenciju za plaćanja s pomoću sljedeće tablice:

| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Agencija za plaćanja | Fond | Valuta | Stanje 15. listopada godine N-1 | Ukupno „novi predmeti” (financijska godina N) | Ukupno „ispravci (financijska godina N) | Ukupno „kamate” (financijska godina N) | Ukupno „povrati” (financijska godina N) | Ukupno „iznosi čiji se povrat ne može osigurati” (godina N) | Iznos čiji je povrat u tijeku (stanje 15. listopada godine N) |

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

Agencija za plaćanja

Fond

Valuta

Stanje 15. listopada godine N-1

Ukupno „novi predmeti” (financijska godina N)

Ukupno „ispravci (financijska godina N)

Ukupno „kamate” (financijska godina N)

Ukupno „povrati” (financijska godina N)

Ukupno „iznosi čiji se povrat ne može osigurati” (godina N)

Iznos čiji je povrat u tijeku (stanje 15. listopada godine N)

---

PRILOG VI.

Plan kontrola za kontrole iz članka 80. Stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2116 i članka 48. ove Uredbe

PREDLOŽENI PLAN KONTROLA ZA RAZDOBLJE KONTROLA ...

Dio 1.   Postupci i analiza rizika

1.1.   Postupak odabira

Dostavlja se opis postupka koji se primjenjuje pri odabiru poduzeća u kojima će se provesti kontrola.

Nadalje, jasno se navodi primjena analize rizika i je li takav postupak dopunjen nasumičnim i/ili ručnim odabirom.

Osim toga, dostavlja se objašnjenje o tome kako će se u odabiru poduzeća obuhvatiti različiti sektori/mjere i regije.

1.2.   Čimbenici rizika, vrijednosti rizika i ponderiranje koje treba primijeniti

Ako se primjenjuje analiza rizika, dostavljaju se informacije o svim čimbenicima rizika koji se uzimaju u obzir te moguće vrijednosti koje se kasnije pripisuju tim čimbenicima rizika. Te se informacije dostavljaju u tablicama navedenima u nastavku.

Prema potrebi, dostavlja se opis postupka koji se primjenjuje za ponderiranje čimbenika rizika.

| Čimbenici rizika i vrijednosti rizika koji se primjenjuju na sve sektore/mjere za koje se provodi analiza rizika | Ponderiranje čimbenika rizika |
| --- | --- |
| Čimbenici rizika | Vrijednosti rizika |
| Opis | Vrijednosti |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Čimbenici rizika i vrijednosti rizika koji se primjenjuju na sve sektore/mjere za koje se provodi analiza rizika

Ponderiranje čimbenika rizika

Čimbenici rizika

Vrijednosti rizika

Opis

Vrijednosti

| Posebni čimbenici rizika i vrijednosti rizika koji se primjenjuju na ... (sektor/mjera) | Ponderiranje čimbenika rizika |
| --- | --- |
| Čimbenici rizika | Vrijednosti rizika |
| Opis | Vrijednosti |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Posebni čimbenici rizika i vrijednosti rizika koji se primjenjuju na ... (sektor/mjera)

Ponderiranje čimbenika rizika

Čimbenici rizika

Vrijednosti rizika

Opis

Vrijednosti

Ako je primjenjivo, dodaju se dodatna polja za čimbenike rizika i vrijednosti rizika za sektor/mjere.

1.3.   Rezultati postupka odabira

Dostavljaju se informacije o tome kako su rezultati analize rizika i doneseni postupci doveli do odabira poduzeća u konačnom planu kontrola.

Treba jasno navesti sektore/mjere koji su isključeni te opisati razloge za njihovo isključenje.

Dostavljaju se razlozi za odabir poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili manje od 40 000 EUR.

Dio 2.   Plan kontrola

2.1.   Pregled odabira

| Izračunavanje najmanjeg broja poduzeća: |
| --- |
| (A) | Broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili više od 150 000  EUR za financijsku godinu EFJP-a ... |

Izračunavanje najmanjeg broja poduzeća:

(A)

Broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili više od 150 000  EUR za financijsku godinu EFJP-a ...

| (B) | Najmanji broj (1/2 od A). |
| --- | --- |

(B)

Najmanji broj (1/2 od A).

Populacija iz koje se vršio odabir:

| (C) | Ukupan broj |
| --- | --- |

(C)

Ukupan broj

| (D) | Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili više od 350 000  EUR |
| --- | --- |

(D)

Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili više od 350 000  EUR

| (E) | Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili najviše 350 000  EUR, ali ne manje od 40 000  EUR |
| --- | --- |

(E)

Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili najviše 350 000  EUR, ali ne manje od 40 000  EUR

| (F) | Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili manje od 40 000  EUR |
| --- | --- |

(F)

Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili manje od 40 000  EUR

Poduzeća za koja se predlaže provođenje kontrole:

| (G) | Ukupan broj |
| --- | --- |

(G)

Ukupan broj

| (H) | Ukupan broj na temelju analize rizika* |
| --- | --- |

(H)

Ukupan broj na temelju analize rizika*

| (I) | Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili više od 350 000  EUR |
| --- | --- |

(I)

Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili više od 350 000  EUR

| (J) | Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili najviše 350 000  EUR, ali ne manje od 40 000  EUR |
| --- | --- |

(J)

Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili najviše 350 000  EUR, ali ne manje od 40 000  EUR

| (K) | Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili manje od 40 000  EUR |
| --- | --- |

(K)

Ukupan broj poduzeća čiji su primici ili plaćanja, ili njihov zbroj, iznosili manje od 40 000  EUR

Napomena uz tablicu:

| * | Ovom kategorijom obuhvaćena su samo poduzeća koja su odabrana analizom rizika, a nisu obuhvaćena poduzeća koja su nasumično i/ili ručno dodana u plan kontrola i nisu predmet analize rizika. |
| --- | --- |

*

Ovom kategorijom obuhvaćena su samo poduzeća koja su odabrana analizom rizika, a nisu obuhvaćena poduzeća koja su nasumično i/ili ručno dodana u plan kontrola i nisu predmet analize rizika.

2.2.   Odabir poduzeća za koja se predlaže provođenje kontrole

| (A) | Broj proračunske stavke EFJP-a |
| --- | --- |

(A)

Broj proračunske stavke EFJP-a

| (B) | Proračunski članak EFJP-a |
| --- | --- |

(B)

Proračunski članak EFJP-a

| (C) | Ukupni rashodi po naslovima proračuna EFJP-a (u EUR) |
| --- | --- |

(C)

Ukupni rashodi po naslovima proračuna EFJP-a (u EUR)

| (D) | Ukupni rashodi po naslovima proračuna EFJP-a koji se odnose na poduzeća čiji su primici ili isplate, ili njihov zbroj, iznosili više od 40 000  EUR (u EUR) |
| --- | --- |

(D)

Ukupni rashodi po naslovima proračuna EFJP-a koji se odnose na poduzeća čiji su primici ili isplate, ili njihov zbroj, iznosili više od 40 000  EUR (u EUR)

| (E) | Ukupni rashodi po naslovima proračuna EFJP-a koji se odnose na poduzeća obuhvaćena planom kontrola (u EUR) |
| --- | --- |

(E)

Ukupni rashodi po naslovima proračuna EFJP-a koji se odnose na poduzeća obuhvaćena planom kontrola (u EUR)

| (F) | Broj poduzeća po naslovima proračuna EFJP-a koja su obuhvaćena planom kontrola |
| --- | --- |

(F)

Broj poduzeća po naslovima proračuna EFJP-a koja su obuhvaćena planom kontrola

Ukupno:

Napomena uz tablicu:

Prema potrebi, u tablicu se dodaju dodatni redci.

---

PRILOG VII.

Izvješće o kontrolama iz članka 80. Stavka 2. Točke (b) Uredbe (EU) 2021/2116 i članka 48. ove Uredbe

IZVJEŠĆE ZA RAZDOBLJE KONTROLA ...

1.   Pregled kontrola

| (A) | Ukupan broj poduzeća za koja se kontrola treba provesti: |
| --- | --- |

(A)

Ukupan broj poduzeća za koja se kontrola treba provesti:

| (B) | Ukupan broj poduzeća za koja je kontrola provedena: |
| --- | --- |

(B)

Ukupan broj poduzeća za koja je kontrola provedena:

| (C) | Ukupan broj poduzeća za koja je kontrola u tijeku: |
| --- | --- |

(C)

Ukupan broj poduzeća za koja je kontrola u tijeku:

| (D) | Ukupan broj poduzeća za koja kontrola još nije provedena: |
| --- | --- |

(D)

Ukupan broj poduzeća za koja kontrola još nije provedena:

2.   Pregled kontrola (po proračunskom članku ili broju stavke)

| (A) | Broj proračunske stavke EFJP-a |
| --- | --- |

(A)

Broj proračunske stavke EFJP-a

| (B) | Proračunski članak EFJP-a |
| --- | --- |

(B)

Proračunski članak EFJP-a

| (C) | Ukupni rashodi koji se odnose na poduzeća odabrana za kontrolu ...
  (EUR) (C = E + F+ G) |
| --- | --- |

(C)

Ukupni rashodi koji se odnose na poduzeća odabrana za kontrolu ...

(EUR) (C = E + F+ G)

Poduzeća za koja je provedena kontrola

| (F) | Poduzeća za koja je kontrola u tijeku – ukupni rashodi koji se odnose na ta poduzeća
  (u EUR) |
| --- | --- |

(F)

Poduzeća za koja je kontrola u tijeku – ukupni rashodi koji se odnose na ta poduzeća

(u EUR)

| (G) | Poduzeća za koja kontrola nije provedena – ukupni rashodi koji se odnose na ta poduzeća
  (u EUR) |
| --- | --- |

(G)

Poduzeća za koja kontrola nije provedena – ukupni rashodi koji se odnose na ta poduzeća

(u EUR)

| (D) | Stvarno kontrolirani rashodi
  (u EUR)* |
| --- | --- |

(D)

Stvarno kontrolirani rashodi

(u EUR)*

| (E) | Ukupni rashodi koji se odnose na ta poduzeća
  (u EUR) |
| --- | --- |

(E)

Ukupni rashodi koji se odnose na ta poduzeća

(u EUR)

Ukupno:

Napomene uz tablicu:

| * | Odnosi se samo na rashode stvarno kontroliranih računa (koji su odabrani za provjeru i/ili unakrsno provjereni). |
| --- | --- |

*

Odnosi se samo na rashode stvarno kontroliranih računa (koji su odabrani za provjeru i/ili unakrsno provjereni).

Prema potrebi, u tablicu se dodaju dodatni redci.

3.   Moguće utvrđene nepravilnosti

| (A) | Proračunski članak EFJP-a |
| --- | --- |

(A)

Proračunski članak EFJP-a

| (B) | Broj proračunske stavke EFJP-a |
| --- | --- |

(B)

Broj proračunske stavke EFJP-a

| (C) | Referentni broj predmetnog poduzeća |
| --- | --- |

(C)

Referentni broj predmetnog poduzeća

| (D) | Opis i vrsta svake moguće utvrđene nepravilnosti |
| --- | --- |

(D)

Opis i vrsta svake moguće utvrđene nepravilnosti

| (E) | Broj utvrđenih mogućih nepravilnosti |
| --- | --- |

(E)

Broj utvrđenih mogućih nepravilnosti

| (F) | Procijenjena vrijednost mogućih nepravilnosti |
| --- | --- |

(F)

Procijenjena vrijednost mogućih nepravilnosti

| (G) | Referentni broj ili brojevi OLAF-a (brojevi obavijesti IMS) |
| --- | --- |

(G)

Referentni broj ili brojevi OLAF-a (brojevi obavijesti IMS)

| (H) | Razdoblje kontrola tijekom kojeg je kontrola planirana* |
| --- | --- |

(H)

Razdoblje kontrola tijekom kojeg je kontrola planirana*

Ukupno:

Napomene uz tablicu:

| * | Za prethodna razdoblja kontrola navode se samo one kontrole koje nisu obuhvaćene prethodnim izvješćima. |
| --- | --- |

*

Za prethodna razdoblja kontrola navode se samo one kontrole koje nisu obuhvaćene prethodnim izvješćima.

Svako poduzeće s nepravilnostima trebalo bi navesti u zasebnom retku.

Prema potrebi, u tablicu se dodaju dodatni redci.

4.   Provedba kontrola iz prethodnih planova kontrola.

| Provedba kontrola iz prethodnih planova kontrola | (A) | Broj poduzeća |
| --- | --- | --- |

Provedba kontrola iz prethodnih planova kontrola

(A)

Broj poduzeća

| (B) | Predmetni rashodi |
| --- | --- |

(B)

Predmetni rashodi

| (C) | Stvarno kontrolirani rashodi u vezi s poduzećima* |
| --- | --- |

(C)

Stvarno kontrolirani rashodi u vezi s poduzećima*

| 4.1. | Poduzeća za koja je u prethodnom izvješću navedeno da su kontrole u tijeku (4.1. = 4.2. + 4.3.) |
| --- | --- |

4.1.

Poduzeća za koja je u prethodnom izvješću navedeno da su kontrole u tijeku (4.1. = 4.2. + 4.3.)

x

| 4.2. | Poduzeća iz 4.1. za koja su kontrole završene |
| --- | --- |

4.2.

Poduzeća iz 4.1. za koja su kontrole završene

| 4.3. | Poduzeća iz 4.1. za koja su kontrole tijeku |
| --- | --- |

4.3.

Poduzeća iz 4.1. za koja su kontrole tijeku

x

| 4.4. | Poduzeća za koja je u prethodnom izvješću navedeno da kontrole nisu započele (4.4. = 4.5. + 4.6. + 4.7.) |
| --- | --- |

4.4.

Poduzeća za koja je u prethodnom izvješću navedeno da kontrole nisu započele (4.4. = 4.5. + 4.6. + 4.7.)

x

| 4.5. | Poduzeća iz 4.4. za koja su kontrole završene |
| --- | --- |

4.5.

Poduzeća iz 4.4. za koja su kontrole završene

| 4.6. | Poduzeća iz 4.4. za koja su kontrole tijeku |
| --- | --- |

4.6.

Poduzeća iz 4.4. za koja su kontrole tijeku

x

| 4.7. | Poduzeća iz 4.4. za koja kontrole nisu započele |
| --- | --- |

4.7.

Poduzeća iz 4.4. za koja kontrole nisu započele

x

Napomene uz tablicu:

| * | Odnosi se samo na rashode stvarno kontroliranih računa (koji su odabrani za provjeru i/ili unakrsno provjereni). |
| --- | --- |

*

Odnosi se samo na rashode stvarno kontroliranih računa (koji su odabrani za provjeru i/ili unakrsno provjereni).

5.   Uzajamna pomoć

Dostavlja se sažetak zahtjeva za uzajamnu pomoć koji su podneseni i primljeni u skladu s glavom IV. poglavljem III. Uredbe (EU) 2021/2116.

Informacije o poslanim zahtjevima i primljenim odgovorima navode se u tablicama navedenima u nastavku:

| (A) | Država članica kojoj je poslan zahtjev |
| --- | --- |

(A)

Država članica kojoj je poslan zahtjev

| (B) | Datum zahtjeva |
| --- | --- |

(B)

Datum zahtjeva

| (C) | Datum odgovora i sažetak rezultata |
| --- | --- |

(C)

Datum odgovora i sažetak rezultata

Napomena uz tablicu:

Prema potrebi, u tablicu se dodaju dodatni redci.

6.   Sredstva

Dostavlja se broj osoblja dodijeljenog za obavljanje kontrola, iskazan kao osoba/godine i raščlanjen po kontrolnim tijelima, a prema potrebi i po regijama.

7.   Poteškoće i prijedlozi za poboljšanje

Dostavljaju se podaci o svim poteškoćama do kojih je došlo u primjeni glave IV. poglavlja III. Uredbe (EU) 2021/2116 te o poduzetim mjerama ili prijedlozima za njihovo uklanjanje.

Prema potrebi, dostavljaju se prijedlozi za poboljšanje primjene glave IV. poglavlja III. Uredbe (EU) 2021/2116.

---

PRILOG VIII.

Informacije za potrebe transparentnosti u skladu s člankom 58.

| Ime korisnika/pravnog subjekta/udruženja | Prezime korisnika | Ako pripada grupi, naziv matičnog društva i identifikacijski broj za PDV ili porezni identifikacijski broj | Općina | Oznaka mjere/vrste intervencije/sektora kako je utvrđeno u Prilogu IX. | Specifični cilj (1) | Datum početka (2) | Datum završetka (3) | Iznos po operaciji u okviru EFJP-a | Ukupni iznos EFJP-a za tog korisnika | Iznos po operaciji u okviru EPFRR-a | Ukupni iznos EPFRR-a za tog korisnika | Iznos po operaciji u okviru sufinanciranja | Ukupni iznos sufinanciranja za tog korisnika | Ukupni iznosi EPFRR-a i sufinanciranja | Ukupni iznos EU-a za tog korisnika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | 50 | | 70 | | 40 | 110 | 120 |
| | | | | oznaka A | | | | 20 | | | | | | | |
| | | | | oznaka B | | | | | | 40 | | 25 | | | |
| | | | | oznaka C | | | | 30 | | | | | | | |
| | | | | oznaka D | | | | | | 30 | | 15 | | | |

Ime korisnika/pravnog subjekta/udruženja

Prezime korisnika

Ako pripada grupi, naziv matičnog društva i identifikacijski broj za PDV ili porezni identifikacijski broj

Općina

Oznaka mjere/vrste intervencije/sektora kako je utvrđeno u Prilogu IX.

Specifični cilj (1)

Datum početka (2)

Datum završetka (3)

Iznos po operaciji u okviru EFJP-a

Ukupni iznos EFJP-a za tog korisnika

Iznos po operaciji u okviru EPFRR-a

Ukupni iznos EPFRR-a za tog korisnika

Iznos po operaciji u okviru sufinanciranja

Ukupni iznos sufinanciranja za tog korisnika

Ukupni iznosi EPFRR-a i sufinanciranja

Ukupni iznos EU-a za tog korisnika

50

70

40

110

120

oznaka A

20

oznaka B

40

25

oznaka C

30

oznaka D

30

15

---

(1)  Specifični cilj operacije mora odgovarati jednom ili više ciljeva utvrđenih u relevantnom zakonodavstvu Unije kojim se uređuje predmetna operacija, kako je opisano u Prilogu IX. Konkretno, specifični cilj operacije u okviru Uredbe (EU) 2021/2115mora odgovarati specifičnim ciljevima utvrđenima u njezinu članku 6. i biti u skladu s planom u okviru ZPP-a države članice. Nadalje, specifični ciljevi operacije u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013, Uredbom (EU) br. 1307/2013 i Uredbom (EU) br. 1308/2013 moraju odgovarati ciljevima utvrđenima u članku 110. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013 (daljnje smjernice države članice mogu pronaći u dokumentu Technical Handbook on the Monitoring and Evaluation Framework of the Common Agricultural Policy 2014 – 2020 – Tehnički priručnik za okvir za praćenje i evaluaciju zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje 2014.–2020.).

(2)  Informacije o datumu početka i datumu završetka vrsta intervencija u obliku izravnih plaćanja, vrsta intervencija u području ruralnog razvoja, intervencija koje se odnose na prirodna ili druga ograničenja specifična za određeno područje i na nepovoljni položaj specifičan za određeno područje koji proizlazi iz određenih obveznih zahtjeva te mjera na temelju Uredbe (EU) br. 228/2013 i Uredbe (EU) br. 229/2013 nisu relevantne jer su te mjere i vrste interventnih operacija godišnje.

(3)  Informacije o datumu početka i datumu završetka vrsta intervencija u obliku izravnih plaćanja, vrsta intervencija u području ruralnog razvoja, intervencija koje se odnose na prirodna ili druga ograničenja specifična za određeno područje i na nepovoljni položaj specifičan za određeno područje koji proizlazi iz određenih obveznih zahtjeva te mjera na temelju Uredbe (EU) br. 228/2013 i Uredbe (EU) br. 229/2013 nisu relevantne jer su te mjere i vrste interventnih operacija godišnje.

---

PRILOG IX.

Mjera/vrsta intervencije/sektora iz članka 58.

| Oznaka mjere/vrste intervencije/sektora | Naziv mjere/vrste intervencije/sektora | Svrha mjere/vrste intervencije/sektora |
| --- | --- | --- |
| | Operacije u obliku vrsta intervencija za izravna plaćanja iz članka 16. Uredbe (EU) 2021/2115. | |
| | 1. | Proizvodno nevezana potpora dohotku |

Oznaka mjere/vrste intervencije/sektora

Naziv mjere/vrste intervencije/sektora

Svrha mjere/vrste intervencije/sektora

Operacije u obliku vrsta intervencija za izravna plaćanja iz članka 16. Uredbe (EU) 2021/2115.

1.

I.1.

Osnovna potpora dohotku za održivost;

Osnovna potpora dohotku je plaćanje po površini koje nije povezano s proizvodnjom. Cilj je poticanje održivog prihoda i otpornosti poljoprivrednih gospodarstava u cijeloj Uniji kako bi se poboljšala sigurnost opskrbe hranom.

I.2.

Dodatna preraspodijeljena potpora dohotku za održivost;

Dodatna preraspodijeljena potpora dohotku za održivost je plaćanje po površini koje nije povezano s proizvodnjom. Cilj je poboljšati raspodjelu izravnih plaćanja preraspodjelom potpore s većih na manja ili srednja poljoprivredna gospodarstva.

I.3.

Dodatna potpora dohotku za mlade poljoprivrednike;

Dodatna potpora dohotku za mlade poljoprivrednike je plaćanje koje nije povezano s proizvodnjom i kojim se pruža veća potpora dohotku mladim poljoprivrednicima koji su prvi put osnovali poljoprivredno gospodarstvo. Cilj je modernizirati poljoprivredni sektor privlačenjem mladih i poboljšanjem njihova poslovnog razvoja.

I.4.

Sheme za klimu i okoliš.

Sheme za ekologiju su plaćanje koje nije povezano s proizvodnjom. Cilj je usmjeriti potporu dohotku na poljoprivredne prakse korisne za okoliš, klimu i dobrobit životinja.

I.5.

Plaćanja za male poljoprivrednike

Plaćanja za male poljoprivrednike nisu povezana s proizvodnjom i zamjenjuju sva ostala izravna plaćanja za predmetne korisnike. Svrha plaćanja za male poljoprivrednike je promicanje uravnoteženije raspodjele potpore i smanjenje administrativnog opterećenja za korisnike malih iznosa i upravljačka tijela.

| 2. | Proizvodno vezana izravna plaćanja |
| --- | --- |

2.

I.6.

Proizvodno vezana potpora dohotku;

Proizvodno vezana potpora dohotku obuhvaća plaćanja po hektaru ili grlu stoke povezana s određenom proizvodnjom. Cilj je poboljšati konkurentnost, održivost i/ili kvalitetu određenih sektora i proizvoda koji su posebno važni iz socijalnih, gospodarskih ili okolišnih razloga, a suočavaju se s određenim poteškoćama.

I.7.

Posebno plaćanje za pamuk

Posebno plaćanje za pamuk je proizvodno vezano plaćanje koje se dodjeljuje po hektaru prihvatljive površine na kojoj se uzgaja pamuk. Za države članice proizvođače pamuka to je obvezan program za potporu proizvodnji pamuka u regijama u kojima je to važno za poljoprivredno gospodarstvo.

Mjere iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 1307/2013

II.1.

Program osnovnih plaćanja (glava III. poglavlje 1. odjeljci 1., 2., 3. i 5.)

Program osnovnih plaćanja je plaćanje po površini koje nije vezano uz proizvodnju i provodi se na temelju pravâ na plaćanje dodijeljenih poljoprivrednicima. Cilj je pružanje potpore dohotku poljoprivrednika koji je u prosjeku znatno manji od prosječnog dohotka u ostatku gospodarstva.

II.2.

Program jedinstvenih plaćanja po površini (članak 36.)

Program jedinstvenih plaćanja po površini je proizvodno nevezano plaćanje po površini koje se isplaćuje za prihvatljive hektare koje poljoprivrednik prijavi. Cilj je pružanje potpore dohotku poljoprivrednika koji je u prosjeku znatno manji od prosječnog dohotka u ostatku gospodarstva.

II.3.

Preraspodjela plaćanja (glava III. poglavlje 2.)

Preraspodjela plaćanja je proizvodno nevezano plaćanje po površini. Cilj je podržati manja poljoprivredna gospodarstva pružanjem dodatne potpore za prve hektare koje prijave u sklopu osnovnog plaćanja.

II.4.

Plaćanje za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš (glava III. poglavlje 3.)

Zeleno plaćanje je proizvodno nevezano plaćanje po površini koje se isplaćuje po hektaru. Cilj je podupirati tri poljoprivredne prakse u korist klime i okoliša: raznolikost usjeva, održavanje trajnih travnjaka i postojanje ekološki značajne površine na poljoprivrednoj površini.

II.5.

Plaćanje za područja s prirodnim ograničenjima (glava III. poglavlje 4.)

Plaćanje za područja s prirodnim ograničenjima je proizvodno nevezano plaćanje po površini koje se dodjeljuje povrh osnovnog plaćanja poljoprivrednicima. Cilj je pružiti potporu poljoprivrednicima koji se nalaze na područjima s prirodnim ograničenjima.

II.6.

Plaćanje za mlade poljoprivrednike (glava III. poglavlje 5.)

Plaćanje za mlade poljoprivrednike je plaćanje koje nije povezano s proizvodnjom i kojim se pruža veća potpora dohotku mladim poljoprivrednicima koji su nedavno prvi put osnovali poljoprivredno gospodarstvo. Cilj je promicati stvaranje i razvoj novih ekonomskih djelatnosti u poljoprivrednom sektoru, što je ključno za konkurentnost poljoprivrednog sektora u Uniji.

II.7.

Dobrovoljna proizvodno vezana potpora (glava IV. poglavlje 1.)

Dobrovoljna proizvodno vezana potpora obuhvaća plaćanja po hektaru ili grlu stoke povezana s određenom proizvodnjom. Cilj je poboljšati konkurentnost i održivost sektora koji su posebno važni iz ekonomskih, društvenih ili okolišnih razloga, a suočavaju se s određenim poteškoćama.

II.8.

Posebno plaćanje za pamuk (glava IV. poglavlje 2.)

Posebno plaćanje za pamuk je proizvodno vezano plaćanje koje se dodjeljuje po hektaru prihvatljive površine na kojoj se uzgaja pamuk. Za države članice koje proizvode pamuk to je obvezan program za potporu proizvodnji pamuka u regijama u kojima je to važno za poljoprivredno gospodarstvo.

II.9.

Program za male poljoprivrednike (glava V.)

Program za male poljoprivrednike odvojen je od proizvodnje i zamjenjuje sva ostala izravna plaćanja za predmetne korisnike. Cilj je promicanje uravnoteženije raspodjele potpore i smanjenje administrativnog opterećenja za korisnike malih iznosa i upravljačka tijela.

II.10.

Mjere iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 73/2009
   (1)

Cilj je tih izravnih plaćanja odvojiti potporu od proizvodnje usjeva i stoke kako bi se poboljšala potpora dohotku poljoprivrednika.

Operacije u obliku sektorskih intervencija iz članka 42. Uredbe (EU) 2021/2115.

III.1.

U sektoru voća i povrća (članci od 49. do 53.)

Cilj je podržati koncentraciju ponude, konkurentnost i održivost sektora voća i povrća. To se čini preko organizacija proizvođača ili njihovih udruženja priznatih na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 i u okviru tekućih operativnih programa u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115. Korisnici su organizacije proizvođača i udruženja organizacija proizvođača. Programi traju od tri do sedam godina i njima se upravlja na osnovi financijske godine. Države članice trebaju odobriti svaki pojedini program.

III.2.

U sektoru pčelarskih proizvoda (članci 54., 55. i 56.)

Cilj je poduprijeti pčelare, kvalitetu i tržište pčelarskih proizvoda.

III.3.

U sektoru vina (članci od 57. do 60.)

Cilj je podržati konkurentnost i održivost sektora vina. Programe na nacionalnoj razini vode države članice u okviru svojih strateških planova i njima se upravlja na osnovi financijske godine. Korisnici su vinogradari te subjekti u proizvodnji vina i trgovini vinom ili njihova udruženja/organizacije. Operacije koje odobravaju države članice mogu biti godišnje ili višegodišnje.

III.4.

U sektoru hmelja (članci 61. i 62.)

Cilj je podržati koncentraciju ponude, konkurentnost i održivost sektora hmelja preko organizacija proizvođača ili njihovih udruženja priznatih na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 i u okviru tekućih operativnih programa u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115. Korisnici su organizacije proizvođača i udruženja organizacija proizvođača. Programi traju od tri do sedam godina i njima se upravlja na osnovi financijske godine. Države članice trebaju odobriti svaki pojedini program.

III.5.

U sektoru maslinova ulja i stolnih maslina (članci 63., 64. i 65.)

Cilj je podržati koncentraciju ponude, konkurentnost i održivost sektora maslinova ulja i stolnih maslina preko organizacija proizvođača ili njihovih udruženja priznatih na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 i u okviru tekućih operativnih programa u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115. Korisnici su organizacije proizvođača i udruženja organizacija proizvođača. Programi traju od tri do sedam godina i njima se upravlja na osnovi financijske godine. Države članice moraju odobriti svaki pojedini program.

III.6.

U drugim sektorima navedenima u članku 1. stavku 2. točkama od (a) do (h), točkama (k) i (m), točkama od (o) do (t) i točki (w) Uredbe (EU) br. 1308/2013 te sektorima koji obuhvaćaju proizvode navedene u Prilogu XIII. Uredbi (EU) 2021/2115 (članci 66., 67. i 68.)

Cilj je podržati koncentraciju ponude, konkurentnost i održivost povezanih sektora preko organizacija proizvođača, njihovih udruženja priznatih na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 te skupina proizvođača koje su privremeno odobrile države članice i u okviru tekućih operativnih programa u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115. Korisnici su organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača ili skupine proizvođača. Programi traju od tri do sedam godina i njima se upravlja na osnovi financijske godine. Države članice moraju odobriti svaki pojedini program.

Mjere iz Uredbe (EU) br. 1308/2013

IV.1.

Javna intervencija

Kad tržišne cijene nekih poljoprivrednih proizvoda padnu ispod unaprijed određene razine, radi stabilizacije tržišta javna tijela država članica mogu intervenirati kupnjom viška zaliha, koji se potom može uskladištiti dok ne naraste tržišna cijena. Obvezno je objaviti imena tijela kojima je dodijeljena potpora, odnosno tijela od kojih je proizvod kupljen.

IV.2.

Potpora za privatno skladištenje

Dodjeljuje se za privremenu podršku proizvođačima određenih proizvoda u pogledu troška privatnog skladištenja.

IV.3.

Program voća, povrća i mlijeka u školama

Cilj je pružiti potporu distribuciji poljoprivrednih proizvoda djeci u dječjim vrtićima, osnovnim i srednjim školama s ciljem povećanja njihove konzumacije voća, povrća i mlijeka te poboljšanja njihovih prehrambenih navika.

IV.5.

Izvanredne mjere

Cilj je izvanrednih mjera odobrenih u skladu s člankom 219. stavkom 1., člankom 220. stavkom 1. i člankom 221. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 pružiti potporu poljoprivrednim tržištima u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) 2021/2116.

IV.6.

Potpora u sektoru voća i povrća (poglavlje II. odjeljak 3.)

Potiču se uzgajivači da se pridruže organizacijama proizvođača. One primaju potporu za provedbu operativnih programa utemeljenih na nacionalnoj strategiji. Osim toga, cilj je dodijeljene potpore ublažiti fluktuaciju dohotka zbog krize. Potpora se pruža za mjere za sprečavanje / upravljanje kriznim situacijama u okviru operativnih programa, tj. za sljedeće mjere: povlačenje proizvoda, zelena berba / neubiranje, promidžbeni/komunikacijski alati, izobrazba, osiguranje berbe, pomoć u dobivanju bankovnih zajmova i plaćanju administrativnih troškova osnivanja uzajamnih fondova (fondovi za stabilizaciju u vlasništvu poljoprivrednika).

IV.7.

Potpora u sektoru vina (poglavlje II. odjeljak 4.)

Cilj je raznih dodijeljenih potpora osigurati ravnotežu tržišta te povećati konkurentnost vina iz Unije, odnosno potpora promicanju vina na tržištima trećih zemalja te informiranju o odgovornoj konzumaciji vina i o sustavu zaštićene oznake izvornosti (ZOI) / zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla (ZOZP) u Uniji; sufinanciranje troškova za restrukturiranje i konverziju vinograda, za ulaganja u vinarije i pogone za stavljanje na tržište, kao i za inovacije; potpora za zelenu berbu, uzajamne fondove, osiguranje berbe i destilaciju nusproizvoda.

IV.8.

Potpora u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina (poglavlje II. odjeljak 2.)

Potpora koja se dodjeljuje za trogodišnje programe rada koje izrađuju organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača ili sektorske organizacije u jednom ili više sljedećih područja: praćenju tržišta i upravljanju u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina; poboljšanju utjecaja uzgoja maslina na okoliš; poboljšanju konkurentnosti uzgoja maslina modernizacijom; poboljšanju kvalitete proizvodnje maslinova ulja i stolnih maslina; sustavu sljedivosti, certificiranja i zaštite kvalitete maslinova ulja i stolnih maslina; širenju informacija o mjerama koje provode organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača ili sektorske organizacije kako bi se poboljšala kvaliteta maslinova ulja i stolnih maslina.

IV.9.

Potpora u pčelarskom sektoru (poglavlje II. odjeljak 5.)

Cilj je dodijeljene potpore podržati taj sektor putem pčelarskih programa radi poboljšanja proizvodnje i stavljanja na tržište pčelarskih proizvoda.

IV.10.

Potpora u sektoru hmelja (poglavlje II. odjeljak 6.)

Potpora koja se dodjeljuje organizacijama proizvođača hmelja.

Operacija u obliku vrsta intervencija u području ruralnog razvoja iz članka 69. Uredbe (EU) 2021/2115.

V.1.

Obveze u području okoliša i klime te druge obveze upravljanja

Cilj je dodijeljene potpore poljoprivrednicima, posjednicima šuma i drugim upraviteljima zemljišta nadoknaditi dodatne troškove i izgubljeni prihod povezane s dobrovoljnim obvezama u području okoliša, klime i drugih obveza upravljanja koje nadilaze obvezne standarde i koje pridonose specifičnim ciljevima ZPP-a, posebno u području okoliša, klime i dobrobiti životinja.

V.2.

Prirodna ili druga ograničenja specifična za određeno područje

Cilj je dodijeljene potpore nadoknaditi poljoprivrednicima sve ili dio dodatnih troškova i izgubljenog prihoda povezanih s prirodnim ili drugim ograničenjima specifičnima za određeno područje u predmetnom području, kao što je primjerice planinsko područje.

V.3.

Nepovoljni položaj specifičan za određeno područje koji proizlazi iz određenih obveznih zahtjeva

Cilj je dodijeljene potpore poljoprivrednicima, posjednicima šuma i drugim upraviteljima zemljišta nadoknaditi sve ili dio dodatnih troškova i izgubljenog prihoda povezanih s određenim nepovoljnim položajem specifičnim za određeno područje u predmetnom području koji proizlaze iz zahtjeva u okviru provedbe direktiva o mreži Natura 2000 (Direktiva Vijeća 92/43/EEZ (2) i Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3)) ili, za poljoprivredna područja, Okvirne direktive o vodama (Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4)).

V.4.

Ulaganja, uključujući ulaganja u navodnjavanje

Cilj je dodijeljene potpore poduprijeti ulaganja u materijalnu ili nematerijalnu imovinu, uključujući ulaganja u navodnjavanje, kojima se pridonosi ostvarenju jednog ili više specifičnih ciljeva ZPP-a.

V.5.

Pokretanje poslovanja mladih poljoprivrednika i novih poljoprivrednika te osnivanje ruralnih poduzeća

Cilj je dodijeljene potpore poduprijeti pokretanje poslovanja mladih poljoprivrednika, novih poljoprivrednika i, pod određenim uvjetima, osnivanje ruralnih poduzeća kako bi se pridonijelo ostvarenju jednog ili više specifičnih ciljeva ZPP-a.

V.6.

Instrumenti za upravljanje rizicima

Cilj je dodijeljene potpore promicanje instrumenata za upravljanje rizicima kojima se poljoprivrednicima pomaže da upravljaju proizvodnim i dohodovnim rizicima povezanima s njihovom poljoprivrednom djelatnošću koji su izvan njihove kontrole.

V.7.

Suradnja

Cilj je dodijeljene potpore poduprijeti suradnju u cilju doprinosa ostvarenju jednog ili više specifičnih ciljeva ZPP-a. To uključuje potporu suradnji radi:

| (a) | pripreme i provedbe operacija operativne skupine Europskog partnerstva za inovacije za produktivnost i održivost u poljoprivredi; |
| --- | --- |

(a)

pripreme i provedbe operacija operativne skupine Europskog partnerstva za inovacije za produktivnost i održivost u poljoprivredi;

| (b) | pripreme i provedbe LEADER-a; |
| --- | --- |

(b)

pripreme i provedbe LEADER-a;

| (c) | promicanja i podupiranja sustava kvalitete priznatih na razini Unije i nacionalnoj razini te njihove upotrebe od strane poljoprivrednika; |
| --- | --- |

(c)

promicanja i podupiranja sustava kvalitete priznatih na razini Unije i nacionalnoj razini te njihove upotrebe od strane poljoprivrednika;

| (d) | potpore skupinama proizvođača, organizacijama proizvođača ili međusektorskim organizacijama; |
| --- | --- |

(d)

potpore skupinama proizvođača, organizacijama proizvođača ili međusektorskim organizacijama;

| (e) | pripreme i provedbe strategija pametnih sela; |
| --- | --- |

(e)

pripreme i provedbe strategija pametnih sela;

| (f) | potpore drugim oblicima suradnje. |
| --- | --- |

(f)

potpore drugim oblicima suradnje.

V.8.

Razmjena znanja i širenje informacija.

Cilj je dodijeljene potpore poduprijeti razmjenu znanja i aktivnosti informiranja kojima se pridonosi jednom ili više specifičnih ciljeva ZPP-a, posebno usmjerenih na zaštitu prirode, okoliša i klime, uključujući aktivnosti obrazovanja i informiranja o okolišu te razvoj ruralnih poduzeća i zajednica. Takve mjere mogu uključivati mjere za promicanje inovacija, osposobljavanja i savjetovanja te razmjenu i širenje znanja i informacija.

Mjere predviđene glavom III. poglavljem I. Uredbe (EU) br. 1305/2013

VI.1.

Prenošenje znanja i aktivnosti informiranja (članak 14.)

Ta se mjera odnosi na osposobljavanje i druge vrste aktivnosti kao što su radionice, podučavanje, demonstracijske aktivnosti, aktivnosti informiranja te programi kratkoročne razmjene na poljoprivrednim gospodarstvima i u šumama i posjeti poljoprivrednim gospodarstvima i šumama. Cilj je povećati ljudski potencijal osoba uključenih u poljoprivredni, prehrambeni i šumarski sektor, upravitelja zemljišta i malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) koji djeluju u ruralnim područjima.

VI.2.

Savjetodavne službe, službe za upravljanje poljoprivrednim gospodarstvom i pomoć poljoprivrednim gospodarstvima (članak 15.)

Cilj je ove mjere korištenjem savjetodavnih usluga i uspostavljanjem savjetodavnih službi, službi za upravljanje poljoprivrednim gospodarstvom i službi za pomoć poljoprivrednim gospodarstvima poboljšati održivo upravljanje poljoprivrednim i šumarskim gospodarstvima i MSP-ovima koji djeluju na ruralnim područjima te njihove gospodarske rezultate i okolišnu učinkovitost. Njome se promiče i osposobljavanje savjetnika.

VI.3.

Programi kvalitete za poljoprivredne proizvode i hranu (članak 16.)

Cilj je ove mjere pružiti potporu svim novim korisnicima programa kvalitete Unije te nacionalnih i dobrovoljnih programa kvalitete. Potporom se mogu obuhvatiti i troškovi nastali aktivnostima informiranja i promicanja s ciljem povećanja potrošačke svijesti o postojanju i specifikacijama proizvoda proizvedenih u okviru tih programa kvalitete Unije i nacionalnih programa kvalitete.

VI.4.

Ulaganja u fizičku imovinu (članak 17.)

Cilj je ove mjere poboljšati gospodarske rezultate i okolišnu učinkovitost poljoprivrednih gospodarstava i ruralnih društava, unaprijediti učinkovitost sektora za stavljanje poljoprivrednih proizvoda na tržište i sektora prerade, uspostaviti infrastrukturu potrebnu za razvoj poljoprivrede i šumarstva i pružiti potporu nepovratnim ulaganjima potrebnima za postizanje okolišnih ciljeva.

VI.5.

Obnavljanje poljoprivrednog proizvodnog potencijala narušenog elementarnim nepogodama te uvođenje odgovarajućih preventivnih aktivnosti (članak 18.)

Cilj je ove mjere pomoći poljoprivrednicima u sprečavanju elementarnih nepogoda i katastrofalnih događaja te obnovi narušenog poljoprivrednog potencijala, nakon što nadležna javna tijela država članica službeno priznaju takve događaje, kako bi se povećala održivost i konkurentnost poljoprivrednih gospodarstava u slučaju takvih događaja.

VI.6.

Razvoj poljoprivrednih gospodarstava i poslovanja (članak 19.)

Cilj je ove mjere poduprijeti stvaranje i razvoj novih održivih gospodarskih djelatnosti, kao što su nova poljoprivredna gospodarstva koja vode mladi poljoprivrednici, nova poduzeća u ruralnim područjima ili razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava. Potpora se daje i novim ili postojećim poduzećima za ulaganja u nepoljoprivredne djelatnosti koje su ključne za razvoj i konkurentnost ruralnih područja i svih poljoprivrednika koji proširuju svoje poljoprivredne djelatnosti te za razvoj takvih nepoljoprivrednih djelatnosti. Ovom se mjerom osiguravaju plaćanja za poljoprivrednike koji ispunjavaju uvjete za program za male poljoprivrednike i koji trajno prenesu svoje poljoprivredno gospodarstvo na drugog poljoprivrednika.

VI.7.

Temeljne usluge i obnova sela u ruralnim područjima (članak 20.)

Cilj je ove mjere podržati intervencije kojima se potiče rast i promiče okolišna i društveno-gospodarska održivost ruralnih područja, osobito razvojem lokalne infrastrukture (uključujući širokopojasni internet, obnovljive izvore energije i socijalnu infrastrukturu) i lokalnih temeljnih usluga, kao i obnovom sela i aktivnostima usmjerenima na obnovu i poboljšanje kulturne i prirodne baštine. Mjerom se podržava i preseljenje djelatnosti i prenamjena objekata s ciljem poboljšanja kvalitete života ili poboljšanja rezultata okolišne učinkovitosti naselja.

VI.8.

Ulaganja u razvoj šumskih područja i poboljšanje isplativosti šuma (članak 21.; članci od 22. do 26.)

Cilj je ove mjere potaknuti ulaganja u razvoj šumskih područja, zaštitu šuma, inovacije u šumarstvu, šumarske tehnologije i šumske proizvode kako bi se pridonijelo potencijalu rasta ruralnih područja.

VI.9.

Pošumljavanje i stvaranje šumskih područja (članak 22.)

Cilj je ove podmjere pružiti potporu djelatnostima pošumljavanja i stvaranja šumskih područja na poljoprivrednom i nepoljoprivrednom zemljištu.

VI.10.

Uspostavljanje, regeneracija ili obnova poljoprivredno-šumarskih sustava (članak 23.)

Cilj je ove podmjere poduprijeti uspostavu poljoprivredno-šumarskih sustava i praksi, u okviru kojih se drvenaste višegodišnje biljke namjerno integriraju s usjevima i/ili životinjama na istoj jedinici zemljišta.

VI.11.

Sprečavanje i uklanjanje šteta u šumama nastalih šumskim požarima te elementarnim nepogodama i katastrofalnim događajima (članak 24.)

Cilj je ove podmjere sprečavanje štete uzrokovane šumskim požarima, drugim elementarnim nepogodama, uključujući najezde nametnika i izbijanje bolesti, kao i opasnostima povezanima s klimatskim promjenama te obnavljanje šumskog potencijala (raščišćavanje i ponovna sadnja).

VI.12.

Ulaganja u jačanje otpornosti i okolišne vrijednosti šumskih ekosustava (članak 25.)

Cilj je ove podmjere poduprijeti aktivnosti kojima se povećava okolišna vrijednost šume, olakšava prilagodba šuma klimatskim promjenama i ublažava utjecaj tih promjena, pružaju usluge ekosustava i povećava vrijednost javnog prostora šume. Trebalo bi se osigurati povećanje okolišne vrijednosti šume.

VI.13.

Ulaganja u šumarske tehnologije te u preradu, u mobiliziranje i u plasiranje na tržište šumarskih proizvoda (članak 26.)

Cilj je ove podmjere pružiti potporu ulaganju u strojeve i/ili opremu povezane sa sječom, rezanjem, prijevozom, preradom drva prije industrijskog piljenja drva. Glavni je cilj ove podmjere povećati gospodarsku vrijednost šuma.

VI.14.

Uspostavljanje skupina i organizacija proizvođača (članak 27.)

Cilj je ove mjere poduprijeti uspostavu skupina i organizacija proizvođača, osobito u početnim godinama, kad nastaju dodatni troškovi, kako bi se zajednički suočilo s izazovima tržišta i ojačalo pregovaračku snagu u pogledu proizvodnje i stavljanja proizvoda na tržište, uključujući i lokalna tržišta.

VI.15.

Poljoprivreda, okoliš i klimatski uvjeti (članak 28.)

Cilj je ove mjere potaknuti upravitelje zemljišta da primjenjuju poljoprivredne prakse koje će doprinijeti zaštiti okoliša, krajobraza, prirodnih resursa, ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama. Može se odnositi ne samo na poboljšanja poljoprivrednih praksi koja su korisna za okoliš već i na održavanje postojećih korisnih praksi.

VI.16.

Ekološki uzgoj (članak 29.)

Cilj je ove mjere usredotočiti se na potporu prijelazu na prakse i metode ekološkog uzgoja i/ili njihovu održavanju radi poticanja poljoprivrednika na sudjelovanje u takvim programima, čime se odgovara na potražnju društva za okolišno prihvatljivom poljoprivrednom praksom.

VI.17.

Plaćanja povezana s mrežom Natura 2000. i Okvirnom direktivom o vodama (članak 30.)

Cilj je ove mjere pružiti kompenzacijsku potporu korisnicima koji su u specifičnom nepovoljnom položaju zbog posebnih obveznih zahtjeva za predmetna područja koji proizlaze iz provedbe direktiva 92/43/EEZ, 2009/147/EZ i 2000/60/EZ, u usporedbi s poljoprivrednicima i šumarima na drugim područjima, koji nisu u takvom nepovoljnom položaju.

VI.18.

Plaćanja povezana s područjima s prirodnim ograničenjima ili ostalim posebnim ograničenjima (članak 31.)

Cilj je ove mjere pružiti potporu korisnicima koji se suočavaju s posebnim ograničenjima zbog svoje lokacije u planinskim područjima ili drugim područjima sa znatnim prirodnim ili posebnim ograničenjima.

VI.19.

Dobrobit životinja (članak 33.)

Cilj je ove mjere osigurati plaćanja za poljoprivrednike koji dobrovoljno prihvate provesti aktivnosti povezane s jednom ili više obveza u području dobrobiti životinja.

VI.20.

Šumarsko-okolišne i klimatske službe i očuvanje šuma (članak 34.)

Cilj je ove mjere odgovoriti na potrebu za promicanjem održivog upravljanja šumama i šumskim područjima i njihova poboljšanja, uključujući održavanje i poboljšanje bioraznolikosti, vodnih i zemljišnih resursa i borbu protiv klimatskih promjena, te na potrebu za očuvanjem genetskih resursa šume, uključujući djelatnosti kao što su razvoj različitih sorti šumskih vrsta s ciljem prilagodbe posebnim lokalnim uvjetima.

VI.21.

Suradnja (članak 35.)

Ovom se mjerom želi promicati oblike suradnje koja uključuje najmanje dvije strane i kojoj je cilj razvoj (među ostalim): pilot-projekata; novih proizvoda, praksi, postupaka i tehnologija u poljoprivrednom, prehrambenom i šumarskom sektoru; turističkih usluga; kratkih lanaca opskrbe i lokalnih tržišta; zajedničkih projekata/praksi povezanih s okolišem / klimatskim promjenama; projekata za održivu opskrbu biomasom; lokalnih razvojnih strategija izvan inicijative LEADER; planove upravljanja šumama; i diversifikacije u djelatnosti „društvene poljoprivrede”.

VI.22.

Upravljanje rizicima (članak 36.)

Ova mjera predstavlja novi skup instrumenata za upravljanje rizicima te unapređuje trenutačne mogućnosti podupiranja osiguranja i uzajamnih fondova putem nacionalnih sredstava država članica namijenjenih izravnom plaćanju za pomoć poljoprivrednicima izloženima sve većim gospodarskim i okolišnim rizicima. Mjerom se uvodi i sredstvo za stabilizaciju prihoda kako bi se osigurala naknada poljoprivrednicima suočenima sa značajnim padom prihoda.

VI.22.a

Izvanredna privremena potpora poljoprivrednicima i MSP-ovima koji su posebno pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 (članak 39.b)

Cilj je ove mjere pružiti poljoprivrednicima privremenu potporu zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19.

VI.23.

Financiranje dodatnih nacionalnih izravnih plaćanja za Hrvatsku (članak 40.)

Cilj je ove mjere da se poljoprivrednicima u Hrvatskoj koji ispunjavaju uvjete za dopunska nacionalna izravna plaćanja pruži dodatno plaćanje u okviru drugog stupa.

VI.24.

Potpora lokalnom razvoju u okviru inicijative LEADER (lokalni razvoj pod vodstvom zajednice) (članak 35. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5))

Cilj je ove mjere zadržati inicijativu LEADER kao integrirani alat za teritorijalni razvoj na podregionalnoj („lokalnoj”) razini koji će izravno pridonijeti uravnoteženom teritorijalnom razvoju ruralnih područja, što je jedan od općih ciljeva politike ruralnog razvoja.

VI.25.

Tehnička pomoć (članci od 51. do 54.)

Ovom se mjerom državama članicama želi dati mogućnost pružanja tehničke pomoći za potporu aktivnostima kojima se podupiru administrativni kapaciteti povezani s upravljanjem europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESI). Ciljevi tih aktivnosti mogu biti priprema, upravljanje, praćenje, procjena, informiranje i komunikacija, umrežavanje, rješavanje pritužbi te nadzor i revizija povezani s programima ruralnih razvoja.

VII.1.

Mjere predviđene Uredbom (EU) br. 228/2013

Mjere POSEI posebni su poljoprivredni programi kojima se nastoje uzeti u obzir ograničenja najudaljenijih regija u skladu s člankom 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU-a). Sastoje se od dva glavna elementa: posebnih režima opskrbe i mjera za potporu lokalnoj proizvodnji. Posebnim režimima opskrbe žele se smanjiti dodatni troškovi opskrbe osnovnim proizvodima koji nastaju zbog udaljenosti tih regija (s pomoću potpore za proizvode iz Unije i oslobađanja od plaćanja uvoznih carina na proizvode iz trećih zemalja), a mjerama za potporu lokalnoj proizvodnji želi se poduprijeti razvoj lokalnog poljoprivrednog sektora (izravna plaćanja i tržišne mjere). Mjere POSEI također omogućuju financiranje programa za zdravlje bilja.

VIII.1.

Mjere predviđene Uredbom (EU) br. 229/2013

Režim za manje egejske otoke sličan je mjerama POSEI, ali nema istu pravnu osnovu u UFEU-u i ima uže područje primjene. Uključuje i posebne režime opskrbe (iako ograničene na potporu za proizvode iz Unije) i mjere za potporu lokalnim poljoprivrednim djelatnostima u obliku dodatnih plaćanja za posebno definirane lokalne proizvode.

IX.1.

Mjere informiranja i promocije predviđene Uredbom (EU) br. 1144/2014

Mjere informiranja i promocije povezane s poljoprivrednim proizvodima i određenim prehrambenim proizvodima dobivenima od poljoprivrednih proizvoda koje se provode na unutarnjem tržištu ili u trećim zemljama, kako su navedene u Uredbi (EU) br.°1144/2014, mogu se, potpuno ili djelomično, financirati iz proračuna Unije podložno uvjetima utvrđenima u toj uredbi. Te će se mjere provoditi u obliku programâ informiranja i promocije.

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike, o izmjeni uredaba (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 247/2006, (EZ) br. 378/2007 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1782/2003 (SL L 30, 31.1.2009., str. 16.).

(2)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

(3)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

(4)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

(5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

---

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/197 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/197

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/129

оd 21. prosinca 2021.

o utvrđivanju pravila o vrstama intervencija koje se odnose na uljarice, pamuk i nusproizvode proizvodnje vina u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća te o zahtjevima u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću u pogledu potpore Unije i strateških planova u okviru ZPP-a

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2., članak 37. stavak 6., članak 59. stavak 8. i članak 123. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje se fleksibilnost pri izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a. Države članice trebaju izraditi te strateške planove u okviru ZPP-a i Komisiji dostaviti svoje prijedloge za te planove. U tu svrhu potrebno je utvrditi određena provedbena pravila. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje se fleksibilnost pri izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a. Države članice trebaju izraditi te strateške planove u okviru ZPP-a i Komisiji dostaviti svoje prijedloge za te planove. U tu svrhu potrebno je utvrditi određena provedbena pravila.

| (2) | U članku 11. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/2115 navodi se da ako države članice predviđaju intervencije po površini, osim onih koje su u skladu s odredbama Priloga 2. Sporazumu WTO-a o poljoprivredi, uključujući proizvodno vezanu potporu dohotku iz te uredbe, i ako se te intervencije odnose na dio uljarica ili na sve uljarice iz Priloga Memorandumu o razumijevanju između Europske ekonomske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država u pogledu uljarica u okviru GATT-a (2), ukupna površina za koju se dodjeljuje potpora utvrđena na temelju planiranog ostvarenja navedenog u strateškim planovima u okviru ZPP-a koje su izradile dotične države članice ne smije biti veća od maksimalne površine u cijeloj Uniji za koju se dodjeljuje potpora kako bi se osiguralo poštovanje međunarodnih obveza Unije. Stoga Komisija treba odrediti indikativnu referentnu površinu za koju se dodjeljuje potpora za svaku državu članicu kao udio u maksimalnoj površini u cijeloj Uniji za koju se dodjeljuje potpora, koja prema izračunu na temelju prosječne površine uzgoja u Uniji u razdoblju od 2016. do 2020. iznosi 7 854 446 hektara. |
| --- | --- |

(2)

U članku 11. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/2115 navodi se da ako države članice predviđaju intervencije po površini, osim onih koje su u skladu s odredbama Priloga 2. Sporazumu WTO-a o poljoprivredi, uključujući proizvodno vezanu potporu dohotku iz te uredbe, i ako se te intervencije odnose na dio uljarica ili na sve uljarice iz Priloga Memorandumu o razumijevanju između Europske ekonomske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država u pogledu uljarica u okviru GATT-a (2), ukupna površina za koju se dodjeljuje potpora utvrđena na temelju planiranog ostvarenja navedenog u strateškim planovima u okviru ZPP-a koje su izradile dotične države članice ne smije biti veća od maksimalne površine u cijeloj Uniji za koju se dodjeljuje potpora kako bi se osiguralo poštovanje međunarodnih obveza Unije. Stoga Komisija treba odrediti indikativnu referentnu površinu za koju se dodjeljuje potpora za svaku državu članicu kao udio u maksimalnoj površini u cijeloj Uniji za koju se dodjeljuje potpora, koja prema izračunu na temelju prosječne površine uzgoja u Uniji u razdoblju od 2016. do 2020. iznosi 7 854 446 hektara.

| (3) | U glavi III. poglavlju II. odjeljku 3. pododjeljku 2. Uredbe (EU) 2021/2115 predviđeno je posebno plaćanje za pamuk, za koje četiri države članice trebaju odobriti predmetno zemljište i sorte. Te bi države članice trebale utvrditi detaljna pravila u tom pogledu. Međutim, postupak za ta odobrenja trebao bi biti organiziran na način da se predmetnim poljoprivrednicima omogući pravodobno primanje obavijesti o odobrenju prije sljedeće sezone sjetve. Osim toga, primjereno je utvrditi minimalne informacije koje te obavijesti trebaju sadržavati. |
| --- | --- |

(3)

U glavi III. poglavlju II. odjeljku 3. pododjeljku 2. Uredbe (EU) 2021/2115 predviđeno je posebno plaćanje za pamuk, za koje četiri države članice trebaju odobriti predmetno zemljište i sorte. Te bi države članice trebale utvrditi detaljna pravila u tom pogledu. Međutim, postupak za ta odobrenja trebao bi biti organiziran na način da se predmetnim poljoprivrednicima omogući pravodobno primanje obavijesti o odobrenju prije sljedeće sezone sjetve. Osim toga, primjereno je utvrditi minimalne informacije koje te obavijesti trebaju sadržavati.

| (4) | U skladu s člankom 58. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2115 određene države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a odabiru jednu ili više vrsta intervencija u sektoru vina, uključujući destilaciju nusproizvoda proizvodnje vina. Komisija treba utvrditi financijsku pomoć Unije za tu intervenciju. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 58. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2115 određene države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a odabiru jednu ili više vrsta intervencija u sektoru vina, uključujući destilaciju nusproizvoda proizvodnje vina. Komisija treba utvrditi financijsku pomoć Unije za tu intervenciju.

| (5) | U skladu s člankom 123. stavkom 2. točkom (j) Uredbe (EU) 2021/2115, upravljačko tijelo odgovarajućim mjerama za povećanje vidljivosti osigurava da korisnici potpore koja se financira iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), uz iznimku potpore u okviru intervencija povezanih s površinom i životinjama, naglase da su primili tu potporu, među ostalim primjerenom upotrebom amblema Unije. U skladu s člankom 123. stavkom 2. točkom (k) te uredbe upravljačko tijelo treba osigurati da se javnost obavijesti o strateškim planovima u okviru ZPP-a provođenjem komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti za širu javnost, potencijalne korisnike i relevantne ciljne skupine. Naposljetku, u skladu s člankom 124. stavkom 3. točkom (f) Uredbe (EU) 2021/2115, upravljačko tijelo odboru za praćenje stavlja na raspolaganje informacije potrebne za zadaću ispitivanja provedbe komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti. Primjereno je utvrditi jedinstvene uvjete za primjenu zahtjeva u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću iz tih odredaba. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 123. stavkom 2. točkom (j) Uredbe (EU) 2021/2115, upravljačko tijelo odgovarajućim mjerama za povećanje vidljivosti osigurava da korisnici potpore koja se financira iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), uz iznimku potpore u okviru intervencija povezanih s površinom i životinjama, naglase da su primili tu potporu, među ostalim primjerenom upotrebom amblema Unije. U skladu s člankom 123. stavkom 2. točkom (k) te uredbe upravljačko tijelo treba osigurati da se javnost obavijesti o strateškim planovima u okviru ZPP-a provođenjem komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti za širu javnost, potencijalne korisnike i relevantne ciljne skupine. Naposljetku, u skladu s člankom 124. stavkom 3. točkom (f) Uredbe (EU) 2021/2115, upravljačko tijelo odboru za praćenje stavlja na raspolaganje informacije potrebne za zadaću ispitivanja provedbe komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti. Primjereno je utvrditi jedinstvene uvjete za primjenu zahtjeva u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću iz tih odredaba.

| (6) | Budući da države članice pri izradi svojih strateških planova u okviru ZPP-a trebaju uzeti u obzir pravila utvrđena u ovoj Uredbi, ona bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(6)

Budući da države članice pri izradi svojih strateških planova u okviru ZPP-a trebaju uzeti u obzir pravila utvrđena u ovoj Uredbi, ona bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

| (7) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku poljoprivrednu politiku, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku poljoprivrednu politiku,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2115, za potrebe izrade i provedbe strateških planova u okviru ZPP-a država članica u skladu s tom uredbom, koja se odnose na sljedeće:

| (a) | indikativnu referentnu površinu za koju se dodjeljuje potpora za svaku državu članicu za potrebe intervencija povezanih s površinom koje se odnose na uljarice; |
| --- | --- |

(a)

indikativnu referentnu površinu za koju se dodjeljuje potpora za svaku državu članicu za potrebe intervencija povezanih s površinom koje se odnose na uljarice;

| (b) | odobravanje zemljišta i sorti za potrebe posebnog plaćanja za pamuk i s tim povezanu obavijest; |
| --- | --- |

(b)

odobravanje zemljišta i sorti za potrebe posebnog plaćanja za pamuk i s tim povezanu obavijest;

| (c) | iznos potpore za destilaciju nusproizvoda proizvodnje vina; |
| --- | --- |

(c)

iznos potpore za destilaciju nusproizvoda proizvodnje vina;

| (d) | upotrebu amblema Unije u okviru određenih intervencija koje se financiraju iz EPFRR-a te zahtjeve u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću u pogledu strateških planova u okviru ZPP-a i potpore Unije primljene na temelju njih. |
| --- | --- |

(d)

upotrebu amblema Unije u okviru određenih intervencija koje se financiraju iz EPFRR-a te zahtjeve u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću u pogledu strateških planova u okviru ZPP-a i potpore Unije primljene na temelju njih.

Članak 2.

Indikativna referentna površina za koju se dodjeljuje potpora

Indikativna referentna površina za koju se dodjeljuje potpora za svaku državu članicu za potrebe intervencija povezanih s površinom koje se odnose na uljarice iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/2115 utvrđena je u Prilogu I. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Postupak za odobravanje zemljišta i sorti za posebno plaćanje za pamuk i s tim povezane obavijesti

1.   Postupak za odobravanje zemljišta i sorti za potrebe posebnog plaćanja za pamuk u skladu s glavom III. poglavljem II. odjeljkom 3. pododjeljkom 2. Uredbe (EU) 2021/2115 organizira se na način da se predmetnim poljoprivrednicima omogući pravodobno primanje obavijesti povezanih s odobrenjem prije sezone sjetve.

Ta objava sadržava barem informacije o sljedećem:

| (a) | odobrenim sortama za sjetvu; |
| --- | --- |

(a)

odobrenim sortama za sjetvu;

| (b) | kriterijima za odobravanje zemljišta za proizvodnju pamuka kako su ih utvrdile države članice u skladu s člankom 6. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/126 (3); |
| --- | --- |

(b)

kriterijima za odobravanje zemljišta za proizvodnju pamuka kako su ih utvrdile države članice u skladu s člankom 6. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/126 (3);

| (c) | minimalnoj gustoći sklopa biljaka pamuka iz članka 8. Delegirane uredbe (EU) 2022/126. |
| --- | --- |

(c)

minimalnoj gustoći sklopa biljaka pamuka iz članka 8. Delegirane uredbe (EU) 2022/126.

2.   Ako država članica povuče postojeće odobrenje za određenu sortu, predmetni poljoprivrednici o tome se pravodobno obavješćuju prije sezone sjetve sljedeće godine.

Članak 4.

Financijska pomoć Unije za destilaciju nusproizvoda proizvodnje vina

1.   Financijska pomoć Unije za destilaciju nusproizvoda proizvodnje vina iz članka 58. stavka 1. prvog podstavka točke (g) Uredbe (EU) 2021/2115 koja se isplaćuje destilerijama, uključujući jednokratni iznos za nadoknadu troškova prikupljanja iz članka 60. stavka 3. trećeg podstavka te uredbe, ne premašuje:

| (a) | za sirovi alkohol koji se dobiva od komine od grožđa: 1,1 EUR/% vol./hl; |
| --- | --- |

(a)

za sirovi alkohol koji se dobiva od komine od grožđa: 1,1 EUR/% vol./hl;

| (b) | za sirovi alkohol koji se dobiva od vina i taloga: 0,5 EUR/% vol./hl. |
| --- | --- |

(b)

za sirovi alkohol koji se dobiva od vina i taloga: 0,5 EUR/% vol./hl.

2.   Države članice utvrđuju stvarne iznose koji se isplaćuju kao financijska pomoć Unije na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija te uzimajući u obzir različite tipove proizvodnje.

Članak 5.

Amblem Unije

Pri obavljanju aktivnosti u pogledu vidljivosti, transparentnosti i komunikacije iz članka 123. stavka 2. točke (k) Uredbe (EU) 2021/2115 država članica i upravljačko tijelo upotrebljavaju amblem Unije u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. Upravljačko tijelo osigurava da i korisnici upotrebljavaju amblem u skladu s tim zahtjevima.

Članak 6.

Zahtjevi u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću

Detaljna pravila za primjenu zahtjeva u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću iz članka 123. stavka 2. točaka (j) i (k) Uredbe (EU) 2021/2115 utvrđena su u Prilogu III. ovoj Uredbi.

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 435, 6.12.2021., str. 1.

1

(2)  
  SL L 147, 18.6.1993., str. 25.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 od 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) (Vidjeti stranicu 196 ovoga Službenog lista).

3

---

PRILOG I.

Indikativna referentna površina za koju se dodjeljuje potpora iz članka 2.

| ha |
| --- |
| Belgija | 7 295 |
| Bugarska | 711 954 |
| Češka | 300 498 |
| Danska | 114 000 |
| Njemačka | 846 779 |
| Estonija | 51 620 |
| Irska | 7 197 |
| Grčka | 69 709 |
| Španjolska | 559 382 |
| Francuska | 1 525 286 |
| Hrvatska | 117 366 |
| Italija | 302 843 |
| Cipar | – |
| Latvija | 89 153 |
| Litva | 154 217 |
| Luksemburg | 2 270 |
| Mađarska | 707 720 |
| Malta | – |
| Nizozemska | 1 952 |
| Austrija | 88 129 |
| Poljska | 644 818 |
| Portugal | 7 865 |
| Rumunjska | 1 250 509 |
| Slovenija | 4 059 |
| Slovačka | 184 603 |
| Finska | 32 342 |
| Švedska | 72 880 |

ha

Belgija

7 295

Bugarska

711 954

Češka

300 498

Danska

114 000

Njemačka

846 779

Estonija

51 620

Irska

7 197

Grčka

69 709

Španjolska

559 382

Francuska

1 525 286

Hrvatska

117 366

Italija

302 843

Cipar

–

Latvija

89 153

Litva

154 217

Luksemburg

2 270

Mađarska

707 720

Malta

–

Nizozemska

1 952

Austrija

88 129

Poljska

644 818

Portugal

7 865

Rumunjska

1 250 509

Slovenija

4 059

Slovačka

184 603

Finska

32 342

Švedska

72 880

---

PRILOG II.

Upotreba i tehničke značajke amblema Unije („amblem”)

1.

Amblem se vidljivo prikazuje na svim komunikacijskim materijalima, primjerice ispisanim ili digitalnim proizvodima, internetskim stranicama i njihovim inačicama za mobilne uređaje, koji se odnose na provedbu operacije i koriste za javnost ili za sudionike.

2.

Izjava „Financira Europska unija” ili „Sufinancira Europska unija” napisana je u punom obliku i nalazi se pored amblema.

3.

Tipografski oblici koji se mogu upotrebljavati uz amblem jesu sljedeći: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana ili Ubuntu. Kurziv, podcrtane varijacije i stilizirani fontovi ne upotrebljavaju se.

4.

Položaj teksta u odnosu na amblem ni na koji način ne ometa amblem.

5.

Veličina fonta razmjerna je veličini amblema.

6.

Boja fonta jest plava „reflex blue”, crna ili bijela, ovisno o pozadini.

7.

Amblem se ne mijenja ni spaja s drugim grafičkim elementima ili tekstom. Ako se osim amblema prikazuju drugi logotipovi, amblem je barem visine ili širine najvećeg od drugih logotipova. Nijedan se drugi vizualni identitet ili logotip osim amblema ne smije upotrebljavati kako bi se istaknula potpora Unije.

8.

Ako se na istoj lokaciji odvija više operacija, koje primaju potporu iz istog instrumenta financiranja ili iz različitih instrumenata financiranja, ili ako se ista operacija naknadno dodatno financira, prikazuje se barem jedna ploča ili reklamni pano.

9.

| (A) | SIMBOLIČAN OPIS
  Na nebeskoplavoj podlozi 12 zlatnih zvijezda oblikuje krug koji prikazuje povezanost narodâ Europe. Broj zvijezda je nepromjenjiv, a broj dvanaest simbolizira potpunost i jedinstvo. |
| --- | --- |

(A)

SIMBOLIČAN OPIS

Na nebeskoplavoj podlozi 12 zlatnih zvijezda oblikuje krug koji prikazuje povezanost narodâ Europe. Broj zvijezda je nepromjenjiv, a broj dvanaest simbolizira potpunost i jedinstvo.

| (B) | HERALDIČKI OPIS
  Na nebeskoplavoj podlozi nalazi se krug od 12 zlatnih petokrakih zvijezda čiji se krakovi ne dodiruju. |
| --- | --- |

(B)

HERALDIČKI OPIS

Na nebeskoplavoj podlozi nalazi se krug od 12 zlatnih petokrakih zvijezda čiji se krakovi ne dodiruju.

| (C) | GEOMETRIJSKI OPIS





  Amblem ima oblik plave pravokutne zastave čija je osnovica jedan i pol puta dulja od stranice. Dvanaest zlatnih zvijezda na jednakim udaljenostima raspoređene su u nevidljiv krug čije je središte sjecište dijagonala pravokutnika. Polumjer kruga jednak je trećini visine stranice pravokutnika. Svaka zvijezda ima pet krakova koji su na obodu nevidljiva kruga čiji je polumjer jednak jednoj osamnaestini visine stranice pravokutnika. Sve su zvijezde osovljene, tj. jedan je krak uspravan, a dva su kraka u uspravnoj liniji pod pravim kutom na okomiti rub pravokutnika. Krug je uređen tako da su zvijezde raspoređene kao brojčanik na satu. Njihov je broj nepromjenjiv. |
| --- | --- |

(C)

GEOMETRIJSKI OPIS

Image 1

Amblem ima oblik plave pravokutne zastave čija je osnovica jedan i pol puta dulja od stranice. Dvanaest zlatnih zvijezda na jednakim udaljenostima raspoređene su u nevidljiv krug čije je središte sjecište dijagonala pravokutnika. Polumjer kruga jednak je trećini visine stranice pravokutnika. Svaka zvijezda ima pet krakova koji su na obodu nevidljiva kruga čiji je polumjer jednak jednoj osamnaestini visine stranice pravokutnika. Sve su zvijezde osovljene, tj. jedan je krak uspravan, a dva su kraka u uspravnoj liniji pod pravim kutom na okomiti rub pravokutnika. Krug je uređen tako da su zvijezde raspoređene kao brojčanik na satu. Njihov je broj nepromjenjiv.

| (D) | PROPISANE BOJE
  Amblem je u sljedećim bojama: PANTONE REFLEX BLUE za površinu pravokutnika; PANTONE YELLOW za zvijezde. |
| --- | --- |

(D)

PROPISANE BOJE

Amblem je u sljedećim bojama: PANTONE REFLEX BLUE za površinu pravokutnika; PANTONE YELLOW za zvijezde.

| (E) | ČETVEROBOJNI POSTUPAK
  Ako se upotrebljava četverobojni postupak, napravite dvije standardne boje upotrebom četiriju boja četverobojnog postupka.
  PANTONE YELLOW može se dobiti upotrebom 100 % boje „Process Yellow”.
  PANTONE REFLEX BLUE može se dobiti miješanjem 100 % boje „Process Cyan” i 80 % boje „Process Magenta”.
  Internet
  PANTONE REFLEX BLUE odgovara boji mrežne palete RGB: 0/51/153 (heksadecimalni zapis: 003399), a PANTONE YELLOW odgovara boji mrežne palete RGB: 255/204/0 (heksadecimalni zapis: FFCC00).
  JEDNOBOJNI REPRODUKCIJSKI POSTUPAK
  Ako se upotrebljava crna boja, nacrtajte crni pravokutnik i otisnite crne zvijezde na bijeloj podlozi.





  Ako se upotrebljava plava boja („Reflex Blue”), upotrijebite 100 % boje „Reflex Blue”, a zvijezde neka budu bijele.





  REPRODUKCIJA NA PODLOZI U BOJI
  Ako ne postoji druga mogućnost osim pozadine u boji, pravokutnik treba imati bijeli obrub čija širina mora biti jednaka 1/25 visine pravokutnika.





  Načela koja treće strane moraju poštovati pri upotrebi amblema Unije utvrđena su administrativnim sporazumom s Vijećem Europe koji se odnosi na korištenje trećih strana europskim amblemom (1). |
| --- | --- |

(E)

ČETVEROBOJNI POSTUPAK

Ako se upotrebljava četverobojni postupak, napravite dvije standardne boje upotrebom četiriju boja četverobojnog postupka.

PANTONE YELLOW može se dobiti upotrebom 100 % boje „Process Yellow”.

PANTONE REFLEX BLUE može se dobiti miješanjem 100 % boje „Process Cyan” i 80 % boje „Process Magenta”.

Internet

PANTONE REFLEX BLUE odgovara boji mrežne palete RGB: 0/51/153 (heksadecimalni zapis: 003399), a PANTONE YELLOW odgovara boji mrežne palete RGB: 255/204/0 (heksadecimalni zapis: FFCC00).

JEDNOBOJNI REPRODUKCIJSKI POSTUPAK

Ako se upotrebljava crna boja, nacrtajte crni pravokutnik i otisnite crne zvijezde na bijeloj podlozi.

Image 2

Ako se upotrebljava plava boja („Reflex Blue”), upotrijebite 100 % boje „Reflex Blue”, a zvijezde neka budu bijele.

Image 3

REPRODUKCIJA NA PODLOZI U BOJI

Ako ne postoji druga mogućnost osim pozadine u boji, pravokutnik treba imati bijeli obrub čija širina mora biti jednaka 1/25 visine pravokutnika.

Image 4

Načela koja treće strane moraju poštovati pri upotrebi amblema Unije utvrđena su administrativnim sporazumom s Vijećem Europe koji se odnosi na korištenje trećih strana europskim amblemom (1).

---

(1)  
  SL C 271, 8.9.2012., str. 5.

1

---

PRILOG III.

Zahtjevi u vezi s informiranjem, promotivnim aktivnostima i vidljivošću

1.   Komunikacijska djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti koja provodi upravljačko tijelo

| 1.1 | Za potrebe članka 123. stavka 2. točke (k) Uredbe (EU) 2021/2115, upravljačko tijelo osigurava da se javnost obavijesti o strateškom planu u okviru ZPP-a planiranjem i provedbom relevantnih komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti tijekom čitave pripreme i provedbe strateškog plana u okviru ZPP-a u svrhu informiranja ciljnih skupina iz te točke. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Za potrebe članka 124. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) 2021/2115 upravljačko tijelo odboru za praćenje stavlja na raspolaganje informacije koje su mu potrebne za izvršavanje zadaće ispitivanja provedbe komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | U roku od šest mjeseci od Komisijine odluke o odobrenju strateškog programa u okviru ZPP-a upravljačko tijelo osigurava da na internetskoj stranici budu dostupne informacije o strateškom planu u okviru ZPP-a za koji je odgovorno, koje obuhvaćaju ciljeve, aktivnosti, dostupne mogućnosti financiranja te očekivana i, kad ona budu dostupna, stvarna postignuća plana. Internetska stranica namijenjena je općoj javnosti i potencijalnim korisnicima iz članka 123. stavka 2. točke (k) Uredbe (EU) 2021/2115. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Upravljačko tijelo osigurava da se na internetskoj stranici iz točke 1.3. objavi raspored planiranih poziva i rokova za podnošenje zahtjeva, koji se ažurira najmanje tri puta godišnje, sa sljedećim indikativnim podacima:






  (a) | obuhvaćeno zemljopisno područje; |
| --- | --- | --- |

1.4

(a)

obuhvaćeno zemljopisno područje;

| (b) | predmetna intervencija i specifični cilj(evi); |
| --- | --- |

(b)

predmetna intervencija i specifični cilj(evi);

| (c) | vrsta prihvatljivih podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- |

(c)

vrsta prihvatljivih podnositelja zahtjeva;

| (d) | ukupni iznos potpore; |
| --- | --- |

(d)

ukupni iznos potpore;

| (e) | datum početka i završetka razdoblja za podnošenje zahtjeva. |
| --- | --- |

(e)

datum početka i završetka razdoblja za podnošenje zahtjeva.

| 1.5 | Upravljačko tijelo osigurava, u skladu s člankom 123. stavkom 2. točkom (k) podtočkom i. Uredbe (EU) 2021/2115 da potencijalni korisnici imaju pristup svim potrebnim informacijama o mogućnostima financiranja, uključujući uvjete prihvatljivosti, kriterije odabira i sve zahtjeve za korisnike odabrane za financiranje te njihove odgovornosti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Upravljačko tijelo osigurava da korisnici odabrani za financiranje budu obaviješteni da potporu sufinancira Unija. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Upravljačko tijelo osigurava da se materijali za komunikaciju i vidljivost, među ostalim na razini korisnika, na zahtjev stavljaju na raspolaganje institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije i da se Uniji dodijeli besplatna, neisključiva i neopoziva licencija za upotrebu takvih materijala i sva postojeća prava povezana s njima u skladu s drugim stavkom. Time ne smiju nastati znatni dodatni troškovi ni znatno administrativno opterećenje za korisnike ili za upravljačko tijelo.
  Licencija za prava intelektualnog vlasništva iz prvog stavka daje Uniji sljedeća prava:






  (a) | pravo na internu upotrebu, tj. pravo na reproduciranje i umnožavanje komunikacijskih materijala i materijala za povećanje vidljivosti te njihovo stavljanje na raspolaganje institucijama i agencijama Unije, tijelima država članica i njihovim zaposlenicima; |
| --- | --- | --- |

1.7

Licencija za prava intelektualnog vlasništva iz prvog stavka daje Uniji sljedeća prava:

(a)

pravo na internu upotrebu, tj. pravo na reproduciranje i umnožavanje komunikacijskih materijala i materijala za povećanje vidljivosti te njihovo stavljanje na raspolaganje institucijama i agencijama Unije, tijelima država članica i njihovim zaposlenicima;

| (b) | pravo na reproduciranje komunikacijskih materijala i materijala za povećanje vidljivosti bilo kojim sredstvima i u bilo kojem obliku, u cijelosti ili djelomično; |
| --- | --- |

(b)

pravo na reproduciranje komunikacijskih materijala i materijala za povećanje vidljivosti bilo kojim sredstvima i u bilo kojem obliku, u cijelosti ili djelomično;

| (c) | pravo na obavješćivanje javnosti u vezi s komunikacijskim materijalima i materijalima za povećanje vidljivosti s pomoću svih sredstava komunikacije; |
| --- | --- |

(c)

pravo na obavješćivanje javnosti u vezi s komunikacijskim materijalima i materijalima za povećanje vidljivosti s pomoću svih sredstava komunikacije;

| (d) | pravo na distribuciju u javnosti komunikacijskih materijala i materijala za povećanje vidljivosti (ili njihovih kopija) u bilo kojem obliku; |
| --- | --- |

(d)

pravo na distribuciju u javnosti komunikacijskih materijala i materijala za povećanje vidljivosti (ili njihovih kopija) u bilo kojem obliku;

| (e) | pravo na pohranu i arhiviranje komunikacijskih materijala i materijala za povećanje vidljivosti; |
| --- | --- |

(e)

pravo na pohranu i arhiviranje komunikacijskih materijala i materijala za povećanje vidljivosti;

| (f) | pravo na podlicenciranje prava na komunikacijske materijale i materijale za povećanje vidljivosti trećim stranama. |
| --- | --- |

(f)

pravo na podlicenciranje prava na komunikacijske materijale i materijale za povećanje vidljivosti trećim stranama.

2.   Vidljivost određenih operacija za koje se pruža potpora iz EPFRR-a

Za potrebe članka 123. stavka 2. točke (j) Uredbe (EU) 2021/2115 upravljačko tijelo putem sljedećih mjera osigurava da korisnici intervencija koje se financiraju iz EPFRR-a, osim intervencija povezanih s površinom i životinjama, naglase da su primili potporu iz strateškog plana u okviru ZPP-a kako slijedi:

| (a) | navodeći na svojoj službenoj internetskoj stranici, ako takva stranica postoji, i na službenoj internetskoj stranici na društvenim medijima kratak opis operacije, razmjeran razini potpore, uključujući njezine ciljeve i rezultate, te naglašavajući financijsku potporu Unije; |
| --- | --- |

(a)

navodeći na svojoj službenoj internetskoj stranici, ako takva stranica postoji, i na službenoj internetskoj stranici na društvenim medijima kratak opis operacije, razmjeran razini potpore, uključujući njezine ciljeve i rezultate, te naglašavajući financijsku potporu Unije;

| (b) | navođenjem izjave u kojoj se na vidljiv način naglašava potpora Unije na dokumentima i komunikacijskim materijalima povezanima s provedbom operacije, koji su namijenjeni javnosti ili sudionicima, te isticanjem amblema Unije u skladu s tehničkim značajkama utvrđenima u Prilogu II.; |
| --- | --- |

(b)

navođenjem izjave u kojoj se na vidljiv način naglašava potpora Unije na dokumentima i komunikacijskim materijalima povezanima s provedbom operacije, koji su namijenjeni javnosti ili sudionicima, te isticanjem amblema Unije u skladu s tehničkim značajkama utvrđenima u Prilogu II.;

| (c) | za operacije koje se sastoje od financiranja infrastrukturnih ili građevinskih operacija čiji su ukupni javni rashodi, ili ukupni troškovi u slučaju potpore u obliku financijskih instrumenata, uključujući financiranje obrtnog kapitala, veći od 500 000 EUR, izlaganjem trajnih ploča ili reklamnih panoa na mjestima koja su jasno vidljiva javnosti s istaknutim amblemom Unije u skladu s tehničkim značajkama utvrđenima u Prilogu II. čim započne fizička provedba operacija ili se ugradi kupljena oprema; |
| --- | --- |

(c)

za operacije koje se sastoje od financiranja infrastrukturnih ili građevinskih operacija čiji su ukupni javni rashodi, ili ukupni troškovi u slučaju potpore u obliku financijskih instrumenata, uključujući financiranje obrtnog kapitala, veći od 500 000 EUR, izlaganjem trajnih ploča ili reklamnih panoa na mjestima koja su jasno vidljiva javnosti s istaknutim amblemom Unije u skladu s tehničkim značajkama utvrđenima u Prilogu II. čim započne fizička provedba operacija ili se ugradi kupljena oprema;

| (d) | za operacije koje se sastoje od ulaganja u fizičku imovinu koje nisu obuhvaćene točkom (c) i čija ukupna javna potpora premašuje 50 000 EUR ili u slučaju potpore u obliku financijskih instrumenata, uključujući financiranje obrtnog kapitala, čiji su ukupni troškovi veći od 500 000 EUR, postavljanjem informativne ploče ili ekvivalentnog elektroničkog zaslona s informacijama o projektu uz naglašavanje financijske potpore Unije i isticanje amblema Unije u skladu s tehničkim značajkama utvrđenima u Prilogu II.; |
| --- | --- |

(d)

za operacije koje se sastoje od ulaganja u fizičku imovinu koje nisu obuhvaćene točkom (c) i čija ukupna javna potpora premašuje 50 000 EUR ili u slučaju potpore u obliku financijskih instrumenata, uključujući financiranje obrtnog kapitala, čiji su ukupni troškovi veći od 500 000 EUR, postavljanjem informativne ploče ili ekvivalentnog elektroničkog zaslona s informacijama o projektu uz naglašavanje financijske potpore Unije i isticanje amblema Unije u skladu s tehničkim značajkama utvrđenima u Prilogu II.;

| (e) | za operacije koje se sastoje od potpore operacijama LEADER-a, osnovnim uslugama i infrastrukturi koje nisu obuhvaćene točkama (c) i (d), čija ukupna javna potpora premašuje 10 000 EUR, ili u slučaju potpore u obliku financijskih instrumenata, uključujući financiranje obrtnog kapitala, čiji su ukupni troškovi veći od 100 000 EUR, postavljanjem najmanje jednog plakata najmanje veličine A3 ili ekvivalentnog elektroničkog zaslona s informacijama o operaciji na mjestu koje je jasno vidljivo javnosti uz naglašavanje potpore Unije. Informativna se ploča postavlja i na lokacijama lokalnih akcijskih skupina koje se financiraju u okviru LEADER-a. |
| --- | --- |

(e)

za operacije koje se sastoje od potpore operacijama LEADER-a, osnovnim uslugama i infrastrukturi koje nisu obuhvaćene točkama (c) i (d), čija ukupna javna potpora premašuje 10 000 EUR, ili u slučaju potpore u obliku financijskih instrumenata, uključujući financiranje obrtnog kapitala, čiji su ukupni troškovi veći od 100 000 EUR, postavljanjem najmanje jednog plakata najmanje veličine A3 ili ekvivalentnog elektroničkog zaslona s informacijama o operaciji na mjestu koje je jasno vidljivo javnosti uz naglašavanje potpore Unije. Informativna se ploča postavlja i na lokacijama lokalnih akcijskih skupina koje se financiraju u okviru LEADER-a.

Odstupajući od prvog stavka, upravljačko tijelo osigurava, u mjeri u kojoj je to moguće, da u slučaju kad je korisnik fizička osoba na mjestu koje je vidljivo javnosti ili putem elektroničkog zaslona budu dostupne odgovarajuće informacije, u kojima se naglašava potpora iz fondova.

Prvi stavak točke (a) i (b) primjenjuju se mutatis mutandis na tijela koja provode financijske instrumente koji se financiraju iz EPFRR-a.

Prvi stavak točke (c), (d) i (e) primjenjuju se na krajnje primatelje financijskih instrumenata na temelju ugovornih uvjeta predviđenih u sporazumu o financiranju iz članka 59. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

---

(1)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

---

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/206 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/206

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/130

оd 24. siječnja 2022.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Bračko maslinovo ulje” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Hrvatske za upis naziva „Bračko maslinovo ulje” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Hrvatske za upis naziva „Bračko maslinovo ulje” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Bračko maslinovo ulje” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Bračko maslinovo ulje” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Bračko maslinovo ulje” (ZOI) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.5. Ulja i masnoće (maslac, margarin, ulje itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. siječnja 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 400, 4.10.2021., str. 8.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/207 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/207

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/131

оd 24. siječnja 2022.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Carne Ramo Grande” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Portugala za upis naziva „Carne Ramo Grande” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Portugala za upis naziva „Carne Ramo Grande” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Carne Ramo Grande” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Carne Ramo Grande” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Carne Ramo Grande” (ZOI) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. siječnja 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 398, 1.10.2021., str. 40.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/208 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/208

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/132

оd 28. siječnja 2022.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici u pogledu provedbe ažuriranja godišnje, mjesečne i kratkoročne mjesečne energetske statistike

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o energetskoj statistici (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3., članak 5. stavak 3. i članak 9. stavke 2. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1099/2008 uspostavlja se zajednički okvir za proizvodnju, prosljeđivanje, vrednovanje i diseminaciju usporedivih statističkih podataka o energiji u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1099/2008 uspostavlja se zajednički okvir za proizvodnju, prosljeđivanje, vrednovanje i diseminaciju usporedivih statističkih podataka o energiji u Uniji.

| (2) | Energetska statistika treba se neprestano razvijati zbog brzog tehnološkog napretka, razvoja energetskih politika Unije te važnosti temeljenja ciljeva Unije i praćenja napretka u njihovu postizanju na službenim energetskim podacima. Stoga je potrebno redovito ažurirati okvir za izvješćivanje o europskoj energetskoj statistici kako bi se u obzir uzele veće ili drukčije potrebe. |
| --- | --- |

(2)

Energetska statistika treba se neprestano razvijati zbog brzog tehnološkog napretka, razvoja energetskih politika Unije te važnosti temeljenja ciljeva Unije i praćenja napretka u njihovu postizanju na službenim energetskim podacima. Stoga je potrebno redovito ažurirati okvir za izvješćivanje o europskoj energetskoj statistici kako bi se u obzir uzele veće ili drukčije potrebe.

| (3) | Upotrebom pouzdanih visokokvalitetnih statističkih podataka o energiji za praćenje ciljeva politike u okviru europskog zelenog plana i energetske unije trebala bi se povećati vjerodostojnost energetske politike Unije. |
| --- | --- |

(3)

Upotrebom pouzdanih visokokvalitetnih statističkih podataka o energiji za praćenje ciljeva politike u okviru europskog zelenog plana i energetske unije trebala bi se povećati vjerodostojnost energetske politike Unije.

| (4) | Komisija je utvrdila nekoliko aspekata godišnjih i kratkoročnih mjesečnih energetskih statistika koje je potrebno ažurirati. To se posebno odnosi na veću raščlambu statističkih podataka o krajnjoj potrošnji energije u uslugama i prometu, nove nositelje energije, kao što je vodik, nove podatke o proizvodnji i skladištenju električne energije, detaljnije podatke o obnovljivim izvorima energije, nove procijenjene podatke za raniju izradu energetskih bilanci i pravodobnije godišnje prikupljanje podataka. Osim toga, ukidaju se zahtjevi za izvješćivanje u vezi s kratkoročnim mjesečnim statistikama o prirodnom plinu, nafti i naftnim derivatima jer su sada dostupni potpuniji i pravodobniji mjesečni podaci. Komisija je s državama članicama raspravila i dogovorila nekoliko tehničkih aspekata, uključujući područje primjene, izvedivost, troškove proizvodnje, povjerljivost i zahtjeve za izvješćivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je utvrdila nekoliko aspekata godišnjih i kratkoročnih mjesečnih energetskih statistika koje je potrebno ažurirati. To se posebno odnosi na veću raščlambu statističkih podataka o krajnjoj potrošnji energije u uslugama i prometu, nove nositelje energije, kao što je vodik, nove podatke o proizvodnji i skladištenju električne energije, detaljnije podatke o obnovljivim izvorima energije, nove procijenjene podatke za raniju izradu energetskih bilanci i pravodobnije godišnje prikupljanje podataka. Osim toga, ukidaju se zahtjevi za izvješćivanje u vezi s kratkoročnim mjesečnim statistikama o prirodnom plinu, nafti i naftnim derivatima jer su sada dostupni potpuniji i pravodobniji mjesečni podaci. Komisija je s državama članicama raspravila i dogovorila nekoliko tehničkih aspekata, uključujući područje primjene, izvedivost, troškove proizvodnje, povjerljivost i zahtjeve za izvješćivanje.

| (5) | Uredbu (EZ) br. 1099/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbu (EZ) br. 1099/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, osnovanog na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, osnovanog na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilozi Uredbi (EZ) br. 1099/2008 zamjenjuju se tekstom u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 304, 14.11.2008., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

2

---

PRILOG

„PRILOG A

OBJAŠNJENJE POJMOVA

U ovom su Prilogu navedena objašnjenja, zemljopisne napomene i definicije pojmova koji se upotrebljavaju u drugim prilozima, ako nije drukčije navedeno u tim prilozima.

1.   ZEMLJOPISNE NAPOMENE

Sljedeće zemljopisne definicije primjenjuju se samo za potrebe statističkog izvješćivanja:

| — | Australija: bez prekomorskih područja, |
| --- | --- |

—

Australija: bez prekomorskih područja,

| — | Danska: bez Farskih Otoka i Grenlanda, |
| --- | --- |

—

Danska: bez Farskih Otoka i Grenlanda,

| — | Francuska: s Monakom i francuskim prekomorskim departmanima Guadeloupeom, Martiniqueom, Francuskom Gijanom, Réunionom i Mayotteom, |
| --- | --- |

—

Francuska: s Monakom i francuskim prekomorskim departmanima Guadeloupeom, Martiniqueom, Francuskom Gijanom, Réunionom i Mayotteom,

| — | Italija: sa San Marinom i Vatikanom (Sveta Stolica), |
| --- | --- |

—

Italija: sa San Marinom i Vatikanom (Sveta Stolica),

| — | Japan: s Okinawom, |
| --- | --- |

—

Japan: s Okinawom,

| — | Portugal: s Azorima i Madeirom, |
| --- | --- |

—

Portugal: s Azorima i Madeirom,

| — | Španjolska: s Kanarskim Otocima, Balearskim Otocima te Ceutom i Melillom, |
| --- | --- |

—

Španjolska: s Kanarskim Otocima, Balearskim Otocima te Ceutom i Melillom,

| — | Švicarska: bez Lihtenštajna, |
| --- | --- |

—

Švicarska: bez Lihtenštajna,

| — | Sjedinjene Američke Države: s 50 saveznih država, Okrugom Kolumbijom, Američkim Djevičanskim Otocima, Portorikom i Guamom. |
| --- | --- |

—

Sjedinjene Američke Države: s 50 saveznih država, Okrugom Kolumbijom, Američkim Djevičanskim Otocima, Portorikom i Guamom.

2.   AGREGATI

Proizvođači električne i toplinske energije razvrstani su s obzirom na svrhu proizvodnje:

| — | proizvođači kojima je to glavna djelatnost su proizvođači u privatnom ili javnom vlasništvu čija je glavna djelatnost proizvodnja električne i/ili toplinske energije za prodaju trećim stranama, |
| --- | --- |

—

proizvođači kojima je to glavna djelatnost su proizvođači u privatnom ili javnom vlasništvu čija je glavna djelatnost proizvodnja električne i/ili toplinske energije za prodaju trećim stranama,

| — | samostalni proizvođači su proizvođači u privatnom ili javnom vlasništvu koji električnu i/ili toplinsku energiju u cijelosti ili djelomično proizvode za vlastitu upotrebu kao dodatnu djelatnost uz svoju glavnu djelatnost. |
| --- | --- |

—

samostalni proizvođači su proizvođači u privatnom ili javnom vlasništvu koji električnu i/ili toplinsku energiju u cijelosti ili djelomično proizvode za vlastitu upotrebu kao dodatnu djelatnost uz svoju glavnu djelatnost.

| Napomena: | nakon stupanja na snagu revidirane klasifikacije NACE (1) Komisija može dodatno objasniti pojmove dodavanjem relevantnih oznaka NACE u skladu s regulatornim nadzornim postupkom iz članka 11. stavka 2. |
| --- | --- |

Napomena:

2.1.   Opskrba

2.1.1.   PROIZVODNJA/DOMAĆA PROIZVODNJA

Količine izvađenog ili proizvedenoga goriva izračunane su nakon postupka kojim se uklanjaju inertne tvari. Proizvodnja uključuje količine koje je proizvođač potrošio tijekom procesa proizvodnje (npr. za grijanje ili rad strojeva i pomoćnih uređaja) te količine isporučene drugim proizvođačima energije za pretvorbu ili druge namjene.

‚Domaća proizvodnja’ znači proizvodnja od resursa unutar određenog područja – državnog područja zemlje izvjestiteljice.

2.1.2.   REKUPERIRANI PROIZVODI

Primjenjuje se samo na kameni ugljen. Mulj i škriljevac iz rudnika.

2.1.3.   PRIMLJENE KOLIČINE IZ DRUGIH IZVORA

Količine goriva čija je proizvodnja obuhvaćena drugim izvješćivanjem o gorivu, ali su pomiješane s drugim gorivom i potrošene kao mješavina. Dodatne pojedinosti o ovoj stavci navode se kao:

| — | primljene količine iz drugih izvora: ugljen, |
| --- | --- |

—

primljene količine iz drugih izvora: ugljen,

| — | primljene količine iz drugih izvora: nafta i naftni derivati, |
| --- | --- |

—

primljene količine iz drugih izvora: nafta i naftni derivati,

| — | primljene količine iz drugih izvora: prirodni plin, |
| --- | --- |

—

primljene količine iz drugih izvora: prirodni plin,

| — | primljene količine iz drugih izvora: obnovljivi izvori energije. |
| --- | --- |

—

primljene količine iz drugih izvora: obnovljivi izvori energije.

2.1.4.   UVOZ/IZVOZ

Ako nije drukčije navedeno, ‚uvoz’ se odnosi na zemlju izvornog podrijetla (zemlja u kojoj je energent proizveden) za upotrebu u toj zemlji, a ‚izvoz’ se odnosi na zemlju krajnje potrošnje proizvedenog energenta. Količine se smatraju uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje, bez obzira na to je li došlo do carinjenja ili ne.

Ako nije moguće utvrditi podrijetlo ili odredište, može se primijeniti kategorija ‚Nespecificirano/Ostalo’.

2.1.5.   MEĐUNARODNI POMORSKI SPREMNICI

Količine goriva isporučene brodovima svih zastava u međunarodnoj plovidbi. Međunarodna plovidba može se odvijati na moru, unutrašnjim jezerima i plovnim putovima te obalnim vodama. Sljedeće je isključeno:

| — | potrošnja brodova u unutarnjoj plovidbi; razlika između unutarnje i međunarodne plovidbe određuje se na temelju luke isplovljavanja i luke uplovljavanja, a ne prema zastavi ili državnoj pripadnosti broda, |
| --- | --- |

—

potrošnja brodova u unutarnjoj plovidbi; razlika između unutarnje i međunarodne plovidbe određuje se na temelju luke isplovljavanja i luke uplovljavanja, a ne prema zastavi ili državnoj pripadnosti broda,

| — | potrošnja ribarskih plovila, |
| --- | --- |

—

potrošnja ribarskih plovila,

| — | potrošnja vojnih snaga. |
| --- | --- |

—

potrošnja vojnih snaga.

2.1.6.   MEĐUNARODNI ZRAČNI PROMET

Količine goriva isporučene zrakoplovima u međunarodnom zračnom prometu. Razlika između unutarnjeg i međunarodnog zračnog prometa određuje se na temelju mjesta polijetanja i mjesta slijetanja, a ne na temelju državne pripadnosti zračnog prijevoznika. Ne uključuje goriva koja su zračni prijevoznici upotrijebili za svoja cestovna vozila (navesti u kategoriji ‚Drugdje nespomenuto – promet’) i goriva za zračni promet u vojne svrhe (navesti u kategoriji ‚Drugdje nespomenuto – ostalo’).

2.1.7.   PROMJENE ZALIHA

Razlika između početne i završne razine zaliha na državnom području. Ako nije drukčije navedeno, povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj.

2.1.8.   UKUPNE POČETNE I ZAVRŠNE ZALIHE NA DRŽAVNOM PODRUČJU

Sve zalihe na državnom području, uključujući zalihe vlade, zalihe glavnih potrošača i zalihe organizacija koje skladište zalihe, zalihe na prispjelim prekooceanskim brodovima, zalihe na područjima pod carinskim nadzorom i zalihe za treće osobe, bez obzira na to jesu li dio bilateralnih državnih sporazuma ili ne. Početna i završna razina odnosi se na prvi, odnosno na zadnji dan izvještajnog razdoblja. U zalihe su uključene zalihe koje su uskladištene u svim vrstama posebnih skladišnih prostora, površinskih ili podzemnih.

2.1.9.   NEPOSREDNA UPOTREBA

Nafta (sirova nafta i naftni derivati) koji se upotrebljavaju neposredno, bez prerade u rafinerijama nafte. Uključena je sirova nafta za proizvodnju električne energije.

2.1.10.   PRIMLJENE SIROVINE

Uključene su količine domaće ili uvezene sirove nafte (uključujući kondenzate) i domaćeg NGL-a (2) koje se upotrebljavaju neposredno, bez prerade u rafinerijama nafte, te količine povrataka iz petrokemijske industrije koje se upotrebljavaju neposredno iako nisu primarno gorivo.

2.1.11.   BRUTO PROIZVODNJA RAFINERIJE

Proizvodnja gotovih proizvoda u rafineriji ili postrojenju za miješanje. Nisu uključeni gubici u rafinerijama, ali je uključeno gorivo koje je rafinerija potrošila za vlastite potrebe.

2.1.12.   RECIKLIRANI PROIZVODI

Gotovi proizvodi koji su ponovno stavljeni na tržište nakon što su isporučeni krajnjim potrošačima (npr. upotrijebljena maziva koja su ponovno prerađena). Ove bi količine trebalo razlikovati od povrataka iz petrokemijske industrije.

2.1.13.   POVRATCI

Gotovi proizvodi ili poluproizvodi koje krajnji potrošači vraćaju u rafinerije u svrhu obrade, miješanja ili prodaje. To su uglavnom nusproizvodi u petrokemijskoj industriji.

2.1.14.   REKLASIFIKACIJA PROIZVODA

Količine reklasificirane zbog promjene specifikacije ili zbog miješanja s drugim proizvodom. Negativna vrijednost jednog proizvoda nadoknađuje se s jednom ili više pozitivnih vrijednosti za jedan ili više proizvoda i obrnuto; ukupni neto učinak trebao bi biti jednak nuli.

2.1.15.   PRIJENOS PROIZVODA

Uvezeni naftni derivati koji su reklasificirani kao sirovine za daljnju preradu u rafineriji, bez isporuke krajnjim potrošačima.

2.1.16.   STATISTIČKE RAZLIKE

Vrijednost koja se izračunava kao razlika između izračuna na temelju opskrbe (pristup ‚odozgo prema dolje’) i izračuna na temelju potrošnje (pristup ‚odozdo prema gore’). Trebalo bi objasniti svaku veću razliku u statističkim podacima.

2.2.   Sektor pretvorbe

U sektoru pretvorbe trebalo bi izvješćivati samo o količinama goriva koja su pretvorena u druga goriva. Količine goriva upotrijebljene za grijanje, rad strojeva te općenito za potrebe pretvorbe trebalo bi prijaviti u sektoru energetike.

2.2.1.   SAMO PROIZVOĐAČI KOJIMA JE PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE GLAVNA DJELATNOST

Količine goriva koje proizvođači kojima je to glavna djelatnost upotrebljavaju za proizvodnju električne energije u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju električne energije.

2.2.2.   PROIZVOĐAČI KOJIMA JE TO GLAVNA DJELATNOST – JEDINICE ZA KOMBINIRANU PROIZVODNJU TOPLINSKE I ELEKTRIČNE ENERGIJE (KOGENERACIJSKA POSTROJENJA)

Količine goriva koje proizvođači kojima je to glavna djelatnost upotrebljavaju za proizvodnju električne i/ili toplinske energije u kogeneracijskim postrojenjima.

2.2.3.   SAMO PROIZVOĐAČI KOJIMA JE PROIZVODNJA TOPLINSKE ENERGIJE GLAVNA DJELATNOST

Količine goriva koje proizvođači kojima je to glavna djelatnost upotrebljavaju za proizvodnju toplinske energije u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju toplinske energije.

2.2.4.   SAMO SAMOSTALNI PROIZVOĐAČI ELEKTRIČNE ENERGIJE

Količine goriva koje samostalni proizvođači upotrebljavaju za proizvodnju električne energije u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju električne energije.

2.2.5.   SAMOSTALNI PROIZVOĐAČI – JEDINICE ZA KOMBINIRANU PROIZVODNJU TOPLINSKE I ELEKTRIČNE ENERGIJE (KOGENERACIJSKA POSTROJENJA)

Sve količine goriva koje samostalni proizvođači upotrebljavaju za proizvodnju električne energije i razmjeran udio goriva koje se upotrebljava za proizvodnju toplinske energije za prodaju u kogeneracijskim postrojenjima. O razmjernom udjelu goriva koja se upotrebljavaju za proizvodnju toplinske energije koja nije prodana (utrošena toplinska energija) izvješćuje se u relevantnom sektoru krajnje potrošnje energije na temelju klasifikacije NACE. O toplinskoj energiji koja nije prodana nego isporučena drugim subjektima u okviru nefinancijskih ugovora ili subjektima s drukčijim vlasništvom trebalo bi izvješćivati na temelju istog načela kao o prodanoj toplinskoj energiji.

2.2.6.   SAMO SAMOSTALNI PROIZVOĐAČI TOPLINSKE ENERGIJE

Razmjeran udio goriva koja su samostalni proizvođači upotrijebili za proizvodnju toplinske energije za prodaju u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju toplinske energije. O razmjernom udjelu goriva koja se upotrebljavaju za proizvodnju toplinske energije koja nije prodana (utrošena toplinska energija) izvješćuje se u relevantnom sektoru krajnje potrošnje energije na temelju klasifikacije NACE. O toplinskoj energiji koja nije prodana nego isporučena drugim subjektima u okviru nefinancijskih ugovora ili subjektima s drukčijim vlasništvom trebalo bi izvješćivati na temelju istog načela kao o prodanoj toplinskoj energiji.

2.2.7.   POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU BRIKETA

Količine goriva upotrijebljene u postrojenjima za proizvodnju briketa.

2.2.8.   KOKSARE

Količine goriva upotrijebljene u koksarama za proizvodnju koksa iz koksnih peći i plina iz koksnih peći.

2.2.9.   POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU BRIKETA OD SMEĐEG UGLJENA (BKB)/BRIKETA OD TRESETA (PB)

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB) u postrojenjima za proizvodnju BKB-a i količine goriva upotrijebljene u postrojenjima za proizvodnju briketa od treseta za potrebe proizvodnje briketa od treseta (PB).

2.2.10.   PLINARE

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju plina iz plinara u plinarama i postrojenjima za uplinjavanje ugljena.

2.2.11.   VISOKE PEĆI

Količine goriva koje ulaze u spremnik visoke peći, kroz vrh zajedno sa željeznom rudom ili kroz otvore na dnu zajedno sa zagrijanim zrakom.

2.2.12.   UKAPLJIVANJE UGLJENA

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju sintetskog ulja.

2.2.13.   POSTROJENJA ZA PRETVORBU PLINA U TEKUĆINU

Količine plinovitih goriva pretvorenih u tekuća goriva.

2.2.14.   POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU DRVENOG UGLJENA

Količine krutih biogoriva pretvorenih u drveni ugljen.

2.2.15.   RAFINERIJE NAFTE

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju naftnih derivata.

2.2.16.   POSTROJENJA ZA MIJEŠANJE S PRIRODNIM PLINOM (ZA MIJEŠANI PRIRODNI PLIN)

Količine plinova pomiješanih s prirodnim plinom u plinsku mrežu (mrežu za prijenos plina).

2.2.17.   ZA MIJEŠANJE S MOTORNIM BENZINOM/DIZELOM/KEROZINOM:

Količine tekućih biogoriva pomiješanih s njihovim fosilnim inačicama.

2.2.18.   DRUGDJE NESPOMENUTO

Količine goriva upotrijebljene za aktivnosti pretvorbe koje nisu uključene drugdje. Ako se ova kategorija upotrebljava, u izvješću bi trebalo objasniti što je njome obuhvaćeno.

2.3.   Energetski sektor

Količine potrošene u energetici za dobivanje energije (rudarstvo, proizvodnja nafte i plina) ili za rad postrojenja u vezi s aktivnostima pretvorbe energije. Odgovara odjeljcima 05, 06, 19 i 35 klasifikacije NACE Rev. 2, skupini 09.1 klasifikacije NACE Rev. 2 i razredima 07.21 i 08.92 klasifikacije NACE Rev. 2.

Nisu uključene količine goriva transformirane u neki drugi oblik energije (koje bi trebalo navesti u sektoru pretvorbe) ili upotrijebljene za rad naftovoda, plinovoda i cjevovoda za ugljeni mulj (koje bi trebalo navesti u sektoru prometa).

Uključena je proizvodnja kemijskih materijala za nuklearnu fisiju i fuziju te proizvodi tih procesa.

2.3.1.   ELEKTRANE, KOGENERACIJSKA POSTROJENJA I TOPLANE ZA PROIZVODNJU ZA VLASTITU UPOTREBU

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja s jedinicama za isključivu proizvodnju električne energije, isključivu proizvodnju toplinske energije i kogeneraciju.

2.3.2.   RUDNICI UGLJENA

Količine goriva utrošenog u rudarstvu kao energent za vađenje i pripremu ugljena. Ugljen izgorio u rudničkim elektranama trebalo bi navesti u sektoru pretvorbe.

2.3.3.   POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU BRIKETA

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za proizvodnju briketa.

2.3.4.   KOKSARE

Količine goriva utrošenog kao energent za rad koksnih peći (koksara).

2.3.5.   POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU BRIKETA OD SMEĐEG UGLJENA (BKB)/BRIKETA OD TRESETA (PB)

Količine goriva upotrijebljene kao energija za rad postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena/briketa od treseta (postrojenja za proizvodnju briketa).

2.3.6.   PLINARE/POSTROJENJA ZA UPLINJAVANJE

Količine goriva utrošenog kao energent za rad plinara i postrojenja za uplinjavanje ugljena.

2.3.7.   VISOKE PEĆI

Količine goriva utrošenog kao energent za rad visokih peći.

2.3.8.   UKAPLJIVANJE UGLJENA

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za ukapljivanje ugljena.

2.3.9.   UKAPLJIVANJE (LNG)/UPLINJAVANJE

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za ukapljivanje i uplinjavanje prirodnog plina.

2.3.10.   POSTROJENJA ZA UPLINJAVANJE (BIOPLIN)

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za uplinjavanje bioplina.

2.3.11.   POSTROJENJA ZA UKAPLJIVANJE (GTL)

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za ukapljivanje plina.

2.3.12.   POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU DRVENOG UGLJENA

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena.

2.3.13.   RAFINERIJE NAFTE

Količine goriva utrošenog kao energent za rad rafinerija nafte.

2.3.14.   VAĐENJE NAFTE I PLINA

Količine goriva potrošene u postrojenjima za vađenje nafte i prirodnog plina. Nisu uključeni gubici cjevovoda (navesti kao gubitke u distribuciji) i količine energije upotrijebljene za rad cjevovoda (navesti u sektoru prometa).

2.3.15.   DRUGDJE NESPOMENUTO – ENERGETIKA

Količine goriva povezane s energetskim djelatnostima koje nisu uključene drugdje. Ako se ova kategorija upotrebljava, u izvješću bi trebalo objasniti što je njome obuhvaćeno.

2.4.   Gubici u prijenosu i distribuciji

2.4.1.   GUBICI U PRIJENOSU

Količine gubitaka goriva uslijed prijenosa na dijelu sustava kojim upravlja operator prijenosnog sustava. Uključuje tehničke i netehničke gubitke. Za električnu energiju uključuje gubitke u transformatorima koji se ne smatraju sastavnim dijelovima elektrana. Za plin uključuje ispuhane i spaljene količine tijekom prijenosa.

2.4.2.   GUBICI U DISTRIBUCIJI

Količine gubitaka goriva uslijed distribucije na dijelu sustava kojim upravlja operator distribucijskog sustava. Uključuje tehničke i netehničke gubitke. Za plin uključuje ispuhane i spaljene količine tijekom distribucije.

2.5.   Krajnja neenergetska potrošnja

Količine fosilnih goriva upotrijebljene za neenergetske potrebe – neizgorena goriva.

2.6.   Krajnja potrošnja energije (specifikacija krajnje upotrebe)

2.6.1.   SEKTOR INDUSTRIJE

Odnosi se na količine goriva potrošene u industrijskim poduzećima u vezi s njihovim glavnim djelatnostima.

Za jedinice koje proizvode isključivo toplinsku energiju ili kogeneracijska postrojenja izvješćuje se samo o količinama goriva potrošenima za proizvodnju toplinske energije koju upotrebljava sam subjekt (utrošena toplinska energija). Količine goriva potrošene za proizvodnju toplinske energije za prodaju i za proizvodnju električne energije treba navesti u odgovarajućem sektoru pretvorbe.

| 2.6.1.1 | Rudarstvo i vađenje: odjeljci 07 (osim 07.21) i 08 (osim 08.92) klasifikacije NACE Rev. 2; skupina 09.9 klasifikacije NACE Rev. 2. |
| --- | --- |

2.6.1.1

| 2.6.1.1.1 | Vađenje metalnih ruda [odjeljak 07 klasifikacije NACE Rev. 2; osim razreda 07.21 Vađenje uranovih i torijevih ruda klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.1.1

| 2.6.1.1.2 | Ostalo rudarstvo i vađenje [odjeljak 08 klasifikacije NACE Rev. 2; nije uključen razred 08.92 Vađenje treseta klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.1.2

| 2.6.1.1.3 | Pomoćne uslužne djelatnosti u rudarstvu [odjeljak 09 klasifikacije NACE Rev. 2; ne uključuje skupinu 09.1 Pomoćne djelatnosti za vađenje nafte i prirodnog plina klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.1.3

| 2.6.1.2 | Hrana, piće i duhan: odjeljci 10, 11 i 12 klasifikacije NACE Rev. 2. |
| --- | --- |

2.6.1.2

| 2.6.1.2.1 | Proizvodnja prehrambenih proizvoda [odjeljak 10 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.2.1

| 2.6.1.2.2 | Proizvodnja pića [odjeljak 11 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.2.2

| 2.6.1.2.3 | Proizvodnja duhanskih proizvoda [odjeljak 12 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.2.3

| 2.6.1.3 | Tekstil i koža [odjeljci 13, 14 i 15 klasifikacije NACE Rev. 2; uključuje Proizvodnju tekstila, Proizvodnju odjeće i Proizvodnju kože i srodnih proizvoda] |
| --- | --- |

2.6.1.3

| 2.6.1.4 | Drvo i proizvodi od drva — Proizvodnja drva i proizvoda od drva i pluta, osim namještaja; Proizvodnja proizvoda od slame i pletarskih materijala [odjeljak 16 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.4

| 2.6.1.5 | Celuloza, papir i tiskanje: odjeljci 17 i 18 klasifikacije NACE Rev. 2. |
| --- | --- |

2.6.1.5

| 2.6.1.5.1 | Proizvodnja papira i proizvoda od papira [odjeljak 17 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.5.1

| 2.6.1.5.1.1 | Proizvodnja celuloze [razred 17.11 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.1

| 2.6.1.5.1.2 | Ostali papir i papirnati proizvodi [razred 17.12 klasifikacije NACE Rev. 2 i skupina 17.2 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.2

| 2.6.1.5.2 | Tiskanje i umnožavanje snimljenih zapisa [odjeljak 18 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.5.2

| 2.6.1.6 | Kemijska i petrokemijska industrija: odjeljci 20 i 21 klasifikacije NACE Rev. 2. |
| --- | --- |

2.6.1.6

| 2.6.1.6.1 | Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda [odjeljak 20 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.6.1

| 2.6.1.6.2 | Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i farmaceutskih pripravaka [odjeljak 21 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.6.2

| 2.6.1.7 | Nemetalni minerali [odjeljak 23 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.7

| 2.6.1.7.1 | Proizvodnja stakla i proizvoda od stakla [odjeljak 23.1 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.7.1

| 2.6.1.7.2 | Proizvodnja cementa, vapna i gipsa (uključujući klinker) [skupina 23.5 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.7.2

| 2.6.1.7.3 | Ostali nemetalni mineralni proizvodi [skupine 23.2, 23.3, 23.4, 23.6, 23.7 i 23.9 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.7.3

| 2.6.1.8 | Željezo i čelik [Proizvodnja osnovnih metala A: skupine 24.1, 24.2 i 24.3 i razredi 24.51 i 24.52 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.8

| 2.6.1.9 | Industrija obojenih metala [Proizvodnja osnovnih metala B: Skupina 24.4 i razredi 24.53 i 24.54 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.9

| 2.6.1.9.1 | Proizvodnja aluminija [razred 24.42 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.9.1

| 2.6.1.9.2 | Ostale industrije obojenih metala [skupina 24.4 klasifikacije NACE Rev. 2 — osim razreda 24.42 klasifikacije NACE Rev. 2; razredi 24.53 i 24.54 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.9.2

| 2.6.1.10 | Strojevi: odjeljci 25, 26, 27 i 28 klasifikacije NACE Rev. 2. |
| --- | --- |

2.6.1.10

| 2.6.1.10.1 | Proizvodnja gotovih metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme [odjeljak 25 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.10.1

| 2.6.1.10.2 | Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda [odjeljak 26 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.10.2

| 2.6.1.10.3 | Proizvodnja električne opreme [odjeljak 27 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.10.3

| 2.6.1.10.4 | Proizvodnja strojeva i uređaja, d. n. [odjeljak 28 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.10.4

| 2.6.1.11 | Prijevozna sredstva: Industrija povezana s prijevoznim sredstvima [odjeljci 29 i 30 klasifikacije NACE; uključuje Proizvodnju motornih vozila, prikolica i poluprikolica te Proizvodnju ostalih prijevoznih sredstava] |
| --- | --- |

2.6.1.11

| 2.6.1.12 | Drugdje nespomenuto – industrija: odjeljci 22, 31 i 32 klasifikacije NACE |
| --- | --- |

2.6.1.12

| 2.6.1.12.1 | Proizvodnja proizvoda od gume i plastike [odjeljak 22 klasifikacije NACE] |
| --- | --- |

2.6.1.12.1

| 2.6.1.12.2 | Proizvodnja namještaja [odjeljak 31 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.12.2

| 2.6.1.12.3 | Ostala prerađivačka industrija [odjeljak 32 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.12.3

| 2.6.1.13 | Građevinarstvo [odjeljci 41, 42 i 43 klasifikacije NACE Rev. 2] |
| --- | --- |

2.6.1.13

2.6.2.   SEKTOR PROMETA

Energija upotrijebljena u svim djelatnostima prometa bez obzira na NACE kategoriju (ekonomski sektor) u kojoj se ta djelatnost odvija. O gorivima upotrijebljenima za zagrijavanje i rasvjetu na željezničkim i autobusnim stanicama, lukama i zračnim lukama trebalo bi izvješćivati u sektoru Komercijalne i javne usluge, a ne u sektoru prometa.

2.6.2.1.   Željeznica

Količine goriva koje se upotrebljavaju u željezničkom prometu, uključujući industrijske željeznice i željeznički promet kao dio gradskih ili prigradskih prometnih sustava (na primjer vlakovi, tramvaji, podzemna željeznica).

2.6.2.1.1   Željeznica velikih brzina

Energija koju upotrebljavaju vlakovi koji voze na linijama na kojima brzina može biti veća od 200 kilometara na sat.

2.6.2.1.2   Konvencionalna željeznica

Energija potrošena u željezničkom prometu, isključujući željeznicu velikih brzina, podzemnu željeznicu i tramvaj.

2.6.2.1.2.1   Putnički promet konvencionalnom željeznicom

Energija potrošena u željezničkom prijevozu putnika, tj. za putovanje željezničkim vozilima od mjesta ukrcaja do mjesta iskrcaja. Putnik je svaka osoba, osim posade vlaka, koja putuje vlakom.

2.6.2.1.2.2   Prijevoz tereta konvencionalnom željeznicom

Energija potrošena u željezničkom prijevozu robe, tj. za kretanje robe u željezničkim vozilima od mjesta utovara do mjesta istovara.

2.6.2.1.3   Podzemna željeznica i tramvaj

Energija koju upotrebljavaju podzemna željeznica, tramvaj, laka željeznica i drugi sustavi nadzemne ili podzemne gradske željeznice.

2.6.2.2.   Unutarnja plovidba

Količine goriva isporučene plovilima svih zastava koja nisu uključena u međunarodnu plovidbu (vidjeti kategoriju ‚Međunarodni pomorski spremnici’). Razliku između unutarnje i međunarodne plovidbe trebalo bi odrediti na temelju luke isplovljavanja i luke uplovljavanja, a ne prema zastavi ili državnoj pripadnosti broda.

2.6.2.3.   Cestovni promet

Količine goriva upotrijebljene za cestovna vozila. Uključeno je gorivo upotrijebljeno za poljoprivredna vozila na autocestama i maziva koja se upotrebljavaju u cestovnim vozilima.

Nije uključena energija upotrijebljena u stacionarnim motorima (vidjeti ‚Druge sektore’), za traktore izvan autocesta (vidjeti ‚Poljoprivredu’), za cestovna vozila u vojne svrhe (vidjeti ‚Druge sektore – drugdje nespomenuto’), bitumen upotrijebljen za površinski sloj ceste i energija upotrijebljena za strojeve na gradilištima (vidjeti ‚Industrija’, podsektor ‚Građevinarstvo’).

2.6.2.3.1   Teška vozila koja prevoze teret

Količine goriva potrošene u kamionima nosivosti veće od 3,5 tona koji prevoze teret (kategorije vozila N2 i N3 prema europskoj klasifikaciji kategorija vozila, utemeljenoj na standardima UNECE-a).

2.6.2.3.2   Kolektivni prijevoz

Količine goriva potrošene u velikim vozilima koja prevoze putnike, kao što su autobusi, veliki kombiji itd. (kategorije vozila M2 i M3 prema europskoj klasifikaciji kategorija vozila, utemeljenoj na standardima UNECE-a).

2.6.2.3.3   Automobili i kombiji

Količine goriva potrošene u malim vozilima, kao što su automobili i kombiji, koja prevoze putnike ili teret (kategorije vozila N1 i M1 prema europskoj klasifikaciji kategorija vozila, utemeljenoj na standardima UNECE-a).

2.6.2.3.4   Ostali cestovni prijevoz:

Količine goriva potrošene u svim oblicima cestovnog prijevoza osim teških vozila koja prevoze teret, kolektivnog prijevoza, automobila i kombija.

2.6.2.4.   Prijevoz cjevovodima

Količine goriva upotrijebljene kao energija za rad cjevovoda za prijenos plina, tekućina, mulja i druge robe. Uključuje energiju upotrijebljenu za crpne stanice i održavanje cjevovoda. Ne uključuje energiju upotrijebljenu za distribuciju cjevovodom prirodnog ili industrijskog plina, tople vode ili pare od distributera do krajnjih korisnika (navesti u energetskom sektoru), energiju upotrijebljenu za krajnju distribuciju vode kućanstvima, industrijskim, komercijalnim i drugim korisnicima (navesti u kategoriji ‚Komercijalne i javne usluge’) i gubitke do kojih dolazi tijekom prijevoza između distributera i krajnjih korisnika (navesti kao gubitke u distribuciji).

2.6.2.5.   Unutarnji zračni promet

Količine goriva za zračni promet isporučene zrakoplovima u unutarnjem zračnom prometu. Uključuje gorivo za namjene koje se ne odnose na letenje, npr. ispitivanje motora na ispitnom stolu. Razlika između unutarnjeg i međunarodnog zračnog prometa određuje se na temelju mjesta polijetanja i mjesta slijetanja, a ne na temelju državne pripadnosti zračnog prijevoznika. U to su uključena razmjerno duga putovanja između dvaju zračnih luka u zemlji s prekomorskim područjima. Ne uključuje goriva koja su zračni prijevoznici upotrijebili za svoja cestovna vozila (navesti u kategoriji ‚Drugdje nespomenuto – promet’) i goriva za zračni promet u vojne svrhe (navesti u kategoriji ‚Drugdje nespomenuto – ostalo’).

2.6.2.6.   Drugdje nespomenuto – promet

Količine upotrijebljene za prometne djelatnosti koje nisu uključene drugdje. Uključuje goriva koja su zračni prijevoznici upotrebljavali za svoja cestovna vozila i goriva upotrebljavana u lukama za istovarivače brodova, razne vrste lučkih dizalica. Ako se ova kategorija upotrebljava, u izvješću bi trebalo objasniti što je njome obuhvaćeno.

2.6.3.   Drugi sektori

Ovom su kategorijom obuhvaćene količine goriva upotrijebljene u sektorima koji nisu posebno spomenuti ili nisu obuhvaćeni sektorima pretvorbe, energetike, industrije ili prometa.

2.6.3.1.   Komercijalne i javne usluge

Količine goriva koje su potrošila poduzeća i uredi u javnom i privatnom sektoru. Odjeljci 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (isključujući razred 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 i 99 klasifikacije NACE Rev. 2. O gorivima upotrijebljenima za zagrijavanje i rasvjetu na željezničkim i autobusnim stanicama, u lukama i zračnim lukama trebalo bi izvješćivati u ovoj kategoriji. To uključuje goriva upotrijebljena za sve djelatnosti koje nisu povezane s prijevozom iz odjeljaka 49, 50 i 51 klasifikacije NACE Rev. 2.

| 2.6.3.1.1 | Popravak i instaliranje strojeva i opreme [NACE Rev. 2, područje C odjeljak 33] |
| --- | --- |

2.6.3.1.1

| 2.6.3.1.2 | Opskrba vodom; uklanjanje otpadnih voda, zbrinjavanje otpada te djelatnosti sanacije okoliša [NACE Rev. 2, područje E] |
| --- | --- |

2.6.3.1.2

| 2.6.3.1.3 | Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikala [NACE Rev. 2, područje G] |
| --- | --- |

2.6.3.1.3

| 2.6.3.1.3.1 | Trgovina na veliko [NACE Rev. 2, područje G, odjeljak 46] |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.1

| 2.6.3.1.3.2 | Trgovina na malo [NACE Rev. 2, područje G, odjeljak 47] |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.2

| 2.6.3.1.4 | Skladištenje i prateće djelatnosti u prijevozu [NACE Rev. 2, područje H, odjeljak 52] |
| --- | --- |

2.6.3.1.4

| 2.6.3.1.5 | Poštanske i kurirske djelatnosti [NACE Rev. 2, područje H, odjeljak 53] |
| --- | --- |

2.6.3.1.5

| 2.6.3.1.6 | Djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane [NACE Rev. 2, područje I] |
| --- | --- |

2.6.3.1.6

| 2.6.3.1.6.1 | Smještaj [NACE Rev. 2, područje I, odjeljak 55] |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.1

| 2.6.3.1.6.2 | Djelatnosti pripreme i usluživanja hrane i pića [NACE Rev. 2, područje I, odjeljak 56] |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.2

| 2.6.3.1.7 | Informacije i komunikacije [NACE Rev. 2, područje J] |
| --- | --- |

2.6.3.1.7

| 2.6.3.1.8 | Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja i poslovanje nekretninama [NACE Rev. 2, područje K i NACE Rev. 2, područje L] |
| --- | --- |

2.6.3.1.8

| 2.6.3.1.9 | Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti [NACE Rev. 2, područje N] |
| --- | --- |

2.6.3.1.9

| 2.6.3.1.10 | Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje [NACE Rev. 2, područje O] |
| --- | --- |

2.6.3.1.10

| 2.6.3.1.11 | Obrazovanje [NACE Rev. 2, područje P] |
| --- | --- |

2.6.3.1.11

| 2.6.3.1.12 | Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi [NACE Rev. 2, područje Q] |
| --- | --- |

2.6.3.1.12

| 2.6.3.1.12.1 | Djelatnosti bolnica [NACE Rev. 2, područje Q, skupina 86.1] |
| --- | --- |

2.6.3.1.12.1

| 2.6.3.1.13 | Umjetnost, zabava i rekreacija [NACE Rev. 2, područje R] |
| --- | --- |

2.6.3.1.13

| 2.6.3.1.13.1 | Sportske djelatnosti [NACE Rev. 2, područje R, odjeljak 93] |
| --- | --- |

2.6.3.1.13.1

| 2.6.3.1.14 | Djelatnosti izvanteritorijalnih organizacija i tijela [NACE Rev. 2, područje U] |
| --- | --- |

2.6.3.1.14

| 2.6.3.1.15 | Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti i ostale uslužne djelatnosti [NACE Rev. 2, područje M i NACE Rev. 2, područje S] |
| --- | --- |

2.6.3.1.15

| 2.6.3.1.16. | Podatkovni centri. Podatkovni centar definira se kao struktura ili skupina struktura koja se upotrebljava za smještaj, povezivanje i rad računalnih sustava/poslužitelja i povezane opreme za pohranu, obradu i/ili distribuciju podataka te povezane djelatnosti. |
| --- | --- |

2.6.3.1.16.

2.6.3.2.   Kućanstva

Količine goriva koje su potrošila sva kućanstva, uključujući ‚kućanstva sa zaposlenim osobama’. odjeljci 97 i 98 klasifikacije NACE Rev. 2.

Za sektor kućanstava primjenjuju se sljedeće posebne definicije:

Kućanstvo znači osoba koja živi sama ili skupina ljudi koji žive zajedno u istom privatnom stanu i dijele troškove komunalnih usluga i drugih osnovnih životnih potreba. Sektor kućanstva, poznat i kao stambeni sektor, stoga označuje skup svih kućanstava jedne zemlje.

Zajedničke stambene objekte, bilo trajne (npr. zatvori) ili privremene (npr. bolnice), trebalo bi isključiti s obzirom na to da su obuhvaćeni potrošnjom u uslužnom sektoru. Energiju upotrijebljenu u svim djelatnostima prometa trebalo bi navesti u sektoru prometa, a ne u sektoru kućanstva.

Potrošnju energije povezanu sa značajnim gospodarskim aktivnostima kućanstava isto bi tako trebalo isključiti iz ukupne potrošnje energije u kućanstvima. Te aktivnosti uključuju djelatnosti malih poljoprivrednih gospodarstava i druge gospodarske aktivnosti koje se izvode na mjestu gdje se kućanstvo nalazi te bi ih trebalo navesti u odgovarajućem sektoru krajnje potrošnje.

2.6.3.2.1.   Grijanje prostora

Ova se energetska usluga odnosi na upotrebu energije za potrebe grijanja unutrašnjosti stana.

2.6.3.2.2.   Hlađenje prostora

Ova se energetska usluga odnosi na upotrebu energije za hlađenje stambenih prostorija rashladnim sustavom i/ili jedinicom.

Ventilatori, puhala i drugi uređaji koji nisu priključeni na rashladnu jedinicu isključeni su iz ovog dijela, ali bi ih trebalo obuhvatiti dijelom koji se odnosi na osvjetljenje i električne uređaje.

2.6.3.2.3.   grijanje vode

Ova se energetska usluga odnosi na upotrebu energije za grijanje tople tekuće vode, kupanje, čišćenje i drugu upotrebu osim kuhanja.

Grijanje bazena nije uključeno, ali bi ga trebalo obuhvatiti dijelom koji se odnosi na druge vrste konačne namjene.

2.6.3.2.4.   Kuhanje

Ova se energetska usluga odnosi na upotrebu energije za pripremu obroka.

Isključeni su pomoćni kuhinjski uređaji (mikrovalne pećnice, kuhala za vodu, aparati za kavu itd.) te bi njih trebalo obuhvatiti dijelom koji se odnosi na uređaje za osvjetljenje i električne uređaje.

2.6.3.2.5.   Osvjetljenje i električni uređaji (samo električna energija):

Upotreba električne energije za osvjetljenje i sve druge električne uređaje u stanu koja se ne smatra drugom vrstom krajnje namjene.

2.6.3.2.6.   Druge vrste konačne namjene

Sva druga potrošnja energije u kućanstvima, npr. upotreba energije izvan stambenih prostorija i sve druge aktivnosti koje nisu navedene u pet prethodno navedenih vrsta krajnje namjene (npr. kosilice, grijanje bazena, vanjske grijalice, vanjski roštilji, saune itd.).

2.6.3.3.   Poljoprivreda

Količine goriva koje su potrošili korisnici razvrstani pod biljnu i stočarsku proizvodnju, lovstvo i uslužne djelatnosti povezane s njima; Odjeljak 01 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.3.4.   Šumarstvo

Količine goriva koje su potrošili korisnici razvrstani u sektore šumarstva i sječe drva; odjeljak 02 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.3.5.   Ribarstvo

Količine goriva isporučene za slatkovodno, morsko i dubokomorsko ribarstvo. Ribolovom bi trebalo obuhvatiti goriva isporučena brodovima svih zastava koji su se opskrbili gorivom u zemlji (uključujući međunarodni ribolov) te energiju upotrijebljenu u ribarstvenoj industriji. Odjeljak 03 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.3.6.   Drugdje nespomenuto – ostalo

Količine goriva upotrijebljene za djelatnosti koje nisu uključene drugdje (poput razreda 84.22 klasifikacije NACE Rev. 2). Ova kategorija uključuje potrošnju goriva u vojne svrhe mobilnog i stacionarnog karaktera (npr. za brodove, zrakoplove, cestovna vozila i energiju upotrijebljenu u stambenim prostorima), bez obzira na to je li gorivo isporučeno za vojsku te zemlje ili neke druge zemlje. Ako se ova kategorija upotrebljava, u izvješću bi trebalo objasniti što je njome obuhvaćeno.

3.   PROIZVODI

3.1.   UGLJEN (kruta fosilna goriva i industrijski plinovi)

3.1.1.   KAMENI UGLJEN

Kameni ugljen jest agregat nastao od antracita, koksnog ugljena i drugog bituminoznog ugljena.

3.1.2.   ANTRACIT

Ugljen visokog stupnja karbonizacije za upotrebu u industriji i kućanstvima. Obično sadržava manje od 10 % hlapljive tvari i visok udio ugljika (oko 90 % fiksnog ugljika). Njegova je bruto kalorijska vrijednost veća od 24 000 kJ/kg na bazi vlažnog uzorka bez pepela.

3.1.3.   KOKSNI UGLJEN

Bituminozni ugljen pogodan za proizvodnju koksa (koksa iz koksnih peći) prikladnog za punjenje visoke peći. Njegova je bruto kalorijska vrijednost veća od 24 000 kJ/kg na bazi vlažnog uzorka bez pepela.

3.1.4.   DRUGI BITUMINOZNI UGLJEN

Ugljen koji se upotrebljava za proizvodnju pare, uključujući sve vrste bituminoznog ugljena koje nisu uključene ni pod koksni ugljen ni pod antracit. Odlikuje se većim udjelom hlapljive tvari nego kod antracita (više od 10 %) i manjim udjelom ugljika (manje od 90 % fiksnog ugljika). Njegova je bruto kalorijska vrijednost veća od 24 000 kJ/kg na bazi vlažnog uzorka bez pepela.

3.1.5.   SMEĐI UGLJEN

Smeđi ugljen jest agregat nastao od sub-bituminoznog ugljena i lignita.

3.1.6.   SUB-BITUMINOZNI UGLJEN

Odnosi se na neaglomerirani ugljen čija bruto kalorijska vrijednost iznosi između 20 000 kJ/kg i 24 000 kJ/kg te sadržava više od 31 % hlapljive tvari na bazi suhog uzorka bez mineralnih tvari.

3.1.7.   LIGNIT

Neaglomerirani ugljen čija bruto kalorijska vrijednost iznosi manje od 20 000 kJ/kg i sadržava više od 31 % hlapljive tvari na bazi suhog uzorka bez mineralnih tvari.

3.1.8.   Briket

Složeno gorivo proizvedeno od praha kamenog ugljena uz dodatak vezivnog sredstva. Količina briketa proizvedenog od kamenog ugljena može stoga biti malo veća od stvarne količine ugljena koji je potrošen u procesu pretvorbe.

3.1.9.   Koks iz koksnih peći

Kruti proizvod koji se dobiva karbonizacijom ugljena, prvenstveno koksnog ugljena, pri visokoj temperaturi; ima malen udio vlage i hlapljivih tvari. Koks iz koksnih peći uglavnom se upotrebljava u industriji željeza i čelika kao izvor energije i kemijsko sredstvo.

U ovoj se kategoriji navode koksni ostatak i ljevaonički koks.

U ovoj bi kategoriji trebalo navesti i polukoks (kruti proizvod koji se dobiva karbonizacijom ugljena na niskoj temperaturi). Polukoks se upotrebljava kao gorivo za grijanje ili u samim postrojenjima za pretvorbu.

U ovu su kategoriju uključeni i koks, koksni ostatak i polukoks koji se dobiva od lignita.

3.1.10.   Koksni plin

Nusproizvod kamenog ugljena koji se upotrebljava za proizvodnju gradskog plina u plinarama. Koksni plin upotrebljava se za grijanje.

3.1.11.   Ugljeni katran

Proizvodi se destruktivnom destilacijom bituminoznog ugljena. Ugljeni katran tekući je nusproizvod destilacije ugljena koji se upotrebljava za dobivanje koksa u koksarama ili se proizvodi od smeđeg ugljena (‚katran otporan na niske temperature’).

3.1.12.   BKB (briket od smeđeg ugljena)

BKB je složeno gorivo proizvedeno od lignita ili sub-bituminoznog ugljena briketiranjem pod visokim tlakom bez dodavanja vezivnog sredstva, uključujući osušeni fini lignit i prah lignita.

3.1.13.   INDUSTRIJSKI PLINOVI

Industrijski plinovi agregat su nastao od plina iz plinare, plina iz koksnih peći, plina iz visokih peći i drugih oporabljenih plinova.

3.1.14.   PLIN IZ PLINARE

Obuhvaća sve vrste plina koji je proizveden u postrojenjima javnih poduzeća ili u privatnim postrojenjima, čija je glavna djelatnost proizvodnja, transport i distribucija plina. Uključuje plin proizveden karbonizacijom (uključujući plin proizveden u koksarama i modificiran u plin iz plinare) potpunim uplinjavanjem, obogaćen ili neobogaćen naftnim derivatima (ukapljeni naftni plin, ostaci loživog ulja itd.) te preoblikovanjem i jednostavnim miješanjem plinova i/ili zraka, uključujući miješanjem s prirodnim plinom, čija će se distribucija i opskrba odvijati kroz mrežu za prirodni plin. Količinu plina koja nastaje kao rezultat reklasificiranja drugih ugljenih plinova u plin iz plinare trebalo bi prijaviti kao proizvodnju plina iz plinare.

3.1.15.   PLIN IZ KOKSNIH PEĆI

Plin iz koksnih peći plin je koji se dobiva kao nusproizvod u proizvodnji koksa iz koksnih peći za proizvodnju željeza i čelika.

3.1.16.   PLIN IZ VISOKIH PEĆI

Plin iz visokih peći proizvodi se tijekom izgaranja koksa u visokim pećima u industriji željeza i čelika. Rekuperira se i upotrebljava kao gorivo dijelom unutar samog postrojenja, a dijelom u drugim procesima u industriji čelika ili u elektranama koje su opremljene za njegovo sagorijevanje.

3.1.17.   DRUGI OPORABLJENI PLINOVI

Nusproizvod u proizvodnji čelika u pećima s kisikom, dobiva se pri izlasku iz peći. Plinovi su poznati i kao konvertorski plin, plin LD ili plin BOS. Količinu rekuperiranoga goriva trebalo bi navesti na temelju bruto kalorijske vrijednosti. Ovom su kategorijom obuhvaćeni i nespecificirani industrijski plinovi koji nisu prethodno navedeni, poput zapaljivih plinova od čvrstog izvora ugljika dobivenih industrijskim i kemijskim postupcima koji nisu drugdje definirani.

3.1.18.   TRESET

Treset je gorivi, meki, porozni ili komprimirani fosilni sedimentni talog biljnog podrijetla s visokim udjelom vlage (do 90 % u neobrađenom stanju), koji se lako reže te je svjetlosmeđe do tamnosmeđe boje. U treset su uključeni rezani i mljeveni treset. Treset za neenergetsku upotrebu nije obuhvaćen ovom kategorijom.

3.1.19.   PROIZVODI OD TRESETA

Proizvodi poput briketa od treseta dobiveni izravno ili neizravno od rezanog i mljevenog treseta.

3.1.20.   NAFTNI ŠKRILJEVAC I NAFTNI PIJESAK

Naftni škriljevac i naftni pijesak sedimentne su stijene koje sadržavaju organsku tvar u obliku kerogena. Kerogen je voskasti materijal bogat ugljikovodikom koji se smatra prethodnikom nafte. Naftni škriljevac može sagorjeti izravno ili preradom zagrijavanjem radi dobivanja nafte iz škriljevca. Naftu iz škriljevca i druge proizvode dobivene ukapljivanjem trebalo bi navesti kao druge ugljikovodike u okviru naftnih derivata.

3.2.   Prirodni plin

3.2.1.   PRIRODNI PLIN

U prirodni plin uključeni su plinovi iz podzemnih nalazišta, u tekućem ili plinovitom stanju, koji se uglavnom sastoje od metana, neovisno o metodi njihova vađenja (konvencionalno i nekonvencionalno). Ovdje su uključeni i ‚nevezani’ plin s polja na kojima se ugljikovodici pojavljuju samo u plinovitom stanju i ‚vezani’ plin proizveden zajedno sa sirovom naftom te metan dobiven u rudnicima ugljena (plin iz rudnika) ili iz slojeva ugljena (plin iz slojeva ugljena). U prirodni plin nisu uključeni bioplin i industrijski plinovi. Prijenos tih plinova u plinsku mrežu navodi se odvojeno od prirodnog plina. U prirodni plin uključeni su ukapljeni prirodni plin (LNG) i komprimirani prirodni plin (CNG).

3.3.   ELEKTRIČNA I TOPLINSKA ENERGIJA

3.3.1.   ELEKTRIČNA ENERGIJA

Pojam električna energija odnosi se na prijenos energije u okviru fizičkog fenomena koji uključuje električne naboje i njihovo djelovanje u mirovanju i pokretu. Navodi se sva upotrijebljena, proizvedena i potrošena električna energija, uključujući izvanmrežnu i onu za vlastitu potrošnju. Izvanmrežna električna energija proizvedena je u postrojenjima koja nisu priključena na mrežu za proizvodnju električne energije; postrojenje ne može isporučiti proizvedenu električnu energiju u mrežu. Električna energija za vlastite potrebe je električna energija koju je potrošio proizvođač prije isporuke u mrežu.

3.3.2.   TOPLINSKA ENERGIJA (DOBIVENA TOPLINSKA ENERGIJA)

Pojam toplinska energija odnosi se na energiju dobivenu iz translacijskog, rotacijskog ili vibracijskog gibanja sastavnica tvari te promjena njezina fizičkog stanja. Navodi se sva proizvedena toplinska energija, osim one koju samostalni proizvođači proizvedu za vlastitu potrošnju i koju ne prodaju; svi drugi oblici toplinske energije prijavljuju se kao potrošnja proizvoda od kojih je proizvedena toplinska energija.

3.4.   NAFTA (sirova nafta i naftni derivati)

3.4.1.   SIROVA NAFTA

Sirova nafta jest mineralno ulje prirodnog podrijetla koje sadržava mješavinu ugljikovodika i s njima povezanih nečistoća poput sumpora. Pri normalnoj temperaturi okoliša i atmosferskom tlaku u tekućem je stanju, a njezina su fizička svojstva (gustoća, viskoznost itd.) vrlo promjenjiva. U ovu su kategoriju uključeni kondenzati s polja te pogonski kondenzati iz vezanog i nevezanog plina koji se miješaju s komercijalnom sirovom naftom. Količine bi trebalo navesti neovisno o metodi vađenja (konvencionalno i nekonvencionalno). U sirovu naftu ne uključuju se kondenzati prirodnog plina (NGL).

3.4.2.   KONDENZATI PRIRODNOG PLINA (NGL)

NGL su tekući ili ukapljeni ugljikovodici dobiveni iz prirodnog plina u postrojenjima za separaciju ili u pogonima za preradu plina. Kondenzati prirodnog plina uključuju etan, propan, butan (normalni i izobutan), (izo)pentan te različite pentane i više ugljikovodike (ponekad ih se naziva prirodnim benzinima ili kondenzatima postrojenja za obradu (preradu) plina).

3.4.3.   RAFINERIJSKE SIROVINE

Rafinerijska sirovina obrađena je nafta namijenjena daljnjoj preradi (npr. loživo ulje dobiveno primarnom destilacijom ili vakuumsko plinsko ulje), ali bez miješanja. U daljnjoj se preradi pretvara u jedan dio ili više njih i/ili u gotove proizvode. Ovom su definicijom obuhvaćeni i povratci iz petrokemijske industrije u rafineriju (npr. pirolitički benzin, C4 frakcije, frakcije plinskog i loživog ulja).

3.4.4.   ADITIVI/OKSIGENATI

Aditivi su neugljikovodični spojevi dodani naftnom derivatu ili pomiješani s njime radi poboljšanja njegovih svojstava (oktanski i cetanski broj, ponašanje na hladnoći itd.). U aditive su uključeni oksigenati (kao što su alkoholi (metanol, etanol), eteri (metil tercijarni butileter (MTBE), etil tercijarni butileter (ETBE), tercijarni amil metileter (TAME) itd.), esteri (npr. ulje uljane repice ili dimetilester itd.), kemijski spojevi (npr. tetrametil olovo (TML), tetraetil olovo (TEL) i deterdženti). Količine aditiva/oksigenata (alkohola, etera, estera i drugih kemijskih spojeva) navedene u ovoj kategoriji trebale bi se odnositi na količine namijenjene miješanju s gorivima ili one upotrijebljene kao gorivo. Ova kategorija uključuje biogoriva koja se miješaju s tekućim fosilnim gorivima.

3.4.5.   BIOGORIVA U ADITIVIMA/OKSIGENATIMA

Količine tekućih biogoriva navedene u ovoj kategoriji odnose se na miješana tekuća biogoriva i samo na udio tekućeg biogoriva, a ne na ukupni volumen tekućina koji nastaje miješanjem s biogorivima. Isključena su sva tekuća nemiješana biogoriva.

3.4.6.   DRUGI UGLJIKOVODICI

Sintetska nafta koja je dobivena iz katranskog pijeska, nafte iz škriljevca itd., tekućine iz ukapljivanja ugljena, proizvodnja tekućina pretvorbom prirodnog plina u benzin, vodik i emulgirana ulja (npr. Orimulsion); isključen je naftni škriljevac; uključena je nafta iz škriljevca (sekundarni proizvod).

3.4.7.   NAFTNI DERIVATI

Naftni derivati agregat su nastao od rafinerijskog plina, etana, ukapljenog naftnog plina, lake nafte, motornog benzina, avionskog benzina, mlaznog goriva benzinskog tipa, mlaznog goriva kerozinskog tipa, drugih kerozina, plinskog ulja/dizelskog goriva, loživog ulja, bijelog špirita i SPB-a, maziva, bitumena, parafinskih voskova, naftnog koksa i drugih proizvoda.

3.4.8.   RAFINERIJSKI PLIN

Rafinerijski plin uključuje mješavinu nekondenziranih plinova koji se uglavnom sastoje od vodika, metana, etana i olefinskih ugljikovodika dobivenih destilacijom sirove nafte ili obradom naftnih derivata (npr. krekiranje) u rafinerijama. Ovdje su uključeni i povratni plinovi iz petrokemijske industrije.

3.4.9.   ETAN

Prirodno plinoviti ugljikovodik s nerazgranatim lancima (C2H6) koji se dobiva iz prirodnog i rafinerijskog plina.

3.4.10.   UKAPLJENI NAFTNI PLINOVI (LPG)

LPG su laki parafinski ugljikovodici dobiveni rafiniranjem te u postrojenjima za stabilizaciju sirove nafte i postrojenjima za obradu prirodnog plina. Uglavnom se sastoje od propana (C3H8) i butana (C4H10) ili njihove kombinacije. Oni mogu uključivati i propilen, butilen, izopropilen i izobutilen. LPG se za transport i uskladištenje obično ukapljuju pod tlakom.

3.4.11.   LAKA NAFTA

Laka nafta sirovina je za petrokemijsku industriju (npr. proizvodnju etilena ili aromata) ili za proizvodnju benzina reformiranjem ili izomerizacijom u rafineriji. Pojmom laka nafta obuhvaćeni su materijali u području destilacije između 30 °C i 210 °C, odnosno u dijelu tog područja.

3.4.12.   MOTORNI BENZIN

Motorni benzin sastoji se od mješavine lakih ugljikovodika dobivenih destilacijom na temperaturi između 35 °C i 215 °C. Upotrebljava se kao gorivo za motore za kopneni promet s paljenjem električnom iskrom. Motorni benzin može uključivati aditive, oksigenate i sredstva za povećanje oktanskog broja, uključujući spojeve s olovom. Uključen je i motorni benzin s komponentama za miješanje (isključujući aditive/oksigenate), npr. alkilatima, izomeratima, reformatima i krekiranim benzinom namijenjenim upotrebi kao gotovi motorni benzin. Motorni benzin jest agregat nastao od miješanog biobenzina (biobenzin u motornom benzinu) i nebiološkog benzina.

3.4.12.1.   Miješani biobenzin (biobenzin u motornom benzinu)

Biobenzin koji je umiješan u motorni benzin.

3.4.12.2.   Nebiološki benzin

Preostali dio motornog benzina – motorni benzin bez miješanog biobenzina (uglavnom motorni benzin fosilnog podrijetla).

3.4.13.   Avionski benzin

Motorni benzin posebno pripremljen za klipne avionske motore, s oktanskim brojem prikladnim za motor, ledištem na –60 °C i područjem destilacije obično između 30 °C i 180 °C.

3.4.14.   MLAZNO GORIVO BENZINSKOG TIPA (NA BAZI LAKE NAFTE ILI JP4)

Ovdje su uključena sva laka ulja na bazi ugljikovodika za pogon turbina zrakoplova koja su dobivena destilacijom na temperaturi između 100 °C i 250 °C. Dobivaju se miješanjem kerozina i benzina ili lake nafte tako da udio aromata ne bude veći od 25 % volumena, a tlak pare je između 13,7 kPa i 20,6 kPa.

3.4.15.   MLAZNO GORIVO KEROZINSKOG TIPA

Destilat koji se upotrebljava za pogon avionskih turbina. Ima jednake značajke destilacije između 150 °C i 300 °C (obično ne iznad 250 °C) i žarište kao kerozin. Osim toga, ima i neke posebnosti (npr. ledište) koje je utvrdila Međunarodna udruga zračnih prijevoznika. Uključuje komponente za miješanje s kerozinom. Mlazno gorivo kerozinskog tipa agregat je nastao od miješanog biološkog mlaznog kerozina (biološki mlazni kerozin u mlaznom gorivu kerozinskog tipa) i nebiološkog mlaznog kerozina.

3.4.15.1.   Miješani biološki mlazni kerozin (biološki mlazni kerozin u mlaznom gorivu kerozinskog tipa)

Biološki mlazni kerozin umiješan u mlazno gorivo kerozinskog tipa.

3.4.15.2.   Nebiološki mlazni kerozin

Preostali dio mlaznog goriva kerozinskog tipa – mlazno gorivo kerozinskog tipa miješano s biološkim mlaznim kerozinom (uglavnom mlazno gorivo kerozinskog tipa fosilnog podrijetla).

3.4.16.   DRUGI KEROZINI

Rafinirani destilati nafte koji se koriste u drugim sektorima, osim u zračnom prometu. Temperatura destilacije iznosi između 150 °C i 300 °C.

3.4.17.   PLINSKO ULJE/DIZELSKO GORIVO (DESTILIRANO LOŽIVO ULJE)

Plinsko ulje/dizelsko gorivo prvenstveno je srednji destilat dobiven destilacijom u području između 180 °C i 380 °C. Uključuje komponente za miješanje. Ovisno o upotrebi, na raspolaganju je nekoliko stupnjeva. Plinsko ulje/dizelsko gorivo uključuje dizelsko gorivo za automobile i kamione s dizelskim motorom s kompresijskim paljenjem. U plinsko ulje/dizelsko gorivo uključeno je lako ulje za grijanje za industrijsku i komercijalnu upotrebu, dizelsko gorivo za pogon plovila i dizelsko gorivo za željeznički promet, druga plinska ulja, uključujući teška plinska ulja dobivena destilacijom između 380 °C i 540 °C i koja se upotrebljavaju kao sirovine u petrokemijskoj industriji. Plinsko ulje/dizelsko gorivo agregat je nastao od miješanih biodizela (biodizeli u plinskom ulju/dizelskom gorivu) i nebioloških dizela.

3.4.17.1.   Miješani biodizeli (biodizeli u plinskom ulju/dizelskom gorivu)

Biodizeli koji su umiješani u plinska ulja/dizelska goriva.

3.4.17.2.   Nebiološki dizeli

Preostali dio plinskog ulja/dizelskog goriva, isključujući miješane biodizele (uglavnom plinsko ulje/dizelsko gorivo fosilnog podrijetla).

3.4.18.   LOŽIVO ULJE (TEŠKO LOŽIVO ULJE)

Sva rezidualna (teška) loživa ulja (uključujući ona dobivena miješanjem). Kinematička viskoznost je iznad 10 cSt pri temperaturi od 80 °C. Žarište je uvijek iznad 50 °C, a gustoća je uvijek veća od 0,90 kg/l. Loživo ulje agregat je nastao od loživog ulja s niskim udjelom sumpora i loživog ulja s visokim udjelom sumpora.

3.4.18.1.   Loživo ulje s niskim udjelom sumpora (LSFO)

Loživo ulje s udjelom sumpora manjim od 1 %.

3.4.18.2.   Loživo ulje s visokim udjelom sumpora (HSFO)

Loživo ulje s udjelom sumpora od 1 % i više.

3.4.19.   Bijeli špirit i SBP

Bijeli špirit i SBP definirani su kao rafinirani srednji destilati s destilacijom u rasponu između lake nafte i kerozina. Oni uključuju industrijski špirit (koji se naziva i SBP; laka ulja koja se dobivaju destilacijom između 30 °C i 200 °C u 7 ili 8 stupnjeva industrijskog špirita s obzirom na granice područja destilacije – stupnjevi su utvrđeni u skladu s temperaturnom razlikom između destilacijskih točaka od 5 % volumena i 90 % volumena, koja ne iznosi više od 60 °C) i bijeli špirit (industrijski špirit sa žarištem iznad 30 °C i destilacijskim područjem između 135 °C i 200 °C).

3.4.20.   MAZIVA

Ugljikovodici nastali iz destilata nusproizvoda. Uglavnom se koriste za smanjivanje trenja među površinama. Uključuju sve konačne oblike mazivih ulja, od ulja za vretena do ulja za cilindre, ulja koja se upotrebljavaju u mastima za podmazivanje, motorna ulja i sve vrste sirovina za maziva ulja.

3.4.21.   BITUMEN

Čvrsti (tvrdi), polučvrsti (polutvrdi) ili viskozni ugljikovodik koloidne strukture, smeđe do crne boje, dobiva se kao ostatak destilacijom sirove nafte, vakuumskom destilacijom ostataka nafte od atmosferske destilacije. Bitumen se često naziva asfaltom i prije svega se upotrebljava za gradnju cesta i kao materijal za pokrivanje krovova. Uključen je tekući i rezani bitumen.

3.4.22.   PARAFINSKI VOSAK

Riječ je o zasićenim alifatskim ugljikovodicima. Taj je vosak ostatak dobiven pri odstranjivanju voska iz mazivih ulja. Ima kristalnu strukturu koja je više ili manje fina ovisno o stupnju kvalitete. Njegove su glavne značajke sljedeće: bez boje je i mirisa, propušta svjetlo, s talištem iznad 45 °C.

3.4.23.   NAFTNI KOKS

Crni kruti nusproizvod dobiven uglavnom krekiranjem i karbonizacijom ostataka sirovina, ostataka vakuumske destilacije, katrana i smole u procesima kao što je kontinuirano ili diskontinuirano koksiranje. Sastoji se uglavnom od ugljika (90–95 %) i ima mali udio pepela. Upotrebljava se kao sirovina u koksarama u industriji čelika, za grijanje, za proizvodnju elektroda i za proizvodnju kemikalija. Dvije su najvažnije vrste ‚zeleni koks’ i ‚kalcinirani koks’. Uključuje ‚koks na katalizatoru’ koji se tijekom procesa rafiniranja taloži na katalizatoru; taj koks ne može se oporabiti i obično se koristi kao gorivo u rafineriji.

3.4.24.   DRUGI PROIZVODI

Svi drugi proizvodi koji prethodno nisu posebno navedeni, na primjer: katran i sumpor. Uključuju aromate (npr. BTX ili benzen, toluen i ksilen) i olefinske ugljikovodike (npr. propilen) koji su proizvedeni u rafinerijama.

3.5.   Obnovljivi izvori energije i otpad

3.5.1.   HIDROENERGIJA

Potencijalna i kinetička energija vode pretvorena u električnu energiju u hidroelektranama. Hidroenergija jest agregat koji odgovara ukupnoj energiji nastaloj u konvencionalnim hidroelektranama, mješovitim hidroelektranama i isključivo reverzibilnim hidroelektranama.

3.5.1.1.   Konvencionalne hidroelektrane

Hidroelektrane koje upotrebljavaju isključivo izravni prirodni dotok vode i nisu reverzibilne hidroelektrane (crpljenje vode uzbrdo).

3.5.1.2.   Mješovite hidroelektrane

Hidroelektrane s prirodnim dotokom vode u gornji spremnik pri čemu se dio opreme ili sva oprema može upotrebljavati za crpljenje vode uzbrdo; električna energija koja tako nastaje posljedica je i prirodnog dotoka vode i vode koja je prethodno crpljena uzbrdo.

3.5.1.3.   Isključivo crpne hidroelektrane

Hidroelektrane bez prirodnog dotoka vode u gornji spremnik; velika većina vode od koje nastaje električna energija prethodno je crpljena uzbrdo, ne uključujući kišne i snježne padaline.

3.5.2.   GEOTERMALNA ENERGIJA

Energija dostupna kao toplinska energija koja isijava iz unutrašnjosti Zemljine kore, uglavnom u obliku vruće vode ili pare; isključujući okolnu toplinsku energiju koju sakupljaju toplinske crpke iz tla. Proizvodnja geotermalne energije predstavlja razliku između entalpije tekućine dobivene iz bušotine i krajnje otpadne tekućine.

3.5.3.   Solarna energija

Solarna energija agregat je nastao od solarne fotonaponske energije i solarne toplinske energije.

3.5.3.1.   Solarna fotonaponska energija

Sunčeva svjetlost pretvorena u električnu energiju s pomoću solarnih ćelija koje proizvode električnu energiju kad su izložene svjetlosti. Navodi se sva proizvedena električna energija (uključujući malu proizvodnju i izvanmrežna postrojenja).

3.5.3.1.1.   Krovovi

Navodi se količina energije koju proizvode solarne fotonaponske ploče na građevinskim konstrukcijama koje imaju drugu primarnu svrhu osim proizvodnje energije. Uključuje i fotonaponske sustave integrirane u zgradi (BIPV) ako se fotonaponske ploče ne nalaze na krovu, nego su, npr. pričvršćene na zgradu. Solarne fotonaponske ploče ne smatraju se krovnima ako su postavljene na širokom području na tlu i zauzimaju dodatni prostor (npr. poljoprivredne površine).

3.5.3.1.2.   Izvanmrežna električna energija

Navesti izvanmrežnu električnu energiju kako je utvrđena u odjeljku 3.3.1. Priloga A.

3.5.3.2.   Solarna toplinska energija

Toplinska energija nastala iz zračenja sunca (Sunčeva svjetlost) namijenjena korisnoj energetskoj upotrebi. Na primjer, u to su uključene solarne toplinske elektrane i aktivni sustavi za proizvodnju sanitarne tople vode ili za grijanje prostora u zgradama. Ta je proizvodnja energije toplinska energija dostupna prijenosniku topline, tj. nastala solarna energija umanjena za optičke gubitke i gubitke kolektora. Ne uključuje se solarna energija sakupljena pasivnim sustavima grijanja, hlađenja i osvjetljenja zgrada; uključuje se samo solarna energija povezana s aktivnim sustavima.

3.5.4.   ENERGIJA PLIME I OSEKE, VALOVA I OCEANA

Mehanička energija dobivena gibanjem plime, valova ili oceanskih struja, upotrebljava se za proizvodnju električne energije.

3.5.5.   ENERGIJA VJETRA

Kinetička energija vjetra koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije u vjetroturbinama. Energija vjetra agregat je nastao u kopnenim i odobalnim vjetroelektranama.

3.5.5.1.   Kopnene vjetroelektrane

Proizvodnja električne energije iz vjetra na kopnenim područjima (unutrašnjost, uključujući jezera i druga vodna tijela koja se nalaze u unutrašnjosti).

3.5.5.2.   Odobalne vjetroelektrane

Proizvodnja električne energije na odobalnim lokacijama (npr. more, oceani i umjetni otoci). Za proizvodnju energije iz vjetra na moru izvan teritorijalnih voda predmetnog područja, uzimaju se u obzir svi pogoni koji se nalaze u isključivoj gospodarskoj zoni određene zemlje.

3.5.6.   INDUSTRIJSKI OTPAD (NEOBNOVLJIVI DIO)

Navodi se neobnovljivi otpad industrijskog podrijetla koji se spaljuje izravno u posebnim pogonima radi značajne energetske upotrebe. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost. Isključuje se otpad koji se spaljuje bez oporabe energije. Obnovljivi dio industrijskog otpada trebalo bi navesti u onoj kategoriji biogoriva koja ga najbolje opisuje.

3.5.7.   KOMUNALNI OTPAD:

Otpad koji nastaje u kućanstvima, bolnicama i tercijarnom sektoru (općenito, sav otpad koji nalikuje otpadu iz kućanstava) i spaljuje se izravno u posebnim pogonima radi značajne energetske upotrebe. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost. Isključuje se otpad koji se spaljuje bez oporabe energije. Komunalni otpad agregat je nastao od obnovljivog komunalnog otpada i neobnovljivog komunalnog otpada.

3.5.7.1.   Obnovljivi komunalni otpad

Količina komunalnog otpada biološkog podrijetla.

3.5.7.2.   Neobnovljivi komunalni otpad

Količina komunalnog otpada nebiološkog podrijetla.

3.5.8.   BIOGORIVA

Biogoriva su agregat nastao od krutih biogoriva, bioplina i tekućih biogoriva. Biogoriva koja se upotrebljavaju za neenergetske svrhe isključuju se iz područja primjene energetske statistike (na primjer drvo upotrijebljeno u izgradnji ili za namještaj, biološka maziva za podmazivanje motora i biološki bitumen za površinski sloj ceste).

3.5.8.1.   Kruta biogoriva

Uključuju kruti organski, nefosilni materijal biološkog podrijetla (poznat i kao biomasa) koji se može upotrijebiti kao gorivo za proizvodnju toplinske ili električne energije. Kruta biogoriva agregat su nastao od drvenog ugljena, ogrjevnog drva, drvnih ostataka i nusproizvoda, crnog luga, ostataka šećerne trske, otpada životinjskog podrijetla, drugih biljnih materijala i ostataka te obnovljivog dijela industrijskog otpada.

3.5.8.1.1.   Drveni ugljen

Drveni ugljen je gorivo proizvedeno od krutih biogoriva – kruti ostatak destruktivne destilacije i pirolize drva i drugih biljnih materijala.

3.5.8.1.2.   Ogrjevno drvo, drvni ostaci i nusproizvodi

Ogrjevno drvo (u obliku cjepanica, pruća, peleta ili iverja) dobiveno iz prirodnih šuma ili šuma kojima se gospodari ili od izoliranih stabala. Uključeni su drvni ostaci koji se upotrebljavaju kao gorivo i u kojima je očuvan izvorni sastav drva; uključene su drvene pelete. Isključeni su drveni ugljen i crni lug. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.2.1.   Drvene pelete

Drvene pelete cilindričan su proizvod aglomeriran kompresijom drvnih ostataka.

3.5.8.1.3.   Crni lug

Energija iz alkalno istrošenog crnog luga dobivenog iz digestora tijekom proizvodnje sulfata ili natrona potrebnih za proizvodnju papira. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.4.   Otpaci šećerne trske

Gorivo dobiveno od vlakana preostalih nakon ekstrakcije soka u okviru prerade šećerne trske. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.5.   Otpad životinjskog podrijetla

Energija iz životinjskog izmeta, ostataka mesa i ribe koji se izravno upotrebljavaju kao gorivo kad su suhi. Isključen je otpad koji se upotrebljava u postrojenjima za anaerobnu fermentaciju. Ogrjevni plinovi iz tih postrojenja uključuju se pod bioplinove. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.6.   Ostali biljni materijali i ostaci

Biogoriva koja nisu navedena drugdje, a uključuju slamu, lupine povrća, mljevene ljuske orašastih plodova, pruće dobiveno podrezivanjem, kominu maslina i drugi otpad koji proizlazi iz održavanja, obrezivanja i prerade biljaka. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.7.   Obnovljivi dio industrijskog otpada

Kruti obnovljivi dio industrijskog otpada koji se spaljuje izravno u posebnim pogonima radi značajne energetske upotrebe (na primjer, bez ograničenja, dio prirodne gume u otpadnim gumama ili dio prirodnih vlakana u otpadu od tekstila, iz kategorija otpada 07.3 odnosno 07.6, kako su definirane u Uredbi (EZ) br. 2150/2002 o statističkim podacima o otpadu). Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.2.   Bioplin

Plin sastavljen uglavnom od metana i ugljičnog dioksida, proizveden anaerobnom digestijom biomase ili toplinskim procesima iz biomase, uključujući biomasu u otpadu. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost. Bioplin jest agregat nastao od deponijskog plina, plina kanalizacijskog mulja, drugih bioplinova nastalih anaerobnom digestijom te bioplinova iz toplinskih procesa.

3.5.8.2.1.   Deponijski plin

Bioplin dobiven anaerobnom digestijom deponijskog otpada.

3.5.8.2.2.   Plin kanalizacijskog mulja

Bioplin dobiven anaerobnom fermentacijom kanalizacijskog mulja.

3.5.8.2.3.   Drugi bioplinovi dobiveni anaerobnom digestijom

Bioplin dobiven anaerobnom fermentacijom životinjskog mulja i otpada iz klaonica, pivovara i druge poljoprivredno-prehrambene industrije.

3.5.8.2.4.   Bioplinovi dobiveni toplinskim procesima

Bioplin dobiven toplinskim procesima (uplinjavanjem ili pirolizom) iz biomase.

3.5.8.3.   Tekuća biogoriva

U ovu su kategoriju uključena sva tekuća goriva prirodnog podrijetla (na primjer, dobivena iz biomase i/ili biorazgradivog dijela otpada) prikladna za miješanje s tekućim gorivima fosilnog podrijetla ili njihovu zamjenu. Količine tekućih biogoriva navedene u ovoj kategoriji trebale bi uključivati količine čistog biogoriva koje nisu pomiješane s fosilnim gorivima. U posebnim slučajevima uvoza i izvoza tekućih biogoriva uzima se u obzir samo trgovina biogorivima koja nisu pomiješana s transportnim gorivima (tj. biogoriva u čistom obliku); trgovina tekućim biogorivima koja su pomiješana s transportnim gorivima trebala bi se navoditi u kategoriji naftnih proizvoda. Trebalo bi navesti samo tekuća biogoriva upotrijebljena za energetske svrhe, koja sagorijevaju izravno ili se miješaju s fosilnim gorivima. Tekuća biogoriva agregat su nastao od biobenzina, biodizela, biološkog mlaznog kerozina i drugih tekućih biogoriva.

3.5.8.3.1.   Biobenzin

Tekuća biogoriva prikladna za miješanje s motornim benzinom fosilnog podrijetla ili njegovu zamjenu.

3.5.8.3.1.1.   Bioetanol

Etanol kao dio biobenzina.

3.5.8.3.2.   Biodizel

Tekuća biogoriva prikladna za miješanje s plinskim uljem/dizelskim gorivom fosilnog podrijetla ili njihovu zamjenu.

3.5.8.3.3.   Biokerozin za mlazne motore

Tekuća biogoriva prikladna za miješanje s mlaznim kerozinom fosilnog podrijetla ili njegovu zamjenu.

3.5.8.3.4.   Druga tekuća biogoriva

Tekuća biogoriva koja nisu uključena ni u jednu od prethodnih kategorija.

3.5.9.   OKOLNA TOPLINSKA ENERGIJA

Toplinska energija na korisnoj temperaturnoj razini dobivena (sakupljena) s pomoću toplinskih crpki kojima je za rad potrebna električna energija ili neka druga pomoćna vrsta energije. Ta toplinska energija može se nalaziti u okolnom zraku, ispod površine krutog tla ili u površinskoj vodi. Vrijednosti bi se trebale prijavljivati primjenom iste metodologije koja se upotrebljava za prijavljivanje toplinske energije uhvaćene toplinskim crpkama u skladu s Direktivom 2009/28/EZ i Direktivom (EU) 2018/2001, ali moraju se uključiti sve toplinske crpke bez obzira na njihov radni učinak.

3.6.   Vodik

Prijavljuje se vodik koji se upotrebljava kao sirovina, gorivo ili kao nositelj energije/za skladištenje energije. Prijavljuje se sav vodik, neovisno o tome prodaje li se. Vodik u smjesama trebalo bi prijavljivati samo ako je glavni sastojak s visokim stupnjem čistoće.

PRILOG B

GODIŠNJA ENERGETSKA STATISTIKA

U ovom su Prilogu opisani područje primjene, jedinice, izvještajno razdoblje, učestalost, rokovi i načini dostave za godišnje prikupljanje energetske statistike.

Ako nije drukčije utvrđeno, sljedeće se odredbe primjenjuju na sva prikupljanja podataka navedena u ovom Prilogu:

| (a) | Izvještajno razdoblje: Izvještajno razdoblje za podatke koji se prijavljuju jest jedna kalendarska godina (od 1. siječnja do 31. prosinca), a počinje s referentnom godinom 2022. |
| --- | --- |

(a)

Izvještajno razdoblje: Izvještajno razdoblje za podatke koji se prijavljuju jest jedna kalendarska godina (od 1. siječnja do 31. prosinca), a počinje s referentnom godinom 2022.

| (b) | Učestalost: Podaci bi se trebali prijavljivati na godišnjoj osnovi. |
| --- | --- |

(b)

Učestalost: Podaci bi se trebali prijavljivati na godišnjoj osnovi.

| (c) | Rok za dostavu podataka: Podaci bi se trebali dostaviti do 31. listopada godine koja slijedi nakon godine o kojoj se izvješćuje, ako nije drukčije navedeno. |
| --- | --- |

(c)

Rok za dostavu podataka: Podaci bi se trebali dostaviti do 31. listopada godine koja slijedi nakon godine o kojoj se izvješćuje, ako nije drukčije navedeno.

| (d) | Format za dostavu podataka: Format u kojem se podaci dostavljaju trebao bi biti u skladu s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat. |
| --- | --- |

(d)

Format za dostavu podataka: Format u kojem se podaci dostavljaju trebao bi biti u skladu s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat.

| (e) | Način dostave: Podaci bi se trebali slati ili učitati u elektroničkom obliku putem jedinstvene ulazne točke Eurostata za podatke. |
| --- | --- |

(e)

Način dostave: Podaci bi se trebali slati ili učitati u elektroničkom obliku putem jedinstvene ulazne točke Eurostata za podatke.

Prilog A sadržava objašnjenja pojmova koji nisu objašnjeni u ovom Prilogu.

1.   KRUTA FOSILNA GORIVA I INDUSTRIJSKI PLINOVI

1.1.   Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A, poglavlju 3.1. UGLJEN (kruta fosilna goriva i industrijski plinovi).

1.2.   Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, sljedeći popis agregata mora se prijaviti za sve energente navedene u prethodnom stavku.

1.2.1.   OPSKRBA

| 1.2.1.1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.2.1.1.

| 1.2.1.1.1. | Podzemna proizvodnja
  Primjenjuje se samo na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit. |
| --- | --- |

1.2.1.1.1.

Primjenjuje se samo na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit.

| 1.2.1.1.2. | Površinska proizvodnja
  Primjenjuje se samo na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit. |
| --- | --- |

1.2.1.1.2.

Primjenjuje se samo na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit.

| 1.2.1.2. | Primljene količine iz drugih izvora
  Postoje dvije potkategorije:






  — | rekuperirani mulj i ostali proizvodi srednje kvalitete dobiveni od ugljena koji se ne mogu razvrstati prema vrsti ugljena, uključujući ugljen rekuperiran iz jalovine i drugih spremnika za otpatke, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2.

Postoje dvije potkategorije:

—

rekuperirani mulj i ostali proizvodi srednje kvalitete dobiveni od ugljena koji se ne mogu razvrstati prema vrsti ugljena, uključujući ugljen rekuperiran iz jalovine i drugih spremnika za otpatke,

| — | primljene količine iz drugih izvora. |
| --- | --- |

—

primljene količine iz drugih izvora.

| 1.2.1.3. | Primljene količine iz drugih izvora: iz naftnih derivata
  Ne primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak. |
| --- | --- |

1.2.1.3.

Ne primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

| 1.2.1.4. | Primljene količine iz drugih izvora: iz prirodnog plina
  Ne primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak. |
| --- | --- |

1.2.1.4.

Ne primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

| 1.2.1.5. | Primljene količine iz drugih izvora: iz obnovljivih izvora energije
  Ne primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak. |
| --- | --- |

1.2.1.5.

Ne primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

| 1.2.1.6. | Uvoz |
| --- | --- |

1.2.1.6.

| 1.2.1.7. | Izvoz |
| --- | --- |

1.2.1.7.

| 1.2.1.8. | Međunarodni pomorski spremnici |
| --- | --- |

1.2.1.8.

| 1.2.1.9. | Promjene zaliha |
| --- | --- |

1.2.1.9.

1.2.2.   SEKTOR PRETVORBE

| 1.2.2.1. | Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

1.2.2.1.

| 1.2.2.2. | Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
| --- | --- |

1.2.2.2.

| 1.2.2.3. | Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

1.2.2.3.

| 1.2.2.4. | Samo samostalni proizvođači električne energije |
| --- | --- |

1.2.2.4.

| 1.2.2.5. | Samostalni proizvođači – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
| --- | --- |

1.2.2.5.

| 1.2.2.6. | Samo samostalni proizvođači toplinske energije |
| --- | --- |

1.2.2.6.

| 1.2.2.7. | Postrojenja za proizvodnju briketa |
| --- | --- |

1.2.2.7.

| 1.2.2.8. | Koksare |
| --- | --- |

1.2.2.8.

| 1.2.2.9. | Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB) |
| --- | --- |

1.2.2.9.

| 1.2.2.10. | Plinare |
| --- | --- |

1.2.2.10.

| 1.2.2.11. | Visoke peći |
| --- | --- |

1.2.2.11.

| 1.2.2.12. | Ukapljivanje ugljena |
| --- | --- |

1.2.2.12.

| 1.2.2.13. | Za miješani prirodni plin |
| --- | --- |

1.2.2.13.

| 1.2.2.14. | Drugdje nespomenuto – pretvorba |
| --- | --- |

1.2.2.14.

1.2.3.   ENERGETSKI SEKTOR

| 1.2.3.1. | Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane |
| --- | --- |

1.2.3.1.

| 1.2.3.2. | Rudnici ugljena |
| --- | --- |

1.2.3.2.

| 1.2.3.3. | Postrojenja za proizvodnju briketa |
| --- | --- |

1.2.3.3.

| 1.2.3.4. | Koksare |
| --- | --- |

1.2.3.4.

| 1.2.3.5. | Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB) |
| --- | --- |

1.2.3.5.

| 1.2.3.6. | Plinare |
| --- | --- |

1.2.3.6.

| 1.2.3.7. | Visoke peći |
| --- | --- |

1.2.3.7.

| 1.2.3.8. | Rafinerije nafte |
| --- | --- |

1.2.3.8.

| 1.2.3.9. | Ukapljivanje ugljena |
| --- | --- |

1.2.3.9.

| 1.2.3.10. | Drugdje nespomenuto – energetika |
| --- | --- |

1.2.3.10.

1.2.4.   GUBICI U PRIJENOSU I DISTRIBUCIJI

1.2.5.   NEENERGETSKA UPOTREBA

| 1.2.5.1. | Sektor industrije, sektor pretvorbe i energetski sektor
  Neenergetska upotreba u svim podsektorima industrije, pretvorbe i energetike, npr. ugljen za proizvodnju metanola ili amonijaka. |
| --- | --- |

1.2.5.1.

Neenergetska upotreba u svim podsektorima industrije, pretvorbe i energetike, npr. ugljen za proizvodnju metanola ili amonijaka.

| 1.2.5.1.1. | Sektor kemije i petrokemije
  Odjeljci 20 i 21 klasifikacije NACE Rev. 2; u neenergetsku upotrebu ugljena uključuje se njegova upotreba kao sirovine za proizvodnju umjetnih gnojiva te kao sirovine za ostale proizvode petrokemijske industrije. |
| --- | --- |

1.2.5.1.1.

Odjeljci 20 i 21 klasifikacije NACE Rev. 2; u neenergetsku upotrebu ugljena uključuje se njegova upotreba kao sirovine za proizvodnju umjetnih gnojiva te kao sirovine za ostale proizvode petrokemijske industrije.

| 1.2.5.2. | Sektor prometa
  Neenergetska upotreba u svim podsektorima prometa. |
| --- | --- |

1.2.5.2.

Neenergetska upotreba u svim podsektorima prometa.

| 1.2.5.3. | Drugi sektori:
  Neenergetska upotreba u komercijalnim i javnim službama, kućanstvima, poljoprivredi i sektorima ‚drugdje nespomenuto – drugi sektori’. |
| --- | --- |

1.2.5.3.

Neenergetska upotreba u komercijalnim i javnim službama, kućanstvima, poljoprivredi i sektorima ‚drugdje nespomenuto – drugi sektori’.

1.2.6.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR INDUSTRIJE

| 1.2.6.1. | Željezo i čelik |
| --- | --- |

1.2.6.1.

| 1.2.6.2. | Kemijska i petrokemijska industrija |
| --- | --- |

1.2.6.2.

| 1.2.6.3. | Obojeni metali |
| --- | --- |

1.2.6.3.

| 1.2.6.4. | Nemetalni minerali |
| --- | --- |

1.2.6.4.

| 1.2.6.5. | Prijevozna sredstva |
| --- | --- |

1.2.6.5.

| 1.2.6.6. | Strojevi |
| --- | --- |

1.2.6.6.

| 1.2.6.7. | Rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

1.2.6.7.

| 1.2.6.8. | Hrana, piće i duhan |
| --- | --- |

1.2.6.8.

| 1.2.6.9. | Celuloza, papir i tiskanje |
| --- | --- |

1.2.6.9.

| 1.2.6.10. | Drvo i proizvodi od drva |
| --- | --- |

1.2.6.10.

| 1.2.6.11. | Građevinarstvo |
| --- | --- |

1.2.6.11.

| 1.2.6.12. | Tekstil i koža |
| --- | --- |

1.2.6.12.

| 1.2.6.13. | Drugdje nespomenuto – industrija |
| --- | --- |

1.2.6.13.

1.2.7.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR PROMETA

| 1.2.7.1. | Željeznica |
| --- | --- |

1.2.7.1.

| 1.2.7.2. | Unutarnja plovidba |
| --- | --- |

1.2.7.2.

| 1.2.7.3. | Drugdje nespomenuto – promet |
| --- | --- |

1.2.7.3.

1.2.8.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – DRUGI SEKTORI

| 1.2.8.1. | Komercijalne i javne usluge |
| --- | --- |

1.2.8.1.

| 1.2.8.2. | Kućanstva |
| --- | --- |

1.2.8.2.

| 1.2.8.3. | Poljoprivreda |
| --- | --- |

1.2.8.3.

| 1.2.8.4. | Šumarstvo |
| --- | --- |

1.2.8.4.

| 1.2.8.5. | Ribarstvo |
| --- | --- |

1.2.8.5.

| 1.2.8.6. | Drugdje nespomenuto – ostalo |
| --- | --- |

1.2.8.6.

1.2.9.   UVOZ PREMA ZEMLJI PODRIJETLA I IZVOZ PREMA ZEMLJI ODREDIŠTA

Trebalo bi prijavljivati uvoz prema zemlji podrijetla i izvoz prema zemlji odredišta. Primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, briket, koks iz koksnih peći, ugljeni katran, BKB, treset, proizvode od treseta, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.10.   KALORIJSKE VRIJEDNOSTI

Primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, briket, koks iz koksnih peći, koksni plin, ugljeni katran, BKB, treset, proizvode od treseta, naftni škriljevac i naftni pijesak.

Za sljedeće agregate treba prijaviti bruto i neto kalorijsku vrijednost:

| 1.2.10.1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.2.10.1.

| 1.2.10.2. | Uvoz |
| --- | --- |

1.2.10.2.

| 1.2.10.3. | Izvoz |
| --- | --- |

1.2.10.3.

| 1.2.10.4. | Upotrijebljeno u koksarama |
| --- | --- |

1.2.10.4.

| 1.2.10.5. | Upotrijebljeno u visokim pećima |
| --- | --- |

1.2.10.5.

| 1.2.10.6. | Upotrijebljeno kod proizvođača kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost, proizvođača kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost i u kogeneracijskim postrojenjima |
| --- | --- |

1.2.10.6.

| 1.2.10.7. | Upotrijebljeno u industriji |
| --- | --- |

1.2.10.7.

| 1.2.10.8. | U druge svrhe |
| --- | --- |

1.2.10.8.

1.3.   Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u kilotonama (kt), osim u slučaju industrijskih plinova (plina iz plinare, plina iz koksnih peći, plina iz visoke peći, drugih oporabljenih plinova) za koje se količina o kojoj se izvješćuje mora prijaviti u teradžulima na temelju bruto kalorijskih vrijednosti (TJ GCV).

Kalorijske vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

1.4.   Odstupanja i izuzeća

Nije primjenjivo.

2.   PRIRODNI PLIN

2.1.   Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na izvješćivanje o prirodnom plinu.

2.2.   Popis agregata

Sljedeći se popis agregata mora prijavljivati kao prirodni plin.

2.2.1.   SEKTOR OPSKRBE

Prijavljene količine u sektoru opskrbe moraju biti izražene u jedinicama za obujam i energiju, uključujući bruto i neto kalorijske vrijednosti.

| 2.2.1.1. | Domaća proizvodnja
  Uključuje odobalnu proizvodnju. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Uključuje odobalnu proizvodnju.

| 2.2.1.1.1. | Vezani plin
  Prirodni plin proizveden zajedno sa sirovom naftom. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1.

Prirodni plin proizveden zajedno sa sirovom naftom.

| 2.2.1.1.2. | Nevezani plin
  Prirodni plin koji potječe iz nalazišta koja daju ugljikovodike samo u plinovitom stanju. |
| --- | --- |

2.2.1.1.2.

Prirodni plin koji potječe iz nalazišta koja daju ugljikovodike samo u plinovitom stanju.

| 2.2.1.1.3. | Plin iz rudnika
  Metan dobiven u rudnicima ugljena ili iz slojeva ugljena koji se cjevovodima dovodi na površinu i troši se u ugljenokopima ili se cjevovodima dovodi do potrošača. |
| --- | --- |

2.2.1.1.3.

Metan dobiven u rudnicima ugljena ili iz slojeva ugljena koji se cjevovodima dovodi na površinu i troši se u ugljenokopima ili se cjevovodima dovodi do potrošača.

| 2.2.1.2. | Primljene količine iz drugih izvora |
| --- | --- |

2.2.1.2.

| 2.2.1.2.1. | Primljene količine iz drugih izvora: Nafta i naftni derivati |
| --- | --- |

2.2.1.2.1.

| 2.2.1.2.2. | Primljene količine iz drugih izvora: Ugljen |
| --- | --- |

2.2.1.2.2.

| 2.2.1.2.3. | Primljene količine iz drugih izvora: Obnovljivi izvori energije |
| --- | --- |

2.2.1.2.3.

| 2.2.1.3. | Uvoz |
| --- | --- |

2.2.1.3.

| 2.2.1.4. | Izvoz |
| --- | --- |

2.2.1.4.

| 2.2.1.5. | Međunarodni pomorski spremnici |
| --- | --- |

2.2.1.5.

| 2.2.1.6. | Promjene zaliha |
| --- | --- |

2.2.1.6.

| 2.2.1.7. | Potrošnja na kopnu (zabilježena) |
| --- | --- |

2.2.1.7.

| 2.2.1.8. | Obnovljivi plin
  Početne i završne razine zaliha trebale bi se prijavljivati odvojeno kao zalihe na državnom području i zalihe u inozemstvu. ‚Razine zaliha’ znači količine plina raspoložive za isporuku tijekom ciklusa povećanja i smanjenja zaliha. To se odnosi na obnovljivi prirodni plin uskladišten u posebnim skladišnim prostorima (iscrpljena plinska i/ili naftna polja, vodonosni bazen napajanja, solna jama, miješane špilje i drugo) te na uskladištenje ukapljenog prirodnog plina. Ne bi trebalo uključiti plinski jastuk. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti. |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Početne i završne razine zaliha trebale bi se prijavljivati odvojeno kao zalihe na državnom području i zalihe u inozemstvu. ‚Razine zaliha’ znači količine plina raspoložive za isporuku tijekom ciklusa povećanja i smanjenja zaliha. To se odnosi na obnovljivi prirodni plin uskladišten u posebnim skladišnim prostorima (iscrpljena plinska i/ili naftna polja, vodonosni bazen napajanja, solna jama, miješane špilje i drugo) te na uskladištenje ukapljenog prirodnog plina. Ne bi trebalo uključiti plinski jastuk. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti.

| 2.2.1.9. | Ispušteni plin
  Količina plina koji je ispušten u atmosferu na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti. |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Količina plina koji je ispušten u atmosferu na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti.

| 2.2.1.10. | Zapaljeni plin
  Količina plina koji je izgorio na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti. |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Količina plina koji je izgorio na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti.

2.2.2.   SEKTOR PRETVORBE

| 2.2.2.1. | Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

2.2.2.1.

| 2.2.2.2. | Samo samostalni proizvođači električne energije |
| --- | --- |

2.2.2.2.

| 2.2.2.3. | Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijska postrojenja |
| --- | --- |

2.2.2.3.

| 2.2.2.4. | Samostalni proizvođači – kogeneracijska postrojenja |
| --- | --- |

2.2.2.4.

| 2.2.2.5. | Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

2.2.2.5.

| 2.2.2.6. | Samo samostalni proizvođači toplinske energije |
| --- | --- |

2.2.2.6.

| 2.2.2.7. | Plinare |
| --- | --- |

2.2.2.7.

| 2.2.2.8. | Koksare |
| --- | --- |

2.2.2.8.

| 2.2.2.9. | Visoke peći |
| --- | --- |

2.2.2.9.

| 2.2.2.10. | Pretvorba plina u tekućine |
| --- | --- |

2.2.2.10.

| 2.2.2.11. | Nespecificirano – pretvorba |
| --- | --- |

2.2.2.11.

2.2.3.   Energetski sektor

| 2.2.3.1. | Rudnici ugljena |
| --- | --- |

2.2.3.1.

| 2.2.3.2. | Vađenje nafte i plina |
| --- | --- |

2.2.3.2.

| 2.2.3.3. | Ulazni elementi u rafinerijama nafte |
| --- | --- |

2.2.3.3.

| 2.2.3.4. | Koksare |
| --- | --- |

2.2.3.4.

| 2.2.3.5. | Visoke peći |
| --- | --- |

2.2.3.5.

| 2.2.3.6. | Plinare |
| --- | --- |

2.2.3.6.

| 2.2.3.7. | Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane |
| --- | --- |

2.2.3.7.

| 2.2.3.8. | Ukapljivanje (LNG) ili uplinjavanje |
| --- | --- |

2.2.3.8.

| 2.2.3.9. | Pretvorba plina u tekućine |
| --- | --- |

2.2.3.9.

| 2.2.3.10. | Drugdje nespomenuto – energetika |
| --- | --- |

2.2.3.10.

2.2.4.   GUBICI U PRIJENOSU

2.2.5.   GUBICI U DISTRIBUCIJI

2.2.6.   SEKTOR PROMETA

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja trebale bi se prijavljivati odvojeno za sljedeće agregate.

| 2.2.6.1. | Cestovni promet |
| --- | --- |

2.2.6.1.

| 2.2.6.2. | Prijevoz cjevovodima |
| --- | --- |

2.2.6.2.

| 2.2.6.3. | Unutarnja plovidba |
| --- | --- |

2.2.6.3.

| 2.2.6.4. | Drugdje nespomenuto – promet |
| --- | --- |

2.2.6.4.

2.2.7.   SEKTOR INDUSTRIJE

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja trebale bi se prijavljivati odvojeno za sljedeće agregate.

| 2.2.7.1. | Željezo i čelik |
| --- | --- |

2.2.7.1.

| 2.2.7.2. | Kemijska i petrokemijska industrija |
| --- | --- |

2.2.7.2.

| 2.2.7.3. | Obojeni metali |
| --- | --- |

2.2.7.3.

| 2.2.7.4. | Nemetalni minerali |
| --- | --- |

2.2.7.4.

| 2.2.7.5. | Prijevozna sredstva |
| --- | --- |

2.2.7.5.

| 2.2.7.6. | Strojevi |
| --- | --- |

2.2.7.6.

| 2.2.7.7. | Rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

2.2.7.7.

| 2.2.7.8. | Hrana, piće i duhan |
| --- | --- |

2.2.7.8.

| 2.2.7.9. | Celuloza, papir i tiskanje |
| --- | --- |

2.2.7.9.

| 2.2.7.10. | Drvo i proizvodi od drva |
| --- | --- |

2.2.7.10.

| 2.2.7.11. | Građevinarstvo |
| --- | --- |

2.2.7.11.

| 2.2.7.12. | Tekstil i koža |
| --- | --- |

2.2.7.12.

| 2.2.7.13. | Drugdje nespomenuto – industrija |
| --- | --- |

2.2.7.13.

2.2.8.   DRUGI SEKTORI

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja trebale bi se prijavljivati odvojeno za sljedeće agregate.

| 2.2.8.1. | Komercijalne i javne usluge |
| --- | --- |

2.2.8.1.

| 2.2.8.2. | Kućanstva |
| --- | --- |

2.2.8.2.

| 2.2.8.3. | Poljoprivreda |
| --- | --- |

2.2.8.3.

| 2.2.8.4. | Šumarstvo |
| --- | --- |

2.2.8.4.

| 2.2.8.5. | Ribarstvo |
| --- | --- |

2.2.8.5.

| 2.2.8.6. | Drugdje nespomenuto – ostalo |
| --- | --- |

2.2.8.6.

2.2.9.   UVOZ PREMA ZEMLJI PODRIJETLA I IZVOZ PREMA ZEMLJI ODREDIŠTA

Trebalo bi prijavljivati i ukupne količine prirodnog plina i udio ukapljenog prirodnog plina (LNG) i to prema zemlji podrijetla za uvoz i prema zemlji odredišta za izvoz.

2.2.10.   MOGUĆNOSTI USKLADIŠTENJA PLINA

Navode se odvojeno kao pogoni za skladištenje plinova u plinovitom stanju i terminala za ukapljeni prirodni plin (koji se dalje razlikuju kao terminali za ukapljeni prirodni plin koji se uvozi i terminali za ukapljeni prirodni plin koji se izvozi).

| 2.2.10.1. | Naziv
  Naziv lokacije pogona za skladištenje ili terminala za prirodni ukapljeni plin. |
| --- | --- |

2.2.10.1.

Naziv lokacije pogona za skladištenje ili terminala za prirodni ukapljeni plin.

| 2.2.10.2. | Vrsta (samo za pogone za skladištenje plinova u plinovitom stanju)
  Vrsta skladištenja, npr. iscrpljeno plinsko polje, vodonosni bazen napajanja, solna jama itd. |
| --- | --- |

2.2.10.2.

Vrsta skladištenja, npr. iscrpljeno plinsko polje, vodonosni bazen napajanja, solna jama itd.

| 2.2.10.3. | Kapacitet
  Za pogone za skladištenje plinova u plinovitom stanju: ukupni kapacitet za skladištenje plina, od čega se oduzima plinski jastuk. Plinski jastuk jest ukupan volumen plina koji je stalno potreban za održavanje odgovarajućega tlaka u podzemnom skladištu plina i stopa isporuke tijekom ciklusa smanjenja zaliha.
  Za terminale za prirodni ukapljeni plin: ukupni kapacitet za skladištenje plina izražen u ekvivalentu plina u plinovitom stanju. |
| --- | --- |

2.2.10.3.

Za pogone za skladištenje plinova u plinovitom stanju: ukupni kapacitet za skladištenje plina, od čega se oduzima plinski jastuk. Plinski jastuk jest ukupan volumen plina koji je stalno potreban za održavanje odgovarajućega tlaka u podzemnom skladištu plina i stopa isporuke tijekom ciklusa smanjenja zaliha.

Za terminale za prirodni ukapljeni plin: ukupni kapacitet za skladištenje plina izražen u ekvivalentu plina u plinovitom stanju.

| 2.2.10.4. | Vršno opterećenje
  Najviša razina na kojoj se plin može iscrpljivati iz dotičnog skladišnog prostora; odgovara najvećem kapacitetu crpljenja. |
| --- | --- |

2.2.10.4.

Najviša razina na kojoj se plin može iscrpljivati iz dotičnog skladišnog prostora; odgovara najvećem kapacitetu crpljenja.

| 2.2.10.5. | Kapacitet uplinjavanja ili ukapljivanja (samo za terminale za prirodni ukapljeni plin)
  Kapacitet uplinjavanja mora se prijaviti za uvozne terminale, a kapacitet ukapljivanja mora se prijaviti za izvozne terminale. |
| --- | --- |

2.2.10.5.

Kapacitet uplinjavanja mora se prijaviti za uvozne terminale, a kapacitet ukapljivanja mora se prijaviti za izvozne terminale.

2.3.   Mjerne jedinice

Količine prirodnog plina trebalo bi prijavljivati prema njegovoj energetskoj vrijednosti, tj. u TJ, na temelju bruto kalorijske vrijednosti. Ako su potrebne fizičke količine, jedinica je u 106 m3 uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Kalorijske vrijednosti trebalo bi prijavljivati u kJ/m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Radni obujam trebalo bi prijavljivati u 106 m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Vršno opterećenje te kapacitet uplinjavanja i ukapljivanja trebalo bi prijavljivati u 106 m3/dan, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

3.   ELEKTRIČNA I TOPLINSKA ENERGIJA

3.1.   Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na toplinsku i električnu energiju.

3.2.   Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, za toplinsku i električnu energiju trebalo bi prijavljivati sljedeći popis agregata.

3.2.1.   PROIZVODNJA ELEKTRIČNE I TOPLINSKE ENERGIJE

Sljedeće posebne definicije primjenjuju se na agregate za električnu i toplinsku energiju na koje se odnosi ovo poglavlje:

| — | bruto proizvodnja električne energije: ukupna električna energija koja je proizvedena u svim predmetnim postrojenjima za proizvodnju električne energije (uključujući crpne hidroelektrane) i izmjerena na izlazima glavnih generatora, |
| --- | --- |

—

bruto proizvodnja električne energije: ukupna električna energija koja je proizvedena u svim predmetnim postrojenjima za proizvodnju električne energije (uključujući crpne hidroelektrane) i izmjerena na izlazima glavnih generatora,

| — | bruto proizvodnja toplinske energije: ukupna toplinska energija proizvedena u postrojenju, uključuje toplinsku energiju koju upotrebljavaju pomoćni uređaji postrojenja koji upotrebljavaju vruću tekućinu (grijanje prostora, grijanje s tekućim gorivom itd.) i gubitke pri izmjeni topline u postrojenju/mreži te toplinsku energiju koja se kao primarni oblik energije upotrebljava u kemijskim procesima, |
| --- | --- |

—

bruto proizvodnja toplinske energije: ukupna toplinska energija proizvedena u postrojenju, uključuje toplinsku energiju koju upotrebljavaju pomoćni uređaji postrojenja koji upotrebljavaju vruću tekućinu (grijanje prostora, grijanje s tekućim gorivom itd.) i gubitke pri izmjeni topline u postrojenju/mreži te toplinsku energiju koja se kao primarni oblik energije upotrebljava u kemijskim procesima,

| — | neto proizvodnja električne energije: bruto proizvodnja električne energije umanjena za električnu energiju koju su potrošili pomoćni uređaji za proizvodnju električne energije i onu izgubljenu u glavnim transformatorima, |
| --- | --- |

—

neto proizvodnja električne energije: bruto proizvodnja električne energije umanjena za električnu energiju koju su potrošili pomoćni uređaji za proizvodnju električne energije i onu izgubljenu u glavnim transformatorima,

| — | neto proizvodnja toplinske energije: količina toplinske energije koja je isporučena distribucijskom sustavu i izračunana mjerenjem ulaznih i izlaznih tokova toplinske energije. |
| --- | --- |

—

neto proizvodnja toplinske energije: količina toplinske energije koja je isporučena distribucijskom sustavu i izračunana mjerenjem ulaznih i izlaznih tokova toplinske energije.

Agregati iz poglavlja 3.2.1.1. do 3.2.1.11. moraju se prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. U okviru tih dviju vrsta postrojenja bruto i neto proizvodnja električne i toplinske energije moraju se prijaviti zasebno, kada je to primjenjivo, za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja. Bruto električna energija proizvedena u kogeneracijskim postrojenjima trebala bi uključivati potkategoriju ‚Od čega u kogeneracijskom načinu rada’. Neto toplinska energija proizvedena u kogeneracijskim postrojenjima trebala bi uključivati zasebnu stavku o utrošenoj toplinskoj energiji.

| 3.2.1.1. | Nuklearna energija |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Hidroenergija (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Geotermalna energija |
| --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.4. | Solarna energija |
| --- | --- |

3.2.1.4.

| 3.2.1.5. | Energija plime i oseke, valova i oceana (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

3.2.1.5.

| 3.2.1.6. | Energija vjetra (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

3.2.1.6.

| 3.2.1.7. | Goriva
  Zapaljive i gorive tekućine, tj. one kod kojih se pri reakciji s kisikom oslobađa znatna količina toplinske energije i koje se primjenjuju izravno za proizvodnju električne i/ili toplinske energije. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Zapaljive i gorive tekućine, tj. one kod kojih se pri reakciji s kisikom oslobađa znatna količina toplinske energije i koje se primjenjuju izravno za proizvodnju električne i/ili toplinske energije.

| 3.2.1.8. | Toplinske crpke (primjenjuje se samo za toplinsku energiju) |
| --- | --- |

3.2.1.8.

| 3.2.1.9. | Električni kotlovi (primjenjuje se samo za toplinsku energiju) |
| --- | --- |

3.2.1.9.

| 3.2.1.10. | Toplinska energija proizvedena u kemijskim procesima
  Toplinska energija koja nastaje u egzotermičkim procesima poput kemijskih reakcija. Ne uključuje otpadnu toplinsku energiju koja nastaje u energetskim procesima i koju bi trebalo navesti kao toplinsku energiju proizvedenu iz odgovarajućega goriva. |
| --- | --- |

3.2.1.10.

Toplinska energija koja nastaje u egzotermičkim procesima poput kemijskih reakcija. Ne uključuje otpadnu toplinsku energiju koja nastaje u energetskim procesima i koju bi trebalo navesti kao toplinsku energiju proizvedenu iz odgovarajućega goriva.

| 3.2.1.11. | Drugi izvori |
| --- | --- |

3.2.1.11.

3.2.2.   Opskrba

Za točke 3.2.2.1. i 3.2.2.2. prijavljene količine trebale bi biti usklađene s vrijednostima prijavljenima za agregate iz točaka od 3.2.1.1. do 3.2.1.11.

| 3.2.2.1. | Bruto proizvodnja ukupno |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.2.2. | Neto proizvodnja ukupno |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Uvoz
  Količine električne energije smatraju se uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ako električna energija prolazi kroz zemlju, količina te energije prijavljuje se i kao uvoz i kao izvoz. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Količine električne energije smatraju se uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ako električna energija prolazi kroz zemlju, količina te energije prijavljuje se i kao uvoz i kao izvoz.

| 3.2.2.4. | Izvoz
  Vidjeti objašnjenje u točki 3.2.2.3. ‚Uvoz’. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Vidjeti objašnjenje u točki 3.2.2.3. ‚Uvoz’.

| 3.2.2.5. | Međunarodni pomorski spremnici |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.2.6. | Upotrijebljeno za toplinske crpke (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

3.2.2.6.

| 3.2.2.7. | Upotrijebljeno za električne kotlove (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

3.2.2.7.

| 3.2.2.8. | Upotrijebljeno za crpne hidroelektrane – isključivo crpne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

3.2.2.8.

| 3.2.2.9. | Upotrijebljeno za crpne hidroelektrane – mješovite hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

3.2.2.9.

| 3.2.2.10. | Upotrijebljeno za proizvodnju električne energije (primjenjuje se samo za toplinsku energiju) |
| --- | --- |

3.2.2.10.

3.2.3.   GUBICI U PRIJENOSU

3.2.4.   GUBICI U DISTRIBUCIJI

3.2.5.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR PROMETA

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja trebale bi se prijavljivati odvojeno za sljedeće agregate.

| 3.2.5.1. | Željeznica |
| --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Prijevoz cjevovodima |
| --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Cestovni promet |
| --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.5.4. | Unutarnja plovidba |
| --- | --- |

3.2.5.4.

| 3.2.5.5. | Drugdje nespomenuto – promet |
| --- | --- |

3.2.5.5.

3.2.6.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – DRUGI SEKTORI

| 3.2.6.1. | Komercijalne i javne usluge |
| --- | --- |

3.2.6.1.

| 3.2.6.2. | Kućanstva |
| --- | --- |

3.2.6.2.

| 3.2.6.3. | Poljoprivreda |
| --- | --- |

3.2.6.3.

| 3.2.6.4. | Šumarstvo |
| --- | --- |

3.2.6.4.

| 3.2.6.5. | Ribarstvo |
| --- | --- |

3.2.6.5.

| 3.2.6.6. | Drugdje nespomenuto – ostalo |
| --- | --- |

3.2.6.6.

3.2.7.   ENERGETSKI SEKTOR

Ne uključuje vlastitu upotrebu postrojenja u crpnim hidroelektranama, toplinskim crpkama i električnim kotlovima.

| 3.2.7.1. | Rudnici ugljena |
| --- | --- |

3.2.7.1.

| 3.2.7.2. | Vađenje nafte i plina |
| --- | --- |

3.2.7.2.

| 3.2.7.3. | Postrojenja za proizvodnju briketa |
| --- | --- |

3.2.7.3.

| 3.2.7.4. | Koksare |
| --- | --- |

3.2.7.4.

| 3.2.7.5. | Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB) |
| --- | --- |

3.2.7.5.

| 3.2.7.6. | Plinare |
| --- | --- |

3.2.7.6.

| 3.2.7.7. | Visoke peći |
| --- | --- |

3.2.7.7.

| 3.2.7.8. | Rafinerije nafte |
| --- | --- |

3.2.7.8.

| 3.2.7.9. | Nuklearna industrija |
| --- | --- |

3.2.7.9.

| 3.2.7.10. | Postrojenja za ukapljivanje ugljena |
| --- | --- |

3.2.7.10.

| 3.2.7.11. | Postrojenja za ukapljivanje (LNG) ili uplinjavanje |
| --- | --- |

3.2.7.11.

| 3.2.7.12. | Postrojenja za uplinjavanje (bioplin) |
| --- | --- |

3.2.7.12.

| 3.2.7.13. | Pretvorba plina u tekućine |
| --- | --- |

3.2.7.13.

| 3.2.7.14. | Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena |
| --- | --- |

3.2.7.14.

| 3.2.7.15. | Drugdje nespomenuto – energetika |
| --- | --- |

3.2.7.15.

3.2.8.   SEKTOR INDUSTRIJE

| 3.2.8.1. | Željezo i čelik |
| --- | --- |

3.2.8.1.

| 3.2.8.2. | Kemijska i petrokemijska industrija |
| --- | --- |

3.2.8.2.

| 3.2.8.3. | Obojeni metali |
| --- | --- |

3.2.8.3.

| 3.2.8.4. | Nemetalni minerali |
| --- | --- |

3.2.8.4.

| 3.2.8.5. | Prijevozna sredstva |
| --- | --- |

3.2.8.5.

| 3.2.8.6. | Strojevi |
| --- | --- |

3.2.8.6.

| 3.2.8.7. | Rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

3.2.8.7.

| 3.2.8.8. | Hrana, piće i duhan |
| --- | --- |

3.2.8.8.

| 3.2.8.9. | Celuloza, papir i tiskanje |
| --- | --- |

3.2.8.9.

| 3.2.8.10. | Drvo i proizvodi od drva |
| --- | --- |

3.2.8.10.

| 3.2.8.11. | Građevinarstvo |
| --- | --- |

3.2.8.11.

| 3.2.8.12. | Tekstil i koža |
| --- | --- |

3.2.8.12.

| 3.2.8.13. | Drugdje nespomenuto – industrija |
| --- | --- |

3.2.8.13.

3.2.9.   UVOZ I IZVOZ

Potrebno je izvijestiti o uvozu i izvozu količina električne i toplinske energije prema zemlji podrijetla odnosno zemlji odredišta. Vidjeti objašnjenje u točki 3.2.2.3. ‚Uvoz’.

3.2.10.   NETO PROIZVODNJA SAMOSTALNIH PROIZVOĐAČA

Za sljedeća postrojenja ili aktivnosti, neto proizvodnja električne energije i neto proizvodnja toplinske energije samostalnih proizvođača trebali bi se prijavljivati zasebno za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja:

| 3.2.10.1. | Energetski sektor: rudnici ugljena |
| --- | --- |

3.2.10.1.

| 3.2.10.2. | Energetski sektor: vađenje nafte i plina |
| --- | --- |

3.2.10.2.

| 3.2.10.3. | Energetski sektor: postrojenja za proizvodnju briketa |
| --- | --- |

3.2.10.3.

| 3.2.10.4. | Energetski sektor: koksare |
| --- | --- |

3.2.10.4.

| 3.2.10.5. | Energetski sektor: postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB) |
| --- | --- |

3.2.10.5.

| 3.2.10.6. | Energetski sektor: plinare |
| --- | --- |

3.2.10.6.

| 3.2.10.7. | Energetski sektor: visoke peći |
| --- | --- |

3.2.10.7.

| 3.2.10.8. | Energetski sektor: rafinerije nafte |
| --- | --- |

3.2.10.8.

| 3.2.10.9. | Energetski sektor: postrojenja za ukapljivanje ugljena |
| --- | --- |

3.2.10.9.

| 3.2.10.10. | Energetski sektor: postrojenja za ukapljivanje (LNG) ili uplinjavanje |
| --- | --- |

3.2.10.10.

| 3.2.10.11. | Energetski sektor: postrojenja za uplinjavanje (bioplin) |
| --- | --- |

3.2.10.11.

| 3.2.10.12. | Energetski sektor: pretvorba plina u tekućine |
| --- | --- |

3.2.10.12.

| 3.2.10.13. | Energetski sektor: postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena |
| --- | --- |

3.2.10.13.

| 3.2.10.14. | Energetski sektor: drugdje nespomenuto – energetika |
| --- | --- |

3.2.10.14.

| 3.2.10.15. | Sektor industrije: željezo i čelik |
| --- | --- |

3.2.10.15.

| 3.2.10.16. | Sektor industrije: kemijska i petrokemijska industrija |
| --- | --- |

3.2.10.16.

| 3.2.10.17. | Sektor industrije: obojeni metali |
| --- | --- |

3.2.10.17.

| 3.2.10.18. | Sektor industrije: nemetalni minerali |
| --- | --- |

3.2.10.18.

| 3.2.10.19. | Sektor industrije: prijevozna sredstva |
| --- | --- |

3.2.10.19.

| 3.2.10.20. | Sektor industrije: strojevi |
| --- | --- |

3.2.10.20.

| 3.2.10.21. | Sektor industrije: rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

3.2.10.21.

| 3.2.10.22. | Sektor industrije: hrana, piće i duhan |
| --- | --- |

3.2.10.22.

| 3.2.10.23. | Sektor industrije: celuloza, papir i tiskanje |
| --- | --- |

3.2.10.23.

| 3.2.10.24. | Sektor industrije: drvo i proizvodi od drva |
| --- | --- |

3.2.10.24.

| 3.2.10.25. | Sektor industrije: građevinarstvo |
| --- | --- |

3.2.10.25.

| 3.2.10.26. | Sektor industrije: tekstil i koža |
| --- | --- |

3.2.10.26.

| 3.2.10.27. | Sektor industrije: drugdje nespomenuto – industrija |
| --- | --- |

3.2.10.27.

| 3.2.10.28. | Sektor prometa: željeznica |
| --- | --- |

3.2.10.28.

| 3.2.10.29. | Sektor prometa: prijevoz cjevovodima |
| --- | --- |

3.2.10.29.

| 3.2.10.30. | Sektor prometa: cestovni promet |
| --- | --- |

3.2.10.30.

| 3.2.10.31. | Sektor prometa: drugdje nespomenuto – promet |
| --- | --- |

3.2.10.31.

| 3.2.10.32. | Drugi sektori: kućanstva |
| --- | --- |

3.2.10.32.

| 3.2.10.33. | Drugi sektori: komercijalne i javne usluge |
| --- | --- |

3.2.10.33.

| 3.2.10.34. | Drugi sektori: poljoprivreda/šumarstvo |
| --- | --- |

3.2.10.34.

| 3.2.10.35. | Drugi sektori: ribarstvo |
| --- | --- |

3.2.10.35.

| 3.2.10.36. | Drugi sektori: drugdje nespomenuto – ostalo |
| --- | --- |

3.2.10.36.

3.2.11.   NETO PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE PO SEKTORIMA

Ukupna neto proizvodnja električne energije i dio utrošene električne energije (bez raščlambe na proizvođače kojima je to glavna djelatnost i samostalne proizvođače) moraju se prijaviti odvojeno za kućanstva, komercijalne i javne usluge, energetski sektor, sektor industrije i druge sektore za svaku od sljedećih skupina goriva:

| 3.2.11.1. | Solarna fotonaponska energija |
| --- | --- |

3.2.11.1.

| 3.2.11.2. | Kruta, tekuća i plinovita biogoriva |
| --- | --- |

3.2.11.2.

| 3.2.11.3. | Drugi obnovljivi izvori energije |
| --- | --- |

3.2.11.3.

| 3.2.11.4. | Prirodni plin |
| --- | --- |

3.2.11.4.

| 3.2.11.5. | Drugi izvori (neobnovljivi) |
| --- | --- |

3.2.11.5.

3.2.12.   BRUTO PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINSKE ENERGIJE OD GORIVA

Bruto proizvedena električna energija, toplinska energija za prodaju i upotrijebljene količine goriva, uključujući njihovu odgovarajuću ukupnu energiju iz goriva navedenih u nastavku moraju se prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. Za ove dvije vrste proizvođača, proizvodnja električne i toplinske energije mora se prijaviti zasebno, kada je to primjenjivo, za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja.

| 3.2.12.1. | Antracit |
| --- | --- |

3.2.12.1.

| 3.2.12.2. | Koksni ugljen |
| --- | --- |

3.2.12.2.

| 3.2.12.3. | Drugi bituminozni ugljen |
| --- | --- |

3.2.12.3.

| 3.2.12.4. | Sub-bituminozni ugljen |
| --- | --- |

3.2.12.4.

| 3.2.12.5. | Lignit |
| --- | --- |

3.2.12.5.

| 3.2.12.6. | Treset |
| --- | --- |

3.2.12.6.

| 3.2.12.7. | Briket |
| --- | --- |

3.2.12.7.

| 3.2.12.8. | Koks iz koksnih peći |
| --- | --- |

3.2.12.8.

| 3.2.12.9. | Koksni plin |
| --- | --- |

3.2.12.9.

| 3.2.12.10. | Ugljeni katran |
| --- | --- |

3.2.12.10.

| 3.2.12.11. | BKB (briket od smeđeg ugljena) |
| --- | --- |

3.2.12.11.

| 3.2.12.12. | Plin iz plinare |
| --- | --- |

3.2.12.12.

| 3.2.12.13. | Plin iz koksnih peći |
| --- | --- |

3.2.12.13.

| 3.2.12.14. | Plin iz visokih peći |
| --- | --- |

3.2.12.14.

| 3.2.12.15. | Drugi oporabljeni plinovi |
| --- | --- |

3.2.12.15.

| 3.2.12.16. | Proizvodi od treseta |
| --- | --- |

3.2.12.16.

| 3.2.12.17. | Naftni škriljevac i naftni pijesak |
| --- | --- |

3.2.12.17.

| 3.2.12.18. | Sirova nafta |
| --- | --- |

3.2.12.18.

| 3.2.12.19. | Kondenzati prirodnog plina (NGL) |
| --- | --- |

3.2.12.19.

| 3.2.12.20. | Rafinerijski plin |
| --- | --- |

3.2.12.20.

| 3.2.12.21. | Ukapljeni naftni plin (LPG) |
| --- | --- |

3.2.12.21.

| 3.2.12.22. | Laka nafta |
| --- | --- |

3.2.12.22.

| 3.2.12.23. | Mlazno gorivo kerozinskog tipa |
| --- | --- |

3.2.12.23.

| 3.2.12.24. | Drugi kerozini |
| --- | --- |

3.2.12.24.

| 3.2.12.25. | Plinsko ulje/dizelsko gorivo |
| --- | --- |

3.2.12.25.

| 3.2.12.26. | Loživo ulje |
| --- | --- |

3.2.12.26.

| 3.2.12.27. | Bitumen |
| --- | --- |

3.2.12.27.

| 3.2.12.28. | Naftni koks |
| --- | --- |

3.2.12.28.

| 3.2.12.29. | Drugi naftni derivati |
| --- | --- |

3.2.12.29.

| 3.2.12.30. | Prirodni plin |
| --- | --- |

3.2.12.30.

| 3.2.12.31. | Industrijski otpad |
| --- | --- |

3.2.12.31.

| 3.2.12.32. | Obnovljivi komunalni otpad |
| --- | --- |

3.2.12.32.

| 3.2.12.33. | Neobnovljivi komunalni otpad |
| --- | --- |

3.2.12.33.

| 3.2.12.34. | Kruta biogoriva |
| --- | --- |

3.2.12.34.

| 3.2.12.35. | Bioplinovi |
| --- | --- |

3.2.12.35.

| 3.2.12.36. | Biodizel |
| --- | --- |

3.2.12.36.

| 3.2.12.37. | Biobenzin |
| --- | --- |

3.2.12.37.

| 3.2.12.38. | Druga tekuća biogoriva |
| --- | --- |

3.2.12.38.

3.2.13.   INSTALIRANA ELEKTRIČNA SNAGA

Za instaliranu električnu snagu trebalo bi prijaviti stanje na dan 31. prosinca odgovarajuće izvještajne godine, kao i za goriva navedena u nastavku. Uključena je električna snaga elektrana i kogeneracijskih postrojenja. Instalirana električna snaga mora se prijaviti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. Ona je zbroj instaliranih električnih snaga svih pojedinačnih postrojenja tijekom određenog razdoblja rada. Razdoblje rada koje se pretpostavlja u svrhu ovih statistika traje neprekidno: u praksi je to 15 sati dnevno ili više. Instalirana snaga najveća je snaga koja se u punom pogonu postrojenja neprekidno isporučuje na izlazu iz elektrane u mrežu.

| 3.2.13.1. | Nuklearna energija |
| --- | --- |

3.2.13.1.

| 3.2.13.2. | Konvencionalne hidroelektrane |
| --- | --- |

3.2.13.2.

| 3.2.13.3. | Mješovite hidroelektrane |
| --- | --- |

3.2.13.3.

| 3.2.13.4. | Isključivo crpne hidroelektrane |
| --- | --- |

3.2.13.4.

| 3.2.13.5. | Geotermalna energija |
| --- | --- |

3.2.13.5.

| 3.2.13.6. | Solarna fotonaponska energija |
| --- | --- |

3.2.13.6.

| 3.2.13.7. | Solarna toplinska energija |
| --- | --- |

3.2.13.7.

| 3.2.13.8. | Energija plime i oseke, valova i oceana |
| --- | --- |

3.2.13.8.

| 3.2.13.9. | Energija vjetra |
| --- | --- |

3.2.13.9.

| 3.2.13.10. | Goriva |
| --- | --- |

3.2.13.10.

| 3.2.13.10.1. | Vrsta proizvodnje: para |
| --- | --- |

3.2.13.10.1.

| 3.2.13.10.2. | Vrsta proizvodnje: unutarnje sagorijevanje |
| --- | --- |

3.2.13.10.2.

| 3.2.13.10.3. | Vrsta proizvodnje: plinska turbina |
| --- | --- |

3.2.13.10.3.

| 3.2.13.10.4. | Vrsta proizvodnje: kombinirani ciklus |
| --- | --- |

3.2.13.10.4.

| 3.2.13.10.5. | Vrsta proizvodnje: drugo |
| --- | --- |

3.2.13.10.5.

| 3.2.13.11. | Drugi izvori |
| --- | --- |

3.2.13.11.

3.2.14.   INSTALIRANA ELEKTRIČNA SNAGA POSTROJENJA NA GORIVO

Instalirana električna snaga postrojenja na gorivo mora se prijaviti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače te zasebno za svaku vrstu postrojenja na jednu ili na više vrsta goriva koji se navode u nastavku. Sustavi s pogonom na više vrsta goriva uključuju samo one jedinice koje kontinuirano mogu sagorijevati više od jedne vrste goriva. Postrojenja s odvojenim jedinicama koje upotrebljavaju različite vrste goriva treba razvrstati u odgovarajuće kategorije postrojenja s pogonom na jednu vrstu goriva. Za sva postrojenja na više vrsta goriva moraju se dodati podaci o tome koje se vrste goriva koriste kao primarne, a koje kao alternativne.

| 3.2.14.1. | Postrojenja na jednu vrstu goriva (za sve kategorije primarnih goriva) |
| --- | --- |

3.2.14.1.

| 3.2.14.2. | Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva |
| --- | --- |

3.2.14.2.

| 3.2.14.3. | Na više vrsta goriva; kruta goriva i prirodni plin |
| --- | --- |

3.2.14.3.

| 3.2.14.4. | Na više vrsta goriva; tekuća goriva i prirodni plin |
| --- | --- |

3.2.14.4.

| 3.2.14.5. | Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva te prirodni plin |
| --- | --- |

3.2.14.5.

3.2.15.   NOVOINSTALIRANA ELEKTRIČNA SNAGA I ELEKTRIČNA SNAGA STAVLJENA IZVAN POGONA

Novoinstalirana snaga instalirana je električna snaga proizvodnih jedinica puštenih u rad u referentnoj godini. Snaga stavljena izvan pogona instalirana je električna snaga koja više nije u pogonu u referentnoj godini.

Novoinstalirana snaga i snaga stavljena izvan pogona trebale bi se prijavljivati za referentnu godinu za sva goriva navedena pod 3.2.13 i 3.2.14.

3.2.16.   BATERIJE

Kapacitet za skladištenje ili kapacitet za energiju baterije ukupna je količina energije koju baterija može pohraniti. Nazivni kapacitet najviša je stopa pražnjenja koju potpuno napunjena baterija može ostvariti. Informacije u nastavku trebale bi se prijavljivati za baterije priključene na mrežu koje se upotrebljavaju za skladištenje/uravnoteženje. Potrebno je prijaviti samo baterije kapaciteta za skladištenje od 1 MWh ili više i samo razmjene s mrežom.

| 3.2.16.1. | Kapacitet za skladištenje baterija |
| --- | --- |

3.2.16.1.

| 3.2.16.2. | Nazivni kapacitet baterija |
| --- | --- |

3.2.16.2.

| 3.2.16.3. | Električna energija isporučena u mrežu iz baterija |
| --- | --- |

3.2.16.3.

| 3.2.16.4. | Električna energija iz mreže koja se upotrebljava za punjenje baterija
  Svi prethodno navedeni elementi trebali bi se raščlaniti na sljedeće skupine kapaciteta za skladištenje:






  — | od 1 MWh do 10 MWh |
| --- | --- | --- |

3.2.16.4.

Svi prethodno navedeni elementi trebali bi se raščlaniti na sljedeće skupine kapaciteta za skladištenje:

—

od 1 MWh do 10 MWh

| — | od više od 10 MWh do 100 MWh |
| --- | --- |

—

od više od 10 MWh do 100 MWh

| — | više od 100 MWh. |
| --- | --- |

—

više od 100 MWh.

3.3.   Mjerne jedinice

Električna energija trebala bi se prijavljivati u gigavat satima (GWh), toplinska energija u teradžulima (TJ), a snaga u megavatima (MW). Kapacitet za skladištenje baterija trebao bi se prijavljivati u MWh, a nazivni kapacitet u MW.

Ako je potrebno prijaviti druga goriva, primjenjive jedinice utvrđene su u odgovarajućim poglavljima ovog Priloga.

4.   NAFTA I NAFTNI DERIVATI

4.1.   Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A, poglavlju 3.4. NAFTA (sirova nafta i naftni derivati)

4.2.   Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, za sve energente navedene u prethodnom stavku trebalo bi prijaviti sljedeći popis agregata.

4.2.1.   OPSKRBA SIROVOM NAFTOM, KONDENZATIMA PRIRODNOG PLINA (NGL), RAFINERIJSKIM SIROVINAMA, ADITIVIMA I DRUGIM UGLJIKOVODICIMA

Za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina, rafinerijske sirovine, aditive/oksigenate, biogoriva u aditivima/oksigenatima i druge ugljikovodike trebalo bi prijaviti sljedeće agregate:

| 4.2.1.1. | Domaća proizvodnja
  Ne primjenjuje se za rafinerijske sirovine i za biogoriva. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Ne primjenjuje se za rafinerijske sirovine i za biogoriva.

| 4.2.1.2. | Primljene količine iz drugih izvora.
  Ne primjenjuje se za sirovu naftu, NGL i rafinerijske sirovine. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Ne primjenjuje se za sirovu naftu, NGL i rafinerijske sirovine.

| 4.2.1.2.1. | Primljene količine iz drugih izvora: iz ugljena |
| --- | --- |

4.2.1.2.1.

| 4.2.1.2.2. | Primljene količine iz drugih izvora: iz prirodnog plina |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.

| 4.2.1.2.3. | Primljene količine iz drugih izvora: iz obnovljivih izvora energije |
| --- | --- |

4.2.1.2.3.

| 4.2.1.2.4. | Primljene količine iz drugih izvora: iz vodika |
| --- | --- |

4.2.1.2.4.

| 4.2.1.3. | Povratci iz sektora petrokemije
  Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

| 4.2.1.4. | Prijenos proizvoda
  Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine. |
| --- | --- |

4.2.1.4.

Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

| 4.2.1.5. | Uvoz
  Uključuje količine sirove nafte i proizvoda koji su uvezeni ili izvezeni na temelju sporazuma o procesima obrade (tj. rafiniranje na temelju računa). Kod sirove nafte i NGL-a treba navesti zemlju izvornog podrijetla; kod rafinerijskih sirovina i gotovih proizvoda treba navesti zemlju posljednjeg slanja. Uključeni su svi ukapljeni plinovi (npr. LPG) dobiveni uplinjavanjem uvezenog ukapljenog prirodnog plina i naftni derivati koje je izravno uvezla ili izvezla petrokemijska industrija. Napomena: ovdje ne bi trebalo izvješćivati o trgovini biogorivima koja nisu pomiješana s transportnim gorivima (tj. biogoriva u čistom obliku). Ponovni izvoz nafte uvezene u svrhu procesa prerade na području pod carinskim nadzorom trebalo bi navesti kao izvoz proizvoda iz zemlje u kojoj je prerada obavljena u zemlju konačnog odredišta. |
| --- | --- |

4.2.1.5.

Uključuje količine sirove nafte i proizvoda koji su uvezeni ili izvezeni na temelju sporazuma o procesima obrade (tj. rafiniranje na temelju računa). Kod sirove nafte i NGL-a treba navesti zemlju izvornog podrijetla; kod rafinerijskih sirovina i gotovih proizvoda treba navesti zemlju posljednjeg slanja. Uključeni su svi ukapljeni plinovi (npr. LPG) dobiveni uplinjavanjem uvezenog ukapljenog prirodnog plina i naftni derivati koje je izravno uvezla ili izvezla petrokemijska industrija. Napomena: ovdje ne bi trebalo izvješćivati o trgovini biogorivima koja nisu pomiješana s transportnim gorivima (tj. biogoriva u čistom obliku). Ponovni izvoz nafte uvezene u svrhu procesa prerade na području pod carinskim nadzorom trebalo bi navesti kao izvoz proizvoda iz zemlje u kojoj je prerada obavljena u zemlju konačnog odredišta.

| 4.2.1.6. | Izvoz
  Napomena za uvoz (4.2.1.5.) primjenjuje se i na izvoz. |
| --- | --- |

4.2.1.6.

Napomena za uvoz (4.2.1.5.) primjenjuje se i na izvoz.

| 4.2.1.7. | Neposredna upotreba |
| --- | --- |

4.2.1.7.

| 4.2.1.8. | Promjene zaliha |
| --- | --- |

4.2.1.8.

| 4.2.1.9. | Zabilježeni input u rafinerije
  Izmjerena količina ulaznih elemenata u rafineriji |
| --- | --- |

4.2.1.9.

Izmjerena količina ulaznih elemenata u rafineriji

| 4.2.1.10. | Gubici u rafinerijama
  Razlika između zabilježenog inputa u rafinerije i bruto proizvodnje rafinerije. Gubici se mogu pojaviti za vrijeme procesa destilacije zbog ishlapljivanja. Navedeni gubici prikazuju se pozitivnom brojkom. Moguća su povećanja volumena, ali ne i mase. |
| --- | --- |

4.2.1.10.

Razlika između zabilježenog inputa u rafinerije i bruto proizvodnje rafinerije. Gubici se mogu pojaviti za vrijeme procesa destilacije zbog ishlapljivanja. Navedeni gubici prikazuju se pozitivnom brojkom. Moguća su povećanja volumena, ali ne i mase.

| 4.2.1.11. | Ukupne početne zalihe na državnom području |
| --- | --- |

4.2.1.11.

| 4.2.1.12. | Ukupne završne zalihe na državnom području |
| --- | --- |

4.2.1.12.

| 4.2.1.13. | Neto kalorijska vrijednost |
| --- | --- |

4.2.1.13.

| 4.2.1.13.1. | Proizvodnja (ne primjenjuje se na rafinerijske sirovine i biogoriva u aditivima/oksigenatima) |
| --- | --- |

4.2.1.13.1.

| 4.2.1.13.2. | Uvoz (ne primjenjuje se na biogoriva u aditivima/oksigenatima) |
| --- | --- |

4.2.1.13.2.

| 4.2.1.13.3. | Izvoz (ne primjenjuje se na biogoriva u aditivima/oksigenatima) |
| --- | --- |

4.2.1.13.3.

| 4.2.1.13.4. | Ukupni prosjek |
| --- | --- |

4.2.1.13.4.

4.2.2.   OPSKRBA NAFTNIM DERIVATIMA

Sljedeći se agregati primjenjuju na gotove proizvode (rafinerijski plin, etan, LPG, laka nafta, motorni benzin uključujući biobenzin, avionski benzin, mlazno gorivo benzinskog tipa, mlazno gorivo kerozinskog tipa uključujući biogorivo, ostali kerozini, plinsko ulje/dizelsko gorivo, loživo ulje s malim i s velikim udjelom sumpora, bijeli špirit i SBP, maziva, bitumen, parafinski vosak, naftni koks i drugi proizvodi). Neposredna primjena sirove nafte i NGL-a navodi se pod isporuku gotovih proizvoda i reklasifikaciju proizvoda.

| 4.2.2.1. | Primljene sirovine |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Bruto proizvodnja rafinerije |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.3. | Reciklirani proizvodi |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Rafinerijsko gorivo (rafinerije nafte)
  U ovu bi kategoriju trebalo uključiti goriva koja se upotrebljavaju u rafinerijama za proizvodnju električne i toplinske energije za prodaju. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

U ovu bi kategoriju trebalo uključiti goriva koja se upotrebljavaju u rafinerijama za proizvodnju električne i toplinske energije za prodaju.

| 4.2.2.4.1. | Upotreba u jedinicama/postrojenjima u kojima se proizvodi samo električna energija |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

| 4.2.2.4.2. | Upotreba u kogeneracijskim postrojenjima |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

| 4.2.2.4.3. | Upotreba u jedinicama/postrojenjima u kojima se proizvodi samo toplinska energija |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.

| 4.2.2.5. | Uvoz
  Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje.

| 4.2.2.6. | Izvoz
  Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje.

| 4.2.2.7. | Međunarodni pomorski spremnici |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Reklasifikacija proizvoda |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.9. | Prijenos proizvoda |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Promjene zaliha |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.2.11. | Razine početnih zaliha |
| --- | --- |

4.2.2.11.

| 4.2.2.12. | Razine završnih zaliha |
| --- | --- |

4.2.2.12.

| 4.2.2.13. | Promjene zaliha kod proizvođača kojima je to glavna djelatnost
  Promjene zaliha koje drže javna poduzeća, a koje nisu uključene u drugdje navedene razine zaliha i promjene zaliha. Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj. |
| --- | --- |

4.2.2.13.

Promjene zaliha koje drže javna poduzeća, a koje nisu uključene u drugdje navedene razine zaliha i promjene zaliha. Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj.

| 4.2.2.14. | Prosječne neto kalorijske vrijednosti |
| --- | --- |

4.2.2.14.

4.2.3.   ISPORUKE SEKTORU PETROKEMIJE

Zabilježena isporuka gotovih naftnih derivata iz primarnih izvora (npr. rafinerije, postrojenja za miješanje itd.) na unutarnje tržište.

| 4.2.3.1. | Bruto isporuke sektoru petrokemije |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Energija potrošena u sektoru petrokemije
  Količine nafte potrošene kao gorivo za petrokemijske procese kao što je parno krekiranje. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Količine nafte potrošene kao gorivo za petrokemijske procese kao što je parno krekiranje.

| 4.2.3.3. | Neenergetska upotreba u sektoru petrokemije
  Količine nafte potrošene u sektoru petrokemije za proizvodnju etilena, propilena, butilena, sintetičkog plina, aromata, butadiena i drugih sirovina na bazi ugljikovodika, u procesima kao što su parno krekiranje i parno reformiranje te u pogonima za proizvodnju aromata. Nisu uključene količine nafte koje se koriste kao gorivo. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Količine nafte potrošene u sektoru petrokemije za proizvodnju etilena, propilena, butilena, sintetičkog plina, aromata, butadiena i drugih sirovina na bazi ugljikovodika, u procesima kao što su parno krekiranje i parno reformiranje te u pogonima za proizvodnju aromata. Nisu uključene količine nafte koje se koriste kao gorivo.

| 4.2.3.4. | Povratci iz sektora petrokemije u rafinerije |
| --- | --- |

4.2.3.4.

4.2.4.   SEKTOR PRETVORBE

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

| 4.2.4.1. | Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.2. | Samo samostalni proizvođači električne energije |
| --- | --- |

4.2.4.2.

| 4.2.4.3. | Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijska postrojenja |
| --- | --- |

4.2.4.3.

| 4.2.4.4. | Samostalni proizvođači – kogeneracijska postrojenja |
| --- | --- |

4.2.4.4.

| 4.2.4.5. | Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

4.2.4.5.

| 4.2.4.6. | Samo samostalni proizvođači toplinske energije |
| --- | --- |

4.2.4.6.

| 4.2.4.7. | Plinare/postrojenja za uplinjavanje |
| --- | --- |

4.2.4.7.

| 4.2.4.8. | Miješani prirodni plin |
| --- | --- |

4.2.4.8.

| 4.2.4.9. | Koksare |
| --- | --- |

4.2.4.9.

| 4.2.4.10. | Visoke peći |
| --- | --- |

4.2.4.10.

| 4.2.4.11. | Petrokemijska industrija |
| --- | --- |

4.2.4.11.

| 4.2.4.12. | Postrojenja za proizvodnju briketa |
| --- | --- |

4.2.4.12.

| 4.2.4.13. | Drugdje nespomenuto – pretvorba |
| --- | --- |

4.2.4.13.

4.2.5.   ENERGETSKI SEKTOR

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

| 4.2.5.1. | Rudnici ugljena |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | Vađenje nafte i plina |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.3. | Koksare |
| --- | --- |

4.2.5.3.

| 4.2.5.4. | Visoke peći |
| --- | --- |

4.2.5.4.

| 4.2.5.5. | Plinare |
| --- | --- |

4.2.5.5.

| 4.2.5.6. | Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane za proizvodnju za vlastitu upotrebu. |
| --- | --- |

4.2.5.6.

| 4.2.5.7. | Drugdje nespomenuto – energetika |
| --- | --- |

4.2.5.7.

4.2.6.   GUBICI U PRIJENOSU I DISTRIBUCIJI

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.7.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR INDUSTRIJE

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

| 4.2.7.1. | Željezo i čelik |
| --- | --- |

4.2.7.1.

| 4.2.7.2. | Kemijska i petrokemijska industrija |
| --- | --- |

4.2.7.2.

| 4.2.7.3. | Obojeni metali |
| --- | --- |

4.2.7.3.

| 4.2.7.4. | Nemetalni minerali |
| --- | --- |

4.2.7.4.

| 4.2.7.5. | Prijevozna sredstva |
| --- | --- |

4.2.7.5.

| 4.2.7.6. | Strojevi |
| --- | --- |

4.2.7.6.

| 4.2.7.7. | Rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

4.2.7.7.

| 4.2.7.8. | Hrana, piće i duhan |
| --- | --- |

4.2.7.8.

| 4.2.7.9. | Celuloza, papir i tiskanje |
| --- | --- |

4.2.7.9.

| 4.2.7.10. | Drvo i proizvodi od drva |
| --- | --- |

4.2.7.10.

| 4.2.7.11. | Građevinarstvo |
| --- | --- |

4.2.7.11.

| 4.2.7.12. | Tekstil i koža |
| --- | --- |

4.2.7.12.

| 4.2.7.13. | Drugdje nespomenuto – industrija |
| --- | --- |

4.2.7.13.

4.2.8.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR PROMETA

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

| 4.2.8.1. | Međunarodni zračni promet |
| --- | --- |

4.2.8.1.

| 4.2.8.2. | Unutarnji zračni promet |
| --- | --- |

4.2.8.2.

| 4.2.8.3. | Cestovni promet |
| --- | --- |

4.2.8.3.

| 4.2.8.4. | Željeznica |
| --- | --- |

4.2.8.4.

| 4.2.8.5. | Unutarnja plovidba |
| --- | --- |

4.2.8.5.

| 4.2.8.6. | Prijevoz cjevovodima |
| --- | --- |

4.2.8.6.

| 4.2.8.7. | Drugdje nespomenuto – promet |
| --- | --- |

4.2.8.7.

4.2.9.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – DRUGI SEKTORI

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

| 4.2.9.1. | Komercijalne i javne usluge |
| --- | --- |

4.2.9.1.

| 4.2.9.2. | Kućanstva |
| --- | --- |

4.2.9.2.

| 4.2.9.3. | Poljoprivreda |
| --- | --- |

4.2.9.3.

| 4.2.9.4. | Šumarstvo |
| --- | --- |

4.2.9.4.

| 4.2.9.5. | Ribarstvo |
| --- | --- |

4.2.9.5.

| 4.2.9.6. | Drugdje nespomenuto – ostalo |
| --- | --- |

4.2.9.6.

4.2.10.   UVOZ PREMA ZEMLJI PODRIJETLA I IZVOZ PREMA ZEMLJI ODREDIŠTA

Uvoz bi trebalo prijavljivati prema zemlji podrijetla, a izvoz prema zemlji odredišta. Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje.

4.2.11.   KAPACITET RAFINERIJE

Izvješćuje se o nacionalnom ukupnom kapacitetu rafinerija i raščlanjuje se godišnji kapacitet po rafineriji u tisućama metričkih tona godišnje. Prijavljuju se sljedeće stavke:

| 4.2.11.1. | Naziv/lokacija |
| --- | --- |

4.2.11.1.

| 4.2.11.2. | Atmosferska destilacija |
| --- | --- |

4.2.11.2.

| 4.2.11.3. | Vakuumska destilacija |
| --- | --- |

4.2.11.3.

| 4.2.11.4. | Toplinsko krekiranje |
| --- | --- |

4.2.11.4.

| 4.2.11.4.1. | Od toga visbreaking |
| --- | --- |

4.2.11.4.1.

| 4.2.11.4.2. | Od toga proizvodnja koksa |
| --- | --- |

4.2.11.4.2.

| 4.2.11.5. | Katalitičko krekiranje |
| --- | --- |

4.2.11.5.

| 4.2.11.5.1. | Od toga fluid katalitičko krekiranje (FCC) |
| --- | --- |

4.2.11.5.1.

| 4.2.11.5.2. | Od toga hidrokrekiranje (HCK) |
| --- | --- |

4.2.11.5.2.

| 4.2.11.6. | Preoblikovanje |
| --- | --- |

4.2.11.6.

| 4.2.11.7. | Odsumporavanje |
| --- | --- |

4.2.11.7.

| 4.2.11.8. | Alkilacija, polimerizacija, izomerizacija |
| --- | --- |

4.2.11.8.

| 4.2.11.9. | Eterifikacija |
| --- | --- |

4.2.11.9.

4.3.   Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u kilotonama (kt). Kalorijske vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

4.4.   Izuzeća

Cipar je izuzet iz obveze izvješćivanja o agregatima navedenima u odjeljku 4.2.9. (Krajnja potrošnja energije – drugi sektori); trebalo bi prijavljivati samo ukupne vrijednosti. Cipar je izuzet i iz obveze izvješćivanja o neenergetskoj upotrebi iz odjeljaka 4.2.4. (Sektor pretvorbe), 4.2.5. (Energetski sektor), 4.2.7. (Industrija), 4.2.7.2. (Sektor industrije – kemijska i petrokemijska industrija), 4.2.8. (Promet) i 4.2.9. (Drugi sektori).

5.   OBNOVLJIVA ENERGIJA I ENERGIJA IZ OTPADA

5.1.   Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A, poglavlju 3.5. OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE I OTPAD. Trebalo bi prijaviti samo količine goriva upotrijebljene za energetske svrhe (na primjer u proizvodnji električne i toplinske energije, sagorijevanju s oporabom energije, u mobilnim motorima tijekom prijevoza i za upotrebu u stacionarnim motorima). Količine energije iz obnovljivih izvora koje se upotrebljavaju kao zamjena za fosilna goriva za neenergetske potrebe trebale bi se prijavljivati u odjeljku 5.2.9., ali ne bi trebale biti uključene u ostale odjeljke ovog poglavlja. U odjeljku 5.2.9. trebalo bi isključiti obnovljive izvore energije koji nisu razvijeni da zamijene fosilna goriva, kao što su kruta biogoriva koja se upotrebljavaju za proizvodnju namještaja, gradnju i proizvodnju papira/kartona, alkohol koji se upotrebljava u prehrambenoj industriji te pamuk/prirodna vlakna koja se upotrebljavaju u tekstilnoj industriji. Iz izvješćivanja u poglavlju 5. trebalo bi isključiti pasivnu toplinsku energiju (na primjer pasivno solarno grijanje zgrada).

5.2.   Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, za sve energente navedene u prethodnom stavku trebalo bi prijaviti sljedeći popis agregata. Okolna toplinska energija (toplinske crpke) treba se prijaviti samo za sljedeće sektore: pretvorba (samo za agregate u vezi s toplinskom energijom za prodaju), energetika (samo ukupna količina, bez potkategorija), ukupno u industrijskom sektoru (samo ukupna količina, bez potkategorija), komercijalne i javne usluge, kućanstva i drugdje nespomenuto – ostalo. Za okolnu toplinsku energiju (toplinske crpke) potkategorije aerotermalne, geotermalne i hidrotermalne energije trebalo bi prijavljivati u okviru domaće proizvodnje. Za svaku od te tri kategorije trebalo bi prijaviti potkategoriju ‚Od čega iz toplinskih crpki sa SPF-om iznad praga’. Prag sezonskog faktora učinkovitosti (SPF) trebao bi biti u skladu s Direktivom 2009/28/EZ i Direktivom (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora.

5.2.1.   BRUTO PROIZVODNJA ELEKTRIČNE I TOPLINSKE ENERGIJE

Primjenjuju se definicije iz poglavlja 3.2.1. Agregati iz poglavlja 5.2.1.1. do 5.2.1.18. moraju se prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. U okviru tih dviju vrsta postrojenja, bruto proizvodnja električne energije i bruto proizvodnja toplinske energije moraju se prijaviti zasebno, kada je to primjenjivo, za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja.

| 5.2.1.1. | Konvencionalne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

5.2.1.1.

| 5.2.1.2. | Mješovite hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

5.2.1.2.

| 5.2.1.3. | Isključivo crpne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

5.2.1.3.

| 5.2.1.4. | Geotermalna energija |
| --- | --- |

5.2.1.4.

| 5.2.1.5. | Postrojenja za solarnu fotonaponsku energiju (primjenjuje se samo za električnu energiju)
  Za solarnu fotonaponsku energiju trebalo bi prijaviti sljedeće potkategorije veličine: |
| --- | --- |

5.2.1.5.

Za solarnu fotonaponsku energiju trebalo bi prijaviti sljedeće potkategorije veličine:

| 5.2.1.5.1. | Manje od 30 kW |
| --- | --- |

5.2.1.5.1.

| 5.2.1.5.2. | Od 30 do 1 000 kW |
| --- | --- |

5.2.1.5.2.

| 5.2.1.5.3. | Više od 1 000 kW
  Za odjeljke od 5.2.1.5.1. do 5.2.1.5.3. trebalo bi prijaviti potkategorije energije iz krovnih i izvanmrežnih instalacija. Kategorija izvanmrežna električna energija obvezna je samo ako čini 1 % ili više fotonaponske snage u odgovarajućoj kategoriji veličine. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3.

Za odjeljke od 5.2.1.5.1. do 5.2.1.5.3. trebalo bi prijaviti potkategorije energije iz krovnih i izvanmrežnih instalacija. Kategorija izvanmrežna električna energija obvezna je samo ako čini 1 % ili više fotonaponske snage u odgovarajućoj kategoriji veličine.

| 5.2.1.6. | Solarna toplinska energija |
| --- | --- |

5.2.1.6.

| 5.2.1.7. | Energija plime i oseke, valova i oceana (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

5.2.1.7.

| 5.2.1.8. | Energija vjetra (primjenjuje se samo za električnu energiju) |
| --- | --- |

5.2.1.8.

| 5.2.1.9. | Kopnene vjetroelektrane |
| --- | --- |

5.2.1.9.

| 5.2.1.10. | Odobalne vjetroelektrane |
| --- | --- |

5.2.1.10.

| 5.2.1.11. | Obnovljivi komunalni otpad |
| --- | --- |

5.2.1.11.

| 5.2.1.12. | Neobnovljivi komunalni otpad |
| --- | --- |

5.2.1.12.

| 5.2.1.13. | Kruta biogoriva |
| --- | --- |

5.2.1.13.

| 5.2.1.14. | Bioplinovi |
| --- | --- |

5.2.1.14.

| 5.2.1.15. | Biodizel |
| --- | --- |

5.2.1.15.

| 5.2.1.16. | Biobenzin |
| --- | --- |

5.2.1.16.

| 5.2.1.17. | Druga tekuća biogoriva |
| --- | --- |

5.2.1.17.

| 5.2.1.18. | Toplinske crpke (primjenjuje se samo za toplinsku energiju) |
| --- | --- |

5.2.1.18.

5.2.2.   Opskrba

| 5.2.2.1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

5.2.2.1.

| 5.2.2.2. | Uvoz |
| --- | --- |

5.2.2.2.

| 5.2.2.3. | Izvoz |
| --- | --- |

5.2.2.3.

| 5.2.2.4. | Međunarodni pomorski spremnici |
| --- | --- |

5.2.2.4.

| 5.2.2.5. | Promjene zaliha |
| --- | --- |

5.2.2.5.

5.2.3.   Sektor pretvorbe

| 5.2.3.1. | Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

5.2.3.1.

| 5.2.3.2. | Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
| --- | --- |

5.2.3.2.

| 5.2.3.3. | Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

5.2.3.3.

| 5.2.3.4. | Samo samostalni proizvođači električne energije |
| --- | --- |

5.2.3.4.

| 5.2.3.5. | Samostalni proizvođači – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
| --- | --- |

5.2.3.5.

| 5.2.3.6. | Samo samostalni proizvođači toplinske energije |
| --- | --- |

5.2.3.6.

| 5.2.3.7. | Postrojenja za proizvodnju briketa |
| --- | --- |

5.2.3.7.

| 5.2.3.8. | Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB) |
| --- | --- |

5.2.3.8.

| 5.2.3.9. | Visoke peći |
| --- | --- |

5.2.3.9.

| 5.2.3.10. | Pomiješano u plinskoj mreži (npr. postrojenja za miješanje s prirodnim plinom) |
| --- | --- |

5.2.3.10.

| 5.2.3.11. | Pomiješano s tekućim fosilnim gorivima (npr. motorni benzin/dizel/kerozin) |
| --- | --- |

5.2.3.11.

| 5.2.3.12. | Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena |
| --- | --- |

5.2.3.12.

| 5.2.3.13. | Drugdje nespomenuto – pretvorba |
| --- | --- |

5.2.3.13.

5.2.4.   Energetski sektor

| 5.2.4.1. | Postrojenja za uplinjavanje (bioplin) |
| --- | --- |

5.2.4.1.

| 5.2.4.2. | Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane |
| --- | --- |

5.2.4.2.

| 5.2.4.3. | Rudnici ugljena |
| --- | --- |

5.2.4.3.

| 5.2.4.4. | Postrojenja za proizvodnju briketa |
| --- | --- |

5.2.4.4.

| 5.2.4.5. | Koksare |
| --- | --- |

5.2.4.5.

| 5.2.4.6. | Rafinerije nafte |
| --- | --- |

5.2.4.6.

| 5.2.4.7. | Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB) |
| --- | --- |

5.2.4.7.

| 5.2.4.8. | Plinare |
| --- | --- |

5.2.4.8.

| 5.2.4.9. | Visoke peći |
| --- | --- |

5.2.4.9.

| 5.2.4.10. | Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena |
| --- | --- |

5.2.4.10.

| 5.2.4.11. | Drugdje nespomenuto – energetika |
| --- | --- |

5.2.4.11.

5.2.5.   GUBICI U PRIJENOSU I DISTRIBUCIJI

5.2.6.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR INDUSTRIJE

| 5.2.6.1. | Željezo i čelik |
| --- | --- |

5.2.6.1.

| 5.2.6.2. | Kemijska i petrokemijska industrija |
| --- | --- |

5.2.6.2.

| 5.2.6.3. | Obojeni metali |
| --- | --- |

5.2.6.3.

| 5.2.6.4. | Nemetalni minerali |
| --- | --- |

5.2.6.4.

| 5.2.6.5. | Prijevozna sredstva |
| --- | --- |

5.2.6.5.

| 5.2.6.6. | Strojevi |
| --- | --- |

5.2.6.6.

| 5.2.6.7. | Rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

5.2.6.7.

| 5.2.6.8. | Hrana, piće i duhan |
| --- | --- |

5.2.6.8.

| 5.2.6.9. | Celuloza, papir i tiskanje |
| --- | --- |

5.2.6.9.

| 5.2.6.10. | Drvo i proizvodi od drva |
| --- | --- |

5.2.6.10.

| 5.2.6.11. | Građevinarstvo |
| --- | --- |

5.2.6.11.

| 5.2.6.12. | Tekstil i koža |
| --- | --- |

5.2.6.12.

| 5.2.6.13. | Drugdje nespomenuto – industrija |
| --- | --- |

5.2.6.13.

5.2.7.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR PROMETA

| 5.2.7.1. | Željeznica |
| --- | --- |

5.2.7.1.

| 5.2.7.2. | Cestovni promet |
| --- | --- |

5.2.7.2.

| 5.2.7.3. | Unutarnja plovidba |
| --- | --- |

5.2.7.3.

| 5.2.7.4. | Unutarnji zračni promet |
| --- | --- |

5.2.7.4.

| 5.2.7.5. | Međunarodni zračni promet |
| --- | --- |

5.2.7.5.

| 5.2.7.6. | Drugdje nespomenuto – promet |
| --- | --- |

5.2.7.6.

5.2.8.   KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – DRUGI SEKTORI

| 5.2.8.1. | Komercijalne i javne usluge |
| --- | --- |

5.2.8.1.

| 5.2.8.2. | Kućanstva |
| --- | --- |

5.2.8.2.

| 5.2.8.3. | Poljoprivreda |
| --- | --- |

5.2.8.3.

| 5.2.8.4. | Šumarstvo |
| --- | --- |

5.2.8.4.

| 5.2.8.5. | Ribarstvo |
| --- | --- |

5.2.8.5.

| 5.2.8.6. | Drugdje nespomenuto – ostalo |
| --- | --- |

5.2.8.6.

5.2.9.   KRAJNJA POTROŠNJA – NEENERGETSKA UPOTREBA

Za sljedeće stavke:

| 5.2.9.1. | Sektor prometa |
| --- | --- |

5.2.9.1.

| 5.2.9.2. | Sektor industrije |
| --- | --- |

5.2.9.2.

| 5.2.9.3. | Drugi sektori
  Krajnja potrošnja – neenergetska upotreba trebala bi se prijavljivati za sljedeće skupine goriva: |
| --- | --- |

5.2.9.3.

Krajnja potrošnja – neenergetska upotreba trebala bi se prijavljivati za sljedeće skupine goriva:

| 5.2.9.4. | Kruta biogoriva |
| --- | --- |

5.2.9.4.

| 5.2.9.5. | Tekuća biogoriva |
| --- | --- |

5.2.9.5.

| 5.2.9.6. | Bioplinovi
  Prva referentna godina za koju se prijavljuju elementi iz odjeljka 5.2.9. je 2024. Do referentne godine 2027. može se prijavljivati samo agregat ukupne krajnje potrošnje – neenergetska upotreba, umjesto da se zasebno prijavljuju stavke iz odjeljaka od 5.2.9.1. do 5.2.9.3. Količine koje se prijavljuju za odjeljak 5.2.9. ne bi trebale biti uključene u odjeljke od 5.2.2. do 5.2.8. |
| --- | --- |

5.2.9.6.

Prva referentna godina za koju se prijavljuju elementi iz odjeljka 5.2.9. je 2024. Do referentne godine 2027. može se prijavljivati samo agregat ukupne krajnje potrošnje – neenergetska upotreba, umjesto da se zasebno prijavljuju stavke iz odjeljaka od 5.2.9.1. do 5.2.9.3. Količine koje se prijavljuju za odjeljak 5.2.9. ne bi trebale biti uključene u odjeljke od 5.2.2. do 5.2.8.

5.2.10.   INSTALIRANA ELEKTRIČNA SNAGA

Za instaliranu električnu snagu trebalo bi prijavljivati stanje na dan 31. prosinca odgovarajuće izvještajne godine. Uključena je električna snaga elektrana i kogeneracijskih postrojenja. Instalirana električna snaga jest zbroj instaliranih električnih snaga svih pojedinačnih postrojenja tijekom određenog razdoblja rada. Razdoblje rada koje se pretpostavlja u svrhu ovih statistika traje neprekidno: u praksi je to 15 sati dnevno ili više. Instalirana snaga najveća je snaga koja se u punom pogonu postrojenja neprekidno isporučuje na izlazu iz elektrane u mrežu.

| 5.2.10.1. | Konvencionalne hidroelektrane |
| --- | --- |

5.2.10.1.

| 5.2.10.2. | Mješovite hidroelektrane |
| --- | --- |

5.2.10.2.

| 5.2.10.3. | Isključivo crpne hidroelektrane |
| --- | --- |

5.2.10.3.

| 5.2.10.4. | Geotermalna energija |
| --- | --- |

5.2.10.4.

| 5.2.10.5. | Solarna fotonaponska energija
  Za solarnu fotonaponsku energiju trebalo bi prijaviti sljedeće potkategorije veličine: |
| --- | --- |

5.2.10.5.

Za solarnu fotonaponsku energiju trebalo bi prijaviti sljedeće potkategorije veličine:

| 5.2.10.5.1. | Manje od 30 kW |
| --- | --- |

5.2.10.5.1.

| 5.2.10.5.2. | Od 30 do 1 000 kW |
| --- | --- |

5.2.10.5.2.

| 5.2.10.5.3. | Više od 1 000 kW
  Za odjeljke od 5.2.10.5.1. do 5.2.10.5.3. trebalo bi prijaviti potkategorije energije iz krovnih i izvanmrežnih instalacija. Kategorija izvanmrežne električne energije obvezna je samo ako čini 1 % ili više kapaciteta u odgovarajućoj kategoriji veličine. |
| --- | --- |

5.2.10.5.3.

Za odjeljke od 5.2.10.5.1. do 5.2.10.5.3. trebalo bi prijaviti potkategorije energije iz krovnih i izvanmrežnih instalacija. Kategorija izvanmrežne električne energije obvezna je samo ako čini 1 % ili više kapaciteta u odgovarajućoj kategoriji veličine.

| 5.2.10.6. | Solarna toplinska energija |
| --- | --- |

5.2.10.6.

| 5.2.10.7. | Energija plime i oseke, valova i oceana |
| --- | --- |

5.2.10.7.

| 5.2.10.8. | Kopnene vjetroelektrane |
| --- | --- |

5.2.10.8.

| 5.2.10.9. | Odobalne vjetroelektrane |
| --- | --- |

5.2.10.9.

| 5.2.10.10. | Industrijski otpad |
| --- | --- |

5.2.10.10.

| 5.2.10.11. | Komunalni otpad |
| --- | --- |

5.2.10.11.

| 5.2.10.12. | Kruta biogoriva |
| --- | --- |

5.2.10.12.

| 5.2.10.13. | Bioplinovi |
| --- | --- |

5.2.10.13.

| 5.2.10.14. | Biodizel |
| --- | --- |

5.2.10.14.

| 5.2.10.15. | Biobenzin |
| --- | --- |

5.2.10.15.

| 5.2.10.16. | Druga tekuća biogoriva |
| --- | --- |

5.2.10.16.

5.2.11.   TEHNIČKE ZNAČAJKE

| 5.2.11.1. | Površina solarnih kolektora
  Treba prijaviti ukupnu površinu pod instaliranim solarnim kolektorima. Površina solarnih kolektora odnosi se samo na solarne kolektore za proizvodnju solarne toplinske energije; površine solarnih kolektora upotrijebljene za proizvodnju električne energije ne moraju se prijaviti ovdje (solarna fotonaponska energija i koncentrirana solarna energija). Trebalo bi uključiti površinu svih solarnih kolektora: kolektori s ostakljenjem i bez njega, pločasti kolektori i kolektori s vakuumskim cijevima s tekućinom ili zrakom kao nositeljem energije. |
| --- | --- |

5.2.11.1.

Treba prijaviti ukupnu površinu pod instaliranim solarnim kolektorima. Površina solarnih kolektora odnosi se samo na solarne kolektore za proizvodnju solarne toplinske energije; površine solarnih kolektora upotrijebljene za proizvodnju električne energije ne moraju se prijaviti ovdje (solarna fotonaponska energija i koncentrirana solarna energija). Trebalo bi uključiti površinu svih solarnih kolektora: kolektori s ostakljenjem i bez njega, pločasti kolektori i kolektori s vakuumskim cijevima s tekućinom ili zrakom kao nositeljem energije.

| 5.2.11.2. | Kapacitet proizvodnje biobenzina |
| --- | --- |

5.2.11.2.

| 5.2.11.3. | Kapacitet proizvodnje biodizela |
| --- | --- |

5.2.11.3.

| 5.2.11.4. | Kapacitet proizvodnje biološkog mlaznog kerozina |
| --- | --- |

5.2.11.4.

| 5.2.11.5. | Kapacitet proizvodnje drugih tekućih biogoriva |
| --- | --- |

5.2.11.5.

| 5.2.11.6. | Prosječna neto kalorijska vrijednost biobenzina |
| --- | --- |

5.2.11.6.

| 5.2.11.7. | Prosječna neto kalorijska vrijednost bioetanola |
| --- | --- |

5.2.11.7.

| 5.2.11.8. | Prosječna neto kalorijska vrijednost biodizela |
| --- | --- |

5.2.11.8.

| 5.2.11.9. | Prosječna neto kalorijska vrijednost biološkog mlaznog kerozina |
| --- | --- |

5.2.11.9.

| 5.2.11.10. | Prosječna neto kalorijska vrijednost drugih tekućih biogoriva |
| --- | --- |

5.2.11.10.

| 5.2.11.11. | Prosječna neto kalorijska vrijednost drvenog ugljena |
| --- | --- |

5.2.11.11.

| 5.2.11.12. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: aerotermalne |
| --- | --- |

5.2.11.12.

| 5.2.11.12.1. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: aerotermalne zrak–zrak |
| --- | --- |

5.2.11.12.1.

| 5.2.11.12.2. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: aerotermalne zrak–voda |
| --- | --- |

5.2.11.12.2.

| 5.2.11.12.3. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: aerotermalne zrak–zrak (reverzibilne) |
| --- | --- |

5.2.11.12.3.

| 5.2.11.12.4. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: aerotermalne zrak–voda (reverzibilne) |
| --- | --- |

5.2.11.12.4.

| 5.2.11.12.5. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: aerotermalne koje koriste ispušni zrak; zrak–zrak |
| --- | --- |

5.2.11.12.5.

| 5.2.11.12.6. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: aerotermalne koje koriste ispušni zrak; zrak–voda |
| --- | --- |

5.2.11.12.6.

| 5.2.11.13. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: geotermalna energija |
| --- | --- |

5.2.11.13.

| 5.2.11.13.1. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: geotermalna energija; zemlja–zrak |
| --- | --- |

5.2.11.13.1.

| 5.2.11.13.2. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: geotermalna energija; zemlja–voda |
| --- | --- |

5.2.11.13.2.

| 5.2.11.14. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: hidrotermalna energija |
| --- | --- |

5.2.11.14.

| 5.2.11.14.1. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: hidrotermalna energija; voda–zrak |
| --- | --- |

5.2.11.14.1.

| 5.2.11.14.2. | Toplinski kapacitet toplinskih crpki: hidrotermalna energija; voda–voda
  Za sve stavke od 5.2.11.12. do 5.2.11.14.2. trebalo bi prijaviti potkategoriju ‚Od čega toplinske crpke sa SPF-om iznad praga’. Prag sezonskog faktora učinkovitosti (SPF) trebao bi biti u skladu s Direktivom 2009/28/EZ i Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3) o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

5.2.11.14.2.

Za sve stavke od 5.2.11.12. do 5.2.11.14.2. trebalo bi prijaviti potkategoriju ‚Od čega toplinske crpke sa SPF-om iznad praga’. Prag sezonskog faktora učinkovitosti (SPF) trebao bi biti u skladu s Direktivom 2009/28/EZ i Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3) o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora.

5.2.12.   Proizvodnja krutih biogoriva i bioplinova

Ukupna proizvodnja krutih biogoriva (isključujući drveni ugljen) trebala bi se raščlaniti na sljedeća goriva:

| 5.2.12.1. | Ogrjevno drvo, drvni ostaci i nusproizvodi |
| --- | --- |

5.2.12.1.

| 5.2.12.1.1. | Drvene pelete kao dio ogrjevnog drva, drvni ostaci i nusproizvodi |
| --- | --- |

5.2.12.1.1.

| 5.2.12.2. | Crni lug |
| --- | --- |

5.2.12.2.

| 5.2.12.3. | Otpaci šećerne trske |
| --- | --- |

5.2.12.3.

| 5.2.12.4. | Otpad životinjskog podrijetla |
| --- | --- |

5.2.12.4.

| 5.2.12.5. | Drugi biljni materijali i ostaci |
| --- | --- |

5.2.12.5.

| 5.2.12.6. | Obnovljivi dio industrijskog otpada
  Ukupna proizvodnja bioplina trebala bi se raščlaniti na sljedeće načine proizvodnje: |
| --- | --- |

5.2.12.6.

Ukupna proizvodnja bioplina trebala bi se raščlaniti na sljedeće načine proizvodnje:

| 5.2.12.7. | Bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom: deponijski plin |
| --- | --- |

5.2.12.7.

| 5.2.12.8. | Bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom: plin kanalizacijskog mulja |
| --- | --- |

5.2.12.8.

| 5.2.12.9. | Bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom: drugi bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom |
| --- | --- |

5.2.12.9.

| 5.2.12.10. | Bioplinovi dobiveni toplinskim procesima |
| --- | --- |

5.2.12.10.

5.2.13.   Uvoz prema zemlji podrijetla I izvoz prema zemlji odredišta

Uvoz bi trebalo prijavljivati prema zemlji podrijetla, a izvoz prema zemlji odredišta. Primjenjuje se za biobenzine, bioetanol, biološki mlazni kerozin, biodizele, druga tekuća biogoriva, drvene pelete.

5.3.   Mjerne jedinice

Električna energija prijavljuje se u gigavat satima (GWh), toplinska energija u teradžulima (TJ), a električna snaga u megavatima (MW).

Količine se prijavljuju u teradžulima na temelju neto kalorijske vrijednosti (TJ NCV), osim u slučaju drvenog ugljena, biobenzina, bioetanola, biološkog mlaznog kerozina, biodizela i drugih tekućih biogoriva koji se prijavljuju u kilotonama (kt).

Kalorijske vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

Površine prekrivene solarnim kolektorima prijavljuju se u 1 000 m2.

Kapacitet proizvodnje prijavljuje se u kilotonama (kt) po godini.

6.   Godišnje statistike o nuklearnoj energiji

Moraju se prijaviti sljedeći podaci o civilnoj upotrebi nuklearne energije:

6.1.   Popis agregata

6.1.1.   KAPACITET OBOGAĆIVANJA

Godišnji separacijski radni kapacitet operativnih postrojenja za obogaćivanje (izotopska separacija urana).

6.1.2.   PROIZVODNI KAPACITET SVJEŽIH GORIVNIH ELEMENATA

Godišnji proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva. Nisu uključena postrojenja za proizvodnju goriva MOX.

6.1.3.   PROIZVODNI KAPACITET POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU GORIVA MOX

Godišnji proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva MOX.

Gorivo MOX sadržava mješavinu plutonija i urana (miješani oksid).

6.1.4.   PROIZVODNJA SVJEŽIH GORIVNIH ELEMENATA

Proizvodnja gotovih svježih gorivnih elemenata u postrojenjima za proizvodnju nuklearnoga goriva. Gorivne šipke i drugi nedovršeni proizvodi nisu uključeni. Nisu uključena ni postrojenja za proizvodnju goriva MOX.

6.1.5.   PROIZVODNJA GORIVNIH ELEMENATA MOX-A

Proizvodnja gotovih svježih gorivnih elemenata u postrojenjima za proizvodnju goriva MOX. Gorivne šipke i drugi nedovršeni proizvodi nisu uključeni.

6.1.6.   PROIZVODNJA NUKLEARNE TOPLINSKE ENERGIJE

Ukupna količina toplinske energije proizvedene u nuklearnim reaktorima za proizvodnju električne energije ili za drugu korisnu uporabu toplinske energije.

6.1.7.   PROSJEČNO GODIŠNJE IZGARANJE KONAČNO ISTROŠENIH OZRAČENIH GORIVNIH ELEMENATA

Izračunano prosječno izgaranje gorivnih elemenata koji su konačno istrošeni u nuklearnim reaktorima tijekom dotične referentne godine. Ne uključuje privremeno istrošene gorivne elemente koji će kasnije vjerojatno biti ponovno napunjeni.

6.1.8.   PROIZVODNJA URANA I PLUTONIJA U POSTROJENJIMA ZA PRERADU

Uran i plutonij proizvedeni u postrojenjima za preradu tijekom referentne godine.

6.1.9.   KAPACITET (URAN I PLUTONIJ) POSTROJENJA ZA PRERADU

Godišnji kapacitet prerade urana i plutonija.

6.2.   Mjerne jedinice

tSWU (tone separacijskih radnih jedinica) za 6.1.1.

tHM (tone teških metala) za 6.1.4., 6.1.5., 6.1.8.

tHM (tone teških metala) godišnje za 6.1.2., 6.1.3., 6.1.9.

TJ (teradžuli) za 6.1.6.

GWd/tHM (gigavat-dan po toni teških metala) za 6.1.7.

7.   VODIK

Sljedeći podaci o vodiku moraju se prvi put prijaviti za referentnu godinu 2024.:

7.1.   Popis agregata

| 7.1.1. | Domaća proizvodnja |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.1.1. | Iz prirodnog plina |
| --- | --- |

7.1.1.1.

| 7.1.1.2. | Iz nafte i naftnih derivata |
| --- | --- |

7.1.1.2.

| 7.1.1.3. | Iz krutih goriva |
| --- | --- |

7.1.1.3.

| 7.1.1.4. | Iz obnovljivih izvora energije |
| --- | --- |

7.1.1.4.

| 7.1.1.5. | Iz elektrolize |
| --- | --- |

7.1.1.5.

| 7.1.1.5.1. | Od čega: električna energija iz održivih obnovljivih izvora energije – istosmjerni sustav prijenosa |
| --- | --- |

7.1.1.5.1.

| 7.1.1.5.2. | Od čega: električna energija iz nuklearne energije – istosmjerni sustav prijenosa |
| --- | --- |

7.1.1.5.2.

| 7.1.1.6. | Iz drugih izvora |
| --- | --- |

7.1.1.6.

| 7.1.2. | Uvoz |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Izvoz |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.1.4. | Promjene zaliha |
| --- | --- |

7.1.4.

| 7.1.5. | Međunarodni pomorski spremnici |
| --- | --- |

7.1.5.

| 7.1.6. | Međunarodni zračni promet |
| --- | --- |

7.1.6.

| 7.1.7. | Statističke razlike |
| --- | --- |

7.1.7.

| 7.1.8. | Pretvorba: proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

7.1.8.

| 7.1.9. | Pretvorba: samostalni proizvođači električne energije |
| --- | --- |

7.1.9.

| 7.1.10. | Pretvorba: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijska postrojenja |
| --- | --- |

7.1.10.

| 7.1.11. | Pretvorba: samostalni proizvođači – kogeneracijska postrojenja |
| --- | --- |

7.1.11.

| 7.1.12. | Pretvorba: proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost |
| --- | --- |

7.1.12.

| 7.1.13. | Pretvorba: samostalni proizvođači toplinske energije |
| --- | --- |

7.1.13.

| 7.1.14. | Pretvorba: plinare (i ostale pretvorbe u plin) |
| --- | --- |

7.1.14.

| 7.1.15. | Pretvorba: rafinerije |
| --- | --- |

7.1.15.

| 7.1.16. | Pretvorba: petrokemijska industrija |
| --- | --- |

7.1.16.

| 7.1.17. | Pretvorba: drugdje nespomenuto (pretvorba) |
| --- | --- |

7.1.17.

| 7.1.18. | Energetski sektor: rudnici ugljena |
| --- | --- |

7.1.18.

| 7.1.19. | Energetski sektor: vađenje nafte i plina |
| --- | --- |

7.1.19.

| 7.1.20. | Energetski sektor: koksare (energetika) |
| --- | --- |

7.1.20.

| 7.1.21. | Energetski sektor: plin iz visokih peći (energetika) |
| --- | --- |

7.1.21.

| 7.1.22. | Energetski sektor: plin iz plinare (energetika) |
| --- | --- |

7.1.22.

| 7.1.23. | Energetski sektor: elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane |
| --- | --- |

7.1.23.

| 7.1.24. | Energetski sektor: drugdje nespomenuto (energetika) |
| --- | --- |

7.1.24.

| 7.1.25. | Gubici u prijenosu i distribuciji |
| --- | --- |

7.1.25.

| 7.1.26. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: željezo i čelik |
| --- | --- |

7.1.26.

| 7.1.27. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: kemijska i petrokemijska industrija |
| --- | --- |

7.1.27.

| 7.1.28. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: obojeni metali |
| --- | --- |

7.1.28.

| 7.1.29. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: nemetalni minerali |
| --- | --- |

7.1.29.

| 7.1.30. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: prijevozna sredstva |
| --- | --- |

7.1.30.

| 7.1.31. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: strojevi |
| --- | --- |

7.1.31.

| 7.1.32. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

7.1.32.

| 7.1.33. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: hrana, piće i duhan |
| --- | --- |

7.1.33.

| 7.1.34. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: papir, celuloza i tiskanje |
| --- | --- |

7.1.34.

| 7.1.35. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: drvo i proizvodi od drva |
| --- | --- |

7.1.35.

| 7.1.36. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: građevinarstvo |
| --- | --- |

7.1.36.

| 7.1.37. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: tekstil i koža |
| --- | --- |

7.1.37.

| 7.1.38. | Krajnja neenergetska potrošnja – sektor industrije: drugdje nespomenuto (industrija) |
| --- | --- |

7.1.38.

| 7.1.39. | Krajnja neenergetska potrošnja: drugi sektori |
| --- | --- |

7.1.39.

| 7.1.40. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: željezo i čelik |
| --- | --- |

7.1.40.

| 7.1.41. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: kemijska i petrokemijska industrija |
| --- | --- |

7.1.41.

| 7.1.42. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: obojeni metali |
| --- | --- |

7.1.42.

| 7.1.43. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: nemetalni minerali |
| --- | --- |

7.1.43.

| 7.1.44. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: prijevozna sredstva |
| --- | --- |

7.1.44.

| 7.1.45. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: strojevi |
| --- | --- |

7.1.45.

| 7.1.46. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

7.1.46.

| 7.1.47. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: hrana, piće i duhan |
| --- | --- |

7.1.47.

| 7.1.48. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: papir, celuloza i tiskanje |
| --- | --- |

7.1.48.

| 7.1.49. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: drvo i proizvodi od drva |
| --- | --- |

7.1.49.

| 7.1.50. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: građevinarstvo |
| --- | --- |

7.1.50.

| 7.1.51. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: tekstil i koža |
| --- | --- |

7.1.51.

| 7.1.52. | Krajnja potrošnja energije – sektor industrije: drugdje nespomenuto (industrija) |
| --- | --- |

7.1.52.

| 7.1.53. | Krajnja potrošnja energije – sektor prometa: unutarnji zračni promet |
| --- | --- |

7.1.53.

| 7.1.54. | Krajnja potrošnja energije – sektor prometa: cestovni promet |
| --- | --- |

7.1.54.

| 7.1.55. | Krajnja potrošnja energije – sektor prometa: željeznica |
| --- | --- |

7.1.55.

| 7.1.56. | Krajnja potrošnja energije – sektor prometa: unutarnja plovidba |
| --- | --- |

7.1.56.

| 7.1.57. | Krajnja potrošnja energije – sektor prometa: prijevoz cjevovodima |
| --- | --- |

7.1.57.

| 7.1.58. | Krajnja potrošnja energije – sektor prometa: drugdje nespomenuto (promet) |
| --- | --- |

7.1.58.

| 7.1.59. | Drugi sektori: komercijalne i javne usluge |
| --- | --- |

7.1.59.

| 7.1.60. | Drugi sektori: kućanstva |
| --- | --- |

7.1.60.

| 7.1.61. | Drugi sektori: poljoprivreda |
| --- | --- |

7.1.61.

| 7.1.62. | Drugi sektori: šumarstvo |
| --- | --- |

7.1.62.

| 7.1.63. | Drugi sektori: ribarstvo |
| --- | --- |

7.1.63.

| 7.1.64. | Drugi sektori: drugdje nespomenuto (ostalo) |
| --- | --- |

7.1.64.

7.2.   Proizvodni kapacitet

Kapacitet za proizvodnju vodika na dan 31. prosinca referentne godine mora se prijaviti jednako detaljno kao proizvodnja iz stavki od 7.1.1.1.do 7.1.1.6.

7.3.   Mjerne jedinice

Količine se moraju prijaviti u TJ (GVC), a proizvodni kapacitet u TJ (GVC) godišnje.

8.   Detaljni statistički podaci o konačnoj potrošnji energije

Moraju se prijaviti sljedeći raščlanjeni podaci koji se odnose na konačnu potrošnju energije.

8.1.   Popis agregata

8.1.1.   Sektor industrije

Prijavljuje se u skladu s definicijama iz odjeljka 2.6.1. Priloga A.

| 8.1.1.1. | Rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

8.1.1.1.

| 8.1.1.1.1. | Vađenje metalnih ruda |
| --- | --- |

8.1.1.1.1.

| 8.1.1.1.2. | Ostalo rudarstvo i vađenje |
| --- | --- |

8.1.1.1.2.

| 8.1.1.1.3. | Pomoćne uslužne djelatnosti u rudarstvu |
| --- | --- |

8.1.1.1.3.

| 8.1.1.2. | Hrana, piće i duhan |
| --- | --- |

8.1.1.2.

| 8.1.1.2.1. | Proizvodnja prehrambenih proizvoda |
| --- | --- |

8.1.1.2.1.

| 8.1.1.2.2. | Proizvodnja pića |
| --- | --- |

8.1.1.2.2.

| 8.1.1.2.3. | Proizvodnja duhanskih proizvoda |
| --- | --- |

8.1.1.2.3.

| 8.1.1.3. | Tekstil i koža |
| --- | --- |

8.1.1.3.

| 8.1.1.4. | Drvo i proizvodi od drva |
| --- | --- |

8.1.1.4.

| 8.1.1.5. | Celuloza, papir i tiskanje |
| --- | --- |

8.1.1.5.

| 8.1.1.5.1. | Proizvodnja papira i proizvoda od papira |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.

| 8.1.1.5.1.1. | Proizvodnja celuloze |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.1.

| 8.1.1.5.1.2. | Ostali papir i proizvodi od papira |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.2.

| 8.1.1.5.2. | Tiskanje i umnožavanje snimljenih zapisa |
| --- | --- |

8.1.1.5.2.

| 8.1.1.6. | Kemijska i petrokemijska industrija |
| --- | --- |

8.1.1.6.

| 8.1.1.6.1. | Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda |
| --- | --- |

8.1.1.6.1.

| 8.1.1.6.2. | Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i farmaceutskih pripravaka |
| --- | --- |

8.1.1.6.2.

| 8.1.1.7. | Nemetalni minerali |
| --- | --- |

8.1.1.7.

| 8.1.1.7.1. | Proizvodnja stakla i proizvoda od stakla |
| --- | --- |

8.1.1.7.1.

| 8.1.1.7.2. | Proizvodnja cementa, vapna i gipsa (uključujući klinker) |
| --- | --- |

8.1.1.7.2.

| 8.1.1.7.3. | Ostali nemetalni mineralni proizvodi |
| --- | --- |

8.1.1.7.3.

| 8.1.1.8. | Željezo i čelik [Proizvodnja osnovnih metala A] |
| --- | --- |

8.1.1.8.

| 8.1.1.9. | Industrija obojenih metala [Proizvodnja osnovnih metala B] |
| --- | --- |

8.1.1.9.

| 8.1.1.9.1. | Proizvodnja aluminija |
| --- | --- |

8.1.1.9.1.

| 8.1.1.9.2. | Industrija ostalih obojenih metala |
| --- | --- |

8.1.1.9.2.

| 8.1.1.10. | Strojevi |
| --- | --- |

8.1.1.10.

| 8.1.1.10.1. | Proizvodnja gotovih metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme |
| --- | --- |

8.1.1.10.1.

| 8.1.1.10.2. | Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda |
| --- | --- |

8.1.1.10.2.

| 8.1.1.10.3. | Proizvodnja električne opreme |
| --- | --- |

8.1.1.10.3.

| 8.1.1.10.4. | Proizvodnja strojeva i uređaja, d.n. |
| --- | --- |

8.1.1.10.4.

| 8.1.1.11. | Prijevozna sredstva |
| --- | --- |

8.1.1.11.

| 8.1.1.12. | Drugdje nespomenuto – industrija |
| --- | --- |

8.1.1.12.

| 8.1.1.12.1. | Proizvodnja proizvoda od gume i plastike |
| --- | --- |

8.1.1.12.1.

| 8.1.1.12.2. | Proizvodnja namještaja |
| --- | --- |

8.1.1.12.2.

| 8.1.1.12.3. | Ostala prerađivačka industrija |
| --- | --- |

8.1.1.12.3.

8.1.2.   Sektor prometa

Prijavljuje se u skladu s definicijama iz odjeljka 2.6.2. Priloga A.

| 8.1.2.1. | Željeznica |
| --- | --- |

8.1.2.1.

| 8.1.2.1.1. | Željeznica velikih brzina |
| --- | --- |

8.1.2.1.1.

| 8.1.2.1.2. | Konvencionalna željeznica |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.

| 8.1.2.1.2.1. | Putnički promet konvencionalnom željeznicom |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.1.

| 8.1.2.1.2.1. | Prijevoz tereta konvencionalnom željeznicom |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.1.

| 8.1.2.1.3. | Podzemna željeznica i tramvaj |
| --- | --- |

8.1.2.1.3.

| 8.1.2.2. | Cestovni promet |
| --- | --- |

8.1.2.2.

| 8.1.2.2.1. | Teška vozila koja prevoze teret |
| --- | --- |

8.1.2.2.1.

| 8.1.2.2.2. | Kolektivni prijevoz |
| --- | --- |

8.1.2.2.2.

| 8.1.2.2.3. | Automobili i kombiji |
| --- | --- |

8.1.2.2.3.

| 8.1.2.2.4. | Ostali cestovni prijevoz |
| --- | --- |

8.1.2.2.4.

8.1.3.   Komercijalne i javne usluge

Prijavljuje se u skladu s definicijama iz odjeljka 2.6.3.1. Priloga A.

| 8.1.3.1. | Popravak i instaliranje strojeva i opreme |
| --- | --- |

8.1.3.1.

| 8.1.3.2. | Opskrba vodom; uklanjanje otpadnih voda, zbrinjavanje otpada te djelatnosti sanacije okoliša |
| --- | --- |

8.1.3.2.

| 8.1.3.3. | Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikla |
| --- | --- |

8.1.3.3.

| 8.1.3.3.1. | Trgovina na veliko |
| --- | --- |

8.1.3.3.1.

| 8.1.3.3.2. | Trgovina na malo |
| --- | --- |

8.1.3.3.2.

| 8.1.3.4. | Skladištenje i prateće djelatnosti u prijevozu |
| --- | --- |

8.1.3.4.

| 8.1.3.5. | Poštanske i kurirske djelatnosti |
| --- | --- |

8.1.3.5.

| 8.1.3.6. | Djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane |
| --- | --- |

8.1.3.6.

| 8.1.3.6.1. | Smještaj |
| --- | --- |

8.1.3.6.1.

| 8.1.3.6.2. | Djelatnosti pripreme i usluživanja hrane |
| --- | --- |

8.1.3.6.2.

| 8.1.3.7. | Informacije i komunikacije |
| --- | --- |

8.1.3.7.

| 8.1.3.8. | Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja i poslovanje nekretninama |
| --- | --- |

8.1.3.8.

| 8.1.3.9. | Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti |
| --- | --- |

8.1.3.9.

| 8.1.3.10. | Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje |
| --- | --- |

8.1.3.10.

| 8.1.3.11. | Obrazovanje |
| --- | --- |

8.1.3.11.

| 8.1.3.12. | Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi |
| --- | --- |

8.1.3.12.

| 8.1.3.12.1. | Djelatnosti bolnica |
| --- | --- |

8.1.3.12.1.

| 8.1.3.13. | Umjetnost, zabava i rekreacija |
| --- | --- |

8.1.3.13.

| 8.1.3.13.1. | Sportske djelatnosti |
| --- | --- |

8.1.3.13.1.

| 8.1.3.14. | Djelatnosti izvanteritorijalnih organizacija i tijela |
| --- | --- |

8.1.3.14.

| 8.1.3.15. | Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti i ostale uslužne djelatnosti |
| --- | --- |

8.1.3.15.

| 8.1.3.16. | Podatkovni centri. Potrebno je prijaviti samo podatkovne centre smještene u izvještajnim jedinicama (neovisno o oznaci NACE) ukupnog kapaciteta od 1 MW ili više. O ovoj je stavci prvi put potrebno izvijestiti za referentnu godinu 2024. |
| --- | --- |

8.1.3.16.

8.1.4.   Sektor kućanstava

Prijavljuje se u skladu s definicijama iz odjeljka 2.6.3.2. Priloga A.

| 8.1.4.1. | Kućanstva: Grijanje prostora |
| --- | --- |

8.1.4.1.

| 8.1.4.2. | Kućanstva: hlađenje prostora |
| --- | --- |

8.1.4.2.

| 8.1.4.3. | Kućanstva: grijanje vode |
| --- | --- |

8.1.4.3.

| 8.1.4.4. | Kućanstva: kuhanje |
| --- | --- |

8.1.4.4.

| 8.1.4.5. | Kućanstva: osvjetljenje i uređaji
  Odnosi se samo na električnu energiju |
| --- | --- |

8.1.4.5.

Odnosi se samo na električnu energiju

| 8.1.4.6. | Kućanstva: druge vrste konačne namjene |
| --- | --- |

8.1.4.6.

8.2.   Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A.

Eurostat će navesti stvarni popis energenata za koje bi u obrascu za izvješćivanje trebalo navesti podatke iz točke 7. Priloga B, kao podskup onih navedenih u točki 3. Priloga A.

8.3.   Mjerne jedinice

Količine krutih fosilnih goriva moraju se prijaviti u kilotonama (kt).

Količine sirove nafte i naftnih derivata moraju se prijaviti u kilotonama (kt).

Količine prirodnog plina i industrijskih plinova (plin iz plinare, plin iz koksnih peći, plin iz visokih peći, drugi oporabljeni plinovi) moraju se prijaviti prema energetskom sadržaju, u teradžulima na temelju bruto kalorijske vrijednosti (TJ GCV).

Količine električne energije moraju se prijaviti u gigavat-satima (GWh).

Količine toplinske energije moraju se prijaviti u teradžulima (TJ) na temelju bruto kalorijske vrijednosti.

Količine obnovljivih izvora i otpada moraju se prijaviti u teradžulima na temelju neto kalorijske vrijednosti (TJ NCV), osim u slučaju drvenog ugljena, biobenzina, bioetanola, biološkog mlaznog kerozina, biodizela i drugih tekućih biogoriva koji se prijavljuju u kilotonama (kt).

Kalorijske vrijednosti za kruta fosilna goriva, sirovu naftu i naftne proizvode te obnovljive izvore i otpad moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

Kalorijske vrijednosti za prirodni plin i industrijske plinove moraju se prijaviti u kJ/m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Primjenjive jedinice za druge energente o kojima se izvješćuje utvrđuju se u odgovarajućim poglavljima ovog Priloga.

8.4.   Rok za dostavu podataka:

Podaci bi se trebali dostaviti do 31. ožujka druge godine nakon izvještajne godine.

8.5.   Izuzeća

Cipar se izuzima od prijavljivanja raščlanjene konačne potrošnje sirove nafte i naftnih derivata (kako su definirani u odjeljku 3.4. Priloga A) za sve agregate obuhvaćene odjeljkom 8.1.4. ovog Priloga (Kućanstva).

9.   PRIVREMENI GODIŠNJI PODACI

9.1.   Primjenjivi energenti

Podaci se prikupljaju za sve energente opisane u odjeljcima 1.1., 2.1., 3.1., 4.1. i 5.1. ovog Priloga.

9.2.   Popis agregata

Mora se prijaviti sljedeći popis agregata:

| 9.2.1. | Za kruta fosilna goriva i industrijske plinove: 1.2.1.1., 1.2.1.2., 1.2.1.6., 1.2.1.7., 1.2.1.8., 1.2.1.9. kako je utvrđeno u poglavlju 1. ovog Priloga. |
| --- | --- |

9.2.1.

| 9.2.2. | Za prirodni plin: 2.2.1.1., 2.2.1.2., 2.2.1.3., 2.2.1.4., 2.2.1.5., 2.2.1.6. kako je utvrđeno u poglavlju 2. ovog Priloga. |
| --- | --- |

9.2.2.

| 9.2.3. | Za električnu i toplinsku energiju: bruto proizvodnja po energentima za sve pojedinačne energente, vlastitu upotrebu, ukupne gubitke u prijenosu i distribuciji (3.2.3. i 3.2.4.) te 3.2.2.3., 3.2.2.4, 3.2.2.5, 3.2.2.6., 3.2.2.7., 3.2.2.8., 3.2.2.9. kako je utvrđeno u poglavlju 3. ovog Priloga. |
| --- | --- |

9.2.3.

| 9.2.4. | Za naftu i naftne derivate: 4.2.1.1., 4.2.1.2., 4.2.1.3., 4.2.1.4., 4.2.1.5., 4.2.1.6., 4.2.1.7., 4.2.1.8., 4.2.1.9., 4.2.1.10., 4.2.2.1., 4.2.2.2., 4.2.2.3., 4.2.2.4., 4.2.2.5., 4.2.2.6., 4.2.2.7., 4.2.2.8., 4.2.2.9., 4.2.2.10. kako je utvrđeno u poglavlju 4. ovog Priloga. |
| --- | --- |

9.2.4.

| 9.2.5. | Za energiju iz obnovljivih izvora i energiju iz otpada: 5.2.2.1., 5.2.2.2., 5.2.2.3., 5.2.2.4., 5.2.10.1., 5.2.10.2., 5.2.10.3., 5.2.10.8., 5.2.10.9. kako je utvrđeno u poglavlju 5. ovog Priloga. |
| --- | --- |

9.2.5.

9.3.   Mjerne jedinice

Količine se moraju prijaviti u jedinicama utvrđenima u odjeljcima 1.3., 2.3., 3.3., 4.3. i 5.3. ovog Priloga.

9.4.   Rok za dostavu podataka

Podaci bi se trebali dostaviti do 31. svibnja godine koja slijedi nakon izvještajne godine.

PRILOG C

MJESEČNA ENERGETSKA STATISTIKA

U ovom su Prilogu opisani područje primjene, jedinice, izvještajno razdoblje, učestalost, rokovi i načini dostave za mjesečno prikupljanje energetske statistike.

Prilog A sadržava objašnjenja pojmova koji nisu objašnjeni u ovom Prilogu.

Sljedeće se odredbe primjenjuju na sva prikupljanja podataka navedena u ovom Prilogu:

| (a) | Izvještajno razdoblje: izvještajno razdoblje za podatke koji se prijavljuju jedan je kalendarski mjesec. |
| --- | --- |

(a)

Izvještajno razdoblje: izvještajno razdoblje za podatke koji se prijavljuju jedan je kalendarski mjesec.

| (b) | Učestalost: podaci se prijavljuju na mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

(b)

Učestalost: podaci se prijavljuju na mjesečnoj osnovi.

| (c) | Format za dostavu podataka: format u kojem se podaci dostavljaju trebao bi biti u skladu s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat. |
| --- | --- |

(c)

Format za dostavu podataka: format u kojem se podaci dostavljaju trebao bi biti u skladu s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat.

| (d) | Način dostave: podaci bi se trebali dostavljati ili učitati u elektroničkom obliku putem jedinstvene ulazne točke Eurostata za podatke. |
| --- | --- |

(d)

Način dostave: podaci bi se trebali dostavljati ili učitati u elektroničkom obliku putem jedinstvene ulazne točke Eurostata za podatke.

1.   KRUTA FOSILNA GORIVA

1.1.   Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na izvješćivanje o:

| 1.1.1. | Kameni ugljen |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Smeđi ugljen |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Treset |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Naftni škriljevac i naftni pijesak |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Koks iz koksnih peći |
| --- | --- |

1.1.5.

1.2.   Popis agregata

| 1.2.1. | Sljedeći se agregati moraju prijaviti za kameni ugljen: |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.1.1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.2.1.1.

| 1.2.1.2. | Rekuperirani proizvodi |
| --- | --- |

1.2.1.2.

| 1.2.1.3. | Uvoz |
| --- | --- |

1.2.1.3.

| 1.2.1.4. | Uvoz iz zemalja koje nisu članice EU-a |
| --- | --- |

1.2.1.4.

| 1.2.1.5. | Izvoz |
| --- | --- |

1.2.1.5.

| 1.2.1.6. | Ukupne početne zalihe na državnom području
  Količine koje drže rudnici, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno. |
| --- | --- |

1.2.1.6.

Količine koje drže rudnici, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno.

| 1.2.1.7. | Ukupne završne zalihe na državnom području
  Količine koje drže rudnici, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno. |
| --- | --- |

1.2.1.7.

Količine koje drže rudnici, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno.

| 1.2.1.8. | Isporuke proizvođačima kojima je to glavna djelatnost |
| --- | --- |

1.2.1.8.

| 1.2.1.9. | Isporuke koksarama |
| --- | --- |

1.2.1.9.

| 1.2.1.10. | Ukupne isporuke industrijskom sektoru |
| --- | --- |

1.2.1.10.

| 1.2.1.11. | Isporuke sektoru željeza i čelika |
| --- | --- |

1.2.1.11.

| 1.2.1.12. | Druge isporuke (službe, kućanstva itd.). Količine kamenog ugljena isporučene sektorima koji nisu posebno spomenuti ili nisu obuhvaćeni sektorima pretvorbe, energetike, industrije ili prometa. |
| --- | --- |

1.2.1.12.

| 1.2.2. | Sljedeći se agregati moraju prijaviti za smeđi ugljen, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak: |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.2.1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.2.2.1.

| 1.2.2.2. | Uvoz |
| --- | --- |

1.2.2.2.

| 1.2.2.3. | Izvoz |
| --- | --- |

1.2.2.3.

| 1.2.2.4. | Ukupne početne zalihe na državnom području
  Količine koje drže rudnici, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno. |
| --- | --- |

1.2.2.4.

Količine koje drže rudnici, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno.

| 1.2.2.5. | Ukupne završne zalihe na državnom području
  Količine koje drže rudnici, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno. |
| --- | --- |

1.2.2.5.

Količine koje drže rudnici, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno.

| 1.2.2.6. | U slučaju treseta mogu se prijaviti promjene zaliha umjesto ukupnih početnih i završnih zaliha. |
| --- | --- |

1.2.2.6.

| 1.2.2.7. | Isporuke proizvođačima kojima je to glavna djelatnost |
| --- | --- |

1.2.2.7.

| 1.2.3. | Sljedeći se agregati moraju prijaviti za koks iz koksnih peći: |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.3.1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.2.3.1.

| 1.2.3.3. | Uvoz |
| --- | --- |

1.2.3.3.

| 1.2.3.4. | Uvoz iz zemalja koje nisu članice EU-a |
| --- | --- |

1.2.3.4.

| 1.2.3.5. | Izvoz |
| --- | --- |

1.2.3.5.

| 1.2.3.6. | Ukupne početne zalihe na državnom području
  Količine koje drže proizvođači, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno. |
| --- | --- |

1.2.3.6.

Količine koje drže proizvođači, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno.

| 1.2.3.7. | Ukupne završne zalihe na državnom području
  Količine koje drže proizvođači, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno. |
| --- | --- |

1.2.3.7.

Količine koje drže proizvođači, uvoznici i potrošači koji uvoze izravno.

| 1.2.3.8. | Isporuke sektoru željeza i čelika |
| --- | --- |

1.2.3.8.

1.3.   Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u kilotonama (kt).

1.4.   Rok za dostavu podataka

U roku od dva mjeseca od isteka izvještajnog mjeseca.

2.   ELEKTRIČNA ENERGIJA

2.1.   Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na izvješćivanje o električnoj energiji.

2.2.   Popis agregata

Sljedeći se agregati moraju prijaviti za električnu energiju:

| 2.2.1. | Neto proizvodnja električne energije iz nuklearnih postrojenja |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Neto proizvodnja električne energije iz konvencionalne proizvodnje toplinske energije upotrebom ugljena |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Neto proizvodnja električne energije iz konvencionalne proizvodnje toplinske energije upotrebom nafte |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Neto proizvodnja električne energije iz konvencionalne proizvodnje toplinske energije upotrebom plina |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Neto proizvodnja električne energije iz konvencionalne proizvodnje toplinske energije upotrebom obnovljivih goriva (poput krutih biogoriva, bioplinova, tekućih biogoriva, obnovljivog komunalnog otpada) |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Neto proizvodnja električne energije iz konvencionalne proizvodnje toplinske energije upotrebom neobnovljivih goriva (poput neobnovljivog industrijskog i neobnovljivog komunalnog otpada) |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Neto proizvodnja električne energije iz konvencionalnih hidroelektrana |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Neto proizvodnja električne energije iz mješovitih hidroelektrana |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Neto proizvodnja električne energije iz isključivo reverzibilnih hidroelektrana |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Neto proizvodnja električne energije iz kopnenih vjetroelektrana |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Neto proizvodnja električne energije iz odobalnih vjetroelektrana |
| --- | --- |

2.2.11.

| 2.2.12. | Neto proizvodnja električne energije iz solarnih fotonaponskih pogona |
| --- | --- |

2.2.12.

| 2.2.13. | Neto proizvodnja električne energije iz pogona za solarnu toplinsku energiju |
| --- | --- |

2.2.13.

| 2.2.14. | Neto proizvodnja električne energije iz proizvodnje geotermalne energije |
| --- | --- |

2.2.14.

| 2.2.15. | Neto proizvodnja električne energije iz drugih obnovljivih izvora (poput plime i oseke, valova, oceana i drugih obnovljivih izvora koji nisu goriva) |
| --- | --- |

2.2.15.

| 2.2.16. | Neto proizvodnja električne energije iz nespecificiranih izvora |
| --- | --- |

2.2.16.

| 2.2.17. | Uvoz |
| --- | --- |

2.2.17.

| 2.2.17.1. | Od toga iz EU-a |
| --- | --- |

2.2.17.1.

| 2.2.18. | Izvoz |
| --- | --- |

2.2.18.

| 2.2.18.1. | Od toga u EU |
| --- | --- |

2.2.18.1.

| 2.2.19. | Električna energija upotrijebljena u crpnim hidroelektranama |
| --- | --- |

2.2.19.

2.3.   Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u gigavat-satima (GWh).

2.4.   Rok za dostavu podataka

U roku od dva mjeseca od isteka izvještajnog mjeseca.

3.   NAFTA I NAFTNI DERIVATI

3.1.   Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A, poglavlju 3.4. NAFTA (sirova nafta i naftni derivati).

Kategorijom ‚Drugi proizvodi’ obuhvaćene su količine koje odgovaraju definiciji u poglavlju 3.4. Priloga A te količine bijelog špirita i SBP-a, maziva, bitumena i parafinskog voska; ovi se proizvodi ne bi trebali prijaviti zasebno.

3.2.   Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, za sve energente navedene u prethodnom stavku moraju se navesti sljedeći agregati.

3.2.1.   OPSKRBA SIROVOM NAFTOM, KONDENZATIMA PRIRODNOG PLINA, RAFINERIJSKIM SIROVINAMA, ADITIVIMA I DRUGIM UGLJIKOVODICIMA

Napomena za aditive i biogoriva: ovdje treba uključiti već umiješane količine, ali i sve količine namijenjene miješanju.

Za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina, rafinerijske sirovine, aditive/oksigenate, biogoriva i druge ugljikovodike moraju se prijaviti sljedeći agregati:

| 3.2.1.1. | Domaća proizvodnja (ne primjenjuje se za rafinerijske sirovine i biogoriva). |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Primljene količine iz drugih izvora (ne primjenjuje se za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina, rafinerijske sirovine) |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Povratci
  Gotovi proizvodi ili poluproizvodi koje krajnji potrošači vraćaju u rafinerije u svrhu obrade, miješanja ili prodaje. To su uglavnom nusproizvodi u petrokemijskoj industriji. Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Gotovi proizvodi ili poluproizvodi koje krajnji potrošači vraćaju u rafinerije u svrhu obrade, miješanja ili prodaje. To su uglavnom nusproizvodi u petrokemijskoj industriji. Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

| 3.2.1.4. | Prijenos proizvoda
  Uvezeni naftni derivati koji su reklasificirani kao sirovine za daljnju preradu u rafineriji, bez isporuke krajnjim potrošačima. Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Uvezeni naftni derivati koji su reklasificirani kao sirovine za daljnju preradu u rafineriji, bez isporuke krajnjim potrošačima. Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

| 3.2.1.5. | Uvoz |
| --- | --- |

3.2.1.5.

| 3.2.1.6. | Izvoz
  Napomena za uvoz i izvoz: Uključuje količine sirove nafte i proizvoda koji su uvezeni ili izvezeni na temelju sporazuma o procesima obrade (tj. rafiniranje na temelju računa). Kod sirove nafte i NGL-a treba navesti zemlju izvornog podrijetla; kod rafinerijskih sirovina i gotovih proizvoda treba navesti zemlju posljednjeg slanja. Uključeni su svi ukapljeni plinovi (npr. LPG) dobiveni uplinjavanjem uvezenog ukapljenog prirodnog plina i naftni derivati koje je izravno uvezla ili izvezla petrokemijska industrija. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Napomena za uvoz i izvoz: Uključuje količine sirove nafte i proizvoda koji su uvezeni ili izvezeni na temelju sporazuma o procesima obrade (tj. rafiniranje na temelju računa). Kod sirove nafte i NGL-a treba navesti zemlju izvornog podrijetla; kod rafinerijskih sirovina i gotovih proizvoda treba navesti zemlju posljednjeg slanja. Uključeni su svi ukapljeni plinovi (npr. LPG) dobiveni uplinjavanjem uvezenog ukapljenog prirodnog plina i naftni derivati koje je izravno uvezla ili izvezla petrokemijska industrija.

| 3.2.1.7. | Neposredna upotreba |
| --- | --- |

3.2.1.7.

| 3.2.1.8. | Promjene zaliha
  Povećanje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao negativan broj. |
| --- | --- |

3.2.1.8.

Povećanje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao negativan broj.

| 3.2.1.9. | Zabilježeni input u rafinerije
  Definira se kao ukupna količina nafte (uključujući Druge ugljikovodike i Aditive) za koju je utvrđeno da je ušla u rafinerijski proces (ulazni elementi u rafinerijama). |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Definira se kao ukupna količina nafte (uključujući Druge ugljikovodike i Aditive) za koju je utvrđeno da je ušla u rafinerijski proces (ulazni elementi u rafinerijama).

| 3.2.1.10. | Gubici u rafinerijama
  Razlika između zabilježenog inputa u rafinerije i bruto proizvodnje rafinerije. Gubici se mogu pojaviti za vrijeme procesa destilacije zbog ishlapljivanja. Navedeni gubici prikazuju se pozitivnom brojkom. Moguća su povećanja volumena, ali ne i mase. |
| --- | --- |

3.2.1.10.

Razlika između zabilježenog inputa u rafinerije i bruto proizvodnje rafinerije. Gubici se mogu pojaviti za vrijeme procesa destilacije zbog ishlapljivanja. Navedeni gubici prikazuju se pozitivnom brojkom. Moguća su povećanja volumena, ali ne i mase.

3.2.2.   OPSKRBA GOTOVIM PROIZVODIMA

Sljedeći se agregati moraju se prijaviti za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina, rafinerijski plin, etan, ukapljeni naftni plin, laku naftu, biobenzin, nebiološki benzin, avionski benzin, mlazno gorivo benzinskog tipa, biološki mlazni kerozin, nebiološki mlazni kerozin, drugi kerozin, biodizele, nebiološko plinsko ulje/dizelsko gorivo, loživo ulje s niskim udjelom sumpora, loživo ulje s visokim udjelom sumpora, naftni koks i druge proizvode:

| 3.2.2.1. | Primljene sirovine |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.2.2. | Bruto proizvodnja rafinerije (ne primjenjuje se za sirovu naftu i kondenzate prirodnog plina) |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Reciklirani proizvodi (ne primjenjuje se za sirovu naftu i kondenzate prirodnog plina) |
| --- | --- |

3.2.2.3.

| 3.2.2.4. | Rafinerijsko gorivo (ne primjenjuje se za sirovu naftu i kondenzate prirodnog plina)
  Prilog A Poglavlje 2.3. Energetski sektor – rafinerije nafte; uključena su goriva potrošena u rafinerijama za proizvodnju električne i toplinske energije za prodaju. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Prilog A Poglavlje 2.3. Energetski sektor – rafinerije nafte; uključena su goriva potrošena u rafinerijama za proizvodnju električne i toplinske energije za prodaju.

| 3.2.2.5. | Uvoz (ne primjenjuje se za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina i rafinerijski plin) |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.2.6. | Izvoz (ne primjenjuje se za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina i rafinerijski plin)
  Napomena za uvoz i izvoz iz odjeljka 3.2.1. primjenjuje se i ovdje. |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Napomena za uvoz i izvoz iz odjeljka 3.2.1. primjenjuje se i ovdje.

| 3.2.2.7. | Međunarodni pomorski spremnici (ne primjenjuje se za sirovu naftu i kondenzate prirodnog plina) |
| --- | --- |

3.2.2.7.

| 3.2.2.8. | Reklasifikacija proizvoda |
| --- | --- |

3.2.2.8.

| 3.2.2.9. | Prijenos proizvoda (ne primjenjuje se za sirovu naftu i kondenzate prirodnog plina) |
| --- | --- |

3.2.2.9.

| 3.2.2.10. | Promjene zaliha (ne primjenjuje se za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina i rafinerijski plin)
  Povećanje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao negativan broj. |
| --- | --- |

3.2.2.10.

Povećanje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao negativan broj.

| 3.2.2.11. | Zabilježene bruto domaće isporuke
  Zabilježena isporuka gotovih naftnih derivata iz primarnih izvora (npr. rafinerije, postrojenja za miješanje itd.) na unutarnje tržište. |
| --- | --- |

3.2.2.11.

Zabilježena isporuka gotovih naftnih derivata iz primarnih izvora (npr. rafinerije, postrojenja za miješanje itd.) na unutarnje tržište.

| 3.2.2.11.1. | Međunarodni zračni promet (primjenjuje se samo na avionski benzin, mlazno gorivo benzinskog tipa, biološki mlazni kerozin, nebiološki mlazni kerozin) |
| --- | --- |

3.2.2.11.1.

| 3.2.2.11.2. | Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane |
| --- | --- |

3.2.2.11.2.

| 3.2.2.11.3. | Cestovni promet (primjenjuje se samo za ukapljeni naftni plin) |
| --- | --- |

3.2.2.11.3.

| 3.2.2.11.4. | Unutarnja plovidba i željeznica (primjenjuje se samo za biodizele, nebiološko plinsko ulje/dizelsko gorivo) |
| --- | --- |

3.2.2.11.4.

| 3.2.2.12. | Petrokemijska industrija |
| --- | --- |

3.2.2.12.

| 3.2.2.13. | Povratci u rafinerije (ne primjenjuje se za sirovu naftu i kondenzate prirodnog plina) |
| --- | --- |

3.2.2.13.

3.2.3.   UVOZ PREMA PODRIJETLU – IZVOZ PREMA ODREDIŠTU

Uvoz bi trebalo prijavljivati prema zemlji podrijetla, a izvoz prema zemlji odredišta. Napomena za uvoz i izvoz iz odjeljka 3.2.1. primjenjuje se i ovdje.

3.2.4.   RAZINE ZALIHA

Sljedeće se početne i završne zalihe moraju prijaviti za sve energente, uključujući aditive/oksigenate, ali isključujući rafinerijski plin:

| 3.2.4.1. | Zalihe na državnom području
  Zalihe na sljedećim lokacijama: cisterne u rafinerijama, terminali za utovar rasutog tereta, cjevovodni rezervoari, tegljači i obalni tankeri (ako su polazišna i odredišna luka u istoj zemlji), tankeri u luci države članice (ako se njihov teret istovaruje u luci), spremnici na brodovima u unutarnjoj plovidbi. Nisu uključene zalihe nafte u cjevovodima, željezničkim cisternama, cestovnim cisternama, spremnicima na prekooceanskim brodovima, benzinskim crpkama, trgovinama na malo i spremnicima na moru. |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Zalihe na sljedećim lokacijama: cisterne u rafinerijama, terminali za utovar rasutog tereta, cjevovodni rezervoari, tegljači i obalni tankeri (ako su polazišna i odredišna luka u istoj zemlji), tankeri u luci države članice (ako se njihov teret istovaruje u luci), spremnici na brodovima u unutarnjoj plovidbi. Nisu uključene zalihe nafte u cjevovodima, željezničkim cisternama, cestovnim cisternama, spremnicima na prekooceanskim brodovima, benzinskim crpkama, trgovinama na malo i spremnicima na moru.

| 3.2.4.2. | Zalihe uskladištene za druge zemlje na temelju bilateralnih državnih sporazuma
  Zalihe na državnom području koje pripadaju drugoj zemlji i kojima je zajamčen pristup na temelju sporazuma između dotičnih vlada. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Zalihe na državnom području koje pripadaju drugoj zemlji i kojima je zajamčen pristup na temelju sporazuma između dotičnih vlada.

| 3.2.4.3. | Zalihe s poznatim inozemnim odredištem
  Zalihe na državnom području koje nisu uključene pod točku 3.2.4.2., koje pripadaju drugoj zemlji i njoj su namijenjene. Te zalihe mogu biti smještene unutar ili izvan područja pod carinskim nadzorom. |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Zalihe na državnom području koje nisu uključene pod točku 3.2.4.2., koje pripadaju drugoj zemlji i njoj su namijenjene. Te zalihe mogu biti smještene unutar ili izvan područja pod carinskim nadzorom.

| 3.2.4.4. | Druge zalihe na područjima pod carinskim nadzorom
  Uključene su zalihe koje nisu navedene u točkama 3.2.4.2. i 3.2.4.3., bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Uključene su zalihe koje nisu navedene u točkama 3.2.4.2. i 3.2.4.3., bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne.

| 3.2.4.5. | Zalihe velikih potrošača
  Uključene su zalihe koje su podložne nadzoru vlade. Ovom definicijom nisu obuhvaćene zalihe drugih potrošača. |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Uključene su zalihe koje su podložne nadzoru vlade. Ovom definicijom nisu obuhvaćene zalihe drugih potrošača.

| 3.2.4.6. | Zalihe na dolazećim prekooceanskim brodovima, u luci ili na vezu
  Zalihe bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ova kategorija ne uključuje zalihe brodova na pučini.
  Uključena je nafta na obalnim tankerima ako su njihova polazišna i odredišna luka u istoj zemlji. U slučaju dolazećih brodova s više od jedne luke istovara, navodi se samo količina koja će se istovariti u zemlji izvjestiteljici. |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Zalihe bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ova kategorija ne uključuje zalihe brodova na pučini.

Uključena je nafta na obalnim tankerima ako su njihova polazišna i odredišna luka u istoj zemlji. U slučaju dolazećih brodova s više od jedne luke istovara, navodi se samo količina koja će se istovariti u zemlji izvjestiteljici.

| 3.2.4.7. | Zalihe vlade na državnom području
  Uključene su zalihe za nevojne svrhe koje vlada skladišti na državnom području i koje su u vlasništvu ili pod nadzorom vlade, a skladište se isključivo za hitne slučajeve.
  Nisu uključene zalihe koje skladište državne naftne kompanije ili javna elektroprivredna poduzeća niti zalihe koje neposredno skladište naftne kompanije u ime vlada. |
| --- | --- |

3.2.4.7.

Uključene su zalihe za nevojne svrhe koje vlada skladišti na državnom području i koje su u vlasništvu ili pod nadzorom vlade, a skladište se isključivo za hitne slučajeve.

Nisu uključene zalihe koje skladište državne naftne kompanije ili javna elektroprivredna poduzeća niti zalihe koje neposredno skladište naftne kompanije u ime vlada.

| 3.2.4.8. | Zalihe organizacija koje skladište zalihe na državnom području
  Zalihe javnih i privatnih društava koja su osnovana u svrhu održavanja zaliha isključivo za hitne slučajeve.
  Ne uključuju obvezne zalihe privatnih poduzeća. |
| --- | --- |

3.2.4.8.

Zalihe javnih i privatnih društava koja su osnovana u svrhu održavanja zaliha isključivo za hitne slučajeve.

Ne uključuju obvezne zalihe privatnih poduzeća.

| 3.2.4.9. | Sve druge zalihe uskladištene na državnom području
  Sve druge zalihe koje ispunjavaju uvjete opisane u prethodno navedenoj točki 3.2.4.1. |
| --- | --- |

3.2.4.9.

Sve druge zalihe koje ispunjavaju uvjete opisane u prethodno navedenoj točki 3.2.4.1.

| 3.2.4.10. | Zalihe uskladištene u inozemstvu na temelju bilateralnih državnih sporazuma
  Zalihe koje pripadaju zemlji izvjestiteljici, ali su uskladištene u drugoj zemlji, kojima je zajamčen pristup na temelju sporazuma između dotičnih vlada. |
| --- | --- |

3.2.4.10.

Zalihe koje pripadaju zemlji izvjestiteljici, ali su uskladištene u drugoj zemlji, kojima je zajamčen pristup na temelju sporazuma između dotičnih vlada.

| 3.2.4.10.1 | Od čega: zalihe vlade |
| --- | --- |

3.2.4.10.1

| 3.2.4.10.2 | Od čega: zalihe organizacija koje skladište zalihe |
| --- | --- |

3.2.4.10.2

| 3.2.4.10.3 | Od čega: ostale zalihe |
| --- | --- |

3.2.4.10.3

| 3.2.4.11. | Zalihe uskladištene u inozemstvu koje su jasno predviđene za uvoz u zemlju izvjestiteljicu
  Zalihe koje nisu uključene u kategoriju 10., koje pripadaju zemlji izvjestiteljici, ali su uskladištene u drugoj zemlji i tamo čekaju uvoz. |
| --- | --- |

3.2.4.11.

Zalihe koje nisu uključene u kategoriju 10., koje pripadaju zemlji izvjestiteljici, ali su uskladištene u drugoj zemlji i tamo čekaju uvoz.

| 3.2.4.12. | Druge zalihe na područjima pod carinskim nadzorom
  Druge zalihe na državnom području koje nisu uključene u prethodno navedene kategorije. |
| --- | --- |

3.2.4.12.

Druge zalihe na državnom području koje nisu uključene u prethodno navedene kategorije.

| 3.2.4.13. | Sadržaj cjevovoda
  Nafta (sirova nafta i naftni derivati) sadržana u cjevovodima, potrebna za održavanje protoka u cjevovodima.
  Osim toga, mora se prijaviti raspodjela količina prema odgovarajućoj zemlji za: |
| --- | --- |

3.2.4.13.

Nafta (sirova nafta i naftni derivati) sadržana u cjevovodima, potrebna za održavanje protoka u cjevovodima.

Osim toga, mora se prijaviti raspodjela količina prema odgovarajućoj zemlji za:

| 3.2.4.13.1. | završne zalihe koje se drže za druge zemlje na temelju službenog sporazuma, prema korisniku, |
| --- | --- |

3.2.4.13.1.

| 3.2.4.13.2. | završne zalihe koje se drže za druge zemlje na temelju službenog sporazuma, od kojih kao garancije za čuvanje, prema korisniku, |
| --- | --- |

3.2.4.13.2.

| 3.2.4.13.3. | završne zalihe s poznatim odredištem u inozemstvu, prema korisniku, |
| --- | --- |

3.2.4.13.3.

| 3.2.4.13.4. | završne zalihe koje se drže u inozemstvu na temelju službenog sporazuma, prema lokaciji, |
| --- | --- |

3.2.4.13.4.

| 3.2.4.13.5. | završne zalihe koje se drže u inozemstvu na temelju službenog sporazuma, od kojih kao garancije za čuvanje, prema lokaciji, |
| --- | --- |

3.2.4.13.5.

| 3.2.4.13.6. | završne zalihe koje se drže u inozemstvu koje su jasno predviđene za uvoz u zemlju izvjestiteljicu, prema lokaciji.

  ‚Početne zalihe’ označavaju zalihe zadnjeg dana mjeseca prije izvještajnog mjeseca. ‚Završne zalihe’ odnose se na zalihe zadnjeg dana izvještajnog mjeseca. |
| --- | --- |

3.2.4.13.6.

‚Početne zalihe’ označavaju zalihe zadnjeg dana mjeseca prije izvještajnog mjeseca. ‚Završne zalihe’ odnose se na zalihe zadnjeg dana izvještajnog mjeseca.

3.3.   Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u kilotonama (kt).

3.4.   Rok za dostavu podataka

U roku od 55 dana od isteka izvještajnog mjeseca.

3.5.   Zemljopisne napomene

Samo za potrebe statističkog izvješćivanja primjenjuju se objašnjenja iz poglavlja 1. Priloga A, uz sljedeće posebne iznimke: Švicarska uključuje Lihtenštajn.

4.   PRIRODNI PLIN

4.1.   Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na izvješćivanje o prirodnom plinu.

4.2.   Popis agregata

Sljedeći se agregati moraju prijaviti za prirodni plin.

| 4.2.1. | Domaća proizvodnja
  Sve suhe utržive količine unutar nacionalnih granica uključujući odobalnu proizvodnju. Proizvodnja se mjeri nakon pročišćavanja i ekstrakcije NGL-a i sumpora. Nisu uključeni gubici koji nastaju u procesima vađenja i količine koje su ponovno injektirane, ispuštene ili zapaljene. Uključene su količine koje se upotrebljavaju u okviru industrije prirodnog plina; za vađenje plina, u cjevovodima i postrojenjima za preradu. |
| --- | --- |

4.2.1.

Sve suhe utržive količine unutar nacionalnih granica uključujući odobalnu proizvodnju. Proizvodnja se mjeri nakon pročišćavanja i ekstrakcije NGL-a i sumpora. Nisu uključeni gubici koji nastaju u procesima vađenja i količine koje su ponovno injektirane, ispuštene ili zapaljene. Uključene su količine koje se upotrebljavaju u okviru industrije prirodnog plina; za vađenje plina, u cjevovodima i postrojenjima za preradu.

| 4.2.2. | Uvoz (ulasci) |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Izvoz (izlasci)
  Napomena za uvoz i izvoz: izvješćuje se o svim količinama prirodnog plina koje su fizički prešle državne granice zemlje, bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. To uključuje količine koje su u provozu kroz vašu zemlju; količine u provozu trebalo bi uključiti i kao uvoz i kao izvoz. Uvoz ukapljenog prirodnog plina trebao bi obuhvatiti samo suhi utrživi ekvivalent, uključujući količine upotrijebljene za vlastitu potrošnju u postupku uplinjavanja. Količine upotrijebljene za vlastitu potrošnju tijekom postupka uplinjavanja trebalo bi navesti pod Vlastitom upotrebom i gubicima u industriji prirodnog plina (vidjeti odjeljak 4.2.11.). Sve kondenzate plina (npr. ukapljeni naftni plin) izvađeni tijekom postupka uplinjavanja uvezenog ukapljenog prirodnog plina trebalo bi prijaviti u okviru ‚Primljenih količina iz drugih izvora’ pod ‚Drugi ugljikovodici’ kako je definirano u poglavlju 3. ovog Priloga (NAFTA I NAFTNI DERIVATI). |
| --- | --- |

4.2.3.

Napomena za uvoz i izvoz: izvješćuje se o svim količinama prirodnog plina koje su fizički prešle državne granice zemlje, bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. To uključuje količine koje su u provozu kroz vašu zemlju; količine u provozu trebalo bi uključiti i kao uvoz i kao izvoz. Uvoz ukapljenog prirodnog plina trebao bi obuhvatiti samo suhi utrživi ekvivalent, uključujući količine upotrijebljene za vlastitu potrošnju u postupku uplinjavanja. Količine upotrijebljene za vlastitu potrošnju tijekom postupka uplinjavanja trebalo bi navesti pod Vlastitom upotrebom i gubicima u industriji prirodnog plina (vidjeti odjeljak 4.2.11.). Sve kondenzate plina (npr. ukapljeni naftni plin) izvađeni tijekom postupka uplinjavanja uvezenog ukapljenog prirodnog plina trebalo bi prijaviti u okviru ‚Primljenih količina iz drugih izvora’ pod ‚Drugi ugljikovodici’ kako je definirano u poglavlju 3. ovog Priloga (NAFTA I NAFTNI DERIVATI).

| 4.2.4. | Promjene zaliha
  Povećanje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao negativan broj. |
| --- | --- |

4.2.4.

Povećanje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao negativan broj.

| 4.2.5. | Zabilježene bruto domaće isporuke
  Ova se kategorija odnosi na isporuke utrživog plina na unutarnjem tržištu, uključujući plin koji se upotrebljava u plinskoj industriji za grijanje i rad opreme (tj. potrošnja za vađenje plina, za cjevovode i postrojenja za preradu); trebalo bi uključiti i gubitke u prijenosu i distribuciji. |
| --- | --- |

4.2.5.

Ova se kategorija odnosi na isporuke utrživog plina na unutarnjem tržištu, uključujući plin koji se upotrebljava u plinskoj industriji za grijanje i rad opreme (tj. potrošnja za vađenje plina, za cjevovode i postrojenja za preradu); trebalo bi uključiti i gubitke u prijenosu i distribuciji.

| 4.2.6. | Razine početnih zaliha uskladištenih na državnom području |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.8. | Razine završnih zaliha uskladištenih na državnom području |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Razine početnih zaliha uskladištenih u inozemstvu |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Razine završnih zaliha uskladištenih u inozemstvu
  Napomena za razine zaliha: uključuju prirodni plin uskladišten u plinovitom stanju i u tekućem stanju. |
| --- | --- |

4.2.10.

Napomena za razine zaliha: uključuju prirodni plin uskladišten u plinovitom stanju i u tekućem stanju.

| 4.2.11. | Vlastita upotreba i gubici u industriji prirodnog plina
  Količine upotrijebljene u plinskoj industriji za grijanje i rad opreme (tj. potrošnja za vađenje plina, za cjevovode i postrojenja za preradu); uključuju se gubici u prijenosu i distribuciji. |
| --- | --- |

4.2.11.

Količine upotrijebljene u plinskoj industriji za grijanje i rad opreme (tj. potrošnja za vađenje plina, za cjevovode i postrojenja za preradu); uključuju se gubici u prijenosu i distribuciji.

| 4.2.12. | Uvoz (ulasci) prema podrijetlu i izvoz (izlasci) prema odredištu
  Uvoz (ulasci) bi se trebao prijavljivati prema zemlji podrijetla, a izvoz (izlasci) prema zemlji odredišta. Napomena za uvoz i izvoz iz odjeljka 4.2.3. primjenjuje se i ovdje. Uvoz i izvoz prijavljuju se samo za susjedne zemlje ili zemlje s izravnim priključkom na cjevovod ili, u slučaju ukapljenog prirodnog plina, za zemlju u kojoj je plin utovaren na brod za prijevoz. |
| --- | --- |

4.2.12.

Uvoz (ulasci) bi se trebao prijavljivati prema zemlji podrijetla, a izvoz (izlasci) prema zemlji odredišta. Napomena za uvoz i izvoz iz odjeljka 4.2.3. primjenjuje se i ovdje. Uvoz i izvoz prijavljuju se samo za susjedne zemlje ili zemlje s izravnim priključkom na cjevovod ili, u slučaju ukapljenog prirodnog plina, za zemlju u kojoj je plin utovaren na brod za prijevoz.

| 4.2.13. | Isporuke u postrojenja za proizvodnju električne energije |
| --- | --- |

4.2.13.

4.3.   Mjerne jedinice

Količine se moraju prijaviti u dvjema jedinicama:

| 4.3.1. | u fizičkoj količini u milijunima m3 (milijuni kubičnih metara) uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa), |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | u obliku energetske vrijednosti, u teradžulima (TJ), na temelju bruto kalorijske vrijednosti. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Rok za dostavu podataka

U roku od 55 dana od isteka izvještajnog mjeseca.

PRILOG D

KRATKOROČNA MJESEČNA STATISTIKA

U ovom su Prilogu opisani područje primjene, jedinice, izvještajno razdoblje, učestalost, rokovi i načini dostave za kratkoročno mjesečno prikupljanje energetske statistike.

Prilog A sadržava objašnjenja pojmova koji nisu objašnjeni u ovom Prilogu.

Sljedeće se odredbe primjenjuju na sva prikupljanja podataka navedena u ovom Prilogu:

| a) | Izvještajno razdoblje: izvještajno razdoblje za podatke koji se prijavljuju jedan je kalendarski mjesec. |
| --- | --- |

a)

Izvještajno razdoblje: izvještajno razdoblje za podatke koji se prijavljuju jedan je kalendarski mjesec.

| b) | Učestalost: podaci se prijavljuju na mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

b)

Učestalost: podaci se prijavljuju na mjesečnoj osnovi.

| c) | Format za dostavu podataka: format u kojem se podaci dostavljaju trebao bi biti u skladu s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat. |
| --- | --- |

c)

Format za dostavu podataka: format u kojem se podaci dostavljaju trebao bi biti u skladu s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat.

| d) | Način dostave: podaci bi se trebali dostavljati ili učitati u elektroničkom obliku putem jedinstvene ulazne točke Eurostata za podatke. |
| --- | --- |

d)

Način dostave: podaci bi se trebali dostavljati ili učitati u elektroničkom obliku putem jedinstvene ulazne točke Eurostata za podatke.

1.   UVOZ I OPSKRBA SIROVOM NAFTOM

1.1.   Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na izvješćivanje o sirovoj nafti.

1.2.   Definicije

1.2.1.   Uvoz

Uvoz obuhvaća svaku količinu sirove nafte koja ulazi na carinsko područje države članice ili dolazi iz druge države članice u druge svrhe osim provoza. Uključuje se sirova nafta koja se koristi za povećanje zaliha.

Iz uvoza bi trebalo isključiti naftu koja je dobivena iz morskog dna nad kojim država članica ima isključiva prava na iskorištavanje i koja ulazi na carinsko područje Zajednice.

1.2.2.   Opskrba

Opskrba obuhvaća uvezenu sirovu naftu i sirovu naftu proizvedenu u državi članici tijekom referentnog razdoblja. Isključuje se opskrba sirovom naftom iz prethodnih zaliha.

1.2.3.   Cijena CIF

Cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uključuje cijenu FOB (franko brod), koja je stvarno fakturirana cijena u luci/mjestu utovara uz troškove prijevoza, osiguranja i naknada za prijevoz sirove nafte.

Cijena CIF sirove nafte proizvedene u državi članici izračunava se franko u luci istovara ili franko na granici, tj. u trenutku kada sirova nafta dospije pod carinsku nadležnost zemlje uvoznice.

1.2.4.   Gustoća prema API-ju

Gustoća prema API-ju mjera je usporedbe teškog/lakog sirovog ulja s vodom. Gustoća prema API-ju prijavljuje se u skladu sa sljedećom formulom, s obzirom na specifičnu gustoću (SG): API = (141,5 ÷ SG) – 131,5

1.3.   Popis agregata

| 1.3.1. | Sljedeći popis agregata mora se prijaviti za uvoz sirove nafte razvrstan prema vrsti i zemljopisnom području proizvodnje: |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.1.1. | oznaka sirove nafte |
| --- | --- |

1.3.1.1.

| 1.3.1.2. | prosječna gustoća prema API-ju |
| --- | --- |

1.3.1.2.

| 1.3.1.3. | prosječan sadržaj sumpora |
| --- | --- |

1.3.1.3.

| 1.3.1.4. | ukupna uvezena količina |
| --- | --- |

1.3.1.4.

| 1.3.1.5. | ukupna cijena CIF |
| --- | --- |

1.3.1.5.

| 1.3.1.6. | broj izvještajnih subjekata. |
| --- | --- |

1.3.1.6.

| 1.3.2. | Sljedeći popis agregata mora se prijaviti za opskrbu sirovom naftom: |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.2.1. | isporučena količina |
| --- | --- |

1.3.2.1.

| 1.3.2.2. | ponderirana prosječna cijena CIF. |
| --- | --- |

1.3.2.2.

1.4.   Mjerne jedinice

| — | bbl (barel) za 2.3.1.4. i 2.3.2.1. |
| --- | --- |

—

bbl (barel) za 2.3.1.4. i 2.3.2.1.

| — | kt (tisuće tona) za 2.3.2.1. |
| --- | --- |

—

kt (tisuće tona) za 2.3.2.1.

| — | % (postotak) za 2.3.1.3. |
| --- | --- |

—

% (postotak) za 2.3.1.3.

| — | ° (stupnjevi) za 2.3.1.2. |
| --- | --- |

—

° (stupnjevi) za 2.3.1.2.

| — | $ (američki dolar) po barelu za 2.3.1.5. i 2.3.2.2. |
| --- | --- |

—

$ (američki dolar) po barelu za 2.3.1.5. i 2.3.2.2.

| — | $ (američki dolar) po toni za 2.3.2.2. |
| --- | --- |

—

$ (američki dolar) po toni za 2.3.2.2.

1.5.   Primjenjive odredbe

| 1. | Izvještajno razdoblje:
  Jedan kalendarski mjesec. |
| --- | --- |

1.

Izvještajno razdoblje:

Jedan kalendarski mjesec.

| 2. | Učestalost:
  Mjesečno. |
| --- | --- |

2.

Učestalost:

Mjesečno.

| 3. | Rok za dostavu podataka:
  U roku od jednog kalendarskog mjeseca od isteka izvještajnog mjeseca. |
| --- | --- |

3.

Rok za dostavu podataka:

U roku od jednog kalendarskog mjeseca od isteka izvještajnog mjeseca.

| 4. | Format za dostavu podataka:
  Format u kojem se podaci dostavljaju trebao bi biti u skladu s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat. |
| --- | --- |

4.

Format za dostavu podataka:

Format u kojem se podaci dostavljaju trebao bi biti u skladu s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat.

| 5. | Način dostave:
  Podaci bi se trebali dostavljati ili učitati u elektroničkom obliku putem jedinstvene ulazne točke Eurostata za podatke. |
| --- | --- |

5.

Način dostave:

Podaci bi se trebali dostavljati ili učitati u elektroničkom obliku putem jedinstvene ulazne točke Eurostata za podatke.

---

(1)  NACE Rev. 2 – statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici, Rev. 2 (2008.)

1

(2)  Kondenzati prirodnog plina.

2

(3)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

3

---

ODLUKE

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/272 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/272

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/133

od 25. siječnja 2022.

kojom se Francuskoj odobrava uvođenje posebne mjere odstupanja od članaka 218. i 232. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Dopisima evidentiranima u Komisiji 12. travnja 2021. i 20. rujna 2021. Francuska je zatražila odobrenje za uvođenje posebne mjere kojom se odstupa od članaka 218. i 232. Direktive 2006/112/EZ („posebna mjera”) radi uvođenja obveznog izdavanja računa u elektroničkom obliku za sve porezne obveznike s poslovnim nastanom na državnom području Francuske. Ta bi obveza obuhvaćala račune izdane za transakcije između poreznih obveznika. Odobrenje je zatraženo za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2026. |
| --- | --- |

(1)

Dopisima evidentiranima u Komisiji 12. travnja 2021. i 20. rujna 2021. Francuska je zatražila odobrenje za uvođenje posebne mjere kojom se odstupa od članaka 218. i 232. Direktive 2006/112/EZ („posebna mjera”) radi uvođenja obveznog izdavanja računa u elektroničkom obliku za sve porezne obveznike s poslovnim nastanom na državnom području Francuske. Ta bi obveza obuhvaćala račune izdane za transakcije između poreznih obveznika. Odobrenje je zatraženo za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2026.

| (2) | Komisija je dopisima od 29. rujna 2021. zahtjev Francuske proslijedila ostalim državama članicama. Komisija je dopisom od 30. rujna 2021. obavijestila Francusku da ima sve informacije potrebne za procjenu zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je dopisima od 29. rujna 2021. zahtjev Francuske proslijedila ostalim državama članicama. Komisija je dopisom od 30. rujna 2021. obavijestila Francusku da ima sve informacije potrebne za procjenu zahtjeva.

| (3) | Francuska tvrdi da bi uvođenje opće obveze izdavanja računa u elektroničkom obliku donijelo koristi u borbi protiv prijevara u vezi s porezom na dodanu vrijednost (PDV) i utaje PDV-a. Obveza izdavanja računa u elektroničkom obliku, zajedno s prijenosom dodatnih podataka o transakcijama, omogućila bi poreznoj upravi da u stvarnom vremenu provjerava dosljednost prijavljenog i naplaćenog PDV-a te izdanih i primljenih računa, čime bi se poboljšala sposobnost uprave za sprečavanje i suzbijanje prijevara u vezi s PDV-om. Time bi se ujedno povećala saznanja o poslovnim aktivnostima u stvarnom vremenu, čime bi se omogućilo da se gospodarska politika što je više moguće usmjeri na gospodarsku stvarnost. |
| --- | --- |

(3)

Francuska tvrdi da bi uvođenje opće obveze izdavanja računa u elektroničkom obliku donijelo koristi u borbi protiv prijevara u vezi s porezom na dodanu vrijednost (PDV) i utaje PDV-a. Obveza izdavanja računa u elektroničkom obliku, zajedno s prijenosom dodatnih podataka o transakcijama, omogućila bi poreznoj upravi da u stvarnom vremenu provjerava dosljednost prijavljenog i naplaćenog PDV-a te izdanih i primljenih računa, čime bi se poboljšala sposobnost uprave za sprečavanje i suzbijanje prijevara u vezi s PDV-om. Time bi se ujedno povećala saznanja o poslovnim aktivnostima u stvarnom vremenu, čime bi se omogućilo da se gospodarska politika što je više moguće usmjeri na gospodarsku stvarnost.

| (4) | Francuska smatra da bi obveza izdavanja računa u elektroničkom obliku olakšala dobrovoljno usklađivanje s poreznim zakonodavstvom. Poreznim obveznicima omogućilo bi se pojednostavnjenje obveza izvješćivanja o PDV-u uvođenjem prethodnog ispunjavanja njihovih prijava. Izdavanje računa u elektroničkom obliku pružilo bi i druge prednosti poreznim obveznicima, kao što su skraćivanje razdoblja plaćanja, smanjivanje troškova ispisa i poštanskih naknada, smanjivanje troškova i kašnjenja u obradi podataka o obračunu ili smanjivanje troškova pohrane. Uštede i prednosti koje bi porezni obveznici ostvarili provedbom izdavanja računa u elektroničkom obliku uvelike bi nadoknadilo početno ulaganje koje će biti nužno radi prilagodbe njihovih sustava. |
| --- | --- |

(4)

Francuska smatra da bi obveza izdavanja računa u elektroničkom obliku olakšala dobrovoljno usklađivanje s poreznim zakonodavstvom. Poreznim obveznicima omogućilo bi se pojednostavnjenje obveza izvješćivanja o PDV-u uvođenjem prethodnog ispunjavanja njihovih prijava. Izdavanje računa u elektroničkom obliku pružilo bi i druge prednosti poreznim obveznicima, kao što su skraćivanje razdoblja plaćanja, smanjivanje troškova ispisa i poštanskih naknada, smanjivanje troškova i kašnjenja u obradi podataka o obračunu ili smanjivanje troškova pohrane. Uštede i prednosti koje bi porezni obveznici ostvarili provedbom izdavanja računa u elektroničkom obliku uvelike bi nadoknadilo početno ulaganje koje će biti nužno radi prilagodbe njihovih sustava.

| (5) | S obzirom na široko područje primjene i novost posebne mjere, važno je procijeniti učinak posebne mjere na borbu protiv prijevara u vezi s PDV-om i utaje PDV-a te na porezne obveznike. Stoga bi Francuska, ako smatra da je potrebno produljenje posebne mjere, Komisiji trebala zajedno sa zahtjevom za produljenje podnijeti izvješće koje uključuje procjenu posebne mjere u pogledu njezine djelotvornosti u borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om i utaje PDV-a te u pojednostavnjenju naplate poreza. |
| --- | --- |

(5)

S obzirom na široko područje primjene i novost posebne mjere, važno je procijeniti učinak posebne mjere na borbu protiv prijevara u vezi s PDV-om i utaje PDV-a te na porezne obveznike. Stoga bi Francuska, ako smatra da je potrebno produljenje posebne mjere, Komisiji trebala zajedno sa zahtjevom za produljenje podnijeti izvješće koje uključuje procjenu posebne mjere u pogledu njezine djelotvornosti u borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om i utaje PDV-a te u pojednostavnjenju naplate poreza.

| (6) | Posebna mjera ne bi trebala utjecati na pravo poreznih obveznika na dobivanje papirnatih računa u slučaju stjecanja unutar Zajednice. |
| --- | --- |

(6)

Posebna mjera ne bi trebala utjecati na pravo poreznih obveznika na dobivanje papirnatih računa u slučaju stjecanja unutar Zajednice.

| (7) | Posebnu mjeru trebalo bi vremenski ograničiti kako bi se omogućila ocjena njezine prikladnosti i djelotvornosti u kontekstu njezinih ciljeva. |
| --- | --- |

(7)

Posebnu mjeru trebalo bi vremenski ograničiti kako bi se omogućila ocjena njezine prikladnosti i djelotvornosti u kontekstu njezinih ciljeva.

| (8) | Posebna mjera proporcionalna je ciljevima koji se žele postići jer je vremenski ograničena i uvodit će se postupno. Od 2024. obveza primanja računa u elektroničkom obliku treba se primjenjivati na sve porezne obveznike. Obveza izdavanja računa u elektroničkom obliku treba se primjenjivati od 2024. na velika poduzeća, od 2025. na poduzeća koja imaju od 250 do 4 999 zaposlenih i čiji je promet manji od 1,5 milijardi EUR, a od 2026. na mala i srednja poduzeća, uključujući porezne obveznike koji ostvaruju korist od izuzeća za mala poduzeća iz članka 282. Direktive 2006/112/EZ. Usto, posebna mjera ne dovodi do rizika od preusmjeravanja prijevara u druge sektore ili druge države članice. |
| --- | --- |

(8)

Posebna mjera proporcionalna je ciljevima koji se žele postići jer je vremenski ograničena i uvodit će se postupno. Od 2024. obveza primanja računa u elektroničkom obliku treba se primjenjivati na sve porezne obveznike. Obveza izdavanja računa u elektroničkom obliku treba se primjenjivati od 2024. na velika poduzeća, od 2025. na poduzeća koja imaju od 250 do 4 999 zaposlenih i čiji je promet manji od 1,5 milijardi EUR, a od 2026. na mala i srednja poduzeća, uključujući porezne obveznike koji ostvaruju korist od izuzeća za mala poduzeća iz članka 282. Direktive 2006/112/EZ. Usto, posebna mjera ne dovodi do rizika od preusmjeravanja prijevara u druge sektore ili druge države članice.

| (9) | Posebna mjera neće negativno utjecati na ukupan iznos poreznog prihoda koji je naplaćen u fazi konačne potrošnje ni na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a, |
| --- | --- |

(9)

Posebna mjera neće negativno utjecati na ukupan iznos poreznog prihoda koji je naplaćen u fazi konačne potrošnje ni na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odstupajući od članka 218. Direktive 2006/112/EZ, Francuskoj se odobrava da prihvaća račune koje porezni obveznici s poslovnim nastanom na državnom području Francuske izdaju u obliku dokumenata ili poruka samo ako se ti dokumenti ili poruke prenose u elektroničkom obliku.

Članak 2.

Odstupajući od članka 232. Direktive 2006/112/EZ, Francuskoj se odobrava uvođenje odredbe da uporaba računa u elektroničkom obliku koje izdaju porezni obveznici s poslovnim nastanom na državnom području Francuske nije uvjetovana pristankom primatelja s poslovnim nastanom na državnom području Francuske na uporabu računa u elektroničkom obliku.

Članak 3.

Francuska Komisiji priopćuje nacionalne mjere za provedbu posebnih mjera za odstupanja iz članaka 1. i 2.

Članak 4.

1.   Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

2.   Ova se Odluka primjenjuje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2026.

3.   Ako Francuska smatra da je potrebno produljenje posebnih mjera za odstupanja iz članaka 1. i 2., Komisiji podnosi zahtjev za produljenje zajedno s izvješćem u kojem se procjenjuje opseg u kojem su nacionalne mjere iz članka 3. bile djelotvorne u borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om i utaje PDV-a te u pojednostavnjenju naplate poreza. U tom se izvješću procjenjuje učinak tih mjera na porezne obveznike, a posebno jesu li te mjere povećale njihovo administrativno opterećenje i troškove.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena Francuskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. siječnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

C. BEAUNE

---

(1)  
  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

---

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/275 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/275

---

ODLUKA (EU) 2022/134 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 19. siječnja 2022.

o utvrđivanju zajedničkih pravila o prijenosu nadzornih informacija od strane Europske središnje banke tijelima u svrhu provođenja zadaća koje se ESB-u dodjeljuju Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (ESB/2022/2)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4.,

budući da:

| (1) | Člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji propisano je da si Unija i države članice, uz puno uzajamno poštovanje, međusobno pomažu pri obavljanju zadaća koje proizlaze iz Ugovora, a prema članku 13. stavku 2. istog Ugovora institucije Unije dužne su međusobno održavati lojalnu suradnju. Na temelju članka 3. Uredbe (EU) br. 1024/2013 Europska središnja banka (ESB) dužna je surađivati s drugim nacionalnim tijelima i tijelima Unije. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji propisano je da si Unija i države članice, uz puno uzajamno poštovanje, međusobno pomažu pri obavljanju zadaća koje proizlaze iz Ugovora, a prema članku 13. stavku 2. istog Ugovora institucije Unije dužne su međusobno održavati lojalnu suradnju. Na temelju članka 3. Uredbe (EU) br. 1024/2013 Europska središnja banka (ESB) dužna je surađivati s drugim nacionalnim tijelima i tijelima Unije.

| (2) | Kako bi ESB mogao postupati u skladu s člankom 3. i ispunjavati zadaće koje su mu dodijeljene člankom 4. Uredbe (EU) br. 1024/2013, potrebno je da ESB prenosi nadzorne informacije kojima raspolaže nacionalnim tijelima, tijelima Unije i međunarodnim tijelima. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi ESB mogao postupati u skladu s člankom 3. i ispunjavati zadaće koje su mu dodijeljene člankom 4. Uredbe (EU) br. 1024/2013, potrebno je da ESB prenosi nadzorne informacije kojima raspolaže nacionalnim tijelima, tijelima Unije i međunarodnim tijelima.

| (3) | U skladu s člankom 27. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013 ESB može, za provođenje zadaća dodijeljenih mu tom Uredbom i u okviru i pod uvjetima iz relevantnog prava Unije, razmjenjivati informacije s nacionalnim tijelima ili tijelima Unije kada relevantno pravo Unije dopušta nacionalnim nadležnim tijelima da otkriju informacije tim subjektima ili kada države članice to otkrivanje dopuštaju prema relevantnom pravu Unije. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 27. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013 ESB može, za provođenje zadaća dodijeljenih mu tom Uredbom i u okviru i pod uvjetima iz relevantnog prava Unije, razmjenjivati informacije s nacionalnim tijelima ili tijelima Unije kada relevantno pravo Unije dopušta nacionalnim nadležnim tijelima da otkriju informacije tim subjektima ili kada države članice to otkrivanje dopuštaju prema relevantnom pravu Unije.

| (4) | Također postoje okolnosti pod kojima ESB prenosi nadzorne informacije tijelima u skladu s obvezom iz prava Unije. Primjerice, na temelju članka 80. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2), nadležna tijela su dužna, na zahtjev Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), proslijediti EBA-i sve informacije koje se smatraju relevantnim u vezi s novim izdanim instrumentima kapitala kako bi se EBA-i omogućilo da prati kvalitetu instrumenata regulatornog kapitala koje su izdale institucije na području Unije. |
| --- | --- |

(4)

Također postoje okolnosti pod kojima ESB prenosi nadzorne informacije tijelima u skladu s obvezom iz prava Unije. Primjerice, na temelju članka 80. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2), nadležna tijela su dužna, na zahtjev Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), proslijediti EBA-i sve informacije koje se smatraju relevantnim u vezi s novim izdanim instrumentima kapitala kako bi se EBA-i omogućilo da prati kvalitetu instrumenata regulatornog kapitala koje su izdale institucije na području Unije.

| (5) | Prijenos nadzornih informacija tijelima pretpostavlja ocjenu primjerenosti takvog prijenosa povezanu s provođenjem zadaća dodijeljenih ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013. |
| --- | --- |

(5)

Prijenos nadzornih informacija tijelima pretpostavlja ocjenu primjerenosti takvog prijenosa povezanu s provođenjem zadaća dodijeljenih ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013.

| (6) | Stoga je potrebno utvrditi zajednička pravila o prijenosu nadzornih informacija kojima ESB raspolaže tijelima, koja pravila se mogu dopuniti memorandumima o razumijevanju ili drugim oblicima bilateralnih ili multilateralnih instrumenata u vezi s takvim prijenosom koje ESB sklapa s takvim tijelima. |
| --- | --- |

(6)

Stoga je potrebno utvrditi zajednička pravila o prijenosu nadzornih informacija kojima ESB raspolaže tijelima, koja pravila se mogu dopuniti memorandumima o razumijevanju ili drugim oblicima bilateralnih ili multilateralnih instrumenata u vezi s takvim prijenosom koje ESB sklapa s takvim tijelima.

| (7) | Zajednička pravila utvrđena ovom Odlukom trebala bi biti bez utjecaja na odredbe drugih instrumenata koji utvrđuju posebna pravila o određenim kategorijama prijenosa nadzornih informacija tijelima. To se, na primjer, odnosi na memorandume o razumijevanju, u kojima ESB provodi svoje diskrecijsko pravo u vezi politika i obvezuje se na prijenos informacija određenim tijelima primateljima. Nadalje, zajednička pravila utvrđena ovom Odlukom ne bi se trebala primjenjivati na prijenose nadzornih informacija koji su regulirani drugim pravnim okvirima, kako što su otkrivanje informacija tijelima koja provode kaznene istrage, parlamentarnim istražnim odborima i državnim revizorima. Međutim, područje primjene ove Odluke može obuhvaćati i prijenos osobnih podataka. |
| --- | --- |

(7)

Zajednička pravila utvrđena ovom Odlukom trebala bi biti bez utjecaja na odredbe drugih instrumenata koji utvrđuju posebna pravila o određenim kategorijama prijenosa nadzornih informacija tijelima. To se, na primjer, odnosi na memorandume o razumijevanju, u kojima ESB provodi svoje diskrecijsko pravo u vezi politika i obvezuje se na prijenos informacija određenim tijelima primateljima. Nadalje, zajednička pravila utvrđena ovom Odlukom ne bi se trebala primjenjivati na prijenose nadzornih informacija koji su regulirani drugim pravnim okvirima, kako što su otkrivanje informacija tijelima koja provode kaznene istrage, parlamentarnim istražnim odborima i državnim revizorima. Međutim, područje primjene ove Odluke može obuhvaćati i prijenos osobnih podataka.

| (8) | Ova Odluke i drugi instrumenti koji utvrđuju posebna pravila o prijenosu nadzornih informacija uključuju diskrecijsko pravo u vezi politike. Stoga bi se trebala donijeti u skladu s postupkom neisticanja prigovora utvrđenom u članku 26. stavku 8. Uredbe (EU) br. 1024/2013. |
| --- | --- |

(8)

Ova Odluke i drugi instrumenti koji utvrđuju posebna pravila o prijenosu nadzornih informacija uključuju diskrecijsko pravo u vezi politike. Stoga bi se trebala donijeti u skladu s postupkom neisticanja prigovora utvrđenom u članku 26. stavku 8. Uredbe (EU) br. 1024/2013.

| (9) | Pravila utvrđena ovom Odlukom i svim drugim instrumentima o određenim kategorijama prijenosa nadzornih informacija trebali bi primjenjivati članovi osoblja odgovorni za odobravanje takvog prijenos, koje odredi Izvršni odbor. Prema članku 11. stavku 6. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Izvršni odbor odgovoran je za tekuće poslovanje ESB-a. S tim u vezi, člankom 10. stavcima 1. i 2. Odluke ESB/2004/2 Europske središnje banke (3) propisano je da sve radne jedinice ESB-a potpadaju pod upravu Izvršnog odbora. Prema članku 13.m točki 1. Odluke ESB/2004/2, nadležnost Izvršnog odbora u pogledu unutarnje strukture i osoblja ESB-a obuhvaća nadzorne zadaće. |
| --- | --- |

(9)

Pravila utvrđena ovom Odlukom i svim drugim instrumentima o određenim kategorijama prijenosa nadzornih informacija trebali bi primjenjivati članovi osoblja odgovorni za odobravanje takvog prijenos, koje odredi Izvršni odbor. Prema članku 11. stavku 6. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Izvršni odbor odgovoran je za tekuće poslovanje ESB-a. S tim u vezi, člankom 10. stavcima 1. i 2. Odluke ESB/2004/2 Europske središnje banke (3) propisano je da sve radne jedinice ESB-a potpadaju pod upravu Izvršnog odbora. Prema članku 13.m točki 1. Odluke ESB/2004/2, nadležnost Izvršnog odbora u pogledu unutarnje strukture i osoblja ESB-a obuhvaća nadzorne zadaće.

| (10) | Ova Odluka ne dovodi u pitanje pravila o prijenosu nadzornih informacija kojima ESB raspolaže drugim tijelima ili kojima raspolažu nacionalna nadležna tijela u smislu članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013. Prijenos nadzornih informacija kojima ESB raspolaže tijelima koji je izvan područja primjene ove Odluke mora se odobriti u skladu s primjerenim postupkom odlučivanja, |
| --- | --- |

(10)

Ova Odluka ne dovodi u pitanje pravila o prijenosu nadzornih informacija kojima ESB raspolaže drugim tijelima ili kojima raspolažu nacionalna nadležna tijela u smislu članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013. Prijenos nadzornih informacija kojima ESB raspolaže tijelima koji je izvan područja primjene ove Odluke mora se odobriti u skladu s primjerenim postupkom odlučivanja,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Odlukom utvrđuju zajednička pravila o prijenosu nadzornih informacija kojima ESB raspolaže tijelima kako su definirana u članku 2. stavku 2.

2.   Ova je Odluka bez utjecaja na pravila o prijenosu nadzornih informacija kojima ESB raspolaže drugim tijelima ili na pravila o prijenosu nadzornih informacija kojima raspolažu nacionalna nadležna tijela u smislu članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „nadzorne informacije” znači sve povjerljive informacije kojima ESB raspolaže u vezi s provođenjem zadaća dodijeljenih ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013, čiji prijenos tijelima pretpostavlja ocjenu u pogledu primjerenosti takvog prijenosa; |
| --- | --- |

(1)

„nadzorne informacije” znači sve povjerljive informacije kojima ESB raspolaže u vezi s provođenjem zadaća dodijeljenih ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013, čiji prijenos tijelima pretpostavlja ocjenu u pogledu primjerenosti takvog prijenosa;

| (2) | „tijela” znači nacionalna tijela, tijela Unije i međunarodna tijela, osim nacionalnih nadležnih tijela kako su definirana u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013, kako su navedena u Prilogu ovoj Odluci; |
| --- | --- |

(2)

„tijela” znači nacionalna tijela, tijela Unije i međunarodna tijela, osim nacionalnih nadležnih tijela kako su definirana u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013, kako su navedena u Prilogu ovoj Odluci;

| (3) | „odluka o raspodjeli zadaća” znači odluku na temelju koje Izvršni odbor dodjeljuje službeniku za odobrenje prijenosa zadaću primjene pravila utvrđenih ovom Odlukom i/ili, prema potrebi, posebnih pravila utvrđenih instrumentima koji se primjenjuju na određene kategorije prijenosa nadzornih informacija; |
| --- | --- |

(3)

„odluka o raspodjeli zadaća” znači odluku na temelju koje Izvršni odbor dodjeljuje službeniku za odobrenje prijenosa zadaću primjene pravila utvrđenih ovom Odlukom i/ili, prema potrebi, posebnih pravila utvrđenih instrumentima koji se primjenjuju na određene kategorije prijenosa nadzornih informacija;

| (4) | „odobrenje prijenosa” znači odobrenje za prijenos nadzornih informacija tijelima koje je dao službenik za odobrenje prijenosa primjenom ove Odluke i/ili, prema potrebi, instrumenata koji uređuju posebna pravila primjenjiva na posebne kategorije prijenosa nadzornih informacija, u skladu s odlukom o raspodjeli zadaća. |
| --- | --- |

(4)

„odobrenje prijenosa” znači odobrenje za prijenos nadzornih informacija tijelima koje je dao službenik za odobrenje prijenosa primjenom ove Odluke i/ili, prema potrebi, instrumenata koji uređuju posebna pravila primjenjiva na posebne kategorije prijenosa nadzornih informacija, u skladu s odlukom o raspodjeli zadaća.

Članak 3.

Zajednička pravila o prijenosu nadzornih informacija

1.   ESB prenosi nadzorne informacije tijelima ako:

| (a) | primjenjivo pravo dopušta prijenos takvih nadzornih informacija tim tijelima i ispunjeni su uvjeti utvrđeni za to odobrenje; |
| --- | --- |

(a)

primjenjivo pravo dopušta prijenos takvih nadzornih informacija tim tijelima i ispunjeni su uvjeti utvrđeni za to odobrenje;

| (b) | nadzorne informacije su primjerene, relevantne, te nisu pretjeranog opsega u odnosu na zadaće tih relevantnih tijela; i |
| --- | --- |

(b)

nadzorne informacije su primjerene, relevantne, te nisu pretjeranog opsega u odnosu na zadaće tih relevantnih tijela; i

| (c) | ne postoje prevladavajući razlozi na temelju kojih bi se uskratilo otkrivanje takvih nadzornih informacija koji se odnose na potrebu da se izbjegne svako zadiranje u funkcioniranje ili neovisnost jedinstvenog nadzornog mehanizma, osobito ono kojim bi se ugrozilo ostvarivanje njegovih zadaća. |
| --- | --- |

(c)

ne postoje prevladavajući razlozi na temelju kojih bi se uskratilo otkrivanje takvih nadzornih informacija koji se odnose na potrebu da se izbjegne svako zadiranje u funkcioniranje ili neovisnost jedinstvenog nadzornog mehanizma, osobito ono kojim bi se ugrozilo ostvarivanje njegovih zadaća.

2.   Ako se pokaže da postoje prevladavajući razlozi za odbijanje otkrivanja nadzornih informacija iz stavka 1. točke (c), Upravno vijeće odlučuje o prijenosu nadzornih informacija u skladu s postupkom utvrđenim u članku 26. stavku 8. Uredbe (EU) br. 1024/2013.

3.   Zajednička pravila određena u stavku 1. bez utjecaja su na sva posebna pravila iz članka 4.

Članak 4.

Instrumenti koji utvrđuju posebna pravila

Ova Odluka je bez utjecaja na druge instrumente koji utvrđuju posebna ili dopunska pravila o posebnim kategorijama prijenosa nadzornih informacija tijelima.

Članak 5.

Odobrenje prijenosa

Službenici za odobrenje prijenosa odgovorni su za odobravanje prijenosa nadzornih informacija od strane ESB-a i u tom pogledu primjenjuju pravila utvrđena ovom Odlukom i/ili, prema potrebi, bilo koja posebna pravila utvrđena instrumentima iz članka 4., u skladu s odlukom o raspodjeli zadaća.

Članak 6.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu petog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 19. siječnja 2022.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  
  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

1

(2)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

2

(3)  Odluka ESB/2004/2 Europske središnje banke od 19. veljače 2004. o donošenju Poslovnika Europske središnje banke (SL L 80, 18.3.2004., str. 33.).

3

---

PRILOG

| Tijelo primatelj | Opis i pravna osnova |
| --- | --- |
| Europska komisija | Članak 32. Uredbe o SSM-u (1) |
| Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA), Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, Europski odbor za sistemske rizike | Članak 53. stavak 2. CDR-a (2) u vezi s člankom 35. stavkom 1. Uredbe o EBA-i (3) ili člankom 80. CRR-a (4), člankom 15. Uredbe o ESRB-u (5)

  Članak 9.a Uredbe o EBA-i |
| Naciionalna tijela za bonitetni nadzor u Europskoj uniji i Europskom gospodarskom prostoru(EGP) u vezi s kvalificiranim udjelima i postupcima izdavanja dozvola ili drugim postupcima iz relevantnog zakonodavstva | Članak 56. i članak 16. stavak 3., članak 24. stavak 2., članak 50. stavak 4. CRD-a i jednakovrijedne odredbe prava Unije, posebno članci 26. i 60. u direktivi Solventnost II (6) i članci 11. i 84. MiFID-a (7) |
| Nacionalna nadležna i sanacijska tijela koja sudjeluju u bonitetnom kolegiju u skladu s CRD-om ili u sporazumima u okviru FICOD-a ili skupina za upravljanje krizama

  Ova kategorija obuhvaća razmjenu informacija unutar bonitetnih kolegija u skladu s CRD-om, FICOD-om i skupinama za upravljanje krizama, kao i nediskrecijska godišnja ažuriranja i prekid pisanih sporazuma o usklađivanju i suradnji, mehanizme usklađivanja u okviru FICOD-a i sporazume o suradnji za skupine za upravljanje krizama | Članak 116. CRD-a za pisane sporazume o usklađivanju i suradnji;
  Članak 11. FICOD-a (8) za sporazume o financijskim konglomeratima;
  Članci 90., 97. i 98. BRRD-a (9) za sporazume o suradnji koji se odnose na skupine za upravljanje krizom;
  Članci 88. i 90. BRRD-a o pisanim dogovorima sanacijskog kolegija. |
| Tijela koja su dio kolegija za sprečavanje pranja novca (SPN)/i borbu protiv financiranja terorizma (FT) | Članak 117. stavak 5. CRD-a (za nadzorna tijela za SPN/FT i financijsko-obavještajne jedinice te uvjeti sudjelovanja sklopljeni za određeni kolegij za SPN/FT). Za razmjenu informacija s drugim vrstama tijela koja sudjeluju u kolegiju, pravna osnova se može razlikovati (pazi: kolegiji za SPN/FT uređeni su zajedničkim smjernicama o suradnji i razmjeni informacija za potrebe Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (10) između nadležnih tijela koja nadziru kreditne i financijske institucije i drugih strana; te smjernice nisu upućene ESB-u). |
| Nadzorna tijela za SPN/FT koja su potpisala Multilateralni sporazum o praktičnim načinima razmjene informacija u skladu s člankom 57.a stavkom 2. Direktive (EU) 2015/849 (dalje u tekstu „Sporazum o SPN-u”) | Članak 117. stavak 5. CRD-a, članak 3. stavci 4. i 5. Sporazuma o SPN-u |
| Nadzorna tijela za SPN/FT i financijsko-obavještajne jedinice država članica | Članak 117. stavak 5. CRD-a i Smjernice EBA-e o suradnji i razmjeni informacija između bonitetnih nadzornih tijela, nadzornih tijela za SPN/FT i financijsko-obavještajnih jedinica u skladu s Direktivom 2013/36/EU (EBA/GL/2021/15) (11) |
| Nacionalna tijela za tržište u Uniji i EGP-u | Članak 56. CRD-a |
| Nacionalna nadzorna tijela za osiguranje u Uniji i EGP-u | Članak 56. CRD-a |
| Sustavi osiguranja depozita, ugovorni ili institucionalni sustavi zaštite, tijela nadležna za tržišno natjecanje | Članak 56. CRD-a, ili nacionalno pravo kojim se zahtijeva mišljenje bonitetnog nadzornog tijela |
| Nacionalna tijela za sanaciju u Uniji i EGP-u | Članak 56. CRD-a |
| Nacionalna makrobonitetna nadzorna tijela za zadaće izvan područja primjene članka 5. Uredbe o SSM-u | Članak 56. CRD-a |
| Revizori koji provode zakonsku reviziju značajnih institucija | Članak 56. točka (f) CRD-a
  EBA-ine Smjernice za komunikaciju između nadležnih tijela koja obavljaju nadzor kreditnih institucija i revizora koji provodi (koji provode) zakonsku reviziju i revizorskog društva (revizorskih društava) koje provodi (koja provode) zakonsku reviziju kreditnih institucija (EBA/GL/2016/05) (12) |
| Nacionalna tijela odgovorna za nadzor financijskih tržišta ako su određena u skladu s člankom 24. stavkom 1. u vezi s člankom 24. stavkom 4. točkom (h) Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (13)
  (provedbena tijela za računovodstvo) | Članak 56. CRD-a |
| Nacionalna tijela odgovorna za nadzor osoba zaduženih za provođenje zakonskih revizija financijskih izvještaja institucija, društava za osiguranje i financijskih institucija (provedbenih tijela za reviziju) | Članak 57. CRD-a |
| Nacionalna tijela odgovorna za nadzor tijela uključenih u likvidaciju i stečaj institucija i u ostale slične postupke | Članak 57. CRD-a |
| Nacionalna tijela odgovorna za nadzor nad ugovornim ili institucionalnim sustavima zaštite iz članka 113. stavka 7. CRR-a | Članak 57. CRD-a |
| Nacionalna tijela ili tijela koja su zakonski odgovorna za otkrivanje i istragu povreda prava trgovačkih društava | Članak 57. CRD-a |
| Nacionalna tijela odgovorna za nadzor platnih sustava | Članak 58. CRD-a |
| Međunarodna tijela (Međunarodni monetarni fond, Svjetska banka, Banka za međunarodne namire, Odbor za financijsku stabilnost) | Članak 58.a CRD-a, uz iznimku razmjene podataka (npr. moduli provedbenih tehničkih standarda) za testiranja otpornosti na stres |
| Tijela za bonitetni nadzor u trećim zemljama | Članak 55. CRD-a
  Razmjena informacija u skladu sa sporazumima (memorandumima o razumijevanju, pisanim dogovorima o koordinaciji i suradnji, sporazumima o prekograničnoj suradnji specifičnima za pojedine institucije koje su izradile skupine za upravljanje kriznim situacijama, pisanim dogovorima o sanaciji itd.) ili ad hoc sporazumima |
| Nacionalna tijela za tržište, osiguranje ili slična tijela u trećim zemljama | Članak 55. CRD-a i primjenjivi sporazumi (memorandumi o razumijevanju, pisani dogovori o koordinaciji i suradnji, sporazumi jo prekograničnoj suradnji specifični za pojedine institucije, pisani dogovori o sanaciji itd.) ili ad hoc sporazumi |
| Nadzorna tijela za SPN/FT i financijsko-obavještajne jedinice u trećim zemljama | Članak 55. CRD-a i, prema potrebi, memorandumi o razumijevanju ili drugi sporazumi o suradnji |
| Sanacijska tijela u trećim zemljama | Članak 55. CRD-a, članci 97. i 98. BRRD-a, u vezi s primjenjivim sporazumima |

Tijelo primatelj

Opis i pravna osnova

Europska komisija

Članak 32. Uredbe o SSM-u (1)

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA), Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, Europski odbor za sistemske rizike

Članak 53. stavak 2. CDR-a (2) u vezi s člankom 35. stavkom 1. Uredbe o EBA-i (3) ili člankom 80. CRR-a (4), člankom 15. Uredbe o ESRB-u (5)

Članak 9.a Uredbe o EBA-i

Naciionalna tijela za bonitetni nadzor u Europskoj uniji i Europskom gospodarskom prostoru(EGP) u vezi s kvalificiranim udjelima i postupcima izdavanja dozvola ili drugim postupcima iz relevantnog zakonodavstva

Članak 56. i članak 16. stavak 3., članak 24. stavak 2., članak 50. stavak 4. CRD-a i jednakovrijedne odredbe prava Unije, posebno članci 26. i 60. u direktivi Solventnost II (6) i članci 11. i 84. MiFID-a (7)

Nacionalna nadležna i sanacijska tijela koja sudjeluju u bonitetnom kolegiju u skladu s CRD-om ili u sporazumima u okviru FICOD-a ili skupina za upravljanje krizama

Ova kategorija obuhvaća razmjenu informacija unutar bonitetnih kolegija u skladu s CRD-om, FICOD-om i skupinama za upravljanje krizama, kao i nediskrecijska godišnja ažuriranja i prekid pisanih sporazuma o usklađivanju i suradnji, mehanizme usklađivanja u okviru FICOD-a i sporazume o suradnji za skupine za upravljanje krizama

Članak 116. CRD-a za pisane sporazume o usklađivanju i suradnji;

Članak 11. FICOD-a (8) za sporazume o financijskim konglomeratima;

Članci 90., 97. i 98. BRRD-a (9) za sporazume o suradnji koji se odnose na skupine za upravljanje krizom;

Članci 88. i 90. BRRD-a o pisanim dogovorima sanacijskog kolegija.

Tijela koja su dio kolegija za sprečavanje pranja novca (SPN)/i borbu protiv financiranja terorizma (FT)

Članak 117. stavak 5. CRD-a (za nadzorna tijela za SPN/FT i financijsko-obavještajne jedinice te uvjeti sudjelovanja sklopljeni za određeni kolegij za SPN/FT). Za razmjenu informacija s drugim vrstama tijela koja sudjeluju u kolegiju, pravna osnova se može razlikovati (pazi: kolegiji za SPN/FT uređeni su zajedničkim smjernicama o suradnji i razmjeni informacija za potrebe Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (10) između nadležnih tijela koja nadziru kreditne i financijske institucije i drugih strana; te smjernice nisu upućene ESB-u).

Nadzorna tijela za SPN/FT koja su potpisala Multilateralni sporazum o praktičnim načinima razmjene informacija u skladu s člankom 57.a stavkom 2. Direktive (EU) 2015/849 (dalje u tekstu „Sporazum o SPN-u”)

Članak 117. stavak 5. CRD-a, članak 3. stavci 4. i 5. Sporazuma o SPN-u

Nadzorna tijela za SPN/FT i financijsko-obavještajne jedinice država članica

Članak 117. stavak 5. CRD-a i Smjernice EBA-e o suradnji i razmjeni informacija između bonitetnih nadzornih tijela, nadzornih tijela za SPN/FT i financijsko-obavještajnih jedinica u skladu s Direktivom 2013/36/EU (EBA/GL/2021/15) (11)

Nacionalna tijela za tržište u Uniji i EGP-u

Članak 56. CRD-a

Nacionalna nadzorna tijela za osiguranje u Uniji i EGP-u

Članak 56. CRD-a

Sustavi osiguranja depozita, ugovorni ili institucionalni sustavi zaštite, tijela nadležna za tržišno natjecanje

Članak 56. CRD-a, ili nacionalno pravo kojim se zahtijeva mišljenje bonitetnog nadzornog tijela

Nacionalna tijela za sanaciju u Uniji i EGP-u

Članak 56. CRD-a

Nacionalna makrobonitetna nadzorna tijela za zadaće izvan područja primjene članka 5. Uredbe o SSM-u

Članak 56. CRD-a

Revizori koji provode zakonsku reviziju značajnih institucija

Članak 56. točka (f) CRD-a

EBA-ine Smjernice za komunikaciju između nadležnih tijela koja obavljaju nadzor kreditnih institucija i revizora koji provodi (koji provode) zakonsku reviziju i revizorskog društva (revizorskih društava) koje provodi (koja provode) zakonsku reviziju kreditnih institucija (EBA/GL/2016/05) (12)

Nacionalna tijela odgovorna za nadzor financijskih tržišta ako su određena u skladu s člankom 24. stavkom 1. u vezi s člankom 24. stavkom 4. točkom (h) Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (13)
  (provedbena tijela za računovodstvo)

Članak 56. CRD-a

Nacionalna tijela odgovorna za nadzor osoba zaduženih za provođenje zakonskih revizija financijskih izvještaja institucija, društava za osiguranje i financijskih institucija (provedbenih tijela za reviziju)

Članak 57. CRD-a

Nacionalna tijela odgovorna za nadzor tijela uključenih u likvidaciju i stečaj institucija i u ostale slične postupke

Članak 57. CRD-a

Nacionalna tijela odgovorna za nadzor nad ugovornim ili institucionalnim sustavima zaštite iz članka 113. stavka 7. CRR-a

Članak 57. CRD-a

Nacionalna tijela ili tijela koja su zakonski odgovorna za otkrivanje i istragu povreda prava trgovačkih društava

Članak 57. CRD-a

Nacionalna tijela odgovorna za nadzor platnih sustava

Članak 58. CRD-a

Međunarodna tijela (Međunarodni monetarni fond, Svjetska banka, Banka za međunarodne namire, Odbor za financijsku stabilnost)

Članak 58.a CRD-a, uz iznimku razmjene podataka (npr. moduli provedbenih tehničkih standarda) za testiranja otpornosti na stres

Tijela za bonitetni nadzor u trećim zemljama

Članak 55. CRD-a

Razmjena informacija u skladu sa sporazumima (memorandumima o razumijevanju, pisanim dogovorima o koordinaciji i suradnji, sporazumima o prekograničnoj suradnji specifičnima za pojedine institucije koje su izradile skupine za upravljanje kriznim situacijama, pisanim dogovorima o sanaciji itd.) ili ad hoc sporazumima

Nacionalna tijela za tržište, osiguranje ili slična tijela u trećim zemljama

Članak 55. CRD-a i primjenjivi sporazumi (memorandumi o razumijevanju, pisani dogovori o koordinaciji i suradnji, sporazumi jo prekograničnoj suradnji specifični za pojedine institucije, pisani dogovori o sanaciji itd.) ili ad hoc sporazumi

Nadzorna tijela za SPN/FT i financijsko-obavještajne jedinice u trećim zemljama

Članak 55. CRD-a i, prema potrebi, memorandumi o razumijevanju ili drugi sporazumi o suradnji

Sanacijska tijela u trećim zemljama

Članak 55. CRD-a, članci 97. i 98. BRRD-a, u vezi s primjenjivim sporazumima

---

(1)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

(2)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.) u vezi s provedbenim uredbama EU-a.

(3)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

(5)  Uredba (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (SL L 331, 15.12.2010., str. 1.).

(6)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

(7)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

(8)  Direktiva 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o dodatnom nadzoru kreditnih institucija, društava za osiguranje i investicijskih društava u financijskom konglomeratu i o izmjeni direktiva Vijeća 73/239/EEZ, 79/267/EEZ, 92/49/EEZ, 92/96/EEZ, 93/6/EEZ i 93/22/EEZ i direktiva 98/78/EZ i 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 35, 11.2.2003., str. 1.).

(9)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU, te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

(10)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

(11)  Dostupno na mrežnim stranicama EBA-e na www.eba.europa.eu.

(12)  Dostupno na mrežnim stranicama EBA-e.

(13)  Direktiva 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu i o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (SL L 390, 31.12.2004., str. 38.).

---

Ispravci

| 31.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 20/282 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 20/282

---

Ispravak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/1 оd 20. listopada 2021. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa robe s dvojnom namjenom

(
  Službeni list Europske unije L 3 od 6. siječnja 2022
  .)

Na stranici 142., u Prilogu, točka 3B001.f mijenja se kako slijedi:

| „f. | litografska oprema kako slijedi:






  1. | oprema za poravnavanje, izlaganje i ponavljanje (izravan korak na poluvodičkoj pločici) ili oprema za skakanje i pretraživanje (pretraživač) za obradu poluvodičke pločice s pomoću fotooptičke ili metode X-zraka, koja ima bilo koju od sljedećih značajki:






  a. | valna duljina svjetlosnog izvora kraća od 193 nm; ili |
| --- | --- | --- | --- |

„f.

litografska oprema kako slijedi:

1.

oprema za poravnavanje, izlaganje i ponavljanje (izravan korak na poluvodičkoj pločici) ili oprema za skakanje i pretraživanje (pretraživač) za obradu poluvodičke pločice s pomoću fotooptičke ili metode X-zraka, koja ima bilo koju od sljedećih značajki:

a.

valna duljina svjetlosnog izvora kraća od 193 nm; ili

| b. | sposobnost proizvodnje oblika s ‚minimalnom veličinom razlučive značajke’ (MRF) od 45 nm ili manje;


  Tehnička napomena:




  ‚Minimalna veličina razlučive značajke’ (Minimum Resolvable Feature – MRF) izračunava se s pomoću sljedeće formule:







  pri čemu je faktor K = 0,35 |
| --- | --- |

b.

sposobnost proizvodnje oblika s ‚minimalnom veličinom razlučive značajke’ (MRF) od 45 nm ili manje;

Tehnička napomena:

Tehnička napomena:

‚Minimalna veličina razlučive značajke’ (Minimum Resolvable Feature – MRF) izračunava se s pomoću sljedeće formule:

‚Minimalna veličina razlučive značajke’ (Minimum Resolvable Feature – MRF) izračunava se s pomoću sljedeće formule:

Image 5

pri čemu je faktor K = 0,35

pri čemu je faktor K = 0,35

| 2. | litografska oprema za tiskanje s mogućnošću izrade detalja od 45 nm ili manjih;








  Napomena: | 3B001.f.2. uključuje:







  — | mikrokontaktne alate za tiskanje, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

litografska oprema za tiskanje s mogućnošću izrade detalja od 45 nm ili manjih;

Napomena:

Napomena:

3B001.f.2. uključuje:

—

mikrokontaktne alate za tiskanje,

mikrokontaktne alate za tiskanje,

| — | alate za vruće utiskivanje, |
| --- | --- |

—

alate za vruće utiskivanje,

alate za vruće utiskivanje,

| — | tiskarske litografske alate nanopreciznosti |
| --- | --- |

—

tiskarske litografske alate nanopreciznosti

tiskarske litografske alate nanopreciznosti

| — | „step and flash” tiskarske litografske alate (S-FIL). |
| --- | --- |

—

„step and flash” tiskarske litografske alate (S-FIL).

„step and flash” tiskarske litografske alate (S-FIL).

| 3. | oprema posebno namijenjena izradi maski koja ima sve sljedeće značajke:






  a. | odstupanje fokusiranog elektronskog snopa, ionskog snopa ili „laserskog” snopa i |
| --- | --- | --- |

3.

oprema posebno namijenjena izradi maski koja ima sve sljedeće značajke:

a.

odstupanje fokusiranog elektronskog snopa, ionskog snopa ili „laserskog” snopa i

| b. | nešto od sljedećega:






  1. | veličina točke FWHM (puna širina na polovini visine) manja od 65 nm i pozicioniranje slike manje od 17 nm (srednja vrijednost +3 sigme); ili |
| --- | --- | --- |

b.

nešto od sljedećega:

1.

veličina točke FWHM (puna širina na polovini visine) manja od 65 nm i pozicioniranje slike manje od 17 nm (srednja vrijednost +3 sigme); ili

| 2. | ne upotrebljava se; |
| --- | --- |

2.

ne upotrebljava se;

| 3. | pogreška preklapanja drugog sloja manja od 23 nm (srednja vrijednost + 3 sigme) na maski; |
| --- | --- |

3.

pogreška preklapanja drugog sloja manja od 23 nm (srednja vrijednost + 3 sigme) na maski;

| 4. | oprema namijenjena obradi uređaja s pomoću metoda izravnog zapisa, koja ima sve sljedeće značajke:






  a. | odstupanje fokusiranog elektronskog snopa i |
| --- | --- | --- |

4.

oprema namijenjena obradi uređaja s pomoću metoda izravnog zapisa, koja ima sve sljedeće značajke:

a.

odstupanje fokusiranog elektronskog snopa i

| b. | nešto od sljedećega:






  1. | najmanja veličina snopa od 15 nm ili manja; ili |
| --- | --- | --- |

b.

nešto od sljedećega:

1.

najmanja veličina snopa od 15 nm ili manja; ili

| 2. | pogreška preklapanja manja od 27 nm (srednja vrijednost + 3 sigme);”. |
| --- | --- |

2.

pogreška preklapanja manja od 27 nm (srednja vrijednost + 3 sigme);”.

---