# Europeiska unionens L 12/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 12 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången19 januari 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 12

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången19 januari 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/68 av den 27 oktober 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2019/934 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller tillåtna oenologiska metoder | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/69 av den 12 januari 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [GTS]) | 30 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/70 av den 12 januari 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (Schaf-Heumilch/Sheep’s Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja [GTS]) | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/71 av den 12 januari 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra [GTS]) | 33 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/72 av den 18 januari 2022 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina | 34 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/73 av den 18 januari 2022 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/1490 vad gäller bemyndigande för Ungern att under ytterligare en period tillämpa den särskilda åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 148 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/74 av den 17 januari 2022 om fastställande av förteckningen över Interregprogram med totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden och från vart och ett av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder och förteckningen över de belopp som överförts mellan delar inom målet Europeiskt territoriellt samarbete för perioden 2021–2027
  [delgivet med nr C(2022) 131] | 151 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/75 av den 17 januari 2022 om fastställande av förteckningen över de Interregprogramområden som ska få stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder, uppdelade efter programdel och Interregprogram inom målet Europeiskt territoriellt samarbete
  [delgivet med nr C(2022) 109] | 164 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/68 av den 27 oktober 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2019/934 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller tillåtna oenologiska metoder

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/69 av den 12 januari 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [GTS])

30

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/70 av den 12 januari 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (Schaf-Heumilch/Sheep’s Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja [GTS])

31

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/71 av den 12 januari 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra [GTS])

33

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/72 av den 18 januari 2022 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina

34

BESLUT

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/73 av den 18 januari 2022 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/1490 vad gäller bemyndigande för Ungern att under ytterligare en period tillämpa den särskilda åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

148

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/74 av den 17 januari 2022 om fastställande av förteckningen över Interregprogram med totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden och från vart och ett av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder och förteckningen över de belopp som överförts mellan delar inom målet Europeiskt territoriellt samarbete för perioden 2021–2027
  [delgivet med nr C(2022) 131]

[delgivet med nr C(2022) 131]

151

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/75 av den 17 januari 2022 om fastställande av förteckningen över de Interregprogramområden som ska få stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder, uppdelade efter programdel och Interregprogram inom målet Europeiskt territoriellt samarbete
  [delgivet med nr C(2022) 109]

[delgivet med nr C(2022) 109]

164

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 19.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/68

av den 27 oktober 2021

om ändring av delegerad förordning (EU) 2019/934 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller tillåtna oenologiska metoder

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artiklarna 75.2 och 80.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 (2) fastställs bestämmelser som kompletterar förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller vinodlingsområden där alkoholhalten får höjas, tillåtna oenologiska metoder och restriktioner som är tillämpliga på framställning och bevarande av vinprodukter, lägsta alkoholhalt för biprodukter och bortskaffande av dessa samt offentliggörande av Internationella vinorganisationens (OIV) akter. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 (2) fastställs bestämmelser som kompletterar förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller vinodlingsområden där alkoholhalten får höjas, tillåtna oenologiska metoder och restriktioner som är tillämpliga på framställning och bevarande av vinprodukter, lägsta alkoholhalt för biprodukter och bortskaffande av dessa samt offentliggörande av Internationella vinorganisationens (OIV) akter.

| (2) | I artikel 2 i delegerad förordning (EU) 2019/934 fastställs vinodlingsområden vars viner får ha en total alkoholhalt på högst 20 volymprocent. Vinerna ”Vin de pays de Franche-Comté” och ”Vin de pays du Val de Loire” som anges i den artikeln har bytt namn. Artikeln bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2 i delegerad förordning (EU) 2019/934 fastställs vinodlingsområden vars viner får ha en total alkoholhalt på högst 20 volymprocent. Vinerna ”Vin de pays de Franche-Comté” och ”Vin de pays du Val de Loire” som anges i den artikeln har bytt namn. Artikeln bör ändras i enlighet med detta.

| (3) | I del A i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 fastställs en förteckning över tillåtna oenologiska metoder och restriktioner som är tillämpliga på framställning och bevarande av de vinprodukter som omfattas av del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 och som avses i artikel 80.1 i samma förordning. I del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 fastställs tillåtna oenologiska behandlingar samt villkor och gränsvärden för deras användning. I tabell 2 i den delen fastställs tillåtna oenologiska föreningar samt villkor och gränsvärden för deras användning. Tabellerna 1 och 2 bör kompletteras för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, särskilt de resolutioner som OIV har antagit under 2019, 2020 och 2021. Dessutom bör vissa av uppgifterna i tabellerna förtydligas och göras mer enhetliga. |
| --- | --- |

(3)

I del A i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 fastställs en förteckning över tillåtna oenologiska metoder och restriktioner som är tillämpliga på framställning och bevarande av de vinprodukter som omfattas av del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 och som avses i artikel 80.1 i samma förordning. I del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 fastställs tillåtna oenologiska behandlingar samt villkor och gränsvärden för deras användning. I tabell 2 i den delen fastställs tillåtna oenologiska föreningar samt villkor och gränsvärden för deras användning. Tabellerna 1 och 2 bör kompletteras för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, särskilt de resolutioner som OIV har antagit under 2019, 2020 och 2021. Dessutom bör vissa av uppgifterna i tabellerna förtydligas och göras mer enhetliga.

| (4) | För att öka tydligheten och ge bättre information till producenter av vinprodukter som använder tillåtna oenologiska behandlingar bör ytterligare en kolumn läggas till i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. I den kolumnen bör de kategorier av vinprodukter förtecknas där en oenologisk behandling får användas vid framställningen. |
| --- | --- |

(4)

För att öka tydligheten och ge bättre information till producenter av vinprodukter som använder tillåtna oenologiska behandlingar bör ytterligare en kolumn läggas till i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. I den kolumnen bör de kategorier av vinprodukter förtecknas där en oenologisk behandling får användas vid framställningen.

| (5) | De tillåtna villkoren och gränsvärdena för användning av den oenologiska behandlingen luftning eller syresättning i del A tabell 1 punkt 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 är alltför restriktiva eftersom de endast tillåter användning av syrgas. De bör i stället hänvisa till de relevanta OIV-akterna 2.1.1 och 3.5.5 som tillåter användning av både syre och luft. |
| --- | --- |

(5)

De tillåtna villkoren och gränsvärdena för användning av den oenologiska behandlingen luftning eller syresättning i del A tabell 1 punkt 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 är alltför restriktiva eftersom de endast tillåter användning av syrgas. De bör i stället hänvisa till de relevanta OIV-akterna 2.1.1 och 3.5.5 som tillåter användning av både syre och luft.

| (6) | För fullständighetens skull bör villkoren och gränsvärdena för användning av den oenologiska behandlingen värmebehandling i del A tabell 1 punkt 2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 hänvisa till ytterligare OIV-akter som gäller värmebehandling, nämligen 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 och 3.5.10. |
| --- | --- |

(6)

För fullständighetens skull bör villkoren och gränsvärdena för användning av den oenologiska behandlingen värmebehandling i del A tabell 1 punkt 2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 hänvisa till ytterligare OIV-akter som gäller värmebehandling, nämligen 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 och 3.5.10.

| (7) | Även om kylbehandling tillåts av OIV ingår den för närvarande inte i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Med tanke på hur viktig den är inom vinframställningen bör användningen av den tillåtas på vissa villkor och en ny punkt införas i den tabellen. |
| --- | --- |

(7)

Även om kylbehandling tillåts av OIV ingår den för närvarande inte i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Med tanke på hur viktig den är inom vinframställningen bör användningen av den tillåtas på vissa villkor och en ny punkt införas i den tabellen.

| (8) | För att öka tydligheten bör det anges vilka inerta filtermaterial som är tillåtna i del A tabell 1 punkt 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 genom en hänvisning till de relevanta OIV-akterna, nämligen 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 och 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(8)

För att öka tydligheten bör det anges vilka inerta filtermaterial som är tillåtna i del A tabell 1 punkt 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 genom en hänvisning till de relevanta OIV-akterna, nämligen 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 och 3.2.2.1.

| (9) | I del A tabell 1 punkt 5 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör, av konsekvensskäl, uppgifterna om de kategorier av vinprodukter där avlägsnande av svaveldioxid genom fysikaliska processer får användas vid framställningen utgå i kolumn 2 och läggas till i den nya kolumnen 3 i den tabellen. |
| --- | --- |

(9)

I del A tabell 1 punkt 5 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör, av konsekvensskäl, uppgifterna om de kategorier av vinprodukter där avlägsnande av svaveldioxid genom fysikaliska processer får användas vid framställningen utgå i kolumn 2 och läggas till i den nya kolumnen 3 i den tabellen.

| (10) | I artikel 29 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (3) fastställs att ett antal behandlingar som ska noteras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. Det kravet nämns i vissa, men inte alla, relevanta punkter i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 och i vissa tillägg till bilaga I till den förordningen. För att förbättra konsekvensen inom delegerad förordning (EU) 2019/934 bör det hänvisas till detta krav i alla relevanta punkter i tabell 1 genom att lägga till hänvisningen när den saknas och genom att vid behov överföra den från tilläggen till bilaga I. Det gäller punkterna 6, 10, 11, 12, 16, 17 och 18 kolumn 2 i tabell 1 och tilläggen 5, 7, 8 och 10 till bilaga I. |
| --- | --- |

(10)

I artikel 29 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (3) fastställs att ett antal behandlingar som ska noteras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. Det kravet nämns i vissa, men inte alla, relevanta punkter i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 och i vissa tillägg till bilaga I till den förordningen. För att förbättra konsekvensen inom delegerad förordning (EU) 2019/934 bör det hänvisas till detta krav i alla relevanta punkter i tabell 1 genom att lägga till hänvisningen när den saknas och genom att vid behov överföra den från tilläggen till bilaga I. Det gäller punkterna 6, 10, 11, 12, 16, 17 och 18 kolumn 2 i tabell 1 och tilläggen 5, 7, 8 och 10 till bilaga I.

| (11) | I del I avsnitt B punkt 1 b och c i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 hänvisas det till möjligheten att genom partiell koncentrering öka den naturliga alkoholhalten i druvmust respektive vin. Denna oenologiska behandling ingår för närvarande inte i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Den bör därför tillåtas och en ny punkt införas i tabellen. |
| --- | --- |

(11)

I del I avsnitt B punkt 1 b och c i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 hänvisas det till möjligheten att genom partiell koncentrering öka den naturliga alkoholhalten i druvmust respektive vin. Denna oenologiska behandling ingår för närvarande inte i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Den bör därför tillåtas och en ny punkt införas i tabellen.

| (12) | Genom resolution OIV-OENO 594A-2019 infördes en ny oenologisk metod, nämligen reduktion av naturligt förekommande mikroorganismer i druvor och must genom diskontinuerliga högtrycksprocesser. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(12)

Genom resolution OIV-OENO 594A-2019 infördes en ny oenologisk metod, nämligen reduktion av naturligt förekommande mikroorganismer i druvor och must genom diskontinuerliga högtrycksprocesser. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934.

| (13) | Genom resolution OIV-OENO 594B-2020 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av must genom kontinuerliga högtrycksprocesser för att eliminera vilda mikroorganismer. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(13)

Genom resolution OIV-OENO 594B-2020 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av must genom kontinuerliga högtrycksprocesser för att eliminera vilda mikroorganismer. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934.

| (14) | Genom resolution OIV-OENO 616-2019 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av krossade druvor med ultraljud för ökad extraktion av komponenterna i dem. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(14)

Genom resolution OIV-OENO 616-2019 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av krossade druvor med ultraljud för ökad extraktion av komponenterna i dem. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934.

| (15) | Genom resolution OIV-OENO 634-2020 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av druvor med pulserande elektriska fält för att underlätta och öka extraktionen av värdefulla ämnen. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(15)

Genom resolution OIV-OENO 634-2020 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av druvor med pulserande elektriska fält för att underlätta och öka extraktionen av värdefulla ämnen. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934.

| (16) | Genom resolutionerna OIV-OENO 614A-2020 och 614B-2020 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av must respektive vin med absorberande styren-divinylbensengranulat för att minska eller avlägsna organoleptiska avvikelser som betecknas som ”möglig jordsmak”. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(16)

Genom resolutionerna OIV-OENO 614A-2020 och 614B-2020 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av must respektive vin med absorberande styren-divinylbensengranulat för att minska eller avlägsna organoleptiska avvikelser som betecknas som ”möglig jordsmak”. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934.

| (17) | Kalciumtartrat har av misstag införts i avsnittet om surhetsreglerande medel i del A tabell 2 punkt 1.7 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. I OIV-akt 3.3.12 hänvisas det endast till ämnet som en stabilisator. Den punkten bör därför utgå från tabellen. |
| --- | --- |

(17)

Kalciumtartrat har av misstag införts i avsnittet om surhetsreglerande medel i del A tabell 2 punkt 1.7 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. I OIV-akt 3.3.12 hänvisas det endast till ämnet som en stabilisator. Den punkten bör därför utgå från tabellen.

| (18) | Citronsyra har införts i avsnittet om stabilisatorer i del A tabell 2 punkt 6.3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Jäst för vinframställning och mjölksyrabakterier har införts i avsnittet om jäsmedel i punkt 9.1 respektive 9.2 i den tabellen. Vid sidan av dessa oenologiska föreningars stabiliserande egenskaper och jäsegenskaper kan de också ändra syran i vinet och vinets smak, enligt vad som anges i relevanta akter i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Nya punkter för citronsyra, jäst för vinframställning och mjölksyrabakterier bör därför införas i avsnittet om surhetsreglerande medel i den tabellen. |
| --- | --- |

(18)

Citronsyra har införts i avsnittet om stabilisatorer i del A tabell 2 punkt 6.3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Jäst för vinframställning och mjölksyrabakterier har införts i avsnittet om jäsmedel i punkt 9.1 respektive 9.2 i den tabellen. Vid sidan av dessa oenologiska föreningars stabiliserande egenskaper och jäsegenskaper kan de också ändra syran i vinet och vinets smak, enligt vad som anges i relevanta akter i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Nya punkter för citronsyra, jäst för vinframställning och mjölksyrabakterier bör därför införas i avsnittet om surhetsreglerande medel i den tabellen.

| (19) | Erfarenheten har visat att ett antal kategorier av vinprodukter som nämns i del A tabell 2 kolumn 8 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 saknas eller är felaktiga för vissa oenologiska föreningar. Det gäller punkterna 2.1–2.4, 4.1–4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2–7.8 och 9.2. Kolumn 8 för dessa punkter bör därför ändras. |
| --- | --- |

(19)

Erfarenheten har visat att ett antal kategorier av vinprodukter som nämns i del A tabell 2 kolumn 8 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 saknas eller är felaktiga för vissa oenologiska föreningar. Det gäller punkterna 2.1–2.4, 4.1–4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2–7.8 och 9.2. Kolumn 8 för dessa punkter bör därför ändras.

| (20) | Svaveldioxid, kaliumbisulfit och kaliumpyrosulfit i del A tabell 2 punkterna 2.1, 2.2 och 2.3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 är liknande föreningar som omfattas av samma OIV-akter. Samma OIV-akter bör därför nämnas i kolumn 3 i den tabellen och samma kategorier av vinprodukter i kolumn 8 i samma tabell för dessa tre föreningar. |
| --- | --- |

(20)

Svaveldioxid, kaliumbisulfit och kaliumpyrosulfit i del A tabell 2 punkterna 2.1, 2.2 och 2.3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 är liknande föreningar som omfattas av samma OIV-akter. Samma OIV-akter bör därför nämnas i kolumn 3 i den tabellen och samma kategorier av vinprodukter i kolumn 8 i samma tabell för dessa tre föreningar.

| (21) | Kol för oenologiskt bruk enligt del A tabell 2 punkt 3.1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 och selektiva vegetabiliska fibrer enligt punkt 3.2 i den tabellen används snarare för sina absorberande än för sina komplexbildande egenskaper. För att öka tydligheten bör namnet på avsnitt 3 i den tabellen till vilket dessa föreningar hör ändras från ”Komplexbildare” till ”Adsorbenter”. |
| --- | --- |

(21)

Kol för oenologiskt bruk enligt del A tabell 2 punkt 3.1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 och selektiva vegetabiliska fibrer enligt punkt 3.2 i den tabellen används snarare för sina absorberande än för sina komplexbildande egenskaper. För att öka tydligheten bör namnet på avsnitt 3 i den tabellen till vilket dessa föreningar hör ändras från ”Komplexbildare” till ”Adsorbenter”.

| (22) | Genom resolution OIV-OENO 633-2019 ändrades målen och föreskrifterna i OIV-akt 2.3.2 om jäsningsaktivatorer. Del A tabell 2 punkterna 4.1, 4.6 och 4.8 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(22)

Genom resolution OIV-OENO 633-2019 ändrades målen och föreskrifterna i OIV-akt 2.3.2 om jäsningsaktivatorer. Del A tabell 2 punkterna 4.1, 4.6 och 4.8 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (23) | I kommissionens förordning (EG) nr 606/2009 (4) fastställdes villkor för användning av tiaminhydroklorid genom att ange att upp till ett gränsvärde på 0,6 mg/l (uttryckt i tiamin) får användas per behandling. I delegerad förordning (EU) 2019/934, som upphäver förordning (EG) nr 606/2009, finns detta krav kvar. Den uttryckliga hänvisningen till den kvantitativa begränsningen för användning av tiamin ströks emellertid eftersom det ansågs att den informationen redan ingår i OIV-akterna 2.3.3 och 4.1.7 som nämns i del A tabell 2 punkt 4.5 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Under det första genomförandeåret av delegerad förordning (EU) 2019/934 stod det emellertid klart att en jämförande läsning av två OIV-akter kan leda till förvirring vad gäller det gränsvärde som tillåts för tiamin. Eftersom en uttrycklig sifferhänvisning saknas kan de separata hänvisningarna i akt 2.3.3 (där 0,6 mg/l anses vara en tillräcklig dos för must) och i akt 4.1.7 (där 0,6 mg/l tillåts för mousserande vin) förstås som ett kombinerat gränsvärde på 1,2 mg/l. För att undvika eventuella feltolkningar av villkoren för användning av tiamin bör gränsvärdet 0,6 mg/l anges i del A tabell 2 punkt 4.5 kolumn 7 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934, i likhet med vad som angavs för den föreningen i förordning (EG) nr 606/2009. |
| --- | --- |

(23)

I kommissionens förordning (EG) nr 606/2009 (4) fastställdes villkor för användning av tiaminhydroklorid genom att ange att upp till ett gränsvärde på 0,6 mg/l (uttryckt i tiamin) får användas per behandling. I delegerad förordning (EU) 2019/934, som upphäver förordning (EG) nr 606/2009, finns detta krav kvar. Den uttryckliga hänvisningen till den kvantitativa begränsningen för användning av tiamin ströks emellertid eftersom det ansågs att den informationen redan ingår i OIV-akterna 2.3.3 och 4.1.7 som nämns i del A tabell 2 punkt 4.5 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Under det första genomförandeåret av delegerad förordning (EU) 2019/934 stod det emellertid klart att en jämförande läsning av två OIV-akter kan leda till förvirring vad gäller det gränsvärde som tillåts för tiamin. Eftersom en uttrycklig sifferhänvisning saknas kan de separata hänvisningarna i akt 2.3.3 (där 0,6 mg/l anses vara en tillräcklig dos för must) och i akt 4.1.7 (där 0,6 mg/l tillåts för mousserande vin) förstås som ett kombinerat gränsvärde på 1,2 mg/l. För att undvika eventuella feltolkningar av villkoren för användning av tiamin bör gränsvärdet 0,6 mg/l anges i del A tabell 2 punkt 4.5 kolumn 7 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934, i likhet med vad som angavs för den föreningen i förordning (EG) nr 606/2009.

| (24) | Sedan den 1 juni 2013 är bentonit inte längre tillåtet som livsmedelstillsats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (5). Dess E-nummer bör därför utgå i del A tabell 2 punkt 5.9 kolumn 2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(24)

Sedan den 1 juni 2013 är bentonit inte längre tillåtet som livsmedelstillsats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (5). Dess E-nummer bör därför utgå i del A tabell 2 punkt 5.9 kolumn 2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934.

| (25) | Genom resolution OIV-OENO 612-2019 ersattes OIV-akt 2.1.7 om tillsättning av tanniner i must. Del A tabell 2 punkterna 5.12 och 6.4 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(25)

Genom resolution OIV-OENO 612-2019 ersattes OIV-akt 2.1.7 om tillsättning av tanniner i must. Del A tabell 2 punkterna 5.12 och 6.4 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (26) | Genom resolution OIV-OENO 613-2019 ersattes OIV-akt 3.2.6 om tillsättning av tanniner i vin. Del A tabell 2 punkterna 5.12 och 6.4 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(26)

Genom resolution OIV-OENO 613-2019 ersattes OIV-akt 3.2.6 om tillsättning av tanniner i vin. Del A tabell 2 punkterna 5.12 och 6.4 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (27) | Genom förordning (EG) nr 606/2009 begränsades användningen av kitosan vid vinframställning till föreningar som enbart härrör från Aspergillus niger. Denna begränsning har bevarats i del A tabell 2 punkterna 5.13 och 10.3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. I unionsförteckningen över nya livsmedel i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (6) godkänns emellertid kitosanextrakt från svamp (Agaricus bisporus eller Aspergillus niger). Hänvisningarna i punkterna 5.13 och 10.3 i den tabellen bör därför anpassas till motsvarande bestämmelse i tabell 1 i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470. I kolumn 1 i dessa punkter bör det sålunda anges att kitosan också får härröra från Agaricus bisporus. |
| --- | --- |

(27)

Genom förordning (EG) nr 606/2009 begränsades användningen av kitosan vid vinframställning till föreningar som enbart härrör från Aspergillus niger. Denna begränsning har bevarats i del A tabell 2 punkterna 5.13 och 10.3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. I unionsförteckningen över nya livsmedel i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (6) godkänns emellertid kitosanextrakt från svamp (Agaricus bisporus eller Aspergillus niger). Hänvisningarna i punkterna 5.13 och 10.3 i den tabellen bör därför anpassas till motsvarande bestämmelse i tabell 1 i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470. I kolumn 1 i dessa punkter bör det sålunda anges att kitosan också får härröra från Agaricus bisporus.

| (28) | Tetrahydratformen av kalciumtartrat som anges i del A tabell 2 punkt 6.2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 används som processhjälpmedel inom unionens vinsektor. Kalciumtartrat förekommer emellertid också i en dihydratform som, även om den sällan används i livsmedel, är tillåten som livsmedelstillsats E 354 enligt förordning (EG) nr 1333/2008 och utgör ett ämne som skiljer sig från tetrahydratformen. För fullständighetens skull är en hänvisning till E 354 för närvarande också införd i del A tabell 2 punkt 6.2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Under det första genomförandeåret av delegerad förordning (EU) 2019/934 stod det emellertid klart att dihydratformen av kalciumtartrat inte används vid vinframställning. Dessutom rapporterar medlemsstaterna och industrin att den enda form av kalciumtartrat som i praktiken finns tillgänglig på marknaden är tetrahydratformen. För att förtydliga användningen och undvika sammanblandning av de två formerna av kalciumtartrat bör hänvisningen till livsmedelstillsats E 354 i del A tabell 2 punkt 6.2 kolumn 2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 därför utgå. |
| --- | --- |

(28)

Tetrahydratformen av kalciumtartrat som anges i del A tabell 2 punkt 6.2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 används som processhjälpmedel inom unionens vinsektor. Kalciumtartrat förekommer emellertid också i en dihydratform som, även om den sällan används i livsmedel, är tillåten som livsmedelstillsats E 354 enligt förordning (EG) nr 1333/2008 och utgör ett ämne som skiljer sig från tetrahydratformen. För fullständighetens skull är en hänvisning till E 354 för närvarande också införd i del A tabell 2 punkt 6.2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Under det första genomförandeåret av delegerad förordning (EU) 2019/934 stod det emellertid klart att dihydratformen av kalciumtartrat inte används vid vinframställning. Dessutom rapporterar medlemsstaterna och industrin att den enda form av kalciumtartrat som i praktiken finns tillgänglig på marknaden är tetrahydratformen. För att förtydliga användningen och undvika sammanblandning av de två formerna av kalciumtartrat bör hänvisningen till livsmedelstillsats E 354 i del A tabell 2 punkt 6.2 kolumn 2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 därför utgå.

| (29) | OIV-akt 3.3.10 handlar om behandling av vin med kaliumferrocyanid. Denna akt nämns inte i del A tabell 2 punkt 6.5 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934, även om den är mycket relevant i sammanhanget. En hänvisning till akten bör därför läggas till. |
| --- | --- |

(29)

OIV-akt 3.3.10 handlar om behandling av vin med kaliumferrocyanid. Denna akt nämns inte i del A tabell 2 punkt 6.5 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934, även om den är mycket relevant i sammanhanget. En hänvisning till akten bör därför läggas till.

| (30) | Genom resolutionerna OIV-OENO 586-2019 och OIV-OENO 659-2020 ändrades föreskrifterna i OIV-akt 3.3.14 vad gäller behandling med cellulosagummi (karboximetylcellulosa). Del A tabell 2 punkt 6.11 kolumnerna 3 och 8 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(30)

Genom resolutionerna OIV-OENO 586-2019 och OIV-OENO 659-2020 ändrades föreskrifterna i OIV-akt 3.3.14 vad gäller behandling med cellulosagummi (karboximetylcellulosa). Del A tabell 2 punkt 6.11 kolumnerna 3 och 8 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör ändras i enlighet med detta.

| (31) | Hänvisningen till akt COEI-1-POTASP i OIV:s internationella oenologiska kodex i del A tabell 2 punkt 6.13 kolumn 4 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 är inte korrekt. Den bör ersättas med en hänvisning till akt COEI-1-POTPOL. |
| --- | --- |

(31)

Hänvisningen till akt COEI-1-POTASP i OIV:s internationella oenologiska kodex i del A tabell 2 punkt 6.13 kolumn 4 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 är inte korrekt. Den bör ersättas med en hänvisning till akt COEI-1-POTPOL.

| (32) | Genom resolution OIV-OENO 581A-2021 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av vin med fumarsyra för att hämma malolaktisk jäsning. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(32)

Genom resolution OIV-OENO 581A-2021 infördes en ny oenologisk metod, nämligen behandling av vin med fumarsyra för att hämma malolaktisk jäsning. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934.

| (33) | Enligt akt COEI-1-PRENZY i OIV:s internationella oenologiska kodex innehåller enzympreparat många enzymatiska aktiviteter, och vid sidan av de huvudsakliga enzymatiska aktiviteterna tolereras sekundära aktiviteter endast om de har fastställts inom ramen för de tekniska begränsningarna för tillverkning av enzympreparat. Denna åtskillnad mellan huvudsaklig och sekundär aktivitet anges inte i delegerad förordning (EU) 2019/934. Den bör därför införas i del A tabell 2 i bilaga I till den delegerade förordningen och en hänvisning göras till akt COEI-1-PRENZY i punkterna 7.1–7.11 kolumn 4. |
| --- | --- |

(33)

Enligt akt COEI-1-PRENZY i OIV:s internationella oenologiska kodex innehåller enzympreparat många enzymatiska aktiviteter, och vid sidan av de huvudsakliga enzymatiska aktiviteterna tolereras sekundära aktiviteter endast om de har fastställts inom ramen för de tekniska begränsningarna för tillverkning av enzympreparat. Denna åtskillnad mellan huvudsaklig och sekundär aktivitet anges inte i delegerad förordning (EU) 2019/934. Den bör därför införas i del A tabell 2 i bilaga I till den delegerade förordningen och en hänvisning göras till akt COEI-1-PRENZY i punkterna 7.1–7.11 kolumn 4.

| (34) | Genom resolution OIV-OENO 682-2021 uppdaterades akterna 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 och 3.2.11 i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Referensåret för dessa akter enligt del A tabell 2 avsnitt 7 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(34)

Genom resolution OIV-OENO 682-2021 uppdaterades akterna 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 och 3.2.11 i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Referensåret för dessa akter enligt del A tabell 2 avsnitt 7 kolumn 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras.

| (35) | I OIV:s regelsamling över oenologiska metoder förtecknas ett antal olika enzymer. Alla ingår inte i del A tabell 2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. För att ge vinproducenter ett så brett utbud av enzymer som möjligt så att de kan förbättra sina viner bör förteckningen över tillåtna enzymer i den tabellen harmoniseras med förteckningen över godkända enzymer i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Nya punkter för enzymerna arabinanas, betaglukanas (β1-3, β1-6) och glukosidas bör därför införas i avsnitt 7 ”Enzymer” i den tabellen. Dessutom bör akten COEI-1-GLYCOS i OIV:s internationella oenologiska kodex utgå från punkt 7.8 kolumn 4 i den tabellen och flyttas till den nya punkten 7.11 kolumn 4 eftersom den hänvisar till enzymet med nummer EC 3.2.1.21. |
| --- | --- |

(35)

I OIV:s regelsamling över oenologiska metoder förtecknas ett antal olika enzymer. Alla ingår inte i del A tabell 2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. För att ge vinproducenter ett så brett utbud av enzymer som möjligt så att de kan förbättra sina viner bör förteckningen över tillåtna enzymer i den tabellen harmoniseras med förteckningen över godkända enzymer i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Nya punkter för enzymerna arabinanas, betaglukanas (β1-3, β1-6) och glukosidas bör därför införas i avsnitt 7 ”Enzymer” i den tabellen. Dessutom bör akten COEI-1-GLYCOS i OIV:s internationella oenologiska kodex utgå från punkt 7.8 kolumn 4 i den tabellen och flyttas till den nya punkten 7.11 kolumn 4 eftersom den hänvisar till enzymet med nummer EC 3.2.1.21.

| (36) | Genom resolutionerna OIV-OENO 541A-2021 och 541B-2021 infördes en ny oenologisk metod, nämligen användningen av aspergillopepsin I för att avlägsna hassformande proteiner i druvmust respektive vin. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(36)

Genom resolutionerna OIV-OENO 541A-2021 och 541B-2021 infördes en ny oenologisk metod, nämligen användningen av aspergillopepsin I för att avlägsna hassformande proteiner i druvmust respektive vin. En ny punkt bör därför införas i del A tabell 1 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934.

| (37) | Akten COEI-1-LESEAC i OIV:s internationella oenologiska kodex har ersatts av akterna COEI-1-SACCHA och COEI-1-NOSACC. Hänvisningen till akten COEI-1-LESEAC i del A tabell 2 punkt 9.1 kolumn 4 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför utgå och ersättas med en hänvisning till akterna COEI-1-SACCHA och COEI-1-NOSACC. |
| --- | --- |

(37)

Akten COEI-1-LESEAC i OIV:s internationella oenologiska kodex har ersatts av akterna COEI-1-SACCHA och COEI-1-NOSACC. Hänvisningen till akten COEI-1-LESEAC i del A tabell 2 punkt 9.1 kolumn 4 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför utgå och ersättas med en hänvisning till akterna COEI-1-SACCHA och COEI-1-NOSACC.

| (38) | Resolution OIV-OENO 611-2019 kompletterade OIV-akt 2.1.3.2.3.2 om avsyrning med mjölksyrabakterier. Denna akt är relevant för del A tabell 2 punkt 9.2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 och bör därför läggas till i kolumn 3. |
| --- | --- |

(38)

Resolution OIV-OENO 611-2019 kompletterade OIV-akt 2.1.3.2.3.2 om avsyrning med mjölksyrabakterier. Denna akt är relevant för del A tabell 2 punkt 9.2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 och bör därför läggas till i kolumn 3.

| (39) | Enligt punkt 1 i tillägg 1 till bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 är användning av vinsyra för avsyrning för närvarande endast tillåten för produkter som härrör från druvsorterna elbling och weißer riesling och kommer från druvor som skördats i något av följande vinodlingsområden i den norra delen av vinodlingszon A: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz och Moselle luxembourgeoise. Tyskland har informerat kommissionen att odling av druvsorterna elbling och weißer riesling nu är tillåten i andra vinodlingsområden än vinodlingszon A i Tyskland. Förteckningen över de regioner som avses i det stycket bör därför ändras så att den omfattar alla områden i vinodlingszon A i Tyskland. |
| --- | --- |

(39)

Enligt punkt 1 i tillägg 1 till bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 är användning av vinsyra för avsyrning för närvarande endast tillåten för produkter som härrör från druvsorterna elbling och weißer riesling och kommer från druvor som skördats i något av följande vinodlingsområden i den norra delen av vinodlingszon A: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz och Moselle luxembourgeoise. Tyskland har informerat kommissionen att odling av druvsorterna elbling och weißer riesling nu är tillåten i andra vinodlingsområden än vinodlingszon A i Tyskland. Förteckningen över de regioner som avses i det stycket bör därför ändras så att den omfattar alla områden i vinodlingszon A i Tyskland.

| (40) | Högsta tillåtna halt av svaveldioxid i vin fastställs i del B i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Namnena på vinerna ”Côteaux de l’Ardèche”, ”Lot”, ”Corrèze”, ”Oc”, ”Thau” och ”Allobrogie” i punkt A.2 c fjortonde strecksatsen i den delen har ändrats. Dessutom har Slovenien begärt att vinet vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” ska införas i förteckningen över viner för vilka den högsta svaveldioxidhalten får vara 400 mg/l. Detta vin har en mycket hög restsockerhalt och därför krävs en högre svaveldioxidhalt för att säkerställa att vinet bevaras. Del B i bilaga I bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(40)

Högsta tillåtna halt av svaveldioxid i vin fastställs i del B i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934. Namnena på vinerna ”Côteaux de l’Ardèche”, ”Lot”, ”Corrèze”, ”Oc”, ”Thau” och ”Allobrogie” i punkt A.2 c fjortonde strecksatsen i den delen har ändrats. Dessutom har Slovenien begärt att vinet vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” ska införas i förteckningen över viner för vilka den högsta svaveldioxidhalten får vara 400 mg/l. Detta vin har en mycket hög restsockerhalt och därför krävs en högre svaveldioxidhalt för att säkerställa att vinet bevaras. Del B i bilaga I bör ändras i enlighet med detta.

| (41) | Spanien har begärt att bestämmelserna om spanska likörviner i bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/934 ska ändras för att säkerställa förenlighet med definitionen av likörviner i del II punkt 3 i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 och med produktspecifikationerna för vinerna med de skyddade ursprungsbeteckningarna ”Condado de Huelva” och ”Lebrija”. På begäran av sina vinproducenter har Spanien också begärt att druvsorterna garnacha roja och mazuela ska läggas till i förteckningen över druvsorter i tillägg 3 till bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/934. Relevanta avsnitt och tillägg till bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(41)

Spanien har begärt att bestämmelserna om spanska likörviner i bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/934 ska ändras för att säkerställa förenlighet med definitionen av likörviner i del II punkt 3 i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 och med produktspecifikationerna för vinerna med de skyddade ursprungsbeteckningarna ”Condado de Huelva” och ”Lebrija”. På begäran av sina vinproducenter har Spanien också begärt att druvsorterna garnacha roja och mazuela ska läggas till i förteckningen över druvsorter i tillägg 3 till bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/934. Relevanta avsnitt och tillägg till bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras.

| (42) | I del B i tillägg 1 till bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/934 förtecknas likörviner med skyddad ursprungsbeteckning vars framställning innebär tillsats av sådana produkter som avses i del II punkt 3 f i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013. Till följd av ändringar av produktspecifikationerna för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Κουμανδαρία (Commandaria)” har Cypern begärt att vinet ska införas i del B punkterna 5 och 6 i tillägg 1 till bilaga III till den delegerade förordningen. Dessa punkter bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(42)

I del B i tillägg 1 till bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/934 förtecknas likörviner med skyddad ursprungsbeteckning vars framställning innebär tillsats av sådana produkter som avses i del II punkt 3 f i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013. Till följd av ändringar av produktspecifikationerna för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Κουμανδαρία (Commandaria)” har Cypern begärt att vinet ska införas i del B punkterna 5 och 6 i tillägg 1 till bilaga III till den delegerade förordningen. Dessa punkter bör ändras i enlighet med detta.

| (43) | Delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(43)

Delegerad förordning (EU) 2019/934 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerad förordning (EU) 2019/934

Delegerad förordning (EU) 2019/934 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 2
  Vinodlingsområden vars viner får ha en total alkoholhalt på högst 20 volymprocent
  De vinodlingsområden som avses i del II punkt 1 andra stycket c första strecksatsen i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 ska vara zonerna C I, C II och C III, som anges i tillägg I till samma bilaga, och de områden i zon B där vita viner med följande skyddade geografiska beteckningar får framställas: ’Franche-Comté’ och ’Val de Loire’.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Vinodlingsområden vars viner får ha en total alkoholhalt på högst 20 volymprocent

De vinodlingsområden som avses i del II punkt 1 andra stycket c första strecksatsen i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 ska vara zonerna C I, C II och C III, som anges i tillägg I till samma bilaga, och de områden i zon B där vita viner med följande skyddade geografiska beteckningar får framställas: ’Franche-Comté’ och ’Val de Loire’.”

| 2. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning.

| 3. | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 av den 12 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller vinodlingsområden där alkoholhalten får höjas, tillåtna oenologiska metoder och restriktioner som är tillämpliga på framställning och bevarande av vinprodukter, lägsta alkoholhalt för biprodukter och bortskaffande av dessa samt offentliggörande av OIV-akter (EUT L 149, 7.6.2019, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 av den 11 december 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, vinodlingsregistret, följedokument och certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer, anmälningar och offentliggörande av anmäld information, komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller och sanktioner, ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 555/2008, (EG) nr 606/2009 och (EG) nr 607/2009 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/560 (EUT L 58, 28.2.2018, s. 1).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 606/2009 av den 10 juli 2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 beträffande kategorier av vinprodukter, oenologiska metoder och restriktioner som ska tillämpas på dessa (EUT L 193, 24.7.2009, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 av den 20 december 2017 om upprättande av en unionsförteckning över nya livsmedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 om nya livsmedel (EUT L 351, 30.12.2017, s. 72).

6

---

BILAGA I

Bilaga I till delegerad förordning (EU) 2019/934 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Del A ska ändras på följande sätt:






  a) | Tabellerna 1 och 2 ska ersättas med följande:
  ”Tabell 1

  Tillåtna oenologiska behandlingar som avses i artikel 3.1 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Oenologisk behandling | Villkor och gränsvärden för användning  (1) | Kategorier av vinprodukter (4) |
| 1 | Luftning eller syresättning | Omfattas av villkoren i akterna 2.1.1 (2016) och 3.5.5 (2016) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 2 | Värmebehandling | Omfattas av villkoren i akterna 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) och 3.5.10 (1982) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 2a | Kylbehandling | Omfattas av villkoren i del I avsnitt B punkt 1 c i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och akterna 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) och 3.5.11.1 (2001) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 3 | Centrifugering och filtrering med eller utan inert filtermaterial | Inert filtermaterial är de som avses i akterna 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) och 3.2.2.1 (1990) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Användning av dem får inte lämna kvar oönskade rester i den behandlade produkten. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 4 | Skapande av en inert atmosfär | Endast för att behandla produkten utan påverkan av luften. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5 | Avlägsnande av svaveldioxid genom fysikaliska processer | | Färska druvor, 2, 10, 11, 12, 13 och 14 |
| 6 | Jonbytarhartser | Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 3 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | Druvmust avsedd för framställning av rektifierad koncentrerad druvmust. |
| 7 | Genomströmning | Endast med argon eller kvävgas. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 8 | Flotation | Endast med kvävgas eller koldioxid eller genom luftning. Omfattas av villkoren i akt 2.1.14 (1999). | 10, 11 och 12 |
| 9 | Paraffinplattor som är impregnerade med allylisotiocyanat | Endast för att skapa en steril atmosfär. I Italien endast tillåtet förutsatt att det är förenligt med nationell lagstiftning och i behållare med en volym på mer än 20 liter. Användningen av allylisotiocyanat omfattas av villkoren och gränserna i tabell 2 om tillåtna oenologiska föreningar. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 10 | Elektrodialysbehandling | Endast för att säkerställa stabilisering av vinsyran i vinet. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 5 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 11 | Bitar av ek | Vid framställning och lagring av vin, inbegripet vid jäsning av färska druvor och druvmust. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 7 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 12 | Korrigering av alkoholhalten i viner | Korrigering görs endast i fråga om vin. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 8 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 13 | Katjonbytare för stabilisering av vinsyran | Omfattas av villkoren som fastställs i akt 3.3.3 (2011) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Behandlingen ska överensstämma med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004  (2) och med nationella bestämmelser om tillämpning av denna. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 14 | Elektromembranbehandling | Endast för syrning och avsyrning. Omfattas av de villkor och gränsvärden som fastställs i del I avsnitten C och D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 11 i den här förordningen. Behandlingen ska överensstämma med förordning (EG) nr 1935/2004 och kommissionens förordning (EU) nr 10/2011  (3) samt med nationella bestämmelser om tillämpning av dessa. Omfattas av villkoren i akterna 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) och 3.1.2.4 (2012) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 15 | Katjonbytare för syrning | Omfattas av de villkor och gränsvärden som fastställs i del I avsnitten C och D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 11 i den här förordningen. Behandlingen ska överensstämma med förordning (EG) nr 1935/2004 och med nationella bestämmelser om tillämpning av denna. Omfattas av villkoren i akterna 2.1.3.1.4 (2012) och 3.1.1.5 (2012) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 16 | Kombinerad membranprocess | Endast för reducering av sockerhalten i must. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 9 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | (10) |
| 17 | Membran | Endast för hantering av upplöst gas i vin. Tillsats av koldioxid i de produkter som definieras i punkterna 4, 5, 6 och 8 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 är förbjuden. Behandlingen ska överensstämma med förordning (EG) nr 1935/2004 och förordning (EU) nr 10/2011 samt med nationella bestämmelser om tillämpning av dessa. Omfattas av villkoren i akt 3.5.17 (2013) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 18 | Membranteknik i kombination med aktivt kol | Endast för att minska överskott av 4-etylfenol och 4-etylguajakol i vin. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 10 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 19 | Filterplattor innehållande zeoliten Y-faujasit | Endast för att adsorbera haloanisoler. Omfattas av villkoren som fastställs i akt 3.2.15 (2016) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 20 | Partiell koncentrering | För druvmust: omfattas av villkoren som fastställs i del I avsnitt B punkt 1 b i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och akterna 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) och 2.1.12.4 (1998) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.
  För vin: omfattas av villkoren som fastställs i del I avsnitt B punkt 1 c i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och akterna 3.5.11 (2001) och 3.5.11.1 (2001) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.
  Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 och 16 |
| 21 | Behandling genom diskontinuerliga högtrycksprocesser | Omfattas av villkoren som fastställs i akterna 1.18 (2019) och 2.1.26 (2019) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. | Färska druvor, 10, 11 och 12 |
| 22 | Behandling genom kontinuerliga högtrycksprocesser | Omfattas av villkoren som fastställs i akt 2.2.10 (2020) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. | 10, 11 och 12 |
| 23 | Behandling av krossade druvor med ultraljud för ökad extraktion av föreningarna i dem | Omfattas av villkoren som fastställs i akt 1.17 (2019) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. | Färska druvor |
| 24 | Behandling av druvor med pulserande elektriska fält | Omfattas av villkoren som fastställs i akt 2.1.27 (2020) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. | Färska druvor |
| 25 | Behandling av must och vin med adsorberande styren-divinylbensengranulat | Omfattas av villkoren som fastställs i akterna 2.2.11 (2020) och 3.4.22 (2020) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |

(1)

Del A ska ändras på följande sätt:

a)

Tabellerna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”Tabell 1

Tillåtna oenologiska behandlingar som avses i artikel 3.1

1

2

3

Oenologisk behandling

Villkor och gränsvärden för användning  (1)

Kategorier av vinprodukter (4)

1

Luftning eller syresättning

Omfattas av villkoren i akterna 2.1.1 (2016) och 3.5.5 (2016) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

2

Värmebehandling

Omfattas av villkoren i akterna 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) och 3.5.10 (1982) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

2a

Kylbehandling

Omfattas av villkoren i del I avsnitt B punkt 1 c i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och akterna 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) och 3.5.11.1 (2001) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

3

Centrifugering och filtrering med eller utan inert filtermaterial

Inert filtermaterial är de som avses i akterna 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) och 3.2.2.1 (1990) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Användning av dem får inte lämna kvar oönskade rester i den behandlade produkten.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

4

Skapande av en inert atmosfär

Endast för att behandla produkten utan påverkan av luften.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5

Avlägsnande av svaveldioxid genom fysikaliska processer

Färska druvor, 2, 10, 11, 12, 13 och 14

6

Jonbytarhartser

Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 3 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Druvmust avsedd för framställning av rektifierad koncentrerad druvmust.

7

Genomströmning

Endast med argon eller kvävgas.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

8

Flotation

Endast med kvävgas eller koldioxid eller genom luftning. Omfattas av villkoren i akt 2.1.14 (1999).

10, 11 och 12

9

Paraffinplattor som är impregnerade med allylisotiocyanat

Endast för att skapa en steril atmosfär. I Italien endast tillåtet förutsatt att det är förenligt med nationell lagstiftning och i behållare med en volym på mer än 20 liter. Användningen av allylisotiocyanat omfattas av villkoren och gränserna i tabell 2 om tillåtna oenologiska föreningar.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

10

Elektrodialysbehandling

Endast för att säkerställa stabilisering av vinsyran i vinet. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 5 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

11

Bitar av ek

Vid framställning och lagring av vin, inbegripet vid jäsning av färska druvor och druvmust. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 7 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

12

Korrigering av alkoholhalten i viner

Korrigering görs endast i fråga om vin. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 8 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

13

Katjonbytare för stabilisering av vinsyran

Omfattas av villkoren som fastställs i akt 3.3.3 (2011) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Behandlingen ska överensstämma med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004  (2) och med nationella bestämmelser om tillämpning av denna. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

14

Elektromembranbehandling

Endast för syrning och avsyrning. Omfattas av de villkor och gränsvärden som fastställs i del I avsnitten C och D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 11 i den här förordningen. Behandlingen ska överensstämma med förordning (EG) nr 1935/2004 och kommissionens förordning (EU) nr 10/2011  (3) samt med nationella bestämmelser om tillämpning av dessa. Omfattas av villkoren i akterna 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) och 3.1.2.4 (2012) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

15

Katjonbytare för syrning

Omfattas av de villkor och gränsvärden som fastställs i del I avsnitten C och D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 11 i den här förordningen. Behandlingen ska överensstämma med förordning (EG) nr 1935/2004 och med nationella bestämmelser om tillämpning av denna. Omfattas av villkoren i akterna 2.1.3.1.4 (2012) och 3.1.1.5 (2012) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

16

Kombinerad membranprocess

Endast för reducering av sockerhalten i must. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 9 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

(10)

17

Membran

Endast för hantering av upplöst gas i vin. Tillsats av koldioxid i de produkter som definieras i punkterna 4, 5, 6 och 8 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 är förbjuden. Behandlingen ska överensstämma med förordning (EG) nr 1935/2004 och förordning (EU) nr 10/2011 samt med nationella bestämmelser om tillämpning av dessa. Omfattas av villkoren i akt 3.5.17 (2013) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

18

Membranteknik i kombination med aktivt kol

Endast för att minska överskott av 4-etylfenol och 4-etylguajakol i vin. Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 10 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

19

Filterplattor innehållande zeoliten Y-faujasit

Endast för att adsorbera haloanisoler. Omfattas av villkoren som fastställs i akt 3.2.15 (2016) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

20

Partiell koncentrering

För druvmust: omfattas av villkoren som fastställs i del I avsnitt B punkt 1 b i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och akterna 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) och 2.1.12.4 (1998) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

För vin: omfattas av villkoren som fastställs i del I avsnitt B punkt 1 c i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och akterna 3.5.11 (2001) och 3.5.11.1 (2001) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 och 16

21

Behandling genom diskontinuerliga högtrycksprocesser

Omfattas av villkoren som fastställs i akterna 1.18 (2019) och 2.1.26 (2019) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

Färska druvor, 10, 11 och 12

22

Behandling genom kontinuerliga högtrycksprocesser

Omfattas av villkoren som fastställs i akt 2.2.10 (2020) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

10, 11 och 12

23

Behandling av krossade druvor med ultraljud för ökad extraktion av föreningarna i dem

Omfattas av villkoren som fastställs i akt 1.17 (2019) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

Färska druvor

24

Behandling av druvor med pulserande elektriska fält

Omfattas av villkoren som fastställs i akt 2.1.27 (2020) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

Färska druvor

25

Behandling av must och vin med adsorberande styren-divinylbensengranulat

Omfattas av villkoren som fastställs i akterna 2.2.11 (2020) och 3.4.22 (2020) i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

Tabell 2

Tillåtna oenologiska föreningar som avses i artikel 3.1

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ämne/aktivitet | E-nummer
  och/eller
  CAS-nummer | OIV:s regelsamling över oenologiska metoder (5) | Hänvisning till akt i OIV:s kodex som avses i artikel 9.1 | Tillsats | Processhjälpmedel/ämne som används som processhjälpmedel (6) | Villkor och gränsvärden för användning (7) | Kategorier av vinprodukter (8) |
| 1 | Surhetsreglerande medel |
| 1.1 | Vinsyra (L(+)-) | E 334 / CAS 87-69-4 | Akterna 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Villkor och gränsvärden fastställs i del I avsnitten C och D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 11 i den här förordningen. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. Specifikationer för vinsyra (L(+)-) fastställs i punkt 2 i tillägg 1 till denna bilaga. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 1.2 | Äppelsyra (D,L-; L-) | E 296 / - | Akterna 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 1.3 | Mjölksyra | E 270 / - | Akterna 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 1.4 | Kalium-L(+)-tartrat | E 336(ii) / CAS 921-53-9 | Akterna 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 1.5 | Kaliumbikarbonat | E 501(ii) / CAS 298-14-6 | Akterna 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 1.6 | Kalciumkarbonat | E 170 / CAS 471-34-1 | Akterna 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| | | | | | | | | |
| 1.8 | Kalciumsulfat | E 516 / - | Akt 2.1.3.1.1.1 (2017) | | x | | Villkor och gränsvärden fastställs i avsnitt A punkt 2 b i bilaga III. Högsta tillåtna mängd: 2 g/l. | (3) |
| 1.9 | Kaliumkarbonat | E 501 i | Akterna 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979) | | | x | Villkor och gränsvärden fastställs i del I avsnitten C och D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 11 i den här förordningen. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.
  Citronsyra: Endast ändamål a i OIV-akterna 3.1.1 (1979) och 3.1.1.1 (2001) är tillämpligt. Högsta tillåtna mängd i det behandlade vin som släpps ut på marknaden: 1 g/l. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 1.10 | Citronsyra | E 330 | Akterna 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001) | COEI-1-CITACI | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 1.11 | Jäst för vinframställning | - / - | Akterna 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | 10, 11 och 12 |
| 1.12 | Mjölksyrabakterier | - / - | Akterna 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x (6) | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 2 | Konserverings- och antioxidationsmedel |
| 2.1 | Svaveldioxid | E 220 / CAS 7446-09-5 | Akterna 1.12 (2004), 2.1.2 (1987),
  3.4.4 (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Gränsvärden (högsta tillåtna mängd i den produkt som släpps ut på marknaden) fastställs i del B i bilaga I. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 2.2 | Kaliumbisulfit | E 228 / CAS 7773-03-7 | Akterna 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTBIS | x | | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 2.3 | Kaliumpyrosulfit | E 224 / CAS 16731-55-8 | Akterna 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTANH | x | | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 2.4 | Kaliumsorbat | E 202 | Akt 3.4.5 (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 2.5 | Lysozym | E 1105 | Akterna 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 2.6 | L-askorbinsyra | E 300 | Akterna 1.11 (2001), 2.2.7 (2001), 3.4.7 (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Högsta tillåtna mängd i det behandlade vin som släpps ut på marknaden: 250 mg/l. Högst 250 mg/l per behandling. | Färska druvor, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 2.7 | Dimetyldikarbonat (DMDC) | E 242 / CAS 4525-33-1 | Akt 3.4.13 (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 3 | Adsorbenter |
| 3.1 | Kol för oenologiskt bruk | | Akterna 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | Vita viner, 2, 10 och 14 |
| 3.2 | Selektiva vegetabiliska fibrer | | Akt 3.4.20 (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 4 | Aktivatorer för alkoholjäsning och malolaktisk jäsning |
| 4.1 | Mikrokristallinsk cellulosa | E 460(i) / CAS 9004-34-6 | Akterna 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | Ämnet ska överensstämma med specifikationerna i bilagan till förordning (EU) nr 231/2012. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 4.2 | Diammoniumvätefosfat | E 342 / CAS 7783-28-0 | Akt 4.1.7 (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Endast för alkoholjäsning. Upp till 1 g/l (uttryckt i salter) (9) respektive 0,3 g/l för den andra jäsningen av mousserande vin. | Färska druvor, 2, 10, 11, 12, andra alkoholjäsningen 4, 5, 6 och 7 |
| 4.3 | Ammoniumsulfat | E 517 / CAS 7783-20-2 | Akt 4.1.7 (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4 | Ammoniumbisulfit | - / CAS 10192-30-0 | | COEI-1-AMMHYD | | x | Endast för alkoholjäsning. Upp till 0,2 g/l (uttryckt i salter) och inom de gränsvärden som anges i punkterna 2.1, 2.2 och 2.3. | Färska druvor, 2, 10, 11 och 12 |
| 4.5 | Tiaminhydroklorid | - / CAS 67-03-8 | Akterna 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Endast för alkoholjäsning.
  Upp till ett gränsvärde för användning på 0,6 mg/l (uttryckt i tiamin) för varje behandling. | Färska druvor, 2, 10, 11, 12, andra alkoholjäsningen 4, 5, 6 och 7 |
| 4.6 | Jästautolysater | - / - | Akterna 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x (6) | | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 4.7 | Jästcellväggar | - / - | Akterna 2.3.4 (1988), 3.4.21 (2015) | COEI-1-YEHULL | | x (6) | | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 4.8 | Inaktiverad jäst | - / - | Akterna 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 4.9 | Inaktiverad jäst med garantinivå av glutation | - / - | Akt 2.2.9 (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x (6) | Endast för alkoholjäsning. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5 | Klarningsmedel |
| 5.1 | Ätligt gelatin | - / CAS 9000-70-8 | Akterna 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011) | COEI-1-GELATI | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.2 | Veteprotein | | Akterna 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.3 | Ärtprotein | | Akterna 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.4 | Potatisprotein | | Akterna 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.5 | Husbloss | | Akt 3.2.1 (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 5.6 | Kasein | - / CAS 9005-43-0 | Akt 2.1.16 (2004) | COEI-1-CASEIN | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.7 | Kaliumkaseinat | - / CAS 68131-54-4 | Akterna 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011) | COEI-1-POTCAS | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.8 | Äggalbumin | - / CAS 9006-59-1 | Akt 3.2.1 (2011) | COEI-1-OEUALB | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 5.9 | Bentonit | - / - | Akterna 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.10 | Kiseldioxid i form av gel eller kolloid | E 551 / - | Akterna 2.1.10 (1991), 3.2.1 (2011), 3.2.4 (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.11 | Kaolin | - / CAS 1332-58-7 | Akt 3.2.1 (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 5.12 | Tanniner | | Akterna 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.13 | Kitosan från Aspergillus niger eller Agaricus bisporus | - / CAS 9012-76-4 | Akterna 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.14 | Kitinglukan från Aspergillus niger | Kitin: CAS-nr 1398-61-4, glukan: CAS-nr 9041-22-9 | Akterna 2.1.23 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.15 | Jästproteinextrakt | - / - | Akterna 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.16 | Polyvinylpolypyrrolidon | E 1202 / CAS 25249-54-1 | Akt 3.4.9 (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 5.17 | Kalciumalginat | E 404 / CAS 9005-35-0 | Akt 4.1.8 (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Endast för framställning av samtliga kategorier av mousserande vin och pärlande vin som framställs genom jäsning på flaska med avskiljning av jäsningsresterna genom degorgering. | 4, 5, 6, 7, 8 och 9 |
| 5.18 | Kaliumalginat | E 402 / CAS 9005-36-1 | Akt 4.1.8 (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Endast för framställning av samtliga kategorier av mousserande vin och pärlande vin som framställs genom jäsning på flaska med avskiljning av jäsningsresterna genom degorgering. | 4, 5, 6, 7, 8 och 9 |
| 6 | Stabilisatorer |
| 6.1 | Kaliumvätetartrat | E 336(i) / CAS 868-14-4 | Akt 3.3.4 (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Endast för att främja utfällning av vinsyresalter. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.2 | Kalciumtartrat | - / - | Akt 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.3 | Citronsyra | E 330 | Akterna 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Högsta tillåtna mängd i det behandlade vin som släpps ut på marknaden: 1 g/l. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.4 | Tanniner | - / - | Akterna 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970) | COEI-1-TANINS | | | | Färska druvor, delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 6.5 | Kaliumferrocyanid | E 536 / - | Akterna 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970) | COEI-1-POTFER | | x | Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 4 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.6 | Kalciumfytat | - / CAS 3615-82-5 | Akt 3.3.1 (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | Upp till 8 g/hl, endast för röda viner.
  Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 4 till denna bilaga. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.7 | Metavinsyra | E 353 / - | Akt 3.3.7 (1970) | COEI-1-METACI | x | | | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.8 | Gummi arabicum | E 414 / CAS 9000-01-5 | Akt 3.3.6 (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Quantum satis. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.9 | Vinsyra (D, L-) eller dess neutrala kaliumsalt | - / CAS 133-37-9 | Akterna 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Endast för utfällning av överskott på kalcium.
  Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 4 till denna bilaga. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.10 | Mannoproteiner från jäst | - / - | Akt 3.3.13 (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.11 | Karboximetylcellulosa | E466 / - | Akt 3.3.14 (2020) | COEI-1-CMC | x | | Endast för stabilisering av vinsyran. | Vita viner och roséviner, (4), (5), (6), (7), (8) och (9) |
| 6.12 | Sampolymererna polyvinylimidazol-polyvinylpyrrolidon (PVI/PVP) | - / CAS 87865-40-5 | Akterna 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 6.13 | Kaliumpolyaspartat | E 456 / CAS 64723-18-8 | Akt 3.3.15 (2016) | COEI-1-POTPOL | x | | Endast för att främja stabilisering av vinsyran. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 6.14 | Fumarsyra | E 297 / CAS 110-17-8 | Akterna 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021) | | x | | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 7 | Enzymer (10) |
| 7.1 | Ureas | EC 3.5.1.5 | Akt 3.4.11 (1995) | COEI-1-UREASE
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för att minska ureahalten i vinerna.
  Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 6 till denna bilaga. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 7.2 | Pektinlyas | EC 4.2.2.10 | Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPLY
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 7.3 | Pektinmetylesteras | EC 3.1.1.11 | Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPME
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 7.4 | Polygalakturonas | EC 3.2.1.15 | Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPGA
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 7.5 | Hemicellulas | EC 3.2.1.78 | Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTGHE
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 7.6 | Cellulas | EC 3.2.1.4 | Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTCEL
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 7.7 | Betaglukanas | EC 3.2.1.58 | Akt 3.2.10 (2004) | COEI-1-BGLUCA
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 7.8 | Glykosidas | EC 3.2.1.20 | Akterna 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 7.9 | Arabinanas | EC 3.2.1.99 | Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTARA
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 7.10 | Betaglukanas (β1–3, β1–6) | EC 3.2.1.6 | Akt 3.5.7 (2013) | COEI-1-ACTGLU
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 7.11 | Glukosidas | EC 3.2.1.21 | Akterna 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-GLYCOS
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 7.12 | Aspergillopepsin I | EC 3.4.23.18 | Akterna 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021) | COEI-1-PROTEA
  COEI-1-PRENZY | | x | Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 8 | Gaser och förpackningsgaser (11) |
| 8.1 | Argon | E 938 / CAS 7440-37-1 | Akterna 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002) | COEI-1-ARGON | x (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 8.2 | Kväve | E 941 / CAS 7727-37-9 | Akterna 2.1.14 (1999), 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002) | COEI-1-AZOTE | x (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 8.3 | Koldioxid | E 290 / CAS 124-38-9 | Akterna 1.7 (1970), 2.1.14 (1999), 2.2.3 (1970), 2.2.5 (1970), 2.3.9 (2005), 4.1.10 (2002) | COEI-1-DIOCAR | x (11) | x | För stilla viner får koldioxidhalten i det behandlade vin som släpps ut på marknaden vara högst 3 g/l och övertrycket på grund av koldioxiden måste vara mindre än 1 bar vid en temperatur på 20 °C. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 8.4 | Syrgas | E 948 / CAS 17778-80-2 | Akterna 2.1.1 (2016), 3.5.5 (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 9 | Jäsmedel |
| 9.1 | Jäst för vinframställning | - / - | Akterna 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | | Färska druvor, 2, 10, 11, 12, 13, andra alkoholjäsningen 4, 5, 6 och 7 |
| 9.2 | Mjölksyrabakterier | - / - | Akterna 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x (6) | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 10 | Korrigering av defekter |
| 10.1 | Kopparsulfat, pentahydrat | - / CAS 7758-99-8 | Akt 3.5.8 (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | Upp till 1 g/hl på villkor att den behandlade produkten inte har en högre halt av koppar än 1 mg/l, med undantag för likörviner som framställts av färsk ojäst eller delvis jäst druvmust, som inte får ha en högre halt av koppar än 2 mg/l. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 10.2 | Kopparcitrat | - / CAS 866-82-0 | Akt 3.5.14 (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | Upp till 1 g/hl på villkor att den behandlade produkten inte har en högre halt av koppar än 1 mg/l, med undantag för likörviner som framställts av färsk ojäst eller delvis jäst druvmust, som inte får ha en högre halt av koppar än 2 mg/l. | Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 10.3 | Kitosan från Aspergillus niger eller Agaricus bisporus | - / CAS 9012-76-4 | Akt 3.4.16 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 10.4 | Kitinglukan från Aspergillus niger | Kitin: CAS-nr 1398-61-4, glukan: CAS-nr 9041-22-9 | Akt 3.4.17 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 10.5 | Inaktiverad jäst | - / - | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |
| 11 | Andra metoder |
| 11.1 | Kåda från aleppotall | - / - | | | x | | Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 2 till denna bilaga. | 2, 10 och 11 |
| 11.2 | Färska jäsningsrester | - / - | | | | x (6) | Endast i torra viner. Färska jäsningsrester ska vara sunda, outspädda och innehålla jäst från nyligen avslutad framställning av torrt vin. Kvantiteterna får inte överstiga 5 volymprocent av den behandlade produkten. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16 |
| 11.3 | Sockerkulör | E 150 a-d / - | Akt 4.3 (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | För att förstärka färgen, såsom anges i punkt 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 1333/2008. | (3) |
| 11.4 | Allylisotiocyanat | - / 57-06-7 | | | | x | Endast för att impregnera paraffinplattor. Se tabell 1.
  Det får inte förekomma några spår av allylisotiocyanat i vinet. | Endast för delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd och vin. |
| 11.5 | Inaktiverad jäst | - / - | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16 |

1

2

3

4

5

6

7

8

Ämne/aktivitet

E-nummer

och/eller

CAS-nummer

OIV:s regelsamling över oenologiska metoder (5)

Hänvisning till akt i OIV:s kodex som avses i artikel 9.1

Tillsats

Processhjälpmedel/ämne som används som processhjälpmedel (6)

Villkor och gränsvärden för användning (7)

Kategorier av vinprodukter (8)

1

Surhetsreglerande medel

1.1

Vinsyra (L(+)-)

E 334 / CAS 87-69-4

Akterna 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Villkor och gränsvärden fastställs i del I avsnitten C och D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 11 i den här förordningen. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. Specifikationer för vinsyra (L(+)-) fastställs i punkt 2 i tillägg 1 till denna bilaga.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

1.2

Äppelsyra (D,L-; L-)

E 296 / -

Akterna 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

1.3

Mjölksyra

E 270 / -

Akterna 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACILAC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

1.4

Kalium-L(+)-tartrat

E 336(ii) / CAS 921-53-9

Akterna 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTTAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

1.5

Kaliumbikarbonat

E 501(ii) / CAS 298-14-6

Akterna 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTBIC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

1.6

Kalciumkarbonat

E 170 / CAS 471-34-1

Akterna 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-CALCAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

1.8

Kalciumsulfat

E 516 / -

Akt 2.1.3.1.1.1 (2017)

x

Villkor och gränsvärden fastställs i avsnitt A punkt 2 b i bilaga III. Högsta tillåtna mängd: 2 g/l.

(3)

1.9

Kaliumkarbonat

E 501 i

Akterna 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979)

x

Villkor och gränsvärden fastställs i del I avsnitten C och D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 11 i den här förordningen. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Citronsyra: Endast ändamål a i OIV-akterna 3.1.1 (1979) och 3.1.1.1 (2001) är tillämpligt. Högsta tillåtna mängd i det behandlade vin som släpps ut på marknaden: 1 g/l.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

1.10

Citronsyra

E 330

Akterna 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001)

COEI-1-CITACI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

1.11

Jäst för vinframställning

- / -

Akterna 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

10, 11 och 12

1.12

Mjölksyrabakterier

- / -

Akterna 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

2

Konserverings- och antioxidationsmedel

2.1

Svaveldioxid

E 220 / CAS 7446-09-5

Akterna 1.12 (2004), 2.1.2 (1987),

3.4.4 (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Gränsvärden (högsta tillåtna mängd i den produkt som släpps ut på marknaden) fastställs i del B i bilaga I.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

2.2

Kaliumbisulfit

E 228 / CAS 7773-03-7

Akterna 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTBIS

x

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

2.3

Kaliumpyrosulfit

E 224 / CAS 16731-55-8

Akterna 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTANH

x

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

2.4

Kaliumsorbat

E 202

Akt 3.4.5 (1988)

COEI-1-POTSOR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

2.5

Lysozym

E 1105

Akterna 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

2.6

L-askorbinsyra

E 300

Akterna 1.11 (2001), 2.2.7 (2001), 3.4.7 (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Högsta tillåtna mängd i det behandlade vin som släpps ut på marknaden: 250 mg/l. Högst 250 mg/l per behandling.

Färska druvor, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

2.7

Dimetyldikarbonat (DMDC)

E 242 / CAS 4525-33-1

Akt 3.4.13 (2001)

COEI-1-DICDIM

x

Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

3

Adsorbenter

3.1

Kol för oenologiskt bruk

Akterna 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970)

COEI-1-CHARBO

x

Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Vita viner, 2, 10 och 14

3.2

Selektiva vegetabiliska fibrer

Akt 3.4.20 (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

4

Aktivatorer för alkoholjäsning och malolaktisk jäsning

4.1

Mikrokristallinsk cellulosa

E 460(i) / CAS 9004-34-6

Akterna 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-CELMIC

x

Ämnet ska överensstämma med specifikationerna i bilagan till förordning (EU) nr 231/2012.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

4.2

Diammoniumvätefosfat

E 342 / CAS 7783-28-0

Akt 4.1.7 (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Endast för alkoholjäsning. Upp till 1 g/l (uttryckt i salter) (9) respektive 0,3 g/l för den andra jäsningen av mousserande vin.

Färska druvor, 2, 10, 11, 12, andra alkoholjäsningen 4, 5, 6 och 7

4.3

Ammoniumsulfat

E 517 / CAS 7783-20-2

Akt 4.1.7 (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4

Ammoniumbisulfit

- / CAS 10192-30-0

COEI-1-AMMHYD

x

Endast för alkoholjäsning. Upp till 0,2 g/l (uttryckt i salter) och inom de gränsvärden som anges i punkterna 2.1, 2.2 och 2.3.

Färska druvor, 2, 10, 11 och 12

4.5

Tiaminhydroklorid

- / CAS 67-03-8

Akterna 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Endast för alkoholjäsning.

Upp till ett gränsvärde för användning på 0,6 mg/l (uttryckt i tiamin) för varje behandling.

Färska druvor, 2, 10, 11, 12, andra alkoholjäsningen 4, 5, 6 och 7

4.6

Jästautolysater

- / -

Akterna 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-AUTLYS

x (6)

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

4.7

Jästcellväggar

- / -

Akterna 2.3.4 (1988), 3.4.21 (2015)

COEI-1-YEHULL

x (6)

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

4.8

Inaktiverad jäst

- / -

Akterna 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-INAYEA

x (6)

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

4.9

Inaktiverad jäst med garantinivå av glutation

- / -

Akt 2.2.9 (2017)

COEI-1-LEVGLU

x (6)

Endast för alkoholjäsning.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5

Klarningsmedel

5.1

Ätligt gelatin

- / CAS 9000-70-8

Akterna 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011)

COEI-1-GELATI

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.2

Veteprotein

Akterna 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.3

Ärtprotein

Akterna 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.4

Potatisprotein

Akterna 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.5

Husbloss

Akt 3.2.1 (2011)

COEI-1-COLPOI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

5.6

Kasein

- / CAS 9005-43-0

Akt 2.1.16 (2004)

COEI-1-CASEIN

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.7

Kaliumkaseinat

- / CAS 68131-54-4

Akterna 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011)

COEI-1-POTCAS

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.8

Äggalbumin

- / CAS 9006-59-1

Akt 3.2.1 (2011)

COEI-1-OEUALB

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

5.9

Bentonit

- / -

Akterna 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970)

COEI-1-BENTON

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.10

Kiseldioxid i form av gel eller kolloid

E 551 / -

Akterna 2.1.10 (1991), 3.2.1 (2011), 3.2.4 (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.11

Kaolin

- / CAS 1332-58-7

Akt 3.2.1 (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

5.12

Tanniner

Akterna 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981)

COEI-1-TANINS

x

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.13

Kitosan från Aspergillus niger eller Agaricus bisporus

- / CAS 9012-76-4

Akterna 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.14

Kitinglukan från Aspergillus niger

Kitin: CAS-nr 1398-61-4, glukan: CAS-nr 9041-22-9

Akterna 2.1.23 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.15

Jästproteinextrakt

- / -

Akterna 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011)

COEI-1-EPLEV

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.16

Polyvinylpolypyrrolidon

E 1202 / CAS 25249-54-1

Akt 3.4.9 (1987)

COEI-1-PVPP

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

5.17

Kalciumalginat

E 404 / CAS 9005-35-0

Akt 4.1.8 (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Endast för framställning av samtliga kategorier av mousserande vin och pärlande vin som framställs genom jäsning på flaska med avskiljning av jäsningsresterna genom degorgering.

4, 5, 6, 7, 8 och 9

5.18

Kaliumalginat

E 402 / CAS 9005-36-1

Akt 4.1.8 (1981)

COEI-1-POTALG

x

Endast för framställning av samtliga kategorier av mousserande vin och pärlande vin som framställs genom jäsning på flaska med avskiljning av jäsningsresterna genom degorgering.

4, 5, 6, 7, 8 och 9

6

Stabilisatorer

6.1

Kaliumvätetartrat

E 336(i) / CAS 868-14-4

Akt 3.3.4 (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Endast för att främja utfällning av vinsyresalter.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.2

Kalciumtartrat

- / -

Akt 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.3

Citronsyra

E 330

Akterna 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970)

COEI-1-CITACI

x

Högsta tillåtna mängd i det behandlade vin som släpps ut på marknaden: 1 g/l.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.4

Tanniner

- / -

Akterna 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970)

COEI-1-TANINS

Färska druvor, delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

6.5

Kaliumferrocyanid

E 536 / -

Akterna 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970)

COEI-1-POTFER

x

Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 4 till denna bilaga. Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.6

Kalciumfytat

- / CAS 3615-82-5

Akt 3.3.1 (1970)

COEI-1-CALPHY

x

Upp till 8 g/hl, endast för röda viner.

Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 4 till denna bilaga.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.7

Metavinsyra

E 353 / -

Akt 3.3.7 (1970)

COEI-1-METACI

x

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.8

Gummi arabicum

E 414 / CAS 9000-01-5

Akt 3.3.6 (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Quantum satis.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.9

Vinsyra (D, L-) eller dess neutrala kaliumsalt

- / CAS 133-37-9

Akterna 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008)

COEI-1-DLTART

x

Endast för utfällning av överskott på kalcium.

Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 4 till denna bilaga.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.10

Mannoproteiner från jäst

- / -

Akt 3.3.13 (2005)

COEI-1-MANPRO

x

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.11

Karboximetylcellulosa

E466 / -

Akt 3.3.14 (2020)

COEI-1-CMC

x

Endast för stabilisering av vinsyran.

Vita viner och roséviner, (4), (5), (6), (7), (8) och (9)

6.12

Sampolymererna polyvinylimidazol-polyvinylpyrrolidon (PVI/PVP)

- / CAS 87865-40-5

Akterna 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

6.13

Kaliumpolyaspartat

E 456 / CAS 64723-18-8

Akt 3.3.15 (2016)

COEI-1-POTPOL

x

Endast för att främja stabilisering av vinsyran.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

6.14

Fumarsyra

E 297 / CAS 110-17-8

Akterna 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

7

Enzymer (10)

7.1

Ureas

EC 3.5.1.5

Akt 3.4.11 (1995)

COEI-1-UREASE

COEI-1-PRENZY

x

Endast för att minska ureahalten i vinerna.

Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 6 till denna bilaga.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

7.2

Pektinlyas

EC 4.2.2.10

Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPLY

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

7.3

Pektinmetylesteras

EC 3.1.1.11

Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPME

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

7.4

Polygalakturonas

EC 3.2.1.15

Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPGA

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

7.5

Hemicellulas

EC 3.2.1.78

Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTGHE

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

7.6

Cellulas

EC 3.2.1.4

Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTCEL

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

7.7

Betaglukanas

EC 3.2.1.58

Akt 3.2.10 (2004)

COEI-1-BGLUCA

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

7.8

Glykosidas

EC 3.2.1.20

Akterna 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

7.9

Arabinanas

EC 3.2.1.99

Akterna 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTARA

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

Färska druvor, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

7.10

Betaglukanas (β1–3, β1–6)

EC 3.2.1.6

Akt 3.5.7 (2013)

COEI-1-ACTGLU

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

7.11

Glukosidas

EC 3.2.1.21

Akterna 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-GLYCOS

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

7.12

Aspergillopepsin I

EC 3.4.23.18

Akterna 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021)

COEI-1-PROTEA

COEI-1-PRENZY

x

Endast för oenologiskt bruk vid maceration, klarning, stabilisering, filtrering och för att avslöja aromatiska prekursorer av druvor

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

8

Gaser och förpackningsgaser (11)

8.1

Argon

E 938 / CAS 7440-37-1

Akterna 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002)

COEI-1-ARGON

x (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

8.2

Kväve

E 941 / CAS 7727-37-9

Akterna 2.1.14 (1999), 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002)

COEI-1-AZOTE

x (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

8.3

Koldioxid

E 290 / CAS 124-38-9

Akterna 1.7 (1970), 2.1.14 (1999), 2.2.3 (1970), 2.2.5 (1970), 2.3.9 (2005), 4.1.10 (2002)

COEI-1-DIOCAR

x (11)

x

För stilla viner får koldioxidhalten i det behandlade vin som släpps ut på marknaden vara högst 3 g/l och övertrycket på grund av koldioxiden måste vara mindre än 1 bar vid en temperatur på 20 °C.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

8.4

Syrgas

E 948 / CAS 17778-80-2

Akterna 2.1.1 (2016), 3.5.5 (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

9

Jäsmedel

9.1

Jäst för vinframställning

- / -

Akterna 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

Färska druvor, 2, 10, 11, 12, 13, andra alkoholjäsningen 4, 5, 6 och 7

9.2

Mjölksyrabakterier

- / -

Akterna 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

10

Korrigering av defekter

10.1

Kopparsulfat, pentahydrat

- / CAS 7758-99-8

Akt 3.5.8 (1989)

COEI-1-CUISUL

x

Upp till 1 g/hl på villkor att den behandlade produkten inte har en högre halt av koppar än 1 mg/l, med undantag för likörviner som framställts av färsk ojäst eller delvis jäst druvmust, som inte får ha en högre halt av koppar än 2 mg/l.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

10.2

Kopparcitrat

- / CAS 866-82-0

Akt 3.5.14 (2008)

COEI-1-CUICIT

x

Upp till 1 g/hl på villkor att den behandlade produkten inte har en högre halt av koppar än 1 mg/l, med undantag för likörviner som framställts av färsk ojäst eller delvis jäst druvmust, som inte får ha en högre halt av koppar än 2 mg/l.

Delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

10.3

Kitosan från Aspergillus niger eller Agaricus bisporus

- / CAS 9012-76-4

Akt 3.4.16 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

10.4

Kitinglukan från Aspergillus niger

Kitin: CAS-nr 1398-61-4, glukan: CAS-nr 9041-22-9

Akt 3.4.17 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

10.5

Inaktiverad jäst

- / -

COEI-1-INAYEA

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

11

Andra metoder

11.1

Kåda från aleppotall

- / -

x

Omfattas av villkoren som fastställs i tillägg 2 till denna bilaga.

2, 10 och 11

11.2

Färska jäsningsrester

- / -

x (6)

Endast i torra viner. Färska jäsningsrester ska vara sunda, outspädda och innehålla jäst från nyligen avslutad framställning av torrt vin. Kvantiteterna får inte överstiga 5 volymprocent av den behandlade produkten.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 och 16

11.3

Sockerkulör

E 150 a-d / -

Akt 4.3 (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

För att förstärka färgen, såsom anges i punkt 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 1333/2008.

(3)

11.4

Allylisotiocyanat

- / 57-06-7

x

Endast för att impregnera paraffinplattor. Se tabell 1.

Det får inte förekomma några spår av allylisotiocyanat i vinet.

Endast för delvis jäst must för direkt konsumtion som livsmedel i obearbetat tillstånd och vin.

11.5

Inaktiverad jäst

- / -

COEI-1-INAYEA

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 och 16

| b) | I tillägg 1 ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Vinsyra, vars användning för avsyrning föreskrivs i punkt 1.1 i tabell 2 i denna bilaga, får endast användas för produkter som | härrör från druvsorterna elbling och riesling, och |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I tillägg 1 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

härrör från druvsorterna elbling och riesling, och

| | kommer från druvor som skördats i Tyskland i vinodlingszon A.” |
| --- | --- |

kommer från druvor som skördats i Tyskland i vinodlingszon A.”

| c) | I tillägg 5 ska meningen ”Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.” utgå. |
| --- | --- |

c)

I tillägg 5 ska meningen ”Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.” utgå.

| d) | I tillägg 7 ska meningen ”Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.” utgå. |
| --- | --- |

d)

I tillägg 7 ska meningen ”Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.” utgå.

| e) | I tillägg 8 ska meningen ”Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.” utgå. |
| --- | --- |

e)

I tillägg 8 ska meningen ”Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.” utgå.

| f) | I tillägg 10 ska meningen ”Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.” utgå. |
| --- | --- |

f)

I tillägg 10 ska meningen ”Behandlingen ska registreras i det register som avses i artikel 147.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.” utgå.

| (2) | Del B avsnitt A punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led c ska fjortonde strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | Vita viner med följande skyddade geografiska beteckningar med en total alkoholhalt som överstiger 15 volymprocent och en sockerhalt som överstiger 45 g/l:






  — | Franche-Comté |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

Del B avsnitt A punkt 2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led c ska fjortonde strecksatsen ersättas med följande:

”–

Vita viner med följande skyddade geografiska beteckningar med en total alkoholhalt som överstiger 15 volymprocent och en sockerhalt som överstiger 45 g/l:

—

Franche-Comté

| — | Coteaux de l’Auxois |
| --- | --- |

—

Coteaux de l’Auxois

| — | Saône-et-Loire |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire

| — | Ardèche |
| --- | --- |

—

Ardèche

| — | Collines rhodaniennes |
| --- | --- |

—

Collines rhodaniennes

| — | Comté Tolosan |
| --- | --- |

—

Comté Tolosan

| — | Côtes de Gascogne |
| --- | --- |

—

Côtes de Gascogne

| — | Gers |
| --- | --- |

—

Gers

| — | Côtes du Lot |
| --- | --- |

—

Côtes du Lot

| — | Côtes du Tarn |
| --- | --- |

—

Côtes du Tarn

| — | Vins de la Corrèze |
| --- | --- |

—

Vins de la Corrèze

| — | Ile de Beauté |
| --- | --- |

—

Ile de Beauté

| — | Pays d’Oc |
| --- | --- |

—

Pays d’Oc

| — | Côtes de Thau |
| --- | --- |

—

Côtes de Thau

| — | Val de Loire |
| --- | --- |

—

Val de Loire

| — | Méditerranée |
| --- | --- |

—

Méditerranée

| — | Comtés rhodaniens |
| --- | --- |

—

Comtés rhodaniens

| — | Côtes de Thongue |
| --- | --- |

—

Côtes de Thongue

| — | Côte Vermeille |
| --- | --- |

—

Côte Vermeille

| — | Agenais |
| --- | --- |

—

Agenais

| — | Landes |
| --- | --- |

—

Landes

| — | Vins des Allobroges |
| --- | --- |

—

Vins des Allobroges

| — | Var” |
| --- | --- |

—

Var”

| b) | I led e ska tionde strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | Viner från Slovenien som är berättigade till en skyddad ursprungsbeteckning och beskrivs med beteckningen ’vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor’, ’vrhunsko vino ZGP – ledeno vino’, ’vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor’ eller ’vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)’.” |
| --- | --- | --- |

b)

I led e ska tionde strecksatsen ersättas med följande:

”–

Viner från Slovenien som är berättigade till en skyddad ursprungsbeteckning och beskrivs med beteckningen ’vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor’, ’vrhunsko vino ZGP – ledeno vino’, ’vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor’ eller ’vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)’.”

---

(1)  Året inom parentes som står efter hänvisningar till akter i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder anger den version av akten som godkänts av unionen som tillåtna oenologiska metoder, med förbehåll för de villkor och gränsvärden för användning som anges i denna tabell.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (EUT L 338, 13.11.2004, s. 4).

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 10/2011 av den 14 januari 2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (EUT L 12, 15.1.2011, s. 1).

(4)  Om inte alla kategorier av vinprodukter som anges i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 omfattas.

(5)  Året inom parentes som står efter hänvisningar till akter i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder anger den version av akten som godkänts av unionen som tillåtna oenologiska metoder, med förbehåll för de villkor och gränsvärden för användning som anges i denna tabell.

(6)  Ämnen som används som processhjälpmedel, såsom avses i artikel 20 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

(7)  De tillåtna oenologiska föreningarna ska användas i enlighet med bestämmelserna i de akter i OIV:s regelsamling över oenologiska metoder som avses i kolumn 3, såvida inte ytterligare villkor och gränsvärden för användning som fastställs i denna kolumn gäller.

(8)  Om inte alla kategorier av vinprodukter som anges i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 omfattas.

(9)  De ammoniumsalter som avses i punkt 4.2, 4.3 och 4.4 får också användas tillsammans, upp till det totala gränsvärdet på 1g/l, eller upp till 0,3 g/l för den andra jäsningen av mousserande vin. Det ammoniumsalt som avses i punkt 4.4 får dock inte överskrida det gränsvärde som anges i punkt 4.4.

(10)  Se även artikel 9.2 i denna förordning.

(11)  Om dessa används som tillsatser såsom avses i punkt 20 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16).”

---

BILAGA II

Bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/934 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I avsnitt A punkt 4 a ska andra strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | koncentrerad druvmust, koncentrerad druvmust framställd genom direkt uppvärmning, men som i övrigt svarar mot definitionen för koncentrerad druvmust, rektifierad koncentrerad druvmust eller druvmust från lätt torkade druvor där neutral alkohol framställd av vinprodukter har tillsatts för att hindra jäsningen, för spanska viner som beskrivs med det traditionella uttrycket ’vino generoso de licor’, förutsatt att vinets totala alkoholhalt inte höjs med mer än 8 volymprocent,” |
| --- | --- | --- |

(1)

I avsnitt A punkt 4 a ska andra strecksatsen ersättas med följande:

”–

koncentrerad druvmust, koncentrerad druvmust framställd genom direkt uppvärmning, men som i övrigt svarar mot definitionen för koncentrerad druvmust, rektifierad koncentrerad druvmust eller druvmust från lätt torkade druvor där neutral alkohol framställd av vinprodukter har tillsatts för att hindra jäsningen, för spanska viner som beskrivs med det traditionella uttrycket ’vino generoso de licor’, förutsatt att vinets totala alkoholhalt inte höjs med mer än 8 volymprocent,”

| (2) | I avsnitt B punkt 3 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”När det gäller likörviner med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Condado de Huelva’, ’Málaga’ och ’Jerez-Xérès-Sherry’ får den druvmust från lätt torkade druvor till vilken neutral alkohol framställd av vinprodukter tillsatts för att hindra jäsningen, och som framställts av druvsorten pedro ximénez, härröra från regionen Montilla-Moriles.” |
| --- | --- |

(2)

I avsnitt B punkt 3 ska andra stycket ersättas med följande:

”När det gäller likörviner med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Condado de Huelva’, ’Málaga’ och ’Jerez-Xérès-Sherry’ får den druvmust från lätt torkade druvor till vilken neutral alkohol framställd av vinprodukter tillsatts för att hindra jäsningen, och som framställts av druvsorten pedro ximénez, härröra från regionen Montilla-Moriles.”

| (3) | Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | I del A ska tabellen för SPANIEN ersättas med följande:






  ”Likörviner med skyddad ursprungsbeteckning | Produktens beteckning enligt unionens eller medlemsstatens lagstiftning |
| --- | --- | --- | --- |
| Alicante | Moscatel de Alicante |
| | Vino dulce |
| Cariñena | Vino dulce |
| Condado de Huelva | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| | Mistela |
| | Vino dulce |
| Empordà | Mistela |
| | Moscatel |
| Jerez-Xérès-Sherry | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Lebrija | |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Priorato | Vino dulce |
| Tarragona | Vino dulce |
| Valencia | Moscatel de Valencia |
| | Vino dulce” |

(3)

Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:

a)

I del A ska tabellen för SPANIEN ersättas med följande:

”Likörviner med skyddad ursprungsbeteckning

Produktens beteckning enligt unionens eller medlemsstatens lagstiftning

Alicante

Moscatel de Alicante

Vino dulce

Cariñena

Vino dulce

Condado de Huelva

Pedro Ximénez

Moscatel

Mistela

Vino dulce

Empordà

Mistela

Moscatel

Jerez-Xérès-Sherry

Pedro Ximénez

Moscatel

Lebrija

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Pedro Ximénez

Moscatel

Priorato

Vino dulce

Tarragona

Vino dulce

Valencia

Moscatel de Valencia

Vino dulce”

| b) | Avsnitt B ska ändras enligt följande:






  i) | I punkt 4 ska tabellen för SPANIEN ersättas med följande:






  ”Likörviner med skyddad ursprungsbeteckning | Produktens beteckning enligt unionens eller medlemsstatens lagstiftning |
| --- | --- | --- | --- |
| Condado de Huelva | |
| Jerez-Xérès-Sherry | Vino generoso de licor |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Vino generoso de licor” |

b)

Avsnitt B ska ändras enligt följande:

i)

I punkt 4 ska tabellen för SPANIEN ersättas med följande:

”Likörviner med skyddad ursprungsbeteckning

Produktens beteckning enligt unionens eller medlemsstatens lagstiftning

Condado de Huelva

Jerez-Xérès-Sherry

Vino generoso de licor

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Vino generoso de licor”

| ii) | I punkt 5 ska följande ord läggas till efter ”ITALIEN Marsala”:

  ”CYPERN
  Κουμανδαρία (Commandaria)” |
| --- | --- |

ii)

I punkt 5 ska följande ord läggas till efter ”ITALIEN Marsala”:

”CYPERN

Κουμανδαρία (Commandaria)”

| iii) | I punkt 6 ska följande ord läggas till efter ”ITALIEN Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani.”:

  ”CYPERN
  Κουμανδαρία (Commandaria).” |
| --- | --- |

iii)

I punkt 6 ska följande ord läggas till efter ”ITALIEN Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani.”:

”CYPERN

Κουμανδαρία (Commandaria).”

| (4) | I tillägg 3 ska förteckningen över druvsorter ersättas med följande:

  ”Muscats – grenache – garnacha blanca – garnacha peluda – listán blanco – listán negro-negramoll – maccabéo – malvoisies – mavrodaphne – assirtiko – liatiko – garnacha tintorera – monastrell – palomino – pedro ximénez – albarola – aleatico – bosco – cannonau – corinto nero – giró – monica – nasco – primitivo – vermentino – zibibbo – moscateles – garnacha – garnacha roja – mazuela.” |
| --- | --- |

(4)

I tillägg 3 ska förteckningen över druvsorter ersättas med följande:

”Muscats – grenache – garnacha blanca – garnacha peluda – listán blanco – listán negro-negramoll – maccabéo – malvoisies – mavrodaphne – assirtiko – liatiko – garnacha tintorera – monastrell – palomino – pedro ximénez – albarola – aleatico – bosco – cannonau – corinto nero – giró – monica – nasco – primitivo – vermentino – zibibbo – moscateles – garnacha – garnacha roja – mazuela.”

---

| 19.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/30

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/69

av den 12 januari 2022

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno” [GTS])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Österrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den garanterade traditionella specialiteten ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/304 (2). Genom den ändringen ändras namnet från ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno” till ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno”/”Seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Österrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den garanterade traditionella specialiteten ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/304 (2). Genom den ändringen ändras namnet från ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno” till ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno”/”Seneno mleko”.

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 b i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 b i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno” (GTS) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 januari 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/304 av den 2 mars 2016 om införande av ett namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [GTS]) (EUT L 58, 4.3.2016, s. 28).

2

(3)  
  EUT C 392, 28.9.2021, s. 8.

3

---

| 19.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/70

av den 12 januari 2022

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (”Schaf-Heumilch”/”Sheep’s Haymilk”/”Latte fieno di pecora”/”Lait de foin de brebis”/”Leche de heno de oveja” [GTS])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Österrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den garanterade traditionella specialiteten ”Schaf-Heumilch”/”Sheep’s Haymilk”/”Latte fieno di pecora”/”Lait de foin de brebis”/”Leche de heno de oveja”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/486 (2). Ändringen omfattar en ändring av namnet från
  ”
  Schaf-Heumilch
  ”/”
  Sheep’s Haymilk
  ”/”
  Latte fieno di pecora
  ”/”
  Lait de foin de brebis”/”Leche de heno de oveja
  ”
  till
  ”
  Schaf-Heumilch
  ”/”
  Sheep’s Haymilk
  ”/”
  Latte fieno di pecora
  ”/”
  Lait de foin de brebis”/”Leche de heno de oveja
  ”
  /”Ovčje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Österrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den garanterade traditionella specialiteten ”Schaf-Heumilch”/”Sheep’s Haymilk”/”Latte fieno di pecora”/”Lait de foin de brebis”/”Leche de heno de oveja”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/486 (2). Ändringen omfattar en ändring av namnet från
  ”
  Schaf-Heumilch
  ”/”
  Sheep’s Haymilk
  ”/”
  Latte fieno di pecora
  ”/”
  Lait de foin de brebis”/”Leche de heno de oveja
  ”
  till
  ”
  Schaf-Heumilch
  ”/”
  Sheep’s Haymilk
  ”/”
  Latte fieno di pecora
  ”/”
  Lait de foin de brebis”/”Leche de heno de oveja
  ”
  /”Ovčje seneno mleko”.

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 b i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 b i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Schaf-Heumilch”/”Sheep's Haymilk”/”Latte fieno di pecora”/”Lait de foin de brebis”/”Leche de heno de oveja” (GTS) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 januari 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/486 av den 19 mars 2019 om införande av ett namn i registret över garanterade traditionella specialiteter – ”Schaf-Heumilch”/”Sheep's Haymilk”/”Latte fieno di pecora”/”Lait de foin de brebis”/”Leche de heno de oveja” (GTS) (EUT L 84, 26.3.2019, s. 1).

2

(3)  
  EUT C 392, 28.9.2021, s. 13.

3

---

| 19.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/33

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/71

av den 12 januari 2022

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (”Ziegen-Heumilch”/”Goat’s Haymilk”/”Latte fieno di capra”/”Lait de foin de chèvre”/”Leche de heno de cabra” [GTS])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Österrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den garanterade traditionella specialiteten ”Ziegen-Heumilch”/”Goat’s Haymilk”/”Latte fieno di capra”/”Lait de foin de chèvre”/”Leche de heno de cabra”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/487 (2). Ändringen omfattar en ändring av namnet från ”Ziegen-Heumilch”/”Goat’s Haymilk”/”Latte fieno di capra”/”Lait de foin de chèvre”/”Leche de heno de cabra” till ”Ziegen-Heumilch”/”Goat’s Haymilk”/”Latte fieno di capra”/”Lait de foin de chèvre”/”Leche de heno de cabra”/”Kozje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Österrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den garanterade traditionella specialiteten ”Ziegen-Heumilch”/”Goat’s Haymilk”/”Latte fieno di capra”/”Lait de foin de chèvre”/”Leche de heno de cabra”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/487 (2). Ändringen omfattar en ändring av namnet från ”Ziegen-Heumilch”/”Goat’s Haymilk”/”Latte fieno di capra”/”Lait de foin de chèvre”/”Leche de heno de cabra” till ”Ziegen-Heumilch”/”Goat’s Haymilk”/”Latte fieno di capra”/”Lait de foin de chèvre”/”Leche de heno de cabra”/”Kozje seneno mleko”.

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 b i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 b i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Ziegen-Heumilch”/”Goat’s Haymilk”/”Latte fieno di capra”/”Lait de foin de chèvre”/”Leche de heno de cabra” (GTS) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 januari 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/487 av den 19 mars 2019 om införande av ett namn i registret över garanterade traditionella specialiteter – ”Ziegen-Heumilch”/”Goat’s Haymilk”/”Latte fieno di capra”/”Lait de foin de chèvre”/”Leche de heno de cabra” (GTS) (EUT L 84, 26.3.2019, s. 3).

2

(3)  
  EUT C 396, 30.9.2021, s. 22.

3

---

| 19.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/72

av den 18 januari 2022

om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artiklarna 15 och 24.1, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 21 december 2020 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) ett antisubventionsförfarande beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 10 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (tillkännagivandet om inledande) (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 21 december 2020 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) ett antisubventionsförfarande beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 10 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (tillkännagivandet om inledande) (2).

kommissionen

Kina

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

tillkännagivandet om inledande

2

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs av Europacable (klaganden) som företrädare för tillverkare i unionen. Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av optiska fiberkablar. Klagomålet innehöll bevisning om subventionering och därav följande väsentlig skada, vilken var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs av Europacable (klaganden) som företrädare för tillverkare i unionen. Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av optiska fiberkablar. Klagomålet innehöll bevisning om subventionering och därav följande väsentlig skada, vilken var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

| (3) | Innan kommissionen inledde antisubventionsundersökningen underrättade den de kinesiska myndigheterna (3) om att den hade mottagit ett korrekt underbyggt klagomål och bjöd in de kinesiska myndigheterna till ett samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. Samråd hölls med de kinesiska myndigheterna den 16 december 2020. Man fann emellertid ingen lösning som kunde godtas av båda parter. |
| --- | --- |

(3)

Innan kommissionen inledde antisubventionsundersökningen underrättade den de kinesiska myndigheterna (3) om att den hade mottagit ett korrekt underbyggt klagomål och bjöd in de kinesiska myndigheterna till ett samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. Samråd hölls med de kinesiska myndigheterna den 16 december 2020. Man fann emellertid ingen lösning som kunde godtas av båda parter.

3

| (4) | Den 24 september 2020 inledde Europeiska kommissionen en separat antidumpningsundersökning beträffande samma produkt med ursprung i Kina (4) (den separata antidumpningsundersökningen). De analyser av skada, orsakssamband och unionens intresse som genomförts inom ramen för denna antisubventionsundersökning och den separata antidumpningsundersökningen är i tillämpliga delar identiska, eftersom definitionerna av unionsindustrin, de unionstillverkare som ingick i urvalet, skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden är desamma i båda undersökningarna. |
| --- | --- |

(4)

Den 24 september 2020 inledde Europeiska kommissionen en separat antidumpningsundersökning beträffande samma produkt med ursprung i Kina (4) (den separata antidumpningsundersökningen). De analyser av skada, orsakssamband och unionens intresse som genomförts inom ramen för denna antisubventionsundersökning och den separata antidumpningsundersökningen är i tillämpliga delar identiska, eftersom definitionerna av unionsindustrin, de unionstillverkare som ingick i urvalet, skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden är desamma i båda undersökningarna.

4

den separata antidumpningsundersökningen

1.2   Synpunkter på inledandet

Synpunkter på inledandet

| (5) | Kommissionen mottog synpunkter på inledandet från de kinesiska myndigheterna, Kinas handelskammare för import och export av maskiner och elektronikprodukter (CCCME), en importör (Connect Com) och klaganden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen mottog synpunkter på inledandet från de kinesiska myndigheterna, Kinas handelskammare för import och export av maskiner och elektronikprodukter (CCCME), en importör (Connect Com) och klaganden.

CCCME

Connect Com

| (6) | De kinesiska myndigheterna hävdade att undersökningen inte borde inledas, eftersom klagomålet inte uppfyllde de krav vad gäller bevisning som anges i artikel 11.2 och 11.3 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (subventionsavtalet) och artikel 10.2 i grundförordningen. Enligt de kinesiska myndigheterna fanns det inte tillräcklig bevisning beträffande utjämningsbara subventioner, skada och orsakssamband mellan den subventionerade importen och skadan. Som svar på detta påstående från de kinesiska myndigheterna hävdade klaganden att klagomålet innehöll uppgifter som var rimligen tillgängliga och att klagomålet innehöll omfattande bevis för förekomsten av subventionering, skada och för ett orsakssamband mellan de båda. De kinesiska myndigheterna upprepade att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för att uppfylla beviskraven och att oavsett vilken information som är rimligen tillgänglig för klaganden måste det alltid finnas tillräcklig bevisning för förekomsten och arten av en subvention, väsentlig skada och orsakssamband. |
| --- | --- |

(6)

De kinesiska myndigheterna hävdade att undersökningen inte borde inledas, eftersom klagomålet inte uppfyllde de krav vad gäller bevisning som anges i artikel 11.2 och 11.3 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (subventionsavtalet) och artikel 10.2 i grundförordningen. Enligt de kinesiska myndigheterna fanns det inte tillräcklig bevisning beträffande utjämningsbara subventioner, skada och orsakssamband mellan den subventionerade importen och skadan. Som svar på detta påstående från de kinesiska myndigheterna hävdade klaganden att klagomålet innehöll uppgifter som var rimligen tillgängliga och att klagomålet innehöll omfattande bevis för förekomsten av subventionering, skada och för ett orsakssamband mellan de båda. De kinesiska myndigheterna upprepade att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för att uppfylla beviskraven och att oavsett vilken information som är rimligen tillgänglig för klaganden måste det alltid finnas tillräcklig bevisning för förekomsten och arten av en subvention, väsentlig skada och orsakssamband.

subventionsavtalet

| (7) | Kommissionen avvisade de kinesiska myndigheternas påstående. Den bevisning som lämnats i klagomålet utgjordes av de uppgifter som fanns rimligen tillgängliga för klaganden vid den tidpunkten. Såsom framgår av promemorian om tillräcklig bevisning, vilken innehåller kommissionens bedömning av all bevisning rörande Kina som kommissionen förfogar över och på grundval av vilken kommissionen inledde undersökningen, fanns det, i det inledande skedet, tillräcklig bevisning för att de påstådda subventionerna var utjämningsbara med hänsyn till förekomst, storlek och art. Klagomålet innehöll även tillräcklig bevisning för förekomsten av skada för unionsindustrin som vållats av den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen avvisade de kinesiska myndigheternas påstående. Den bevisning som lämnats i klagomålet utgjordes av de uppgifter som fanns rimligen tillgängliga för klaganden vid den tidpunkten. Såsom framgår av promemorian om tillräcklig bevisning, vilken innehåller kommissionens bedömning av all bevisning rörande Kina som kommissionen förfogar över och på grundval av vilken kommissionen inledde undersökningen, fanns det, i det inledande skedet, tillräcklig bevisning för att de påstådda subventionerna var utjämningsbara med hänsyn till förekomst, storlek och art. Klagomålet innehöll även tillräcklig bevisning för förekomsten av skada för unionsindustrin som vållats av den subventionerade importen.

| (8) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte kunde använda tillgängliga uppgifter för att avhjälpa bristen på bevis i klagomålet. Kommissionen noterade att de kinesiska myndigheterna missförstått vad kommissionen gör i inledningsskedet. Såsom anges i skäl 7 innehöll klagomålet tillräcklig bevisning enligt artikel 10.2 i grundförordningen för att motivera att en undersökning inleddes. Klagomålet kunde logiskt sett inte innehålla all den nödvändiga information som begärts från de kinesiska myndigheterna, eftersom den informationen ingår som ett led i den detaljerade bedömning som kommissionen gör under undersökningen. Dessutom granskade kommissionen klagomålet mot bakgrund av all tillgänglig information om den påstådda subventioneringen, inbegripet tidigare praxis. Detta innebär inte att kommissionen tillämpar tillgängliga uppgifter, utan snarare att kommissionen använder all tillgänglig information för att bekräfta påståendena i klagomålet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(8)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte kunde använda tillgängliga uppgifter för att avhjälpa bristen på bevis i klagomålet. Kommissionen noterade att de kinesiska myndigheterna missförstått vad kommissionen gör i inledningsskedet. Såsom anges i skäl 7 innehöll klagomålet tillräcklig bevisning enligt artikel 10.2 i grundförordningen för att motivera att en undersökning inleddes. Klagomålet kunde logiskt sett inte innehålla all den nödvändiga information som begärts från de kinesiska myndigheterna, eftersom den informationen ingår som ett led i den detaljerade bedömning som kommissionen gör under undersökningen. Dessutom granskade kommissionen klagomålet mot bakgrund av all tillgänglig information om den påstådda subventioneringen, inbegripet tidigare praxis. Detta innebär inte att kommissionen tillämpar tillgängliga uppgifter, utan snarare att kommissionen använder all tillgänglig information för att bekräfta påståendena i klagomålet. Påståendet avvisades därför.

| (9) | Under samråden före inledandet och i sin inlaga efter inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna mer specifikt att klaganden tolkade kinesiska lagar selektivt och feltolkade deras koppling till industrin för optiska fiberkablar och hävdade att policydokument, såsom Kinas katalog över högteknologiska produkter, bredbandsstrategin för Kina, den trettonde femårsplanen och Made in China 2025, endast är vägledande dokument som inte är bindande. Kinas handelskammare för import och export av maskiner och elektronikprodukter (CCCME) upprepade detta påstående. De kinesiska myndigheterna påstod också att optiska fiberkablar inte omfattas av dokumentet Made in China 2025. Klaganden hävdade att kommissionen redan i tidigare undersökningar fastställt att Kinas femårsplaner är bindande. |
| --- | --- |

(9)

Under samråden före inledandet och i sin inlaga efter inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna mer specifikt att klaganden tolkade kinesiska lagar selektivt och feltolkade deras koppling till industrin för optiska fiberkablar och hävdade att policydokument, såsom Kinas katalog över högteknologiska produkter, bredbandsstrategin för Kina, den trettonde femårsplanen och Made in China 2025, endast är vägledande dokument som inte är bindande. Kinas handelskammare för import och export av maskiner och elektronikprodukter (CCCME) upprepade detta påstående. De kinesiska myndigheterna påstod också att optiska fiberkablar inte omfattas av dokumentet Made in China 2025. Klaganden hävdade att kommissionen redan i tidigare undersökningar fastställt att Kinas femårsplaner är bindande.

CCCME

| (10) | Kommissionen noterade att de kinesiska myndigheterna inte förnekade att dessa planer, program och rekommendationer finns, utan endast hade invändningar vad gäller i vilken utsträckning dessa är bindande för industrin för optiska fiberkablar. Kommissionen noterade vidare att klaganden tillhandahållit bevis för att ”optiska fibrer” nämns i flera statliga dokument och att ”fiberoptiskt nät” nämns i strategin Made in China 2025. De kinesiska myndigheterna kunde inte framlägga någon bevisning för att dessa konstateranden inte skulle vara tillämpliga på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen noterade att de kinesiska myndigheterna inte förnekade att dessa planer, program och rekommendationer finns, utan endast hade invändningar vad gäller i vilken utsträckning dessa är bindande för industrin för optiska fiberkablar. Kommissionen noterade vidare att klaganden tillhandahållit bevis för att ”optiska fibrer” nämns i flera statliga dokument och att ”fiberoptiskt nät” nämns i strategin Made in China 2025. De kinesiska myndigheterna kunde inte framlägga någon bevisning för att dessa konstateranden inte skulle vara tillämpliga på den berörda produkten.

| (11) | De kinesiska myndigheterna hävdade också att statsägda företag, statsägda banker och Chinese Export & Credit Insurance Corporation (Sinosure) inte kan betraktas som offentliga organ och att klaganden omotiverat förlitar sig på kommissionens tidigare undersökningsresultat avseende industrier som inte alls är närstående den aktuella industrin. CCCME upprepade påståendet att statsägda banker inte kan betraktas som offentliga organ. Klaganden hävdade att kommissionen i tidigare undersökningar har betraktat statsägda banker och Sinosure som offentliga organ. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionens tidigare slutsatser om icke-närstående industrier inte kunde utgöra tillräcklig bevisning i den aktuella undersökningen för att belägga klagomålets påstående om att statsägda banker och Sinosure agerar som offentliga organ. |
| --- | --- |

(11)

De kinesiska myndigheterna hävdade också att statsägda företag, statsägda banker och Chinese Export & Credit Insurance Corporation (Sinosure) inte kan betraktas som offentliga organ och att klaganden omotiverat förlitar sig på kommissionens tidigare undersökningsresultat avseende industrier som inte alls är närstående den aktuella industrin. CCCME upprepade påståendet att statsägda banker inte kan betraktas som offentliga organ. Klaganden hävdade att kommissionen i tidigare undersökningar har betraktat statsägda banker och Sinosure som offentliga organ. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionens tidigare slutsatser om icke-närstående industrier inte kunde utgöra tillräcklig bevisning i den aktuella undersökningen för att belägga klagomålets påstående om att statsägda banker och Sinosure agerar som offentliga organ.

Sinosure

| (12) | Kommissionen noterade att detta påstående från de kinesiska myndigheterna hänger samman med det påstående som det hänvisas till ovan och att klagomålet bland annat nämner den kinesiska banklagen, vilken obestridligen ingår i den kinesiska lagstiftningen, även enligt de kinesiska myndigheterna. Kommissionen påpekade att man i unionens senaste antisubventionsundersökningar dragit en annan slutsats i denna fråga (5). Det faktum att dessa undersökningar omfattade industrier som inte har något samband med industrin för optiska fiberkablar innebär inte att ovannämnda institutioner inte är att betrakta som offentliga organ. Dessutom kan bevis på statligt ägande anses bevisa eller indikera att en enhet är ett offentligt organ som kan ge ett finansiellt bidrag (6). |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen noterade att detta påstående från de kinesiska myndigheterna hänger samman med det påstående som det hänvisas till ovan och att klagomålet bland annat nämner den kinesiska banklagen, vilken obestridligen ingår i den kinesiska lagstiftningen, även enligt de kinesiska myndigheterna. Kommissionen påpekade att man i unionens senaste antisubventionsundersökningar dragit en annan slutsats i denna fråga (5). Det faktum att dessa undersökningar omfattade industrier som inte har något samband med industrin för optiska fiberkablar innebär inte att ovannämnda institutioner inte är att betrakta som offentliga organ. Dessutom kan bevis på statligt ägande anses bevisa eller indikera att en enhet är ett offentligt organ som kan ge ett finansiellt bidrag (6).

5

6

| (13) | Efter inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna vidare att klaganden inte hade fastställt villkoren för tillämpningen av ett externt referensvärde för lån och markanvändningsrättigheter. Kommissionen fann emellertid att påståendena i klagomålet får stöd genom nyligen genomförda antisubventionsundersökningar, i vilka det i denna fråga dras slutsatsen att det är nödvändigt att använda externa referensvärden som anpassas till de förhållanden som råder i Kina (7). |
| --- | --- |

(13)

Efter inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna vidare att klaganden inte hade fastställt villkoren för tillämpningen av ett externt referensvärde för lån och markanvändningsrättigheter. Kommissionen fann emellertid att påståendena i klagomålet får stöd genom nyligen genomförda antisubventionsundersökningar, i vilka det i denna fråga dras slutsatsen att det är nödvändigt att använda externa referensvärden som anpassas till de förhållanden som råder i Kina (7).

7

| (14) | De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att flera av de system som klaganden påstod utgjorde subventionssystem inte kunde betraktas som subventioner eftersom klagomålet inte innehöll detaljerad bevisning för förekomsten, omfattningen och arten av dessa subventioner eller för att det fanns ett direkt förhållande mellan subventionen och den berörda produkten. |
| --- | --- |

(14)

De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att flera av de system som klaganden påstod utgjorde subventionssystem inte kunde betraktas som subventioner eftersom klagomålet inte innehöll detaljerad bevisning för förekomsten, omfattningen och arten av dessa subventioner eller för att det fanns ett direkt förhållande mellan subventionen och den berörda produkten.

| (15) | Klaganden hävdade att klagomålet innehöll exempel på specifika direkta överföringar av medel och specifika hänvisningar till årsrapporter från ett stort antal kinesiska exporterande tillverkare av optiska fiberkablar, i vilka det tydligt visas att det förekommit direkta överföringar av medel i form av bidrag. Dessutom lämnade klaganden in ett dokument som offentliggjorts av en av de exporterande tillverkarna och i vilket det anges vilket finansiellt stöd tillverkaren fått från de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(15)

Klaganden hävdade att klagomålet innehöll exempel på specifika direkta överföringar av medel och specifika hänvisningar till årsrapporter från ett stort antal kinesiska exporterande tillverkare av optiska fiberkablar, i vilka det tydligt visas att det förekommit direkta överföringar av medel i form av bidrag. Dessutom lämnade klaganden in ett dokument som offentliggjorts av en av de exporterande tillverkarna och i vilket det anges vilket finansiellt stöd tillverkaren fått från de kinesiska myndigheterna.

| (16) | De kinesiska myndigheterna hävdade även att klaganden inte lämnat någon bevisning vad gäller förmån och selektivitet för ett antal subventioner. Kommissionen anser att klaganden har lämnat tillräcklig bevisning vad gäller förmån och selektivitet mot bakgrund av vilka uppgifter som klaganden rimligen hade tillgång till. Hursomhelst undersökte kommissionen bevisningen i klagomålet och gjorde sin egen bedömning beträffande alla relevanta faktorer som anges promemorian om tillräcklig bevisning, vilken vid inledandet fogades till de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. De kinesiska myndigheterna framförde sina kommentarer på nytt efter inledandet, men tillhandahöll ingen ytterligare bevisning. |
| --- | --- |

(16)

De kinesiska myndigheterna hävdade även att klaganden inte lämnat någon bevisning vad gäller förmån och selektivitet för ett antal subventioner. Kommissionen anser att klaganden har lämnat tillräcklig bevisning vad gäller förmån och selektivitet mot bakgrund av vilka uppgifter som klaganden rimligen hade tillgång till. Hursomhelst undersökte kommissionen bevisningen i klagomålet och gjorde sin egen bedömning beträffande alla relevanta faktorer som anges promemorian om tillräcklig bevisning, vilken vid inledandet fogades till de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. De kinesiska myndigheterna framförde sina kommentarer på nytt efter inledandet, men tillhandahöll ingen ytterligare bevisning.

| (17) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns tillräcklig bevisning i klagomålet som tyder på att de kinesiska myndigheternas påstådda subventionering förekommer. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns tillräcklig bevisning i klagomålet som tyder på att de kinesiska myndigheternas påstådda subventionering förekommer.

| (18) | Till följd av inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att klaganden felaktigt utelämnat det faktum att industrin för optiska fiberkablar i unionen beviljades subventioner som var mycket lika de i Kina och att kommissionen inte borde använda sig av dubbla måttstockar. Klaganden hävdade att dessa påståenden är irrelevanta i den aktuella undersökningen. De kinesiska myndigheterna höll inte med och hävdade att kommissionen, genom att undersöka påstådda subventioner i Kina, snedvrider marknaden till nackdel för konkurrenter utanför unionen. Enligt de kinesiska myndigheterna leder detta till protektionistiska åtgärder som i slutändan hindrar internationell handel och utveckling. |
| --- | --- |

(18)

Till följd av inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att klaganden felaktigt utelämnat det faktum att industrin för optiska fiberkablar i unionen beviljades subventioner som var mycket lika de i Kina och att kommissionen inte borde använda sig av dubbla måttstockar. Klaganden hävdade att dessa påståenden är irrelevanta i den aktuella undersökningen. De kinesiska myndigheterna höll inte med och hävdade att kommissionen, genom att undersöka påstådda subventioner i Kina, snedvrider marknaden till nackdel för konkurrenter utanför unionen. Enligt de kinesiska myndigheterna leder detta till protektionistiska åtgärder som i slutändan hindrar internationell handel och utveckling.

| (19) | Detta påstående om subventioner i EU hade ingen betydelse för den bedömning som låg till grund för inledandet av detta ärende, eftersom dessa faktorer inte beaktas för beslutet om inledande. |
| --- | --- |

(19)

Detta påstående om subventioner i EU hade ingen betydelse för den bedömning som låg till grund för inledandet av detta ärende, eftersom dessa faktorer inte beaktas för beslutet om inledande.

| (20) | I sina synpunkter på inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna slutligen att ingen faktisk försäljningsinformation hade angetts i beräkningen av prisunderskridande/målprisunderskridande och att svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet inte innehöll någon meningsfull sammanfattning av känslig information. De kinesiska myndigheterna hävdade att detta hade hindrat dem från att på ett korrekt sätt motbevisa klagandens påståenden om skada och att svaren på frågeformuläret föreföll motsäga klagomålet när det gäller den påstådda skadan. |
| --- | --- |

(20)

I sina synpunkter på inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna slutligen att ingen faktisk försäljningsinformation hade angetts i beräkningen av prisunderskridande/målprisunderskridande och att svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet inte innehöll någon meningsfull sammanfattning av känslig information. De kinesiska myndigheterna hävdade att detta hade hindrat dem från att på ett korrekt sätt motbevisa klagandens påståenden om skada och att svaren på frågeformuläret föreföll motsäga klagomålet när det gäller den påstådda skadan.

| (21) | Kommissionen ansåg att den version av klagomålet som berörda parter kan begära att få ta del av och svaren på frågeformuläret innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som beviljats konfidentiell behandling, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång.. I enlighet med artikel 29 i grundförordningen är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter i det fall ett utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller innebära en påtaglig nackdel för den person som lämnar uppgifterna, eller för den person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna. De kinesiska myndigheternas påståenden i detta avseende avvisades därför. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen ansåg att den version av klagomålet som berörda parter kan begära att få ta del av och svaren på frågeformuläret innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som beviljats konfidentiell behandling, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång.. I enlighet med artikel 29 i grundförordningen är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter i det fall ett utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller innebära en påtaglig nackdel för den person som lämnar uppgifterna, eller för den person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna. De kinesiska myndigheternas påståenden i detta avseende avvisades därför.

| (22) | Beträffande de materiella kraven för inledandet av undersökningen hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att klaganden inte hade lämnat några jämförbara uppgifter om försäljningspriser och lönsamhet. De kinesiska myndigheterna och CCCME hävdade också att det vinstmål som klaganden angett inte var motiverat och att den skada som klaganden lidit kunde ha orsakats av andra faktorer, bland annat överlagring, för en unionstillverkare. |
| --- | --- |

(22)

Beträffande de materiella kraven för inledandet av undersökningen hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att klaganden inte hade lämnat några jämförbara uppgifter om försäljningspriser och lönsamhet. De kinesiska myndigheterna och CCCME hävdade också att det vinstmål som klaganden angett inte var motiverat och att den skada som klaganden lidit kunde ha orsakats av andra faktorer, bland annat överlagring, för en unionstillverkare.

| (23) | Connect Com stödde de kinesiska myndigheternas argument beträffande inledandet. Connect Com hävdade särskilt att en antidumpningsundersökning och en parallell antisubventionsundersökning eventuellt skulle leda till dubbla korrigerande åtgärder för EU-industrin och till missbruk av utjämningsåtgärder. Connect Com hävdade att påståendena i klagomålet om förekomsten av en subvention, om skada och om ett orsakssamband mellan subventionen och skadan inte styrktes av tillräcklig bevisning. Beträffande den otillräckliga bevisningen för ett orsakssamband hävdade Connect Com att det fanns flera olika skäl till att unionsindustrins marknadsandel hade minskat, som ökad import från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden, samt att det fanns överkapacitet i EU. Connect Com hävdade dessutom att klagomålet endast var en kopia av klagomålet i antidumpningsundersökningen och att klaganden borde ha gjort åtskillnad mellan den påstådda skadan till följd av dumpning och den påstådda skadan till följd av subventionering. |
| --- | --- |

(23)

Connect Com stödde de kinesiska myndigheternas argument beträffande inledandet. Connect Com hävdade särskilt att en antidumpningsundersökning och en parallell antisubventionsundersökning eventuellt skulle leda till dubbla korrigerande åtgärder för EU-industrin och till missbruk av utjämningsåtgärder. Connect Com hävdade att påståendena i klagomålet om förekomsten av en subvention, om skada och om ett orsakssamband mellan subventionen och skadan inte styrktes av tillräcklig bevisning. Beträffande den otillräckliga bevisningen för ett orsakssamband hävdade Connect Com att det fanns flera olika skäl till att unionsindustrins marknadsandel hade minskat, som ökad import från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden, samt att det fanns överkapacitet i EU. Connect Com hävdade dessutom att klagomålet endast var en kopia av klagomålet i antidumpningsundersökningen och att klaganden borde ha gjort åtskillnad mellan den påstådda skadan till följd av dumpning och den påstådda skadan till följd av subventionering.

| (24) | De kinesiska myndigheterna och CCCME hävdade även att klagomålet inte visade att det förekommit någon skada, eftersom unionsindustrin ökade sin produktion och den lilla minskning i produktionskapacitet som förekom och som berodde på unionsindustrins oförmåga att tillfredsställa all förbrukning i Europa inte i sig är ett tecken på väsentlig skada. Man angav att försäljningsvolymen dessutom ökade, att unionsindustrin har fortsatt att ha en marknadsandel på nästan 80 % och att lönsamhetstrenden var otydlig och inte visade på skada. På detta svarade klaganden att den ökade förbrukningen i unionen gynnade den kinesiska importen, att den återstående marknadsandelen inte var relevant för bedömningen av skadan och att följderna av de upphandlingar som vunnits av kinesiska tillverkare skulle komma att uppenbaras med en viss eftersläpning. CCCME svarade att uppgifterna om förbrukning, produktion och produktionskapacitet visade att unionsindustrin kunde tillfredsställa den största delen av förbrukningen i EU och samtidigt utöka sin verksamhet. |
| --- | --- |

(24)

De kinesiska myndigheterna och CCCME hävdade även att klagomålet inte visade att det förekommit någon skada, eftersom unionsindustrin ökade sin produktion och den lilla minskning i produktionskapacitet som förekom och som berodde på unionsindustrins oförmåga att tillfredsställa all förbrukning i Europa inte i sig är ett tecken på väsentlig skada. Man angav att försäljningsvolymen dessutom ökade, att unionsindustrin har fortsatt att ha en marknadsandel på nästan 80 % och att lönsamhetstrenden var otydlig och inte visade på skada. På detta svarade klaganden att den ökade förbrukningen i unionen gynnade den kinesiska importen, att den återstående marknadsandelen inte var relevant för bedömningen av skadan och att följderna av de upphandlingar som vunnits av kinesiska tillverkare skulle komma att uppenbaras med en viss eftersläpning. CCCME svarade att uppgifterna om förbrukning, produktion och produktionskapacitet visade att unionsindustrin kunde tillfredsställa den största delen av förbrukningen i EU och samtidigt utöka sin verksamhet.

| (25) | Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att klagomålet inte innehöll några bevis på ett orsakssamband mellan subventionerad import och skada. För det första gjorde de kinesiska myndigheterna och CCCME gällande att det inte fanns något samband mellan importen från Kina och unionsindustrins utveckling. Som ett exempel på detta angav de att samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina pågick under 2017–2018 hade unionsindustrin den mest betydande lönsamhetsökningen. För det andra ökade importen från tredjeländer mellan 2018 och 2019, i motsats till importen från Kina, och effekten därav kunde därför inte tillskrivas Kina, och om det förekom skada var detta en självförvållad skada på grund av unionsindustrins långsamma reaktion på marknadsrörelserna. |
| --- | --- |

(25)

Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att klagomålet inte innehöll några bevis på ett orsakssamband mellan subventionerad import och skada. För det första gjorde de kinesiska myndigheterna och CCCME gällande att det inte fanns något samband mellan importen från Kina och unionsindustrins utveckling. Som ett exempel på detta angav de att samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina pågick under 2017–2018 hade unionsindustrin den mest betydande lönsamhetsökningen. För det andra ökade importen från tredjeländer mellan 2018 och 2019, i motsats till importen från Kina, och effekten därav kunde därför inte tillskrivas Kina, och om det förekom skada var detta en självförvållad skada på grund av unionsindustrins långsamma reaktion på marknadsrörelserna.

| (26) | Klaganden reagerade på detta påstående och angav att ett orsakssamband kan fastställas, eftersom skadan skedde samtidigt som importen från Kina ökade, och att importen från tredjeländer inte kunde beaktas som skadevållande, eftersom den antingen var av mindre betydelse eller inte visade några tecken på skadevållande prissättning. |
| --- | --- |

(26)

Klaganden reagerade på detta påstående och angav att ett orsakssamband kan fastställas, eftersom skadan skedde samtidigt som importen från Kina ökade, och att importen från tredjeländer inte kunde beaktas som skadevållande, eftersom den antingen var av mindre betydelse eller inte visade några tecken på skadevållande prissättning.

| (27) | CCCME svarade genom att påminna om att unionsindustrin, samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina inträffade under 2017–2018, hade den största ökningen i lönsamhet och att det inte fanns något samband mellan ökningen av importen från Kina och unionsindustrins minskade försäljningsvolym. Vad gäller import från tredjeländer noterade CCCME istället att importen från tredjeländer ökade totalt sett, medan importen från Kina minskade mellan 2018 och 2019. Avslutningsvis påpekade CCCME att klaganden inte bestred argumentet att i stort sett alla skadeindikatorer i klagomålet visade tecken på positiv utveckling och att den påstådda skadan åtminstone till viss del var självförvållad. CCCME hävdade dessutom att effekterna av covid-19-pandemin och påståendena om att det finns en elkabelkartell också bör beaktas vid bedömningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrins situation. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att de importuppgifter som klaganden lagt fram inte var tillförlitliga, eftersom de var föråldrade och grundade sig på antaganden om den berörda produktens vikt och storlek enligt KN-nummer 8544 70 00. Enligt de kinesiska myndigheterna och CCCME var beräkningarna av prisunderskridandet i klagomålet dessutom bristfälliga eftersom de endast hänvisar till en specifik exportör i ett specifikt upphandlingsförfarande. |
| --- | --- |

(27)

CCCME svarade genom att påminna om att unionsindustrin, samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina inträffade under 2017–2018, hade den största ökningen i lönsamhet och att det inte fanns något samband mellan ökningen av importen från Kina och unionsindustrins minskade försäljningsvolym. Vad gäller import från tredjeländer noterade CCCME istället att importen från tredjeländer ökade totalt sett, medan importen från Kina minskade mellan 2018 och 2019. Avslutningsvis påpekade CCCME att klaganden inte bestred argumentet att i stort sett alla skadeindikatorer i klagomålet visade tecken på positiv utveckling och att den påstådda skadan åtminstone till viss del var självförvållad. CCCME hävdade dessutom att effekterna av covid-19-pandemin och påståendena om att det finns en elkabelkartell också bör beaktas vid bedömningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrins situation. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att de importuppgifter som klaganden lagt fram inte var tillförlitliga, eftersom de var föråldrade och grundade sig på antaganden om den berörda produktens vikt och storlek enligt KN-nummer 8544 70 00. Enligt de kinesiska myndigheterna och CCCME var beräkningarna av prisunderskridandet i klagomålet dessutom bristfälliga eftersom de endast hänvisar till en specifik exportör i ett specifikt upphandlingsförfarande.

| (28) | Rörande detta svarade klaganden i den parallella antidumpningsundersökningen att det skulle behövas en längre tidsperiod för att man skulle kunna se ökningen i importvolymen, vilket inte bestreds av CCCME och som bekräftades av tredjepartsuppgifter från marknadsundersökningsföretag (CRU), och att beräkningarna inte var bristfälliga eftersom klaganden var skyldig att endast tillhandahålla information som var rimligen tillgänglig, bland annat information från flera tillverkare i unionen och i Kina. |
| --- | --- |

(28)

Rörande detta svarade klaganden i den parallella antidumpningsundersökningen att det skulle behövas en längre tidsperiod för att man skulle kunna se ökningen i importvolymen, vilket inte bestreds av CCCME och som bekräftades av tredjepartsuppgifter från marknadsundersökningsföretag (CRU), och att beräkningarna inte var bristfälliga eftersom klaganden var skyldig att endast tillhandahålla information som var rimligen tillgänglig, bland annat information från flera tillverkare i unionen och i Kina.

| (29) | CCCME svarade att det var klagandens skyldighet att styrka sina påståenden och lägga fram bevis med avseende på importuppgifter, samt att marknadsinformationen (CRU) avsåg optiska fibrer och inte optiska fiberkablar. Vad gäller beräkningarna rörande prisunderskridande och målprisunderskridande upprepade CCCME att dessa inte uppfyllde kriterierna för att utgöra tillräcklig bevisning och att klaganden för vissa betydande beräkningar endast använder en enda kinesisk tillverkares priser (t.ex. det exportpris vid fri omsättning som använts för beräkningen av skademarginalen för första halvåret 2019 och det exportpris som använts för produktionskostnaden för målprisunderskridandet för andra halvåret 2019). |
| --- | --- |

(29)

CCCME svarade att det var klagandens skyldighet att styrka sina påståenden och lägga fram bevis med avseende på importuppgifter, samt att marknadsinformationen (CRU) avsåg optiska fibrer och inte optiska fiberkablar. Vad gäller beräkningarna rörande prisunderskridande och målprisunderskridande upprepade CCCME att dessa inte uppfyllde kriterierna för att utgöra tillräcklig bevisning och att klaganden för vissa betydande beräkningar endast använder en enda kinesisk tillverkares priser (t.ex. det exportpris vid fri omsättning som använts för beräkningen av skademarginalen för första halvåret 2019 och det exportpris som använts för produktionskostnaden för målprisunderskridandet för andra halvåret 2019).

| (30) | Kommissionen anser att inget av CCCME:s påståenden avseende inledandet motbevisar slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda ett antisubventionsförfarande. Klagomålet innehöll i själva verket tillräcklig bevisning för att subventionerad import hade orsakat väsentlig skada för unionsindustrin. Den särskilda skadeanalys som gjordes i samband med klagomålet visade på en ökad aktivitet på EU-marknaden (både i absoluta och relativa termer) för import från Kina till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Detta tyder på att den påstådda subventionerade importen har haft en väsentligt skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket till exempel kan ses genom minskningar i försäljning och marknadsandelar eller genom en försämring av de finansiella resultaten. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen anser att inget av CCCME:s påståenden avseende inledandet motbevisar slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda ett antisubventionsförfarande. Klagomålet innehöll i själva verket tillräcklig bevisning för att subventionerad import hade orsakat väsentlig skada för unionsindustrin. Den särskilda skadeanalys som gjordes i samband med klagomålet visade på en ökad aktivitet på EU-marknaden (både i absoluta och relativa termer) för import från Kina till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Detta tyder på att den påstådda subventionerade importen har haft en väsentligt skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket till exempel kan ses genom minskningar i försäljning och marknadsandelar eller genom en försämring av de finansiella resultaten.

| (31) | Klagomålet innehöll separata beräkningar av prisunderskridande och målprisunderskridande för varje representativ produkttyp. Kommissionen var nöjd med den bevisning för prisunderskridande och målprisunderskridande som lagts fram av klaganden och ansåg att klagomålet uppfyllde de beviskrav som krävs för att en undersökning ska kunna inledas. |
| --- | --- |

(31)

Klagomålet innehöll separata beräkningar av prisunderskridande och målprisunderskridande för varje representativ produkttyp. Kommissionen var nöjd med den bevisning för prisunderskridande och målprisunderskridande som lagts fram av klaganden och ansåg att klagomålet uppfyllde de beviskrav som krävs för att en undersökning ska kunna inledas.

| (32) | Som svar på påståendet om att klaganden underlåtit att tillhandahålla tillförlitliga/jämförbara uppgifter om försäljningspriser konstaterade kommissionen att den version av klagomålet som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som hade lämnats såsom konfidentiella, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under förfarandets hela gång. |
| --- | --- |

(32)

Som svar på påståendet om att klaganden underlåtit att tillhandahålla tillförlitliga/jämförbara uppgifter om försäljningspriser konstaterade kommissionen att den version av klagomålet som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som hade lämnats såsom konfidentiella, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under förfarandets hela gång.

| (33) | I enlighet med artikel 29 i grundförordningen och artikel 12.4 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter i det fall ett utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller innebära en påtaglig nackdel för den person som lämnar uppgifterna, eller för den person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 29 i grundförordningen och artikel 12.4 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter i det fall ett utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller innebära en påtaglig nackdel för den person som lämnar uppgifterna, eller för den person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna.

| (34) | Beträffande tillräcklig bevisning för ett orsakssamband bör följande noteras. För det första visade klaganden att tillståndet i unionsindustrin förändrades samtidigt som den subventionerade importen ökade till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Redan detta var ett tydligt tecken på ett orsakssamband. För det andra, när det gäller andra faktorer, såsom import från tredjeländer och andra faktorer som de kinesiska myndigheterna och CCCME tar upp, var deras inverkan inte sådan att de orsakade en försämring för unionsindustrin, samtidigt som analysen i samband med klagomålet inte tydde på en självförvållad skada. Beträffande påståendet om att subventionsundersökningen skulle leda till dubbla åtgärder har kommissionen, såsom anges i skäl 765, försäkrat sig om att införandet av en kumulerad tull som återspeglar subventionsnivån och den fulla dumpningsnivån inte leder till att effekterna av subventioneringen åtgärdas två gånger. Beträffande importvolymer tillhandahöll klaganden uppgifter baserade på rimliga antaganden, såsom viktuppgifter för den berörda produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin, och använde marknadsinformation för analysen, i de fall då offentlig information inte fanns tillgänglig. När det gäller den tidsperiod för mätning av importen som anges i klagomålet gäller att den påstådda skadan har orsakats av både dumpning och subventionering, och det skulle därför ha varit orimligt betungande för den klagande industrin att beakta en annan undersökningsperiod. |
| --- | --- |

(34)

Beträffande tillräcklig bevisning för ett orsakssamband bör följande noteras. För det första visade klaganden att tillståndet i unionsindustrin förändrades samtidigt som den subventionerade importen ökade till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Redan detta var ett tydligt tecken på ett orsakssamband. För det andra, när det gäller andra faktorer, såsom import från tredjeländer och andra faktorer som de kinesiska myndigheterna och CCCME tar upp, var deras inverkan inte sådan att de orsakade en försämring för unionsindustrin, samtidigt som analysen i samband med klagomålet inte tydde på en självförvållad skada. Beträffande påståendet om att subventionsundersökningen skulle leda till dubbla åtgärder har kommissionen, såsom anges i skäl 765, försäkrat sig om att införandet av en kumulerad tull som återspeglar subventionsnivån och den fulla dumpningsnivån inte leder till att effekterna av subventioneringen åtgärdas två gånger. Beträffande importvolymer tillhandahöll klaganden uppgifter baserade på rimliga antaganden, såsom viktuppgifter för den berörda produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin, och använde marknadsinformation för analysen, i de fall då offentlig information inte fanns tillgänglig. När det gäller den tidsperiod för mätning av importen som anges i klagomålet gäller att den påstådda skadan har orsakats av både dumpning och subventionering, och det skulle därför ha varit orimligt betungande för den klagande industrin att beakta en annan undersökningsperiod.

1.3   Registrering av import

Registrering av import

| (35) | Den 24 augusti 2021 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 29a.2 i grundförordningen de berörda parterna om sin avsikt att inte införa provisoriska utjämningsåtgärder och att fortsätta undersökningen. |
| --- | --- |

(35)

Den 24 augusti 2021 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 29a.2 i grundförordningen de berörda parterna om sin avsikt att inte införa provisoriska utjämningsåtgärder och att fortsätta undersökningen.

| (36) | Eftersom inga provisoriska utjämningsåtgärder infördes gjordes ingen registrering av importen. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom inga provisoriska utjämningsåtgärder infördes gjordes ingen registrering av importen.

1.4   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (37) | Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(37)

Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

| (38) | Både den nu aktuella antisubventionsundersökningen och den separata antidumpningsundersökning som nämns i skäl 4 har samma undersökningsperiod och samma skadeundersökningsperiod. |
| --- | --- |

(38)

Både den nu aktuella antisubventionsundersökningen och den separata antidumpningsundersökning som nämns i skäl 4 har samma undersökningsperiod och samma skadeundersökningsperiod.

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (39) | I tillkännagivandet om inledande uppmanas berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, de kinesiska myndigheterna, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(39)

I tillkännagivandet om inledande uppmanas berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, de kinesiska myndigheterna, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (40) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen av parterna begärde ett ingripande. |
| --- | --- |

(40)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen av parterna begärde ett ingripande.

1.6   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

1.6.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (41) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde sitt urval på grundval av tillverknings- och försäljningsvolymer för den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 52 % av tillverkningen i unionen under undersökningsperioden och ansågs vara representativa för unionsindustrin. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och urvalet bekräftades därför. |
| --- | --- |

(41)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde sitt urval på grundval av tillverknings- och försäljningsvolymer för den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 52 % av tillverkningen i unionen under undersökningsperioden och ansågs vara representativa för unionsindustrin. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och urvalet bekräftades därför.

1.6.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (42) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att tillhandahålla de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(42)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att tillhandahålla de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (43) | Fem icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Efter analys av de uppgifter som lämnats in av importörerna beslutande kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och uppmanade alla samarbetsvilliga importörer att inkomma med svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(43)

Fem icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Efter analys av de uppgifter som lämnats in av importörerna beslutande kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och uppmanade alla samarbetsvilliga importörer att inkomma med svar på frågeformuläret.

1.6.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (44) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att tillhandahålla de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(44)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att tillhandahålla de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (45) | Tjugofem exporterande tillverkare i det berörda landet tillhandahöll den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av två grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet av exporterande tillverkare stod för över 40 % av den export från Kina till unionen under undersökningsperioden som rapporterats av de samarbetande exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(45)

Tjugofem exporterande tillverkare i det berörda landet tillhandahöll den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av två grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet av exporterande tillverkare stod för över 40 % av den export från Kina till unionen under undersökningsperioden som rapporterats av de samarbetande exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar.

| (46) | I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen genomfördes samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen genomfördes samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet.

| (47) | Synpunkter på urvalsförfarandet inkom från en exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, dvs. Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (YOFC), men som önskade ingå i urvalet. |
| --- | --- |

(47)

Synpunkter på urvalsförfarandet inkom från en exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, dvs. Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (YOFC), men som önskade ingå i urvalet.

YOFC

| (48) | YOFC hävdade att med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare stod de två företagen i urvalet för en relativt liten andel av exportvolymen till unionen, vilken inte kunde ses som representativ för de kinesiska exportörerna, samt att kommissionens praxis i tidigare antidumpningsundersökningar varit att göra ett urval med minst tre företag. YOFC påstod dessutom att ett urval med tre företag skulle göra det möjligt att bättre motverka risken för att urvalet, på grund av ändringar av de utvalda företagen, skulle reduceras till ett enda företag. Slutligen angav YOFC att vissa subventionsprogram är regionala, varför det för att få en mer heltäckande översikt över subventionssystemen i Kina är lämpligt att ta hänsyn till den geografiska spridningen när urvalet görs. |
| --- | --- |

(48)

YOFC hävdade att med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare stod de två företagen i urvalet för en relativt liten andel av exportvolymen till unionen, vilken inte kunde ses som representativ för de kinesiska exportörerna, samt att kommissionens praxis i tidigare antidumpningsundersökningar varit att göra ett urval med minst tre företag. YOFC påstod dessutom att ett urval med tre företag skulle göra det möjligt att bättre motverka risken för att urvalet, på grund av ändringar av de utvalda företagen, skulle reduceras till ett enda företag. Slutligen angav YOFC att vissa subventionsprogram är regionala, varför det för att få en mer heltäckande översikt över subventionssystemen i Kina är lämpligt att ta hänsyn till den geografiska spridningen när urvalet görs.

| (49) | Enligt artikel 27.1 i grundförordningen bör urvalet göras på grundval av den största representativa produktions-, försäljnings- eller exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Som anges i skäl 45 stod grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet för över 40 % av den inrapporterade exporten från Kina till unionen under undersökningsperioden, vilket är en representativ nivå. Kommissionen ansåg att det urval som gjorts innehöll den största importmängd som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. De två grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet består av ett stort antal enheter (fyra exporterande tillverkare, sju försäljningsenheter och fler än 20 närstående företag som tillhandahåller insatsvaror eller finansiering). Dessutom är frågan om huruvida ett företag som ingick i urvalet verkligen är samarbetsvilligt efter det att urvalet har gjorts, ett nödvändigt, men inte tillräckligt villkor för att en exporterande tillverkare ska komma i fråga för att ingå i ett urval enligt artikel 27.1 i grundförordningen. Kommissionen beaktade också den geografiska spridningen för företagen i urvalet och konstaterade att urvalet omfattade två provinser i Kina och att de två grupperna av exporterande tillverkare fanns i dessa två provinser, men att många fler provinser täcktes genom alla de närstående företag som tillhandahåller insatsvaror eller finansiering. Eftersom alla krav i artikel 27.1 i grundförordningen således var uppfyllda behövde man inte välja ut ett tredje företag. |
| --- | --- |

(49)

Enligt artikel 27.1 i grundförordningen bör urvalet göras på grundval av den största representativa produktions-, försäljnings- eller exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Som anges i skäl 45 stod grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet för över 40 % av den inrapporterade exporten från Kina till unionen under undersökningsperioden, vilket är en representativ nivå. Kommissionen ansåg att det urval som gjorts innehöll den största importmängd som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. De två grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet består av ett stort antal enheter (fyra exporterande tillverkare, sju försäljningsenheter och fler än 20 närstående företag som tillhandahåller insatsvaror eller finansiering). Dessutom är frågan om huruvida ett företag som ingick i urvalet verkligen är samarbetsvilligt efter det att urvalet har gjorts, ett nödvändigt, men inte tillräckligt villkor för att en exporterande tillverkare ska komma i fråga för att ingå i ett urval enligt artikel 27.1 i grundförordningen. Kommissionen beaktade också den geografiska spridningen för företagen i urvalet och konstaterade att urvalet omfattade två provinser i Kina och att de två grupperna av exporterande tillverkare fanns i dessa två provinser, men att många fler provinser täcktes genom alla de närstående företag som tillhandahåller insatsvaror eller finansiering. Eftersom alla krav i artikel 27.1 i grundförordningen således var uppfyllda behövde man inte välja ut ett tredje företag.

| (50) | YOFC påstod också att det borde ingå i urvalet eftersom företaget är en erfaren tillverkare som exporterar högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen och har en tillverkningsprocess som skiljer sig från andra kinesiska tillverkares (den är vertikalt integrerad, använder europeisk teknik för att tillverka optiska fiberkablar, har avancerad teknik, är den enda nationella intelligenta tillverkningsdemonstrationsenheten i Kina och har uppnått en hög grad av automatisering vid tillverkningen av optiska fibrer). Företaget påstod vidare att dess exportvolym till unionen var relativt stor under undersökningsperioden. Dessutom gjorde YOFC gällande att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet indirekt äger aktier i YOFC och i två av YOFC:s berörda närstående företag, och att en inkludering av YOFC i urvalet därmed skulle göra det möjligt för kommissionen att få mer ingående kunskap om branschens struktur. YOFC hävdade också att det finns fem exporterande tillverkare i gruppen som är belägna i Hubeiprovinsen, Guangdongprovinsen, Sichuanprovinsen, Jiangsuprovinsen och i staden Shanghai, varför kommissionen genom att ta med YOFC i urvalet skulle få information om subventionsprogram i fler provinser. |
| --- | --- |

(50)

YOFC påstod också att det borde ingå i urvalet eftersom företaget är en erfaren tillverkare som exporterar högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen och har en tillverkningsprocess som skiljer sig från andra kinesiska tillverkares (den är vertikalt integrerad, använder europeisk teknik för att tillverka optiska fiberkablar, har avancerad teknik, är den enda nationella intelligenta tillverkningsdemonstrationsenheten i Kina och har uppnått en hög grad av automatisering vid tillverkningen av optiska fibrer). Företaget påstod vidare att dess exportvolym till unionen var relativt stor under undersökningsperioden. Dessutom gjorde YOFC gällande att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet indirekt äger aktier i YOFC och i två av YOFC:s berörda närstående företag, och att en inkludering av YOFC i urvalet därmed skulle göra det möjligt för kommissionen att få mer ingående kunskap om branschens struktur. YOFC hävdade också att det finns fem exporterande tillverkare i gruppen som är belägna i Hubeiprovinsen, Guangdongprovinsen, Sichuanprovinsen, Jiangsuprovinsen och i staden Shanghai, varför kommissionen genom att ta med YOFC i urvalet skulle få information om subventionsprogram i fler provinser.

| (51) | Som förklaras ovan gjordes urvalet av exporterande tillverkare på grundval av den största procentandel av exportvolymen från landet i fråga som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande och man sörjde för en god geografisk spridning i Kina. YOFC var inte en av de största exporterande tillverkarna och valdes därför inte ut. De två utvalda grupperna med exporterande tillverkare är också stora erfarna grupper av företag som tillverkar och säljer högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen, däribland även vertikalt integrerade enheter. Dessutom finns det ingen information i ärendet som tyder på att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet skulle använda mindre avancerad teknik än andra kinesiska exporterande tillverkare. YOFC har inte lagt fram några bevis som vederlägger detta faktum. Dessutom är det faktum att en unionstillverkare som ingick i urvalet innehar aktier i en exporterande tillverkare inte av relevans för processen för urval av de exporterande tillverkarna. Därför tillbakavisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(51)

Som förklaras ovan gjordes urvalet av exporterande tillverkare på grundval av den största procentandel av exportvolymen från landet i fråga som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande och man sörjde för en god geografisk spridning i Kina. YOFC var inte en av de största exporterande tillverkarna och valdes därför inte ut. De två utvalda grupperna med exporterande tillverkare är också stora erfarna grupper av företag som tillverkar och säljer högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen, däribland även vertikalt integrerade enheter. Dessutom finns det ingen information i ärendet som tyder på att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet skulle använda mindre avancerad teknik än andra kinesiska exporterande tillverkare. YOFC har inte lagt fram några bevis som vederlägger detta faktum. Dessutom är det faktum att en unionstillverkare som ingick i urvalet innehar aktier i en exporterande tillverkare inte av relevans för processen för urval av de exporterande tillverkarna. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

1.7   Individuell undersökning

Individuell undersökning

| (52) | Sex av de kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som lämnade in det ifyllda stickprovsformuläret upplyste kommissionen om att de avsåg begära en individuell undersökning enligt artikel 27.3 i grundförordningen. Kommissionen gjorde frågeformuläret tillgängligt via internet på dagen för inledandet. Kommissionen informerade dessutom de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de var tvungna att besvara frågeformuläret om de ville få en individuell undersökning. Två företag besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(52)

Sex av de kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som lämnade in det ifyllda stickprovsformuläret upplyste kommissionen om att de avsåg begära en individuell undersökning enligt artikel 27.3 i grundförordningen. Kommissionen gjorde frågeformuläret tillgängligt via internet på dagen för inledandet. Kommissionen informerade dessutom de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de var tvungna att besvara frågeformuläret om de ville få en individuell undersökning. Två företag besvarade frågeformuläret.

| (53) | Ett av de företag som besvarade frågeformuläret begärde en individuell undersökning av samma skäl som företaget angav i sin begäran om att ingå i urvalet, såsom anges i skälen 48 och 50. |
| --- | --- |

(53)

Ett av de företag som besvarade frågeformuläret begärde en individuell undersökning av samma skäl som företaget angav i sin begäran om att ingå i urvalet, såsom anges i skälen 48 och 50.

| (54) | Det andra företaget som besvarade frågeformuläret begärde en individuell undersökning eftersom det var närstående en unionsimportör och hävdade att det inte hade fått någon av de påstådda subventionerna. |
| --- | --- |

(54)

Det andra företaget som besvarade frågeformuläret begärde en individuell undersökning eftersom det var närstående en unionsimportör och hävdade att det inte hade fått någon av de påstådda subventionerna.

| (55) | På grund av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beslutade kommissionen att inte bevilja individuella undersökningar eftersom sådana skulle vara orimligt betungande och skulle kunna hindra kommissionen från att slutföra undersökningen inom de föreskrivna tidsfristerna. |
| --- | --- |

(55)

På grund av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beslutade kommissionen att inte bevilja individuella undersökningar eftersom sådana skulle vara orimligt betungande och skulle kunna hindra kommissionen från att slutföra undersökningen inom de föreskrivna tidsfristerna.

1.8   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (56) | Kommissionen skickade ett frågeformulär till klaganden och frågeformulär för unionstillverkare, importörer, användare och exporterande tillverkare i Kina gjordes tillgängliga online (8) den dag då undersökningen inleddes. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen skickade ett frågeformulär till klaganden och frågeformulär för unionstillverkare, importörer, användare och exporterande tillverkare i Kina gjordes tillgängliga online (8) den dag då undersökningen inleddes.

8

| (57) | Kommissionen sände också ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna, vilket omfattade särskilda frågeformulär för Sinosure, banker och andra finansinstitut som tillhandahåller finansiering eller exportkrediter till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet samt för de tio största tillverkarna och distributörerna av de insatsvaror som används av de exporterande tillverkarna i urvalet. För underlätta administrationen ombads de kinesiska myndigheterna även att samla in alla svar från dessa finansinstitut och vidarebefordra dem direkt till kommissionen. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen sände också ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna, vilket omfattade särskilda frågeformulär för Sinosure, banker och andra finansinstitut som tillhandahåller finansiering eller exportkrediter till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet samt för de tio största tillverkarna och distributörerna av de insatsvaror som används av de exporterande tillverkarna i urvalet. För underlätta administrationen ombads de kinesiska myndigheterna även att samla in alla svar från dessa finansinstitut och vidarebefordra dem direkt till kommissionen.

| (58) | Kommissionen tog emot ett svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, i vilket det ingick ett svar på frågeformuläret från Export-Import Bank of China (Exim Bank). Inga svar inkom emellertid från Sinosure, de andra bankerna eller finansinstituten eller från de största tillverkarna och distributörerna av insatsvarorna. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen tog emot ett svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, i vilket det ingick ett svar på frågeformuläret från Export-Import Bank of China (Exim Bank). Inga svar inkom emellertid från Sinosure, de andra bankerna eller finansinstituten eller från de största tillverkarna och distributörerna av insatsvarorna.

Exim Bank

| (59) | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28 i grundförordningen inhämtade och dubbelkontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av subventionering, skada och unionens intresse. På grund av covid-19-pandemins utbrott och de efterföljande åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet (tillkännagivandet om covid-19) (9) kunde kommissionen inte genomföra kontrollbesök på plats hos de kinesiska myndigheterna, de företag som ingick i urvalet eller hos de samarbetande användarna. I stället genomförde kommissionen en dubbelkontroll på distans av den information som lämnats av de kinesiska myndigheterna, i vilken tjänstemän från relevanta ministerier och andra statliga myndigheter deltog. Kommissionen genomförde dessutom dubbelkontroller på distans avseende följande företag via videokonferens: | Unionstillverkare:






  — | Acome S. A. (Frankrike), |
| --- | --- | --- | --- |

(59)

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28 i grundförordningen inhämtade och dubbelkontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av subventionering, skada och unionens intresse. På grund av covid-19-pandemins utbrott och de efterföljande åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet (tillkännagivandet om covid-19) (9) kunde kommissionen inte genomföra kontrollbesök på plats hos de kinesiska myndigheterna, de företag som ingick i urvalet eller hos de samarbetande användarna. I stället genomförde kommissionen en dubbelkontroll på distans av den information som lämnats av de kinesiska myndigheterna, i vilken tjänstemän från relevanta ministerier och andra statliga myndigheter deltog. Kommissionen genomförde dessutom dubbelkontroller på distans avseende följande företag via videokonferens:

tillkännagivandet om covid-19

9

Unionstillverkare:

—

Acome S. A. (Frankrike),

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o., och dess närstående företag (Polen, Danmark, Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien), |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o., och dess närstående företag (Polen, Danmark, Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien),

| — | Prysmian S.p.A., och dess närstående företag (Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Rumänien, Slovakien, Spanien, Sverige). |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A., och dess närstående företag (Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Rumänien, Slovakien, Spanien, Sverige).

| | Importörer:






  — | Cable 77 Danmark ApS (Danmark), |
| --- | --- | --- |

Importörer:

—

Cable 77 Danmark ApS (Danmark),

| — | Connect Com GmbH (Tyskland), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Tyskland),

| — | Eku Kabel GmbH (Tyskland), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Tyskland),

| — | Har&Ca S.r.l. (Italien), |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Italien),

| — | Infraconcepts B.V. (Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Nederländerna).

| | Användare:






  — | Deutsche Telekom GmbH (Tyskland). |
| --- | --- | --- |

Användare:

—

Deutsche Telekom GmbH (Tyskland).

| | Exporterande tillverkare i Kina: | FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan, |
| --- | --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Kina:

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan,

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing, |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing,

| — | Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan, |
| --- | --- |

—

Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan,

| — | China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan, |
| --- | --- |

—

China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan,

| — | Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing.

| | ZTT-gruppen:






  — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong, |
| --- | --- | --- |

ZTT-gruppen:

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong,

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong.

1.9   Avstående från införande av provisoriska åtgärder och efterföljande förfarande

Avstående från införande av provisoriska åtgärder och efterföljande förfarande

| (60) | Kommissionen skickade den 10 maj 2021 ytterligare en begäran om information till de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och till de unionstillverkare som ingick i urvalet, och begäran avsåg, men var inte begränsad till, försäljningsuppgifter på grundval av grupper av produktkontrollnummer, investeringar och upphandlingsförfaranden. Kommissionen kontrollerade svaren under dubbelkontrollerna på distans. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen skickade den 10 maj 2021 ytterligare en begäran om information till de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och till de unionstillverkare som ingick i urvalet, och begäran avsåg, men var inte begränsad till, försäljningsuppgifter på grundval av grupper av produktkontrollnummer, investeringar och upphandlingsförfaranden. Kommissionen kontrollerade svaren under dubbelkontrollerna på distans.

| (61) | Den 24 augusti 2021 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 29a.2 i grundförordningen berörda parter om att den inte hade för avsikt att införa provisoriska åtgärder utan i stället avsåg att fortsätta undersökningen. |
| --- | --- |

(61)

Den 24 augusti 2021 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 29a.2 i grundförordningen berörda parter om att den inte hade för avsikt att införa provisoriska åtgärder utan i stället avsåg att fortsätta undersökningen.

| (62) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten.

1.10   Slutligt utlämnande av uppgifter

Slutligt utlämnande av uppgifter

| (63) | Den 14 september 2021 underrättade kommissionen alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig utjämningstull på import av den berörda produkten (det slutliga utlämnandet av uppgifter). |
| --- | --- |

(63)

Den 14 september 2021 underrättade kommissionen alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig utjämningstull på import av den berörda produkten (det slutliga utlämnandet av uppgifter).

det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (64) | Alla parter beviljades en tidsfrist på 20 dagar inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga utlämnandet. De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(64)

Alla parter beviljades en tidsfrist på 20 dagar inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga utlämnandet. De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (65) | Synpunkter inkom från klaganden, de kinesiska myndigheterna, CCCME, de två exporterande tillverkarna i urvalet och en icke-närstående importör, dvs. Connect Com GmbH (Connect Com). Två samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet tillhandahöll klargöranden avseende vissa skrivfel som kommissionen gjort i fråga om deras samarbetsstatus och exakta namn, vilka korrigerades i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(65)

Synpunkter inkom från klaganden, de kinesiska myndigheterna, CCCME, de två exporterande tillverkarna i urvalet och en icke-närstående importör, dvs. Connect Com GmbH (Connect Com). Två samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet tillhandahöll klargöranden avseende vissa skrivfel som kommissionen gjort i fråga om deras samarbetsstatus och exakta namn, vilka korrigerades i enlighet därmed.

Connect Com

| (66) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter gavs berörda parter möjlighet att bli hörda i enlighet med punkt 5.7 i tillkännagivandet om inledande. Ett hörande genomfördes med CCCME. |
| --- | --- |

(66)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter gavs berörda parter möjlighet att bli hörda i enlighet med punkt 5.7 i tillkännagivandet om inledande. Ett hörande genomfördes med CCCME.

| (67) | Kommissionen behandlar i denna förordning de synpunkter som lämnats inom ramen för antisubventionsförfarandet. Synpunkter som lämnats inom ramen för den separata antidumpningsundersökningen har inte behandlats i denna förordning, såvida inte parterna uttryckligen angivit att de synpunkter de lämnat avser båda förfarandena. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen behandlar i denna förordning de synpunkter som lämnats inom ramen för antisubventionsförfarandet. Synpunkter som lämnats inom ramen för den separata antidumpningsundersökningen har inte behandlats i denna förordning, såvida inte parterna uttryckligen angivit att de synpunkter de lämnat avser båda förfarandena.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (68) | Den berörda produkten är enkelmods optiska fiberkablar, bestående av en eller flera individuellt skärmade fibrer, med skyddshölje, med eller utan ingående elektriska ledare, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8544 70 00 (Taric-nummer 8544700010) (den berörda produkten). |
| --- | --- |

(68)

Den berörda produkten är enkelmods optiska fiberkablar, bestående av en eller flera individuellt skärmade fibrer, med skyddshölje, med eller utan ingående elektriska ledare, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8544 70 00 (Taric-nummer 8544700010) (den berörda produkten).

den berörda produkten

| (69) | Följande produkter ingår inte:






  i) | Kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna. |
| --- | --- | --- |

(69)

Följande produkter ingår inte:

i)

Kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna.

| ii) | Optiska fiberkablar för undervattensbruk. Optiska fiberkablar för undervattensbruk är plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler. |
| --- | --- |

ii)

Optiska fiberkablar för undervattensbruk. Optiska fiberkablar för undervattensbruk är plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler.

| (70) | Optiska fiberkablar används som ett optiskt överföringsmedium i telekommunikationsnät i fjärr-, stads- och accessnät. |
| --- | --- |

(70)

Optiska fiberkablar används som ett optiskt överföringsmedium i telekommunikationsnät i fjärr-, stads- och accessnät.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (71) | Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper, samt användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(71)

Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper, samt användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (72) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinition

Invändningar gällande produktdefinition

| (73) | ZTT-gruppen begärde att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningen. Gruppen hävdade att även om dessa kablar omfattas av produktdefinitionen har de andra fysiska egenskaper och ett annat användningsområde (dvs. kraftöverföring), omfattas av olika tekniska standarder, tillverkas av andra råvaror och enligt andra produktionsprocesser, och säljs på separata marknader. Det påstods dessutom att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast utgör en liten del av försäljningen i unionen. ZTT-gruppen begärde också att om kommissionen ansåg att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattades av undersökningens produktdefinition skulle dessa produkters särskilda särdrag, slutanvändning eller marknadssegmentfaktorer beaktas i undersökningen. |
| --- | --- |

(73)

ZTT-gruppen begärde att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningen. Gruppen hävdade att även om dessa kablar omfattas av produktdefinitionen har de andra fysiska egenskaper och ett annat användningsområde (dvs. kraftöverföring), omfattas av olika tekniska standarder, tillverkas av andra råvaror och enligt andra produktionsprocesser, och säljs på separata marknader. Det påstods dessutom att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast utgör en liten del av försäljningen i unionen. ZTT-gruppen begärde också att om kommissionen ansåg att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattades av undersökningens produktdefinition skulle dessa produkters särskilda särdrag, slutanvändning eller marknadssegmentfaktorer beaktas i undersökningen.

| (74) | Optiska jordledningar och optiska fasledarkablar används för dataöverföring och har samma grundläggande särdrag som andra optiska fiberkablar, däribland att i) de innehåller optiska fibrer, ii) diametern för den belagda optiska fibern är i samma storleksordning, iii) antalet fibrer också är i samma storleksordning, iv) antalet fibrer per modul är också detsamma, och v) konstruktionen av kablarnas ledare är likadan. Omständigheten att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar har en ytterligare användning (kraftöverföring) och vissa särdrag (såsom elektriska anordningar, inga krav på flamhärdighet, höga krav på draghållfasthet, osv.) ändrar inte detta faktum. |
| --- | --- |

(74)

Optiska jordledningar och optiska fasledarkablar används för dataöverföring och har samma grundläggande särdrag som andra optiska fiberkablar, däribland att i) de innehåller optiska fibrer, ii) diametern för den belagda optiska fibern är i samma storleksordning, iii) antalet fibrer också är i samma storleksordning, iv) antalet fibrer per modul är också detsamma, och v) konstruktionen av kablarnas ledare är likadan. Omständigheten att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar har en ytterligare användning (kraftöverföring) och vissa särdrag (såsom elektriska anordningar, inga krav på flamhärdighet, höga krav på draghållfasthet, osv.) ändrar inte detta faktum.

| (75) | Alla kabeltyper omfattas dessutom till viss grad av olika tekniska specifikationer och standarder. Rörande råvarorna är det irrelevant att ett material som används för en enskild komponent i den optiska fiberkabeln inte är exakt detsamma i alla kablar, då alla typer av optiska fiberkablar tillverkas av optiska fibrer. Rörande tillverkningsprocessen avslöjade undersökningen att vissa särskilt skyddade konstruktioner av optiska standardkablar har ett lager ståltråd runt isoleringsmaterialet, och att dessa kablar tillverkas med samma maskiner som optiska jordledningar. Dessutom utgör tillverkningen av armeringen för optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast ett enda stadium i tillverkningen av dessa kablar, och detta motiverade inte att de skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition. Det faktum att försäljningen av optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast utgör en liten del av försäljningen till unionen under undersökningsperioden är dessutom irrelevant för bedömningen av påståendet. Avslutningsvis tillverkar unionsindustrin också optiska jordledningar och optiska fasledarkablar och konkurrerar därför också direkt med de kinesiska exportörerna av dessa kablar. |
| --- | --- |

(75)

Alla kabeltyper omfattas dessutom till viss grad av olika tekniska specifikationer och standarder. Rörande råvarorna är det irrelevant att ett material som används för en enskild komponent i den optiska fiberkabeln inte är exakt detsamma i alla kablar, då alla typer av optiska fiberkablar tillverkas av optiska fibrer. Rörande tillverkningsprocessen avslöjade undersökningen att vissa särskilt skyddade konstruktioner av optiska standardkablar har ett lager ståltråd runt isoleringsmaterialet, och att dessa kablar tillverkas med samma maskiner som optiska jordledningar. Dessutom utgör tillverkningen av armeringen för optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast ett enda stadium i tillverkningen av dessa kablar, och detta motiverade inte att de skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition. Det faktum att försäljningen av optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast utgör en liten del av försäljningen till unionen under undersökningsperioden är dessutom irrelevant för bedömningen av påståendet. Avslutningsvis tillverkar unionsindustrin också optiska jordledningar och optiska fasledarkablar och konkurrerar därför också direkt med de kinesiska exportörerna av dessa kablar.

| (76) | På grundval av vad som sagts ovan drog kommissionen slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar är optiska fiberkablar med samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska särdrag som andra optiska fiberkablar som omfattas av definitionen av den berörda produkten och att ingen separat analys av dessa produkter därför var nödvändig. I själva verket identifierar de produktkontrollnummer som kommissionen använder för beräkning av dumpningens omfattning och skademarginaler korrekt optiska jordledningar och optiska fasledarkablar och gör det möjligt för kommissionen att på lämpligt sätt genomföra en rättvis prisjämförelse mellan unionstillverkare och kinesiska tillverkare. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(76)

På grundval av vad som sagts ovan drog kommissionen slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar är optiska fiberkablar med samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska särdrag som andra optiska fiberkablar som omfattas av definitionen av den berörda produkten och att ingen separat analys av dessa produkter därför var nödvändig. I själva verket identifierar de produktkontrollnummer som kommissionen använder för beräkning av dumpningens omfattning och skademarginaler korrekt optiska jordledningar och optiska fasledarkablar och gör det möjligt för kommissionen att på lämpligt sätt genomföra en rättvis prisjämförelse mellan unionstillverkare och kinesiska tillverkare. Påståendet avvisades därför.

| (77) | ZTT-gruppen föreslog också fyra metoder för att hantera och undvika eventuella möjliga problem med kringgående i det fall optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition, såsom i) visuell besiktning och dokumentkontroll utförda av tulltjänstemän, ii) certifieringssystem, iii) tullförfarande för slutanvändningskontroll, och iv) övervakningssystem. I och med slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattas av undersökningen var det inte nödvändigt att ta upp de föreslagna metoderna för förhindrande av kringgående. |
| --- | --- |

(77)

ZTT-gruppen föreslog också fyra metoder för att hantera och undvika eventuella möjliga problem med kringgående i det fall optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition, såsom i) visuell besiktning och dokumentkontroll utförda av tulltjänstemän, ii) certifieringssystem, iii) tullförfarande för slutanvändningskontroll, och iv) övervakningssystem. I och med slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattas av undersökningen var det inte nödvändigt att ta upp de föreslagna metoderna för förhindrande av kringgående.

3.   SUBVENTIONERING

SUBVENTIONERING

3.1   Inledning Statliga planer, projekt och andra handlingar

Inledning Statliga planer, projekt och andra handlingar

| (78) | Innan kommissionen analyserade den påstådda subventioneringen i form av subventioner eller subventionsprogram bedömde kommissionen de statliga planer, projekt och dokument som är av relevans för sektorn för optiska fiberkablar och/eller dess insatsvaror och som därför utgör kontexten för de väsentliga slutsatserna. Den konstaterade att alla subventioner och subventionsprogram som bedömts ingår i genomförandet av de kinesiska myndigheternas planer för att främja industrin för optiska fiberkablar av de skäl som anges nedan. |
| --- | --- |

(78)

Innan kommissionen analyserade den påstådda subventioneringen i form av subventioner eller subventionsprogram bedömde kommissionen de statliga planer, projekt och dokument som är av relevans för sektorn för optiska fiberkablar och/eller dess insatsvaror och som därför utgör kontexten för de väsentliga slutsatserna. Den konstaterade att alla subventioner och subventionsprogram som bedömts ingår i genomförandet av de kinesiska myndigheternas planer för att främja industrin för optiska fiberkablar av de skäl som anges nedan.

| (79) | Den kinesiska ekonomins inriktning fastställs i hög grad genom ett komplext planeringssystem som fastställer prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla förvaltningsnivåer och täcker alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser fördelas till sektorer som staten har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (10). |
| --- | --- |

(79)

Den kinesiska ekonomins inriktning fastställs i hög grad genom ett komplext planeringssystem som fastställer prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla förvaltningsnivåer och täcker alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser fördelas till sektorer som staten har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (10).

10

| (80) | De kinesiska myndigheterna anser att optiska fiberkablar är en nyckelprodukt, vilket framgår av offentliga dokument och förteckningar (11). En sådan kategorisering är av stor betydelse eftersom den gör det möjligt för vissa sektorer att omfattas av en rad specifika strategier och stödåtgärder som är utformade för att stimulera utvecklingen inom varje sektor (12). Optiska fiberkablar är en viktig del av internetnätsinfrastrukturen och spelar därför en avgörande roll i utbyggnaden av optiska fibernät och bredbandsinternet. Utvecklingen av dessa i Kina vägleds och styrs av ett stort antal planer, direktiv och andra dokument som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå och som är sammankopplade med varandra. Följande planer, projekt och andra dokument är exempel på sådana viktiga policydokument. |
| --- | --- |

(80)

De kinesiska myndigheterna anser att optiska fiberkablar är en nyckelprodukt, vilket framgår av offentliga dokument och förteckningar (11). En sådan kategorisering är av stor betydelse eftersom den gör det möjligt för vissa sektorer att omfattas av en rad specifika strategier och stödåtgärder som är utformade för att stimulera utvecklingen inom varje sektor (12). Optiska fiberkablar är en viktig del av internetnätsinfrastrukturen och spelar därför en avgörande roll i utbyggnaden av optiska fibernät och bredbandsinternet. Utvecklingen av dessa i Kina vägleds och styrs av ett stort antal planer, direktiv och andra dokument som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå och som är sammankopplade med varandra. Följande planer, projekt och andra dokument är exempel på sådana viktiga policydokument.

11

12

| (81) | I Kinas trettonde femårsplan för nationell ekonomisk och social utveckling (den trettonde femårsplanen), som omfattar perioden 2016-2020, beskriver de kinesiska myndigheterna sin strategiska vision för att förbättra och främja nyckelindustrier. I den trettonde femårsplanen läggs särskilt fokus på de kinesiska myndigheternas avsikt att stärka utvecklingen av strategisk högteknologi, bland annat informationsteknik i kapitel 6. I kapitel 23 anges också att området informationsnätverk, inom vilket optiska fiberkablar ingår, betraktas som en ”strategisk framväxande industri”. I detta avseende anges det i den trettonde femårsplanen att de kinesiska myndigheterna kommer att ”bidra till att säkerställa en snabb utveckling av produktions- och innovationskedjorna i framväxande industrier för att påskynda klusterbildning inom industrierna utifrån deras särskilda egenskaper” och ”uppmana kinesiska företag att fördela innovationsresurser globalt”. |
| --- | --- |

(81)

I Kinas trettonde femårsplan för nationell ekonomisk och social utveckling (den trettonde femårsplanen), som omfattar perioden 2016-2020, beskriver de kinesiska myndigheterna sin strategiska vision för att förbättra och främja nyckelindustrier. I den trettonde femårsplanen läggs särskilt fokus på de kinesiska myndigheternas avsikt att stärka utvecklingen av strategisk högteknologi, bland annat informationsteknik i kapitel 6. I kapitel 23 anges också att området informationsnätverk, inom vilket optiska fiberkablar ingår, betraktas som en ”strategisk framväxande industri”. I detta avseende anges det i den trettonde femårsplanen att de kinesiska myndigheterna kommer att ”bidra till att säkerställa en snabb utveckling av produktions- och innovationskedjorna i framväxande industrier för att påskynda klusterbildning inom industrierna utifrån deras särskilda egenskaper” och ”uppmana kinesiska företag att fördela innovationsresurser globalt”.

den trettonde femårsplanen

| (82) | Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att det inte finns någon hänvisning till optiska fiberkablar i den trettonde femårsplanen och att kommissionen bara antar att optiska fiberkablar omfattas av kategorin ”informationsnät”. De kinesiska myndigheterna anser att det anges tydligt i kapitel 6 i den trettonde femårsplanen att dess fokus kommer att vara ”allmän” teknik, att det i kapitel 23 inte sägs något om industrin för optiska fiberkablar, samt att termen ”informationsnätverk” i kapitel 23 visar att det inte är fråga om optiska fiberkablar eller specifika produkter utan snarare om allmän infrastruktur. På samma sätt talas det i kapitel 25 om ”optiska nät” och inte om specifika produkter som optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(82)

Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att det inte finns någon hänvisning till optiska fiberkablar i den trettonde femårsplanen och att kommissionen bara antar att optiska fiberkablar omfattas av kategorin ”informationsnät”. De kinesiska myndigheterna anser att det anges tydligt i kapitel 6 i den trettonde femårsplanen att dess fokus kommer att vara ”allmän” teknik, att det i kapitel 23 inte sägs något om industrin för optiska fiberkablar, samt att termen ”informationsnätverk” i kapitel 23 visar att det inte är fråga om optiska fiberkablar eller specifika produkter utan snarare om allmän infrastruktur. På samma sätt talas det i kapitel 25 om ”optiska nät” och inte om specifika produkter som optiska fiberkablar.

| (83) | I kapitel 4 om ”utvecklingsfilosofin” bakom den trettonde femårsplanen anges ”anpassning av informationsteknik” som en prioritering för utvecklingen. I detta kapitel fastställs vilken inriktning och vilka prioriteringar som krävs för att målen i den trettonde femårsplanen ska kunna uppnås och dessa faktorer är av strategisk betydelse. Informationsteknik ses således som en nyckelfaktor för landets utveckling under den period som den trettonde femårsplanen omfattar. I den trettonde femårsplanen nämns ”informationsteknik” i ett antal kapitel som omfattar många olika sektorer av ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

(83)

I kapitel 4 om ”utvecklingsfilosofin” bakom den trettonde femårsplanen anges ”anpassning av informationsteknik” som en prioritering för utvecklingen. I detta kapitel fastställs vilken inriktning och vilka prioriteringar som krävs för att målen i den trettonde femårsplanen ska kunna uppnås och dessa faktorer är av strategisk betydelse. Informationsteknik ses således som en nyckelfaktor för landets utveckling under den period som den trettonde femårsplanen omfattar. I den trettonde femårsplanen nämns ”informationsteknik” i ett antal kapitel som omfattar många olika sektorer av ekonomin och samhället.

| (84) | I den trettonde femårsplanens avsnitt 2 ”Strategiska industrier”, kapitel 23, som har titeln ”Utveckla strategiska framväxande industrier” anges att ”vi kommer att främja strategiska industrier på områdena rymd- och rymdindustri, oceanografi, informationsnätverk, biovetenskap och kärnteknik”. I kapitel 25 som har titeln ”Att bygga ett allmänt och effektivt informationsnätverk” anges att ”vi kommer att påskynda byggandet av nästa generations informationsinfrastruktur, vilken kommer att vara snabb, mobil, säker och allmän och vi kommer att sprida användningen av informationsnätsteknik”, vilket omfattar ”den nya generationens fiberoptiska höghastighetsnät”, ”ett avancerat och allmänt förekommande trådlöst bredbandsnät” och ”ny informationsnätverksteknik”. I fält 9 finns dessutom en förteckning över it-projekt, bland annat den nationella bredbandsagendan som inriktas på att ”inrätta ett system för optisk telekommunikation med hög hastighet och hög kapacitet”. |
| --- | --- |

(84)

I den trettonde femårsplanens avsnitt 2 ”Strategiska industrier”, kapitel 23, som har titeln ”Utveckla strategiska framväxande industrier” anges att ”vi kommer att främja strategiska industrier på områdena rymd- och rymdindustri, oceanografi, informationsnätverk, biovetenskap och kärnteknik”. I kapitel 25 som har titeln ”Att bygga ett allmänt och effektivt informationsnätverk” anges att ”vi kommer att påskynda byggandet av nästa generations informationsinfrastruktur, vilken kommer att vara snabb, mobil, säker och allmän och vi kommer att sprida användningen av informationsnätsteknik”, vilket omfattar ”den nya generationens fiberoptiska höghastighetsnät”, ”ett avancerat och allmänt förekommande trådlöst bredbandsnät” och ”ny informationsnätverksteknik”. I fält 9 finns dessutom en förteckning över it-projekt, bland annat den nationella bredbandsagendan som inriktas på att ”inrätta ett system för optisk telekommunikation med hög hastighet och hög kapacitet”.

| (85) | Den trettonde femårsplanen är det centrala policydokument som fastställer prioriteringarna för Kinas nationella ekonomiska och sociala utveckling och de prioriterade områdena anges, utan man nödvändigtvis tillhandahåller alla detaljer för det konkreta genomförandet av prioriteringarna. Det faktum att optiska fiberkablar inte uttryckligen nämns i den trettonde femårsplanen innebär därför inte att det inte är en oundgänglig nyckelfaktor för att det mer allmänna strategiska målet att utveckla informationsteknik och informationsnätinfrastruktur ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

(85)

Den trettonde femårsplanen är det centrala policydokument som fastställer prioriteringarna för Kinas nationella ekonomiska och sociala utveckling och de prioriterade områdena anges, utan man nödvändigtvis tillhandahåller alla detaljer för det konkreta genomförandet av prioriteringarna. Det faktum att optiska fiberkablar inte uttryckligen nämns i den trettonde femårsplanen innebär därför inte att det inte är en oundgänglig nyckelfaktor för att det mer allmänna strategiska målet att utveckla informationsteknik och informationsnätinfrastruktur ska kunna uppnås.

| (86) | Den ”nya generationens IT-industri”, i vilken optiska fiberkablar ingår som informations- och kommunikationsutrustning, är också en främjad industri inom initiativet Made in China 2025 (13). I detta initiativ definieras den främjade ”informationsutrustningen” också som ”intelligent optisk överföringsteknik med superhög hastighet och stor kapacitet” och under ”Strategiska uppgifter och prioriteringar” prioriteras påskyndandet av utbyggnaden och byggandet av ”fiberoptiska nät”. |
| --- | --- |

(86)

Den ”nya generationens IT-industri”, i vilken optiska fiberkablar ingår som informations- och kommunikationsutrustning, är också en främjad industri inom initiativet Made in China 2025 (13). I detta initiativ definieras den främjade ”informationsutrustningen” också som ”intelligent optisk överföringsteknik med superhög hastighet och stor kapacitet” och under ”Strategiska uppgifter och prioriteringar” prioriteras påskyndandet av utbyggnaden och byggandet av ”fiberoptiska nät”.

13

| (87) | Genom att industrin för optiska fiberkablar är en främjad industri i strategin Made in China 2025 är den berättigad till betydande statlig finansiering. Det har inrättats ett antal fonder för att stödja initiativet Made in China 2025 (14) och därmed också indirekt industrin för optiska fiberkablar, t.ex. nationella fonden för integrerade kretsar (15), fonden för avancerad tillverkning (16) och investeringsfonden för framväxande industrier (17). |
| --- | --- |

(87)

Genom att industrin för optiska fiberkablar är en främjad industri i strategin Made in China 2025 är den berättigad till betydande statlig finansiering. Det har inrättats ett antal fonder för att stödja initiativet Made in China 2025 (14) och därmed också indirekt industrin för optiska fiberkablar, t.ex. nationella fonden för integrerade kretsar (15), fonden för avancerad tillverkning (16) och investeringsfonden för framväxande industrier (17).

14

15

16

17

| (88) | I och med att uppbyggnaden av fiberoptiska nät anges som ett mål i strategin Made in China 2025 och i andra strategiska planeringsdokument omfattas de produkter som behövs för att åstadkomma en större utbyggnad av näten, som optiska fiberkablar för överföring, av tillämpningsområdet för dessa strategiska planer och även av motsvarande förmånsåtgärder. |
| --- | --- |

(88)

I och med att uppbyggnaden av fiberoptiska nät anges som ett mål i strategin Made in China 2025 och i andra strategiska planeringsdokument omfattas de produkter som behövs för att åstadkomma en större utbyggnad av näten, som optiska fiberkablar för överföring, av tillämpningsområdet för dessa strategiska planer och även av motsvarande förmånsåtgärder.

| (89) | Dessutom ingår optiska fiberkablar ofta under rubriken ”Den nya generationens IT-industri” och i synnerhet under rubriken ”Informations- och kommunikationsutrustning”. I färdplanen för Made in China 2025 (18) anges tio strategiska sektorer som de kinesiska myndigheterna anser vara nyckelindustrier. I avsnitt 1, under rubriken ”En ny generation inom IT-industrin/1.2 Informations- och kommunikationsutrustning” beskrivs produktkategorierna ”optisk transmissionsutrustning med hög hastighet och stor kapacitet (400G/1Tbps)” och ” optisk höghastighetsutrustning (10G/100Gbps)” som produkter som omfattas av denna sektors utvecklingsprioriteringar. Den nya generationens informationsteknik omfattas således av förmåner inom ramen för de stödmekanismer som förtecknas i dokumentet, bl.a. ekonomiska och skattemässiga stödåtgärder och statsrådets tillsyn och stöd (19). |
| --- | --- |

(89)

Dessutom ingår optiska fiberkablar ofta under rubriken ”Den nya generationens IT-industri” och i synnerhet under rubriken ”Informations- och kommunikationsutrustning”. I färdplanen för Made in China 2025 (18) anges tio strategiska sektorer som de kinesiska myndigheterna anser vara nyckelindustrier. I avsnitt 1, under rubriken ”En ny generation inom IT-industrin/1.2 Informations- och kommunikationsutrustning” beskrivs produktkategorierna ”optisk transmissionsutrustning med hög hastighet och stor kapacitet (400G/1Tbps)” och ” optisk höghastighetsutrustning (10G/100Gbps)” som produkter som omfattas av denna sektors utvecklingsprioriteringar. Den nya generationens informationsteknik omfattas således av förmåner inom ramen för de stödmekanismer som förtecknas i dokumentet, bl.a. ekonomiska och skattemässiga stödåtgärder och statsrådets tillsyn och stöd (19).

18

19

| (90) | Optiska fiberkablar är också kopplade till kategorin ”nya material”. I färdplanen för Made in China 2025 förtecknas högpresterande fibrer och kompositmaterial, inbegripet viktiga strategiska material, i avsnitt 9 under rubriken ”Nya material” och dess underrubriker (punkt 9.2). Som framgår av katalogen över högteknologiska och nya teknikprodukter från 2006 förtecknas optiska fiberprodukter under nummer 6020004 och 6020005, vilket innebär att optiska fiberprodukter, särskilt optiska fiberprodukter kopplade till fiberoptikförform, som är en av de viktigaste insatsvarorna i produktionen av optiska fiberkablar, betraktas som ”nya material”. |
| --- | --- |

(90)

Optiska fiberkablar är också kopplade till kategorin ”nya material”. I färdplanen för Made in China 2025 förtecknas högpresterande fibrer och kompositmaterial, inbegripet viktiga strategiska material, i avsnitt 9 under rubriken ”Nya material” och dess underrubriker (punkt 9.2). Som framgår av katalogen över högteknologiska och nya teknikprodukter från 2006 förtecknas optiska fiberprodukter under nummer 6020004 och 6020005, vilket innebär att optiska fiberprodukter, särskilt optiska fiberprodukter kopplade till fiberoptikförform, som är en av de viktigaste insatsvarorna i produktionen av optiska fiberkablar, betraktas som ”nya material”.

för

| (91) | Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade förklarat på vilken grund den anser att optiska fiberkablar är att betrakta som ”nya material”. I avsnitt 9.2.3 i färdplanen hänvisas endast till ”högpresterande fibrer och kompositmaterial” och det är endast det huvudsakliga insatsmaterialet för produktion av optiska fiberkablar som anses utgöra ”nya material” och inte de optiska fiberkablarna i sig. |
| --- | --- |

(91)

Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade förklarat på vilken grund den anser att optiska fiberkablar är att betrakta som ”nya material”. I avsnitt 9.2.3 i färdplanen hänvisas endast till ”högpresterande fibrer och kompositmaterial” och det är endast det huvudsakliga insatsmaterialet för produktion av optiska fiberkablar som anses utgöra ”nya material” och inte de optiska fiberkablarna i sig.

| (92) | Kommissionen påpekade återigen att i katalogen över högteknologiska och nya teknikprodukter från 2006 anses optiska fiberprodukter, särskilt fiberoptikförform, utgöra ”nya material”. Fiberoptikförform är en viktig insatsvara med högt mervärde för produktionen av optiska fiberkablar och står för en betydande del av produktionskostnaden. Kommissionen drog därför slutsatsen att eftersom fiberoptikförform, som är ett halvfabrikat för optiska fiberkablar, förtecknas som ett ”nytt material”, finns det en direkt koppling mellan optiska fiberkablar och kategorin ”nya material”. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen påpekade återigen att i katalogen över högteknologiska och nya teknikprodukter från 2006 anses optiska fiberprodukter, särskilt fiberoptikförform, utgöra ”nya material”. Fiberoptikförform är en viktig insatsvara med högt mervärde för produktionen av optiska fiberkablar och står för en betydande del av produktionskostnaden. Kommissionen drog därför slutsatsen att eftersom fiberoptikförform, som är ett halvfabrikat för optiska fiberkablar, förtecknas som ett ”nytt material”, finns det en direkt koppling mellan optiska fiberkablar och kategorin ”nya material”.

| (93) | Utöver färdplanen för Made in China 2025 kom i november 2016 dessutom en vidareindelning av förteckningen över de tio strategiska sektorerna i form av en katalog med de fyra viktigaste elementen (20), vilken publicerades av den nationella rådgivande kommittén för tillverkningsstrategin, som är rådgivande grupp till den nationella särskilda ledningsgruppen för uppbyggnaden till en ledande tillverkningsnation. Denna grupp har inrättats av de kinesiska myndigheterna och dess uppgift är att utarbeta planer, strategier, projekt och arbetsformer för att främja utvecklingen av tillverkningsindustrin och samordna frågor mellan regioner och departement (21). I katalogen delas var och en av de tio strategiska sektorerna in i fyra kapitel, nämligen i) viktiga reservdelar, ii) viktiga nödvändiga material, iii) avancerade viktiga processer/teknik och iv) industriella teknikplattformar. Optiska fiberkablar finns i sektor 1, under rubriken Den nya generationens it-teknik, led i) Basreservdelar, underpunkt 38 Optisk fiber med ultralåg förlust baserad på 400G-bandbredd (nätanslutning) och led ii) viktiga basmaterial, underpunkt 22 Den nya generationens fiberoptiska material. |
| --- | --- |

(93)

Utöver färdplanen för Made in China 2025 kom i november 2016 dessutom en vidareindelning av förteckningen över de tio strategiska sektorerna i form av en katalog med de fyra viktigaste elementen (20), vilken publicerades av den nationella rådgivande kommittén för tillverkningsstrategin, som är rådgivande grupp till den nationella särskilda ledningsgruppen för uppbyggnaden till en ledande tillverkningsnation. Denna grupp har inrättats av de kinesiska myndigheterna och dess uppgift är att utarbeta planer, strategier, projekt och arbetsformer för att främja utvecklingen av tillverkningsindustrin och samordna frågor mellan regioner och departement (21). I katalogen delas var och en av de tio strategiska sektorerna in i fyra kapitel, nämligen i) viktiga reservdelar, ii) viktiga nödvändiga material, iii) avancerade viktiga processer/teknik och iv) industriella teknikplattformar. Optiska fiberkablar finns i sektor 1, under rubriken Den nya generationens it-teknik, led i) Basreservdelar, underpunkt 38 Optisk fiber med ultralåg förlust baserad på 400G-bandbredd (nätanslutning) och led ii) viktiga basmaterial, underpunkt 22 Den nya generationens fiberoptiska material.

20

21

| (94) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade de kinesiska myndigheterna sin ståndpunkt att den trettonde femårsplanen och initiativet Made in China 2025 inte är obligatoriska eller rättsligt bindande dokument. |
| --- | --- |

(94)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade de kinesiska myndigheterna sin ståndpunkt att den trettonde femårsplanen och initiativet Made in China 2025 inte är obligatoriska eller rättsligt bindande dokument.

| (95) | I detta avseende påpekade kommissionen att man i den trettonde femårsplanen, snarare än att endast göra allmänna uppmuntrande uttalanden, använder formuleringar som tyder på dess bindande karaktär. Såsom anges i skäl 85 är den trettonde femårsplanen det viktigaste policydokumentet och däri fastställs prioriteringar för nationell ekonomisk och social utveckling och det utgör grunden för olika bindande rättsakter som myndigheterna måste beakta och genomföra när de antar nya regler eller vid fördelningen av offentliga medel. |
| --- | --- |

(95)

I detta avseende påpekade kommissionen att man i den trettonde femårsplanen, snarare än att endast göra allmänna uppmuntrande uttalanden, använder formuleringar som tyder på dess bindande karaktär. Såsom anges i skäl 85 är den trettonde femårsplanen det viktigaste policydokumentet och däri fastställs prioriteringar för nationell ekonomisk och social utveckling och det utgör grunden för olika bindande rättsakter som myndigheterna måste beakta och genomföra när de antar nya regler eller vid fördelningen av offentliga medel.

| (96) | Initiativet Made in China 2025 måste läsas tillsammans med färdplanen för Made in China 2025 och det är nödvändigt att beakta de medel som avsatts till stöd för Made in China 2025. Även om initiativet Made in China 2025 huvudsakligen fastställer allmänna principer som ska följas, är dess genomförande genom utbetalning av statligt stöd till vissa främjade industrier bindande och innebär att det är specifikt inriktat på sådana främjade industrier och inte allmänt tillämpligt. I strategin Made in China 2025 används dessutom formuleringar som tyder på att det finns mål som ska uppfyllas, som exempelvis ”vi kommer att påskynda införandet och utbyggnaden av fiberoptiska nät” och ” vi kommer att kraftfullt främja banbrytande utveckling inom nyckelområden” när det hänvisas till ”en ny generation inom informationsteknikindustrin”, inbegripet ”informations- och kommunikationsutrustning”. |
| --- | --- |

(96)

Initiativet Made in China 2025 måste läsas tillsammans med färdplanen för Made in China 2025 och det är nödvändigt att beakta de medel som avsatts till stöd för Made in China 2025. Även om initiativet Made in China 2025 huvudsakligen fastställer allmänna principer som ska följas, är dess genomförande genom utbetalning av statligt stöd till vissa främjade industrier bindande och innebär att det är specifikt inriktat på sådana främjade industrier och inte allmänt tillämpligt. I strategin Made in China 2025 används dessutom formuleringar som tyder på att det finns mål som ska uppfyllas, som exempelvis ”vi kommer att påskynda införandet och utbyggnaden av fiberoptiska nät” och ” vi kommer att kraftfullt främja banbrytande utveckling inom nyckelområden” när det hänvisas till ”en ny generation inom informationsteknikindustrin”, inbegripet ”informations- och kommunikationsutrustning”.

| (97) | Följaktligen avvisade kommissionen de kinesiska myndigheternas påståenden. |
| --- | --- |

(97)

Följaktligen avvisade kommissionen de kinesiska myndigheternas påståenden.

| (98) | Industrin för optiska fiberkablar omfattas även av utvecklingsplanen för intelligent tillverkning (2016–2020), som offentliggjorts av Kinas ministerium för industri och informationsteknik (MIIT) (22) och vars syfte är att stödja genomförandet av den trettonde femårsplanen och i vilken det fastställs tio nyckeluppgifter som syftar till att förkorta produktutvecklingscykeln, göra produktionen effektivare, förbättra produktkvaliteten, minska driftskostnaderna och resurs- och energiförbrukningen samt påskynda utvecklingen av intelligent tillverkning. År 2018 tillkännagav statsrådet Kinas planer på att utvidga programmet för smart tillverkning genom att lägga till omkring 100 pilotprojekt samma år och enligt offentligt tillgänglig information fördes två företag som var närstående de exporterande tillverkarna i urvalet, dvs. Zhongtian technology precision materials Ltd. och FiberHome Communication Technology, upp på MIIT:s förteckning över demonstrationsprojekt för smart tillverkning, det första 2017 (23) och det andra 2018 (24). Dessutom utpekades en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Yangtze Optical Fibre and Cable, som ett pilotföretag (National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise) (25). |
| --- | --- |

(98)

Industrin för optiska fiberkablar omfattas även av utvecklingsplanen för intelligent tillverkning (2016–2020), som offentliggjorts av Kinas ministerium för industri och informationsteknik (MIIT) (22) och vars syfte är att stödja genomförandet av den trettonde femårsplanen och i vilken det fastställs tio nyckeluppgifter som syftar till att förkorta produktutvecklingscykeln, göra produktionen effektivare, förbättra produktkvaliteten, minska driftskostnaderna och resurs- och energiförbrukningen samt påskynda utvecklingen av intelligent tillverkning. År 2018 tillkännagav statsrådet Kinas planer på att utvidga programmet för smart tillverkning genom att lägga till omkring 100 pilotprojekt samma år och enligt offentligt tillgänglig information fördes två företag som var närstående de exporterande tillverkarna i urvalet, dvs. Zhongtian technology precision materials Ltd. och FiberHome Communication Technology, upp på MIIT:s förteckning över demonstrationsprojekt för smart tillverkning, det första 2017 (23) och det andra 2018 (24). Dessutom utpekades en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Yangtze Optical Fibre and Cable, som ett pilotföretag (National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise) (25).

MIIT

22

23

24

25

| (99) | Det finns tydliga tecken på att det inte bara är en ära att bli upptagen i en av dessa förteckningar som hänger ihop med strategin Made in China 2025, utan att det också innebär ekonomiska fördelar. I ett dokument med titeln ”Finansministeriets tillkännagivande om de belopp som överförts för 2017 med avseende på transformering och uppgradering av lokal industri
  ”
  anges i post 151 att FiberHome Communication Technology, har fått en subvention på 12 miljoner renminbi yuan inom ramen för programmet ”Ny tillverkningsmetod för kärnutrustning för kommunikationsnätverk för 5G”. |
| --- | --- |

(99)

Det finns tydliga tecken på att det inte bara är en ära att bli upptagen i en av dessa förteckningar som hänger ihop med strategin Made in China 2025, utan att det också innebär ekonomiska fördelar. I ett dokument med titeln ”Finansministeriets tillkännagivande om de belopp som överförts för 2017 med avseende på transformering och uppgradering av lokal industri
  ”
  anges i post 151 att FiberHome Communication Technology, har fått en subvention på 12 miljoner renminbi yuan inom ramen för programmet ”Ny tillverkningsmetod för kärnutrustning för kommunikationsnätverk för 5G”.

”

| (100) | Det finns ett andra dokument som understödjer slutsatsen om att de kinesiska myndigheterna har skapat en bred ram för stöd till infrastruktur för internetteknik och bredbandsnät, vilken bland annat omfattar industrin för optiska fiberkablar. Redan 2009 uttryckte de kinesiska myndigheterna tydligt, i planen för anpassning och återhämtning av den elektroniska informationsindustrin (26), att de hade som mål att ”vägleda och främja byggandet av [...] fiberoptiska bredbandsnät”. |
| --- | --- |

(100)

Det finns ett andra dokument som understödjer slutsatsen om att de kinesiska myndigheterna har skapat en bred ram för stöd till infrastruktur för internetteknik och bredbandsnät, vilken bland annat omfattar industrin för optiska fiberkablar. Redan 2009 uttryckte de kinesiska myndigheterna tydligt, i planen för anpassning och återhämtning av den elektroniska informationsindustrin (26), att de hade som mål att ”vägleda och främja byggandet av [...] fiberoptiska bredbandsnät”.

26

| (101) | I bredbandsstrategin för Kina från 2013 (27) formulerade de kinesiska myndigheterna målet att främja ”accessnät [...] i enlighet med principen för höghastighetstillträde” och man angav att ” i stadsområden kommer byggande och renovering av accessnät att ske med hjälp av tekniska metoder som fiber till hemmet och fiber till byggnaden”. Enligt strategin ska dessutom ”utvidgningen av optisk fiber till användarsidan” främjas och ”ett fast bredbandsnät med optisk fiber som huvudkälla” gradvis byggas upp”. |
| --- | --- |

(101)

I bredbandsstrategin för Kina från 2013 (27) formulerade de kinesiska myndigheterna målet att främja ”accessnät [...] i enlighet med principen för höghastighetstillträde” och man angav att ” i stadsområden kommer byggande och renovering av accessnät att ske med hjälp av tekniska metoder som fiber till hemmet och fiber till byggnaden”. Enligt strategin ska dessutom ”utvidgningen av optisk fiber till användarsidan” främjas och ”ett fast bredbandsnät med optisk fiber som huvudkälla” gradvis byggas upp”.

27

| (102) | I det kapitel i bredbandsstrategin för Kina där politiska instrument tas upp beskriver de kinesiska myndigheterna de instrument som ska användas för att uppnå strategins mål som ”ett fullständigt utnyttjande av de olika särskilda fonder som de centrala myndigheterna ställer till förfogande för relevanta lokala fonder för investering i bredbandsnätteknik, utveckling och industrialisering”, tillhandahållande av “räntesubventioner för lån till stödberättigade bredbandsutbyggnadsprojekt i nationella utvecklingsområden i den västra regionen”, stärkt ”stöd till skattenedsättningar” och ”stöd till utbyggnad av bredbandsnät”. Såsom anges i skäl 80 ansåg kommissionen att optiska fiberkablar är en nyckelkomponent i internetnätens infrastruktur och av oumbärlig betydelse för skapandet av bredbandssystem. |
| --- | --- |

(102)

I det kapitel i bredbandsstrategin för Kina där politiska instrument tas upp beskriver de kinesiska myndigheterna de instrument som ska användas för att uppnå strategins mål som ”ett fullständigt utnyttjande av de olika särskilda fonder som de centrala myndigheterna ställer till förfogande för relevanta lokala fonder för investering i bredbandsnätteknik, utveckling och industrialisering”, tillhandahållande av “räntesubventioner för lån till stödberättigade bredbandsutbyggnadsprojekt i nationella utvecklingsområden i den västra regionen”, stärkt ”stöd till skattenedsättningar” och ”stöd till utbyggnad av bredbandsnät”. Såsom anges i skäl 80 ansåg kommissionen att optiska fiberkablar är en nyckelkomponent i internetnätens infrastruktur och av oumbärlig betydelse för skapandet av bredbandssystem.

| (103) | I bredbandsstrategin för Kina anges inte bara icke bindande mål för utvecklingen av internetnätinfrastrukturen. Av dessa och andra dokument framgår det tydligt att finansiella bidrag från de kinesiska myndigheterna är en viktig faktor för att strategins mål ska kunna uppnås. I yttrandena om främjande av uppbyggnad av fiberoptiska bredbandsnät (28) anges att ”lokala myndigheter på alla nivåer uppmanas att ge ekonomiskt stöd till användningen av fiberoptiskt bredband vid offentliga institutioner” och att ” investeringar och politiskt stöd till forskning och utveckling av kärnchips, anordningar, systemutrustning och tillämpningar för fiberoptisk bredbandskommunikation” ska ökas och ”teknisk innovation inom fiberoptisk kommunikation” främjas. |
| --- | --- |

(103)

I bredbandsstrategin för Kina anges inte bara icke bindande mål för utvecklingen av internetnätinfrastrukturen. Av dessa och andra dokument framgår det tydligt att finansiella bidrag från de kinesiska myndigheterna är en viktig faktor för att strategins mål ska kunna uppnås. I yttrandena om främjande av uppbyggnad av fiberoptiska bredbandsnät (28) anges att ”lokala myndigheter på alla nivåer uppmanas att ge ekonomiskt stöd till användningen av fiberoptiskt bredband vid offentliga institutioner” och att ” investeringar och politiskt stöd till forskning och utveckling av kärnchips, anordningar, systemutrustning och tillämpningar för fiberoptisk bredbandskommunikation” ska ökas och ”teknisk innovation inom fiberoptisk kommunikation” främjas.

28

| (104) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att bredbandsstrategin för Kina endast är en vägledning för bredbandsinfrastruktur. De kinesiska myndigheterna påpekade att panelen i ärendet Kina – kornorienterade elektroplåtar fann att allmän information om statlig politik, utan direkt koppling till ett aktuellt program, i sig inte är tillräcklig bevisning för selektivitet. |
| --- | --- |

(104)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att bredbandsstrategin för Kina endast är en vägledning för bredbandsinfrastruktur. De kinesiska myndigheterna påpekade att panelen i ärendet Kina – kornorienterade elektroplåtar fann att allmän information om statlig politik, utan direkt koppling till ett aktuellt program, i sig inte är tillräcklig bevisning för selektivitet.

| (105) | Kommissionen erinrar här, såsom också anges i skäl 102, om att de kinesiska myndigheterna i det kapitel i bredbandsstrategin för Kina där politiska instrument tas upp beskriver de instrument som ska användas för att uppnå strategins mål som de olika särskilda fonderna, räntesubventioner, skattelättnader och stöd, etc. I skäl 103 konstaterade kommissionen således att det av dessa och andra dokument framgår tydligt att finansiella bidrag från de kinesiska myndigheterna är en viktig faktor för att strategins mål ska kunna uppnås. Även om bredbandsstrategin för Kina sägs vara huvudsakligen vägledande innebär dess genomförande, i och med att statligt stöd betalas ut till enbart vissa främjade industrier, att det blir bindande och att det är specifikt inriktat på sådana främjade industrier och inte allmänt. I vilket fall som helst är hänvisningen till panelrapportern i ärendet ”Kina – kornorienterade elektroplåtar” inte av avgörande betydelse för selektiviteten, eftersom de många planer och policydokument som utfärdats av de kinesiska myndigheterna och som omfattas av detta avsnitt innehåller specifik vägledning och stöd för den berörda produkten. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen erinrar här, såsom också anges i skäl 102, om att de kinesiska myndigheterna i det kapitel i bredbandsstrategin för Kina där politiska instrument tas upp beskriver de instrument som ska användas för att uppnå strategins mål som de olika särskilda fonderna, räntesubventioner, skattelättnader och stöd, etc. I skäl 103 konstaterade kommissionen således att det av dessa och andra dokument framgår tydligt att finansiella bidrag från de kinesiska myndigheterna är en viktig faktor för att strategins mål ska kunna uppnås. Även om bredbandsstrategin för Kina sägs vara huvudsakligen vägledande innebär dess genomförande, i och med att statligt stöd betalas ut till enbart vissa främjade industrier, att det blir bindande och att det är specifikt inriktat på sådana främjade industrier och inte allmänt. I vilket fall som helst är hänvisningen till panelrapportern i ärendet ”Kina – kornorienterade elektroplåtar” inte av avgörande betydelse för selektiviteten, eftersom de många planer och policydokument som utfärdats av de kinesiska myndigheterna och som omfattas av detta avsnitt innehåller specifik vägledning och stöd för den berörda produkten. Påståendet avvisades därför.

| (106) | I statsrådets vägledande yttranden om främjande av ”Internet Plus” (29) från 2015 formuleras ett tydligt mål i och med att det anges att dokumentets syfte är att ”påskynda genomförandet av bredbandsstrategin för Kina, organisera och genomföra det nationella projektet för att bygga en ny generations informationsinfrastruktur [och] främja övergången till fiberoptiska bredbandsnätverk”. Metoden för att uppnå detta mål beskrivs i punkt 6 ”Stärkt vägledning och stöd”, där det anges att det ekonomiska och skattemässiga stödet ska ökas och där det även anges konkreta åtgärder som att ”aktivt investera i forskning och utveckling och demonstration av avancerad integrerad och innovativ Internet Plus-teknik” och ”Samordna användningen av befintliga särskilda finansiella medel för att stödja skapandet av Internet Plus-relaterade plattformar och tillämpningsdemonstrationer. ” |
| --- | --- |

(106)

I statsrådets vägledande yttranden om främjande av ”Internet Plus” (29) från 2015 formuleras ett tydligt mål i och med att det anges att dokumentets syfte är att ”påskynda genomförandet av bredbandsstrategin för Kina, organisera och genomföra det nationella projektet för att bygga en ny generations informationsinfrastruktur [och] främja övergången till fiberoptiska bredbandsnätverk”. Metoden för att uppnå detta mål beskrivs i punkt 6 ”Stärkt vägledning och stöd”, där det anges att det ekonomiska och skattemässiga stödet ska ökas och där det även anges konkreta åtgärder som att ”aktivt investera i forskning och utveckling och demonstration av avancerad integrerad och innovativ Internet Plus-teknik” och ”Samordna användningen av befintliga särskilda finansiella medel för att stödja skapandet av Internet Plus-relaterade plattformar och tillämpningsdemonstrationer. ”

29

| (107) | Under 2015 tog de kinesiska myndigheterna dessutom fram en plan för finansiella investeringar för att ”påskynda byggandet av infrastruktur” inom ramen för dokumentet ”Vägledning från statsrådets allmänna kontor om påskyndande av byggandet av höghastighetsbredbandsnät och främjande av en snabb minskning av avgifterna för snabbare nätverk” (30). I detta dokument anges att de kinesiska myndigheterna för att uppnå detta mål ”kommer att påskynda byggandet av helfibernät och fjärde generationens mobilnät (4G), i vilka mer än 430 biljoner yuan kommer att investeras i nätuppbyggnad 2015 och minst 700 biljoner yuan under 2016–2017” och att man kommer att ”främja fiber-till-hemmen, slutföra övergången till fiberoptik genom 45 000 tillträdeszoner för kopparkabel under 2015 samt bygga mer än 80 miljoner nya bostäder med fiber till hemmet.” |
| --- | --- |

(107)

Under 2015 tog de kinesiska myndigheterna dessutom fram en plan för finansiella investeringar för att ”påskynda byggandet av infrastruktur” inom ramen för dokumentet ”Vägledning från statsrådets allmänna kontor om påskyndande av byggandet av höghastighetsbredbandsnät och främjande av en snabb minskning av avgifterna för snabbare nätverk” (30). I detta dokument anges att de kinesiska myndigheterna för att uppnå detta mål ”kommer att påskynda byggandet av helfibernät och fjärde generationens mobilnät (4G), i vilka mer än 430 biljoner yuan kommer att investeras i nätuppbyggnad 2015 och minst 700 biljoner yuan under 2016–2017” och att man kommer att ”främja fiber-till-hemmen, slutföra övergången till fiberoptik genom 45 000 tillträdeszoner för kopparkabel under 2015 samt bygga mer än 80 miljoner nya bostäder med fiber till hemmet.”

30

| (108) | De kinesiska myndigheternas strategi att definiera främjade industrier och produkter i kataloger för att därefter fördela resurser i enlighet därmed, på grundval av den strategiska eller politiska betydelse som industrierna och produkterna ges av de kinesiska myndigheterna och att genomföra och övervaka planerna på varje administrativ nivå, kan beläggas ytterligare genom en granskning av den nationella utvecklings- och reformkommissionens katalog över strategiska och framväxande produkter och tjänster från 2016 (31). I denna anges att man planerar att skapa den nya generationens it-industri, inklusive den nya generationens informationsnätverksindustri. För att uppnå detta mål ingår vissa produkter i katalogen över strategiska och framväxande produkter. Det är tydligt att optiska fiberkablar är en av de produkterna, eftersom det finns en otvetydig hänvisning till ”Optisk kommunikationsutrustning, även fiber”. Uppräkningen av den berörda utrustningens tekniska särdrag, såsom ”G.657-fiber för FTTx, G.655-fiber för stora faktiska områden, G.656 fiber, ljus med låg förlust och ultralåg förlust som uppfyller G652-standarderna för fiber, [...] optisk överföringsutrustning, enkanalsvolym på 10Gbit/s, 40Gbit/s, 100Gbit/s, 200Gbit/s, 400 Gbit/s” visar inte bara att de kinesiska myndigheterna anser att optiska fiberkablar är en strategisk och framväxande produkt utan det framgår också i vilken utsträckning de kinesiska myndigheterna detaljstyr utvecklingen av vissa tekniska produkter. |
| --- | --- |

(108)

De kinesiska myndigheternas strategi att definiera främjade industrier och produkter i kataloger för att därefter fördela resurser i enlighet därmed, på grundval av den strategiska eller politiska betydelse som industrierna och produkterna ges av de kinesiska myndigheterna och att genomföra och övervaka planerna på varje administrativ nivå, kan beläggas ytterligare genom en granskning av den nationella utvecklings- och reformkommissionens katalog över strategiska och framväxande produkter och tjänster från 2016 (31). I denna anges att man planerar att skapa den nya generationens it-industri, inklusive den nya generationens informationsnätverksindustri. För att uppnå detta mål ingår vissa produkter i katalogen över strategiska och framväxande produkter. Det är tydligt att optiska fiberkablar är en av de produkterna, eftersom det finns en otvetydig hänvisning till ”Optisk kommunikationsutrustning, även fiber”. Uppräkningen av den berörda utrustningens tekniska särdrag, såsom ”G.657-fiber för FTTx, G.655-fiber för stora faktiska områden, G.656 fiber, ljus med låg förlust och ultralåg förlust som uppfyller G652-standarderna för fiber, [...] optisk överföringsutrustning, enkanalsvolym på 10Gbit/s, 40Gbit/s, 100Gbit/s, 200Gbit/s, 400 Gbit/s” visar inte bara att de kinesiska myndigheterna anser att optiska fiberkablar är en strategisk och framväxande produkt utan det framgår också i vilken utsträckning de kinesiska myndigheterna detaljstyr utvecklingen av vissa tekniska produkter.

31

| (109) | Samma strategi, dvs. att målen fastställs i planer och därefter genomförs genom att det tekniska detaljerna fastställs i kataloger, används i katalogen över högteknologiska och nya teknikprodukter (32), där optiska fiberkablar räknas som kommunikationsprodukt under nummer 1020011, vilket inbegriper ”SDH-överföringssystem med optiska fibrer med enkelmodsöverföring, höghastighetsdataöverföringskanal och en överföringshastighet på 10 Gbit/s och 40 Gbit/s för kommunikationslinjer och stamnät”. Redan 2003 förtecknades optiska fiberkablar i katalogen över främjade högteknologiska produkter för utländska investeringar i kategorin kommunikationsutrustning och kommunikationsprodukter (33) under nummer 42 som ”Kommunikationsutrustning med SDH-fibrer och en hastighet på 10Gb/s och mer”. |
| --- | --- |

(109)

Samma strategi, dvs. att målen fastställs i planer och därefter genomförs genom att det tekniska detaljerna fastställs i kataloger, används i katalogen över högteknologiska och nya teknikprodukter (32), där optiska fiberkablar räknas som kommunikationsprodukt under nummer 1020011, vilket inbegriper ”SDH-överföringssystem med optiska fibrer med enkelmodsöverföring, höghastighetsdataöverföringskanal och en överföringshastighet på 10 Gbit/s och 40 Gbit/s för kommunikationslinjer och stamnät”. Redan 2003 förtecknades optiska fiberkablar i katalogen över främjade högteknologiska produkter för utländska investeringar i kategorin kommunikationsutrustning och kommunikationsprodukter (33) under nummer 42 som ”Kommunikationsutrustning med SDH-fibrer och en hastighet på 10Gb/s och mer”.

32

33

| (110) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna och Connect Com att kommissionen inte hade visat att de olika dokument som nämns i avsnitt 3.1 ”specifikt” stöder eller uppmuntrar industrin för optiska fiberkablar, trots att kommissionen enligt artikel 4.2 a i grundförordningen måste visa att ett kinesiskt dokument ”uttryckligen begränsar subventionen” till att avse vissa företag och att ett sådant krav enligt artikel 2.1 a i subventionsavtalet innebär att det måste bevisas att en begränsning är ”avsiktlig [...] otvetydig och tydlig” (34). Connect Com hänvisade vidare till artikel 4.5 i grundförordningen, enligt vilken selektivitet ska underbyggas klart och tydligt genom faktiska bevis, och hävdade att kommissionen inte uppfyllde detta krav. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen grundar sig på det felaktiga antagandet att om nätinfrastruktur främjas så främjas också allting som nätverket består av automatiskt. De kinesiska myndigheterna hävdade att ett stort antal dokument som nämns av kommissionen, som den trettonde femårsplanen, initiativet Made in China 2025, utvecklingsplanen för intelligent tillverkning (2016–2020), 2009 års plan för anpassning och vitalisering av industrin för elektronisk information och bredbandsstrategin för Kina från 2013, inte omfattar produkten optiska fiberkablar eller industrin för optiska fiberkablar, utan snarare avser nät i senare led eller utbyggnaden av bredband, dvs. allmän infrastruktur. Enligt de kinesiska myndigheterna bör kommissionen, med tanke på att det krävs många insatsvaror och produkter för att bygga nät, tydligt förklara exakt vilka produkter och tjänster som den anser bör främjas. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna att utbyggnaden av nätverk och bredband inte är kopplad till varor utan snarare till infrastrukturutveckling och infrastrukturtjänster, eftersom en sådan utbyggnad avser förbättring av allmänna telekommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(110)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna och Connect Com att kommissionen inte hade visat att de olika dokument som nämns i avsnitt 3.1 ”specifikt” stöder eller uppmuntrar industrin för optiska fiberkablar, trots att kommissionen enligt artikel 4.2 a i grundförordningen måste visa att ett kinesiskt dokument ”uttryckligen begränsar subventionen” till att avse vissa företag och att ett sådant krav enligt artikel 2.1 a i subventionsavtalet innebär att det måste bevisas att en begränsning är ”avsiktlig [...] otvetydig och tydlig” (34). Connect Com hänvisade vidare till artikel 4.5 i grundförordningen, enligt vilken selektivitet ska underbyggas klart och tydligt genom faktiska bevis, och hävdade att kommissionen inte uppfyllde detta krav. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen grundar sig på det felaktiga antagandet att om nätinfrastruktur främjas så främjas också allting som nätverket består av automatiskt. De kinesiska myndigheterna hävdade att ett stort antal dokument som nämns av kommissionen, som den trettonde femårsplanen, initiativet Made in China 2025, utvecklingsplanen för intelligent tillverkning (2016–2020), 2009 års plan för anpassning och vitalisering av industrin för elektronisk information och bredbandsstrategin för Kina från 2013, inte omfattar produkten optiska fiberkablar eller industrin för optiska fiberkablar, utan snarare avser nät i senare led eller utbyggnaden av bredband, dvs. allmän infrastruktur. Enligt de kinesiska myndigheterna bör kommissionen, med tanke på att det krävs många insatsvaror och produkter för att bygga nät, tydligt förklara exakt vilka produkter och tjänster som den anser bör främjas. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna att utbyggnaden av nätverk och bredband inte är kopplad till varor utan snarare till infrastrukturutveckling och infrastrukturtjänster, eftersom en sådan utbyggnad avser förbättring av allmänna telekommunikationstjänster.

34

| (111) | ///Kommissionen höll inte med. Som anges i skäl 80 är optiska fiberkablar en viktig del av internetnätsinfrastrukturen och spelar därför en avgörande roll i utbyggnaden av optiska fibernät och bredbandsinternet. Bredbandsinfrastrukturen omfattar nätverk med telekommunikationsutrustning och teknik för höghastighetsinternet och andra avancerade telekommunikationstjänster (35), och optiska fiberkablar är den viktigaste delen av överföringsutrustningen. Uppbyggnaden av bredbandsinfrastruktur och bredbandsnät kräver produkter för dataöverföringen och består inte huvudsakligen i tillhandahållande av tjänster, vilket de kinesiska myndigheterna verkar antyda. I själva verket är tillhandahållandet av tjänster resultatet av att sådan infrastruktur finns när den väl har byggts. Om uppbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen främjas av de kinesiska myndigheterna främjas därför också viktiga produkter som är oundgängliga för uppbyggnaden av sådan infrastruktur och som utgör en integrerad del därav. Kommissionen anser att det regelverk som är resultatet av genomförandet av de olika dokument som nämns i avsnitt 3.1 ”uttryckligen begränsar” tillgången till förmånsbehandling till vissa företag inom främjade industrier, såsom industrin för optiska fiberkablar, som ingår i sektorn för informationsteknik och bredbandsnät. De olika dokument som nämns i avsnitt 3.1 utgjorde därför tillräcklig faktisk bevisning för att det skulle vara möjligt att dra slutsatsen att de kinesiska myndigheternas stöd till och främjande av industrin för optiska fiberkablar var selektivt. Följaktligen avvisades de kinesiska myndigheternas och Connect Coms påståenden. |
| --- | --- |

(111)

///Kommissionen höll inte med. Som anges i skäl 80 är optiska fiberkablar en viktig del av internetnätsinfrastrukturen och spelar därför en avgörande roll i utbyggnaden av optiska fibernät och bredbandsinternet. Bredbandsinfrastrukturen omfattar nätverk med telekommunikationsutrustning och teknik för höghastighetsinternet och andra avancerade telekommunikationstjänster (35), och optiska fiberkablar är den viktigaste delen av överföringsutrustningen. Uppbyggnaden av bredbandsinfrastruktur och bredbandsnät kräver produkter för dataöverföringen och består inte huvudsakligen i tillhandahållande av tjänster, vilket de kinesiska myndigheterna verkar antyda. I själva verket är tillhandahållandet av tjänster resultatet av att sådan infrastruktur finns när den väl har byggts. Om uppbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen främjas av de kinesiska myndigheterna främjas därför också viktiga produkter som är oundgängliga för uppbyggnaden av sådan infrastruktur och som utgör en integrerad del därav. Kommissionen anser att det regelverk som är resultatet av genomförandet av de olika dokument som nämns i avsnitt 3.1 ”uttryckligen begränsar” tillgången till förmånsbehandling till vissa företag inom främjade industrier, såsom industrin för optiska fiberkablar, som ingår i sektorn för informationsteknik och bredbandsnät. De olika dokument som nämns i avsnitt 3.1 utgjorde därför tillräcklig faktisk bevisning för att det skulle vara möjligt att dra slutsatsen att de kinesiska myndigheternas stöd till och främjande av industrin för optiska fiberkablar var selektivt. Följaktligen avvisades de kinesiska myndigheternas och Connect Coms påståenden.

35

| (112) | Dessutom är internet och bredbandsinfrastruktur allmän infrastruktur enligt de kinesiska myndigheterna. De kinesiska myndigheterna hänvisade till panelens tolkning av ”allmän infrastruktur” i ärendet ”EG och vissa medlemsstater – Stora civila luftfartyg” som ”infrastruktur som inte tillhandahålls eller utnyttjas till förmån för endast en enda enhet eller en begränsad grupp av enheter, utan snarare är tillgänglig för alla eller nästan alla enheter”. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att överprövningsorganet i ärendet ”US – Softwood Lumber IV” bekräftade att det enda uttryckliga undantaget från den allmänna principen att offentliga myndigheters tillhandahållande av ”varor” innebär ett finansiellt bidrag är när dessa varor tillhandahålls i form av” allmän infrastruktur. |
| --- | --- |

(112)

Dessutom är internet och bredbandsinfrastruktur allmän infrastruktur enligt de kinesiska myndigheterna. De kinesiska myndigheterna hänvisade till panelens tolkning av ”allmän infrastruktur” i ärendet ”EG och vissa medlemsstater – Stora civila luftfartyg” som ”infrastruktur som inte tillhandahålls eller utnyttjas till förmån för endast en enda enhet eller en begränsad grupp av enheter, utan snarare är tillgänglig för alla eller nästan alla enheter”. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att överprövningsorganet i ärendet ”US – Softwood Lumber IV” bekräftade att det enda uttryckliga undantaget från den allmänna principen att offentliga myndigheters tillhandahållande av ”varor” innebär ett finansiellt bidrag är när dessa varor tillhandahålls i form av” allmän infrastruktur.

| (113) | Angående detta påpekade kommissionen att den tolkning av ”allmän infrastruktur” som de kinesiska myndigheterna hänvisar till avser definitionen av en stats tillhandahållande av varor i form av allmän infrastruktur. Den tolkningen har inget att göra med en selektivitetsanalys avseende ett subventionsprogram. Denna undersökning handlar inte om myndigheter som tillhandahåller optiska fiberkablar, vilket de kinesiska myndigheterna menar är ”allmän infrastruktur”, utan snarare om alla de utjämningsbara subventioner som beviljats de exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar, som exporterar optiska fiberkablar till telekomoperatörer i unionen. Kommissionen ansåg därför att påståendet var ogrundat och irrelevant för bedömningen av de kinesiska myndigheternas främjande av industrin för optiska fiberkablar och avvisade det därför. |
| --- | --- |

(113)

Angående detta påpekade kommissionen att den tolkning av ”allmän infrastruktur” som de kinesiska myndigheterna hänvisar till avser definitionen av en stats tillhandahållande av varor i form av allmän infrastruktur. Den tolkningen har inget att göra med en selektivitetsanalys avseende ett subventionsprogram. Denna undersökning handlar inte om myndigheter som tillhandahåller optiska fiberkablar, vilket de kinesiska myndigheterna menar är ”allmän infrastruktur”, utan snarare om alla de utjämningsbara subventioner som beviljats de exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar, som exporterar optiska fiberkablar till telekomoperatörer i unionen. Kommissionen ansåg därför att påståendet var ogrundat och irrelevant för bedömningen av de kinesiska myndigheternas främjande av industrin för optiska fiberkablar och avvisade det därför.

| (114) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att den allmänna finansieringen av utbyggnaden av det optiska fibernätet inte utgör en selektiv subvention för optiska fiberkablar och hänvisade till skäl 749 enligt vilket optiska fiberkablar inte utgör mer än 5 % av den totala volymen av optiska fibernät. |
| --- | --- |

(114)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att den allmänna finansieringen av utbyggnaden av det optiska fibernätet inte utgör en selektiv subvention för optiska fiberkablar och hänvisade till skäl 749 enligt vilket optiska fiberkablar inte utgör mer än 5 % av den totala volymen av optiska fibernät.

| (115) | Kommissionen påpekade att skäl 749 har följande lydelse: ”[...] fastställdes i undersökningen att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden vid utbyggnadsprojekt för digitala nät och när det gäller 5G är den mindre än 5 %.” För det första avser detta påstående produktionskostnaden och inte produktionsvolymen. För det andra ändrar inte den omständigheten att optiska fiberkablar eventuellt utgör en mindre andel av den totala utbyggnaden av nätet det faktum att optiska fiberkablar är en avgörande och oundgänglig produkt för utbyggnaden av ett sådant nät. Såsom förklaras i skälen 80 och 111 är optiska fiberkablar en integrerad del av senaste generationens höghastighetsbredbandsnät som bygger på den aktuella tekniken och inte skulle kunna fungera utan den. Subventioner till denna nyckelkomponent är således per definition selektiva och avgörande för att hela det optiska fibernätet ska fungera väl. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen påpekade att skäl 749 har följande lydelse: ”[...] fastställdes i undersökningen att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden vid utbyggnadsprojekt för digitala nät och när det gäller 5G är den mindre än 5 %.” För det första avser detta påstående produktionskostnaden och inte produktionsvolymen. För det andra ändrar inte den omständigheten att optiska fiberkablar eventuellt utgör en mindre andel av den totala utbyggnaden av nätet det faktum att optiska fiberkablar är en avgörande och oundgänglig produkt för utbyggnaden av ett sådant nät. Såsom förklaras i skälen 80 och 111 är optiska fiberkablar en integrerad del av senaste generationens höghastighetsbredbandsnät som bygger på den aktuella tekniken och inte skulle kunna fungera utan den. Subventioner till denna nyckelkomponent är således per definition selektiva och avgörande för att hela det optiska fibernätet ska fungera väl. Påståendet avvisades därför.

| (116) | De tillfälliga bestämmelserna om främjande av industriell strukturanpassning (statsrådets beslut nr 40/2005) (beslut nr 40) hänvisar i kapitel III till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering som består av tre olika typer av kategorier, nämligen främjade, begränsade och eliminerade projekt. I artikel XVII i beslutet fastställs att om ”investeringsprojektet tillhör kategorin främjade ska det undersökas och godkännas och registreras i enlighet med de relevanta nationella bestämmelserna om investeringar; alla finansinstitut ska tillhandahålla kreditstöd i enlighet med principerna för kreditgivning; utrustning som importerats för eget bruk och som ingår i beloppet för den totala investeringen, med undantag för varor som ingår i den förteckning över icke tullbefriade importerade varor i inhemska investeringsprojekt (ändrad 2000) som publiceras av finansministeriets, kan befrias från importtullar och importrelaterad moms, såvida inte det antas nya bestämmelser om icke tullbefriat innehåll i inhemska investeringsprojekt. Andra favoriseringsstrategier för främjade industriprojekt ska genomföras i enlighet med relevanta nationella bestämmelser”. |
| --- | --- |

(116)

De tillfälliga bestämmelserna om främjande av industriell strukturanpassning (statsrådets beslut nr 40/2005) (beslut nr 40) hänvisar i kapitel III till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering som består av tre olika typer av kategorier, nämligen främjade, begränsade och eliminerade projekt. I artikel XVII i beslutet fastställs att om ”investeringsprojektet tillhör kategorin främjade ska det undersökas och godkännas och registreras i enlighet med de relevanta nationella bestämmelserna om investeringar; alla finansinstitut ska tillhandahålla kreditstöd i enlighet med principerna för kreditgivning; utrustning som importerats för eget bruk och som ingår i beloppet för den totala investeringen, med undantag för varor som ingår i den förteckning över icke tullbefriade importerade varor i inhemska investeringsprojekt (ändrad 2000) som publiceras av finansministeriets, kan befrias från importtullar och importrelaterad moms, såvida inte det antas nya bestämmelser om icke tullbefriat innehåll i inhemska investeringsprojekt. Andra favoriseringsstrategier för främjade industriprojekt ska genomföras i enlighet med relevanta nationella bestämmelser”.

beslut nr 40

| (117) | Detta innebär att beslut nr 40, jämförd med den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, föreskriver en särskild behandling för vissa projekt inom vissa främjade industrier. |
| --- | --- |

(117)

Detta innebär att beslut nr 40, jämförd med den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, föreskriver en särskild behandling för vissa projekt inom vissa främjade industrier.

| (118) | I den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2011 års version) (2013 års ändrade version) ) (36) och i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2019 års version) (37), vilken godkändes genom dekret nr 29 av den 27 augusti 2019 från Kinas nationella utvecklings- och reformkommission och trädde i kraft den 1 januari 2020, anges följande under rubriken Kategori 1 – Främjande:
  ”XXVIII.   Informationsindustrin


  [...]









  13. | Tillverkning av utrustning för multiplex våglängdsdelningsteknik med optiska bärare (WDM) med en hastighet av minst 32 vågor. |
| --- | --- | --- |

(118)

I den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2011 års version) (2013 års ändrade version) ) (36) och i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2019 års version) (37), vilken godkändes genom dekret nr 29 av den 27 augusti 2019 från Kinas nationella utvecklings- och reformkommission och trädde i kraft den 1 januari 2020, anges följande under rubriken Kategori 1 – Främjande:

36

37

”XXVIII.   Informationsindustrin

Informationsindustrin

[...]

[...]

13.

Tillverkning av utrustning för multiplex våglängdsdelningsteknik med optiska bärare (WDM) med en hastighet av minst 32 vågor.

| 14. | Tillverkning av utrustning för digitalt synkroniserade kommunikationssystem med optiska fibrer med en hastighet av minst 10 GB/s. |
| --- | --- |

14.

Tillverkning av utrustning för digitalt synkroniserade kommunikationssystem med optiska fibrer med en hastighet av minst 10 GB/s.

[...]

[...]

| 28. | Tillverkning av nya (icke-dispersiva) förformer för enkelmodsfiber och optisk fiber” |
| --- | --- |

28.

Tillverkning av nya (icke-dispersiva) förformer för enkelmodsfiber och optisk fiber”

| (119) | Därför innehåller den vägledande katalogen för industriell omstrukturering särskilda projekt med anknytning till industrin för optiska fiberkablar under rubriken ”Informationsindustrin”, vilken främjas. |
| --- | --- |

(119)

Därför innehåller den vägledande katalogen för industriell omstrukturering särskilda projekt med anknytning till industrin för optiska fiberkablar under rubriken ”Informationsindustrin”, vilken främjas.

| (120) | De kinesiska myndigheterna hävdade att beslut nr 40 inte är obligatoriskt eller rättsligt bindande, utan endast ett vägledande dokument. Enligt de kinesiska myndigheterna är det dessutom tydligt att artikel V i beslut nr 40, i vilken det hänvisas till ”byggande av informationsinfrastruktur, inbegripet bredbandskommunikation”, endast avser förbättringar av infrastrukturen och att optiska fiberkablar inte nämns däri. De kinesiska myndigheterna hävdade därför att detta dokument inte kunde ha varit grund för stöd till eller främjande av industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(120)

De kinesiska myndigheterna hävdade att beslut nr 40 inte är obligatoriskt eller rättsligt bindande, utan endast ett vägledande dokument. Enligt de kinesiska myndigheterna är det dessutom tydligt att artikel V i beslut nr 40, i vilken det hänvisas till ”byggande av informationsinfrastruktur, inbegripet bredbandskommunikation”, endast avser förbättringar av infrastrukturen och att optiska fiberkablar inte nämns däri. De kinesiska myndigheterna hävdade därför att detta dokument inte kunde ha varit grund för stöd till eller främjande av industrin för optiska fiberkablar.

| (121) | För det första håller kommissionen inte med om att beslut nr 40 inte har en obligatorisk karaktär. I beslut nr 40 fastställs tillfälliga bestämmelser om främjande av industriell strukturanpassning och det hänvisas till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, i vilken det fastställs tre typer av kategorier, nämligen kategorierna främjade, begränsade och eliminerade projekt. I artikel XVII i beslut nr 40 fastställs att investeringsprojekt i kategorin främjade projekt på bör behandlas på ett obligatoriskt sätt, t.ex. ”alla finansinstitut ska tillhandahålla kreditstöd i enlighet med principerna för kreditgivning” och ”andra favoriseringsstrategier för främjade industriprojekt ska genomföras i enlighet med relevanta nationella bestämmelser”. Det anges vidare i artikel XXI att ”relevanta förmånsstrategier som genomförs i enlighet med ”Kategorier av industrier, produkter och teknik som för närvarande främjas särskilt av staten (ändrad 2000)” ska anpassas så att de kan genomföras i enlighet med de främjade kategorierna i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering”. Följaktligen har beslut nr 40 en obligatorisk karaktär i detta avseende. |
| --- | --- |

(121)

För det första håller kommissionen inte med om att beslut nr 40 inte har en obligatorisk karaktär. I beslut nr 40 fastställs tillfälliga bestämmelser om främjande av industriell strukturanpassning och det hänvisas till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, i vilken det fastställs tre typer av kategorier, nämligen kategorierna främjade, begränsade och eliminerade projekt. I artikel XVII i beslut nr 40 fastställs att investeringsprojekt i kategorin främjade projekt på bör behandlas på ett obligatoriskt sätt, t.ex. ”alla finansinstitut ska tillhandahålla kreditstöd i enlighet med principerna för kreditgivning” och ”andra favoriseringsstrategier för främjade industriprojekt ska genomföras i enlighet med relevanta nationella bestämmelser”. Det anges vidare i artikel XXI att ”relevanta förmånsstrategier som genomförs i enlighet med ”Kategorier av industrier, produkter och teknik som för närvarande främjas särskilt av staten (ändrad 2000)” ska anpassas så att de kan genomföras i enlighet med de främjade kategorierna i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering”. Följaktligen har beslut nr 40 en obligatorisk karaktär i detta avseende.

| (122) | För det andra anges i artikel V i beslut nr 40, som hör till kapitel II ”Riktlinjer och prioriteringar för industriell omstrukturering”, att ”uppbyggnad av informationsinfrastruktur, inbegripet bredbandskommunikation” ska prioriteras och som förklaras i skäl 80 och skäl 111 är optiska fiberkablar en viktig och oundgänglig del av sådan infrastruktur. I skäl 111 drar kommissionen slutsatsen att om uppbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen främjas av de kinesiska myndigheterna främjas också de nyckelprodukter som är oundgängliga för uppbyggnaden av sådan infrastruktur och som utgör en integrerad del därav. I artikel XIV i beslut nr 40, som ingår i kapitel III i den vägledande katalogen över industriell omstrukturering, anges dessutom följande: ”det främjande innehållet omfattar huvudsakligen sådan nyckelteknik, -utrustning och -produkter som kan främja den sociala och ekonomiska utvecklingen och som är till nytta för resursbesparing, miljöskydd och optimering och uppgradering av industristrukturen och som måste främjas och stödjas genom relevanta politiska strategier och åtgärder.” Såsom redan påpekats i skäl 118 betecknas informationsindustrin och därunder särskilt viktiga insatsmaterial för produktionen av optiska fiberkablar, såsom förformar för enkelmodsfiber och produkter i tidigare led, såsom överföringssystem och kommunikationssystem baserade på optiska fibrer, som främjat innehåll. Dessutom är optiska fiberkablar viktig utrustning för utbyggnaden av ”informationsinfrastruktur, inbegripet bredbandskommunikation”, vilket de kinesiska myndigheterna främjar. En tolkning som kombinerar ovanstående bestämmelser visar därför att optiska fiberkablar är en främjad produkt, å ena sidan eftersom den är en oumbärlig del av en främjad infrastruktur, och å andra sidan, eftersom dess kärninsatsmaterial, som avgör de optiska fiberkablarnas mervärde, också främjas av de kinesiska myndigheterna. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(122)

För det andra anges i artikel V i beslut nr 40, som hör till kapitel II ”Riktlinjer och prioriteringar för industriell omstrukturering”, att ”uppbyggnad av informationsinfrastruktur, inbegripet bredbandskommunikation” ska prioriteras och som förklaras i skäl 80 och skäl 111 är optiska fiberkablar en viktig och oundgänglig del av sådan infrastruktur. I skäl 111 drar kommissionen slutsatsen att om uppbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen främjas av de kinesiska myndigheterna främjas också de nyckelprodukter som är oundgängliga för uppbyggnaden av sådan infrastruktur och som utgör en integrerad del därav. I artikel XIV i beslut nr 40, som ingår i kapitel III i den vägledande katalogen över industriell omstrukturering, anges dessutom följande: ”det främjande innehållet omfattar huvudsakligen sådan nyckelteknik, -utrustning och -produkter som kan främja den sociala och ekonomiska utvecklingen och som är till nytta för resursbesparing, miljöskydd och optimering och uppgradering av industristrukturen och som måste främjas och stödjas genom relevanta politiska strategier och åtgärder.” Såsom redan påpekats i skäl 118 betecknas informationsindustrin och därunder särskilt viktiga insatsmaterial för produktionen av optiska fiberkablar, såsom förformar för enkelmodsfiber och produkter i tidigare led, såsom överföringssystem och kommunikationssystem baserade på optiska fibrer, som främjat innehåll. Dessutom är optiska fiberkablar viktig utrustning för utbyggnaden av ”informationsinfrastruktur, inbegripet bredbandskommunikation”, vilket de kinesiska myndigheterna främjar. En tolkning som kombinerar ovanstående bestämmelser visar därför att optiska fiberkablar är en främjad produkt, å ena sidan eftersom den är en oumbärlig del av en främjad infrastruktur, och å andra sidan, eftersom dess kärninsatsmaterial, som avgör de optiska fiberkablarnas mervärde, också främjas av de kinesiska myndigheterna. Påståendet avvisades därför.

| (123) | Det är inte bara planer och strategier på nationell nivå som syftar till att stödja industrin för optiska fiberkablar. På provinsnivå har det skapats så kallade nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri. En av dem är utvecklingszonen East Lake New Technology Industry Development Zone. Dessa zoner är avsedda att, i enlighet med avsnitt I.2 i den trettonde femårsplanen för nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri, tillhandahålla en regional plattform för genomförandet av omfattande nationella strategier, som Internet Plus och Made in China 2025 (38). Företag som är belägna i en av dessa zoner och som räknas som enheter som bedriver verksamhet som omfattas av respektive strategi får förmånsbehandling. Som framgår av dokumentet ”Preferential policies of the National High-tech Industrial Development Zone” (39) beviljas ett allmänt undantag från inkomstskatt inom två år från etableringstidpunkten och även därefter fortsätter förmånsbehandlingen i form av sänkt bolagsskattesats, befrielse från exporttullar och andra skatteförmåner. |
| --- | --- |

(123)

Det är inte bara planer och strategier på nationell nivå som syftar till att stödja industrin för optiska fiberkablar. På provinsnivå har det skapats så kallade nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri. En av dem är utvecklingszonen East Lake New Technology Industry Development Zone. Dessa zoner är avsedda att, i enlighet med avsnitt I.2 i den trettonde femårsplanen för nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri, tillhandahålla en regional plattform för genomförandet av omfattande nationella strategier, som Internet Plus och Made in China 2025 (38). Företag som är belägna i en av dessa zoner och som räknas som enheter som bedriver verksamhet som omfattas av respektive strategi får förmånsbehandling. Som framgår av dokumentet ”Preferential policies of the National High-tech Industrial Development Zone” (39) beviljas ett allmänt undantag från inkomstskatt inom två år från etableringstidpunkten och även därefter fortsätter förmånsbehandlingen i form av sänkt bolagsskattesats, befrielse från exporttullar och andra skatteförmåner.

38

39

| (124) | De förmåner som beviljas företag som är verksamma inom nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri är inte bara skatteförmåner utan även direkt ekonomiskt stöd. Som framgår av det citerade dokumentet, i vilket förmånspolitiken för de nationella utvecklingszonerna för högteknologisk industri beskrivs, är det upp till staten att ”varje år sörja för ett visst antal kapitalbyggnadslån och investeringsskalor, och staten kan emittera ett visst antal långfristiga obligationer för att anskaffa kapital från samhället (40)”. En mer exakt beskrivning ges i dokumentet, där det anges att ”[d]et ekonomiska stödet från de kinesiska myndigheterna till utvecklingsområdet för högteknologisk industri är främst avsett att ge vissa startmedel till utvecklingszonerna på nationell nivå och att genomföra vissa nationellt planerade projekt till företag i utvecklingszonerna. I de flesta utvecklingszonerna i Kina ger de lokala myndigheterna stöd till utvecklingszonen genom att hyra ut mark till låga priser.” |
| --- | --- |

(124)

De förmåner som beviljas företag som är verksamma inom nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri är inte bara skatteförmåner utan även direkt ekonomiskt stöd. Som framgår av det citerade dokumentet, i vilket förmånspolitiken för de nationella utvecklingszonerna för högteknologisk industri beskrivs, är det upp till staten att ”varje år sörja för ett visst antal kapitalbyggnadslån och investeringsskalor, och staten kan emittera ett visst antal långfristiga obligationer för att anskaffa kapital från samhället (40)”. En mer exakt beskrivning ges i dokumentet, där det anges att ”[d]et ekonomiska stödet från de kinesiska myndigheterna till utvecklingsområdet för högteknologisk industri är främst avsett att ge vissa startmedel till utvecklingszonerna på nationell nivå och att genomföra vissa nationellt planerade projekt till företag i utvecklingszonerna. I de flesta utvecklingszonerna i Kina ger de lokala myndigheterna stöd till utvecklingszonen genom att hyra ut mark till låga priser.”

40

| (125) | Dessutom hänvisas det i ”Preferential policies of the National High-Tech Industrial Development Zones” till 2016-års katalog över viktiga högteknologiska områden som stöds av staten, i vilken det förtecknas vilka centrala högteknologiska områden som får stöd. I katalogen, under rubriken ”I. Elektronisk information”, punkt 4, nämns uttryckligen kommunikationsteknik, optiskt överföringsnät och teknik för optiska överföringssystem, vilka omfattar optiska fiberkablar, som högteknologiområden som stöds av staten. En av de exporterande tillverkare av optiska fiberkablar som ingick i urvalet är belägen i provinsen Wuhan och de flesta av företagen i gruppen är belägna i utvecklingszonen East Lake New Technology Industry Development Zone. Dessa företag är därför berättigade till förmånsbehandling inom ramen för systemet för nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri. |
| --- | --- |

(125)

Dessutom hänvisas det i ”Preferential policies of the National High-Tech Industrial Development Zones” till 2016-års katalog över viktiga högteknologiska områden som stöds av staten, i vilken det förtecknas vilka centrala högteknologiska områden som får stöd. I katalogen, under rubriken ”I. Elektronisk information”, punkt 4, nämns uttryckligen kommunikationsteknik, optiskt överföringsnät och teknik för optiska överföringssystem, vilka omfattar optiska fiberkablar, som högteknologiområden som stöds av staten. En av de exporterande tillverkare av optiska fiberkablar som ingick i urvalet är belägen i provinsen Wuhan och de flesta av företagen i gruppen är belägna i utvecklingszonen East Lake New Technology Industry Development Zone. Dessa företag är därför berättigade till förmånsbehandling inom ramen för systemet för nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri.

| (126) | Den statligt understödda utvecklingszonen för högteknologisk industri i Wuhan, dvs. East Lake New Technology Industry Development Zone, är en viktig produktionsbas för optiska fiberkablar. I egenskap av en av statsrådets godkända nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri och en nationell demonstrationszon för inhemsk innovation blev den Kinas första bas för optoelektronikindustri (även kallad ”China Optics Valley”). Tillverkare av optiska fiberkablar som är verksamma i området har gynnats av olika former av incitament och statligt stöd. |
| --- | --- |

(126)

Den statligt understödda utvecklingszonen för högteknologisk industri i Wuhan, dvs. East Lake New Technology Industry Development Zone, är en viktig produktionsbas för optiska fiberkablar. I egenskap av en av statsrådets godkända nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri och en nationell demonstrationszon för inhemsk innovation blev den Kinas första bas för optoelektronikindustri (även kallad ”China Optics Valley”). Tillverkare av optiska fiberkablar som är verksamma i området har gynnats av olika former av incitament och statligt stöd.

| (127) | När det gäller de insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar fann kommissionen att aramid, en kemiskt framställd syntetisk fiber och en insatsvara i tillverkningen av optiska fiberkablar, kategoriseras som nyckelprodukt av de kinesiska myndigheterna i den vägledande katalogen med nyckelprodukter och nyckeltjänster inom strategiska framväxande industrier (41). Denna kvalificering har satt den senare råvaran i fokus för flera av de kinesiska myndigheternas politiska åtgärder. |
| --- | --- |

(127)

När det gäller de insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar fann kommissionen att aramid, en kemiskt framställd syntetisk fiber och en insatsvara i tillverkningen av optiska fiberkablar, kategoriseras som nyckelprodukt av de kinesiska myndigheterna i den vägledande katalogen med nyckelprodukter och nyckeltjänster inom strategiska framväxande industrier (41). Denna kvalificering har satt den senare råvaran i fokus för flera av de kinesiska myndigheternas politiska åtgärder.

41

| (128) | Mer allmänt omfattas kemiska fibrer av statlig reglering och marknadsstyrningspolitik inte bara centralt, utan även av planeringsdokument på regional nivå, såsom provinsen Zhejiangs handlingsplan för omfattande omvandling och uppgradering av traditionella tillverkningsindustrier, där kemiska fibrer utgör en av de tio nyckelindustrier som omfattas av särskild politisk styrning (42), eller den trettonde femårsplanen för utvecklingen av den kemiska industrin i provinsen Jiangsu (2016–2020). I den senares bestämmelser om nya kemiska material ligger tonvikten framför allt på att stödja utveckling och industrialisering av tillämpningar i senare led med högt mervärde, såsom högpresterande fibrer, som omfattar fibrer som används vid tillverkning av optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(128)

Mer allmänt omfattas kemiska fibrer av statlig reglering och marknadsstyrningspolitik inte bara centralt, utan även av planeringsdokument på regional nivå, såsom provinsen Zhejiangs handlingsplan för omfattande omvandling och uppgradering av traditionella tillverkningsindustrier, där kemiska fibrer utgör en av de tio nyckelindustrier som omfattas av särskild politisk styrning (42), eller den trettonde femårsplanen för utvecklingen av den kemiska industrin i provinsen Jiangsu (2016–2020). I den senares bestämmelser om nya kemiska material ligger tonvikten framför allt på att stödja utveckling och industrialisering av tillämpningar i senare led med högt mervärde, såsom högpresterande fibrer, som omfattar fibrer som används vid tillverkning av optiska fiberkablar.

42

| (129) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att de olika dokument som kommissionen hänvisar till, såsom katalogen över de fyra viktigaste elementen, den nationella utvecklings- och reformkommissionens katalog över strategiska och framväxande produkter och tjänster från 2016 och den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, inte nämner optiska fiberkablar, utan snarare hänvisar till insatsvaror. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen inte hade gjort någon överföringsanalys i syfte att bevisa att de påstådda subventionerna till industrier i tidigare eller senare led hade överförts till industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(129)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att de olika dokument som kommissionen hänvisar till, såsom katalogen över de fyra viktigaste elementen, den nationella utvecklings- och reformkommissionens katalog över strategiska och framväxande produkter och tjänster från 2016 och den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, inte nämner optiska fiberkablar, utan snarare hänvisar till insatsvaror. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen inte hade gjort någon överföringsanalys i syfte att bevisa att de påstådda subventionerna till industrier i tidigare eller senare led hade överförts till industrin för optiska fiberkablar.

| (130) | Vad gäller industrier i tidigare led noterade kommissionen att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet var vertikalt integrerade och att subventioner som hade mottagits av deras närstående leverantörer därför ansågs ha överförts till de exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar. Dessutom är de dokument som enligt de kinesiska myndigheterna endast omfattar insatsvaror för optiska fiberkablar, även om man utgår från att de varken direkt eller indirekt omfattar optiska fiberkablar, vilket inte är fallet, under alla omständigheter relevanta tillsammans med all annan förmånspolitik och alla andra dokument från de kinesiska myndigheternas sida som nämns i detta avsnitt. Alla dokument i detta avsnitt omfattar antingen optiska fibernät, där optiska fiberkablar är en nyckelkomponent, eller dess huvudsakliga insatsvaror, vilket visar hur sektorn för optiska fiberkablar främjas som helhet, från produktionen i tidigare led till produktionen i efterföljande led. Dessa dokument är också relevanta för att visa att de olika subventionsprogrammen är selektiva. En överföringsanalys behövs endast för subventioner som faktiskt beviljas råvaror som levereras mot för låg ersättning och som används av de exporterande tillverkarna för tillverkningen av den berörda produkten, och endast om säljaren och köparen av dessa insatsvaror inte är närstående. Såsom förklaras i avsnitt 3.8.2 har det i denna undersökning inte gjorts någon utjämning för råvaror som köps in från icke-närstående leverantörer mot för låg ersättning. Såsom anges i detta skäl är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna dessutom huvudsakligen integrerade. |
| --- | --- |

(130)

Vad gäller industrier i tidigare led noterade kommissionen att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet var vertikalt integrerade och att subventioner som hade mottagits av deras närstående leverantörer därför ansågs ha överförts till de exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar. Dessutom är de dokument som enligt de kinesiska myndigheterna endast omfattar insatsvaror för optiska fiberkablar, även om man utgår från att de varken direkt eller indirekt omfattar optiska fiberkablar, vilket inte är fallet, under alla omständigheter relevanta tillsammans med all annan förmånspolitik och alla andra dokument från de kinesiska myndigheternas sida som nämns i detta avsnitt. Alla dokument i detta avsnitt omfattar antingen optiska fibernät, där optiska fiberkablar är en nyckelkomponent, eller dess huvudsakliga insatsvaror, vilket visar hur sektorn för optiska fiberkablar främjas som helhet, från produktionen i tidigare led till produktionen i efterföljande led. Dessa dokument är också relevanta för att visa att de olika subventionsprogrammen är selektiva. En överföringsanalys behövs endast för subventioner som faktiskt beviljas råvaror som levereras mot för låg ersättning och som används av de exporterande tillverkarna för tillverkningen av den berörda produkten, och endast om säljaren och köparen av dessa insatsvaror inte är närstående. Såsom förklaras i avsnitt 3.8.2 har det i denna undersökning inte gjorts någon utjämning för råvaror som köps in från icke-närstående leverantörer mot för låg ersättning. Såsom anges i detta skäl är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna dessutom huvudsakligen integrerade.

| (131) | Mot bakgrund av ovanstående anses industrin för optiska fiberkablar således vara en nyckelindustri/strategisk industri vars utveckling aktivt eftersträvas av de kinesiska myndigheterna som ett politiskt mål. Det är tydligt att optiska fiberkablar är en ytterst viktig produkt för de kinesiska myndigheterna när det gäller att bygga nät och infrastruktur som betjänar hela skikt av viktiga konnektivitetsområden och digitala politikområden som utarbetas och övervakas av staten. På grundval av de policydokument som nämns i detta avsnitt konstaterade kommissionen att de kinesiska myndigheterna ingriper i industrin för optiska fiberkablar för att genomföra den relaterade politiken och påverkar de fria marknadskrafterna inom sektorn för optiska fiberkablar, särskilt genom att främja och stödja sektorn på olika sätt. |
| --- | --- |

(131)

Mot bakgrund av ovanstående anses industrin för optiska fiberkablar således vara en nyckelindustri/strategisk industri vars utveckling aktivt eftersträvas av de kinesiska myndigheterna som ett politiskt mål. Det är tydligt att optiska fiberkablar är en ytterst viktig produkt för de kinesiska myndigheterna när det gäller att bygga nät och infrastruktur som betjänar hela skikt av viktiga konnektivitetsområden och digitala politikområden som utarbetas och övervakas av staten. På grundval av de policydokument som nämns i detta avsnitt konstaterade kommissionen att de kinesiska myndigheterna ingriper i industrin för optiska fiberkablar för att genomföra den relaterade politiken och påverkar de fria marknadskrafterna inom sektorn för optiska fiberkablar, särskilt genom att främja och stödja sektorn på olika sätt.

3.2   Delvis bristande samarbete och användning av tillgängliga uppgifter

Delvis bristande samarbete och användning av tillgängliga uppgifter

| (132) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter tillhandahöll de kinesiska myndigheterna vissa allmänna synpunkter på kommissionens beslut att tillämpa bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen med avseende på förmånliga lån, exportkreditförsäkring och insatsvaror. |
| --- | --- |

(132)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter tillhandahöll de kinesiska myndigheterna vissa allmänna synpunkter på kommissionens beslut att tillämpa bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen med avseende på förmånliga lån, exportkreditförsäkring och insatsvaror.

| (133) | De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionens begäranden om information, vilka de kinesiska myndigheterna inte kunde besvara, var orimliga, eftersom de förutsatte att myndigheterna hade rättsliga befogenheter som de inte hade. |
| --- | --- |

(133)

De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionens begäranden om information, vilka de kinesiska myndigheterna inte kunde besvara, var orimliga, eftersom de förutsatte att myndigheterna hade rättsliga befogenheter som de inte hade.

| (134) | Vidare hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte gjorde en korrekt bedömning av de fakta som den hade tillgång till och inte gav någon ordentlig förklaring till varför de tillgängliga uppgifterna skulle kunna ersätta all nödvändig information som saknades. |
| --- | --- |

(134)

Vidare hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte gjorde en korrekt bedömning av de fakta som den hade tillgång till och inte gav någon ordentlig förklaring till varför de tillgängliga uppgifterna skulle kunna ersätta all nödvändig information som saknades.

| (135) | Såsom anges i skälen 146, 160 och 168 ansåg kommissionen att de kinesiska myndigheterna hade rättsliga befogenheter att inhämta den begärda informationen, i deras egenskap av aktieägare eller ansvarig myndighet för de enheter för vilka kommissionen begärde informationen. I kommissionens kommunikation med de kinesiska myndigheterna, vilken återges i avsnitten 3.2.1–3.2.3, anger kommissionen varför den var tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter. Kommissionen ansåg att offentligt tillgänglig information var en rimlig ersättning för den information som inte tillhandahölls av de kinesiska myndigheterna. Kommissionen avvisade därför de kinesiska myndigheternas påståenden. |
| --- | --- |

(135)

Såsom anges i skälen 146, 160 och 168 ansåg kommissionen att de kinesiska myndigheterna hade rättsliga befogenheter att inhämta den begärda informationen, i deras egenskap av aktieägare eller ansvarig myndighet för de enheter för vilka kommissionen begärde informationen. I kommissionens kommunikation med de kinesiska myndigheterna, vilken återges i avsnitten 3.2.1–3.2.3, anger kommissionen varför den var tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter. Kommissionen ansåg att offentligt tillgänglig information var en rimlig ersättning för den information som inte tillhandahölls av de kinesiska myndigheterna. Kommissionen avvisade därför de kinesiska myndigheternas påståenden.

3.2.1   Tillämpning av artikel 28.1 i grundförordningen med avseende på förmånliga lån

Tillämpning av artikel 28.1 i grundförordningen med avseende på förmånliga lån

| (136) | För underlätta administrationen bad kommissionen de kinesiska myndigheterna att sända särskilda frågeformulär till alla finansinstitut som tillhandahållit lån eller exportkrediter till företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(136)

För underlätta administrationen bad kommissionen de kinesiska myndigheterna att sända särskilda frågeformulär till alla finansinstitut som tillhandahållit lån eller exportkrediter till företagen i urvalet.

| (137) | Först inkom endast ett svar från Exim Bank. De kinesiska myndigheterna besvarade inte kommissionens begäran om att vidarebefordra frågeformuläret till alla finansinstitut som tillhandahållit lån eller exportkrediter till företagen i urvalet. I skrivelsen med begäran om komplettering upprepade kommissionen därför sin begäran beträffande finansinstituten i syfte att maximera möjligheterna till att få dessa att delta i undersökningen med den information som kommissionen behöver för att kunna dra slutsatser om den påstådda subventioneringens förekomst och omfattning. |
| --- | --- |

(137)

Först inkom endast ett svar från Exim Bank. De kinesiska myndigheterna besvarade inte kommissionens begäran om att vidarebefordra frågeformuläret till alla finansinstitut som tillhandahållit lån eller exportkrediter till företagen i urvalet. I skrivelsen med begäran om komplettering upprepade kommissionen därför sin begäran beträffande finansinstituten i syfte att maximera möjligheterna till att få dessa att delta i undersökningen med den information som kommissionen behöver för att kunna dra slutsatser om den påstådda subventioneringens förekomst och omfattning.

| (138) | Till följd av skrivelsen med begäran om komplettering uppgav de kinesiska myndigheterna att svaren på frågeformuläret från de finansinstitut som tillhandahöll lån inte skulle vara relevanta för undersökningen, eftersom inget av lånen och exportkrediterna hade beviljats i enlighet med de statliga planer och projekt som påstods i klagomålet och som angavs i frågeformuläret. |
| --- | --- |

(138)

Till följd av skrivelsen med begäran om komplettering uppgav de kinesiska myndigheterna att svaren på frågeformuläret från de finansinstitut som tillhandahöll lån inte skulle vara relevanta för undersökningen, eftersom inget av lånen och exportkrediterna hade beviljats i enlighet med de statliga planer och projekt som påstods i klagomålet och som angavs i frågeformuläret.

| (139) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Enligt kommissionens uppfattning är den information som begärts från statsägda enheter emellertid tillgänglig för de kinesiska myndigheterna avseende alla enheter där de kinesiska myndigheterna är största eller stor aktieägare. Dessutom har de kinesiska myndigheterna nödvändiga befogenheter för att interagera även med finansinstitut som inte är statsägda, eftersom alla finansinstitut faller under den kinesiska banktillsynsmyndighetens jurisdiktion. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Enligt kommissionens uppfattning är den information som begärts från statsägda enheter emellertid tillgänglig för de kinesiska myndigheterna avseende alla enheter där de kinesiska myndigheterna är största eller stor aktieägare. Dessutom har de kinesiska myndigheterna nödvändiga befogenheter för att interagera även med finansinstitut som inte är statsägda, eftersom alla finansinstitut faller under den kinesiska banktillsynsmyndighetens jurisdiktion.

| (140) | Vad gäller information om företagsstruktur, styrning och ägarförhållanden så lämnade till sist endast en statsägd bank ut denna information till kommissionen, men inget av de andra finansinstitut som gett lån till företagen i urvalet inkom med denna information. Kommissionen mottog inte heller några kontrollerbara företagsspecifika uppgifter från andra banker än Exim Bank. |
| --- | --- |

(140)

Vad gäller information om företagsstruktur, styrning och ägarförhållanden så lämnade till sist endast en statsägd bank ut denna information till kommissionen, men inget av de andra finansinstitut som gett lån till företagen i urvalet inkom med denna information. Kommissionen mottog inte heller några kontrollerbara företagsspecifika uppgifter från andra banker än Exim Bank.

| (141) | Dessutom tillhandahöll Exim Bank allmänna förklaringar om hur dess system för beviljande av lån och för riskhantering fungerar, men ingen specifik information om hur man gjorde lånebedömningar i samband med lån till företagen i urvalet. Exim Bank hävdade att man inte var i stånd att lämna ut dessa handlingar, eftersom de ansågs interna och konfidentiella. |
| --- | --- |

(141)

Dessutom tillhandahöll Exim Bank allmänna förklaringar om hur dess system för beviljande av lån och för riskhantering fungerar, men ingen specifik information om hur man gjorde lånebedömningar i samband med lån till företagen i urvalet. Exim Bank hävdade att man inte var i stånd att lämna ut dessa handlingar, eftersom de ansågs interna och konfidentiella.

| (142) | Kommissionen bad därför de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet att de skulle bevilja tillgång till företagsspecifik information hos alla banker, både statsägda och privata, som gett dem lån. Även om företagen i urvalet gick med på att ge tillgång till sådana bankuppgifter som rör dem själva så vägrade den delvis samarbetsvilliga banken att lämna ut den begärda detaljerade informationen. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen bad därför de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet att de skulle bevilja tillgång till företagsspecifik information hos alla banker, både statsägda och privata, som gett dem lån. Även om företagen i urvalet gick med på att ge tillgång till sådana bankuppgifter som rör dem själva så vägrade den delvis samarbetsvilliga banken att lämna ut den begärda detaljerade informationen.

| (143) | Eftersom kommissionen varken erhållit någon information rörande flertalet av de banker som tillhandahållit lån till företagen i urvalet ansåg kommissionen att den inte hade fått tillgång till avgörande information avseende denna aspekt av undersökningen. |
| --- | --- |

(143)

Eftersom kommissionen varken erhållit någon information rörande flertalet av de banker som tillhandahållit lån till företagen i urvalet ansåg kommissionen att den inte hade fått tillgång till avgörande information avseende denna aspekt av undersökningen.

| (144) | Kommissionen underrättade därför de kinesiska myndigheterna om att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen vid sin prövning av förekomsten och omfattningen av den påstådda subventioneringen i form av förmånliga lån. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen underrättade därför de kinesiska myndigheterna om att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen vid sin prövning av förekomsten och omfattningen av den påstådda subventioneringen i form av förmånliga lån.

| (145) | I sitt svar på kommissionens skrivelse invände de kinesiska myndigheterna mot tillämpningen av artikel 28.1 i grundförordningen. De kinesiska myndigheterna hävdade att de inte är skyldiga att lämna den begärda informationen och att den begärda informationen inte utgör nödvändig information. |
| --- | --- |

(145)

I sitt svar på kommissionens skrivelse invände de kinesiska myndigheterna mot tillämpningen av artikel 28.1 i grundförordningen. De kinesiska myndigheterna hävdade att de inte är skyldiga att lämna den begärda informationen och att den begärda informationen inte utgör nödvändig information.

| (146) | Kommissionen vidhöll sin ståndpunkt att de kinesiska myndigheterna, i egenskap av tillsynsorgan, är behöriga att besvara de specifika frågor som ställts till de finansinstitut som tillhandahöll finansiering till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Såsom anges i kommissionens skrivelse är den information som efterfrågas från statsägda enheter tillgänglig för de kinesiska myndigheterna för alla enheter där de är den huvudsakliga eller största aktieägaren och att de har den befogenhet som krävs för att interagera med finansinstituten även när de inte är statsägda, eftersom de alla omfattas av den kinesiska banktillsynsmyndighetens jurisdiktion. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen vidhöll sin ståndpunkt att de kinesiska myndigheterna, i egenskap av tillsynsorgan, är behöriga att besvara de specifika frågor som ställts till de finansinstitut som tillhandahöll finansiering till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Såsom anges i kommissionens skrivelse är den information som efterfrågas från statsägda enheter tillgänglig för de kinesiska myndigheterna för alla enheter där de är den huvudsakliga eller största aktieägaren och att de har den befogenhet som krävs för att interagera med finansinstituten även när de inte är statsägda, eftersom de alla omfattas av den kinesiska banktillsynsmyndighetens jurisdiktion.

| (147) | Vidare ansåg kommissionen att den begärda informationen var avgörande för bedömningen av de kinesiska myndigheternas kontroll över finansinstitutens agerande med avseende på utlåningspolicy och riskbedömning i samband med lån till industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(147)

Vidare ansåg kommissionen att den begärda informationen var avgörande för bedömningen av de kinesiska myndigheternas kontroll över finansinstitutens agerande med avseende på utlåningspolicy och riskbedömning i samband med lån till industrin för optiska fiberkablar.

| (148) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att den information som kommissionen begärt om finansinstitut som tillhandahöll lån eller exportkrediter till företagen i urvalet inte var nödvändig, eller ens relevant, för att kommissionen skulle kunna slutföra sin analys, eftersom inget av lånen i fråga beviljades i enlighet med statliga planer eller andra dokument från de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(148)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att den information som kommissionen begärt om finansinstitut som tillhandahöll lån eller exportkrediter till företagen i urvalet inte var nödvändig, eller ens relevant, för att kommissionen skulle kunna slutföra sin analys, eftersom inget av lånen i fråga beviljades i enlighet med statliga planer eller andra dokument från de kinesiska myndigheterna.

| (149) | Den information som saknades rörde två aspekter. För det första handlade det om den information om ägarförhållanden och styrningsstruktur i de icke-samarbetsvilliga bankerna som kommissionen måste ha för att fastställa om dessa banker är offentliga organ eller ej. För det andra var den företagsspecifika informationen från den delvis samarbetsvilliga banken, Exim Bank, som information om förfarandet för godkännande av lån och bankens kreditvärdighetsbedömning av de lån som beviljats de exporterande tillverkarna i urvalet, nödvändig för att avgöra om lånen beviljats dessa tillverkare med förmånliga räntor. Sådana interna dokument kunde endast tillhandahållas av bankerna och de kinesiska myndigheterna, eftersom de exporterande tillverkarna i urvalet inte hade tillgång till dem. |
| --- | --- |

(149)

Den information som saknades rörde två aspekter. För det första handlade det om den information om ägarförhållanden och styrningsstruktur i de icke-samarbetsvilliga bankerna som kommissionen måste ha för att fastställa om dessa banker är offentliga organ eller ej. För det andra var den företagsspecifika informationen från den delvis samarbetsvilliga banken, Exim Bank, som information om förfarandet för godkännande av lån och bankens kreditvärdighetsbedömning av de lån som beviljats de exporterande tillverkarna i urvalet, nödvändig för att avgöra om lånen beviljats dessa tillverkare med förmånliga räntor. Sådana interna dokument kunde endast tillhandahållas av bankerna och de kinesiska myndigheterna, eftersom de exporterande tillverkarna i urvalet inte hade tillgång till dem.

| (150) | De kinesiska myndigheterna hävdade också att de inte hade tillgång till den begärda informationen. De kinesiska myndigheterna hävdade att det var juridiskt omöjligt att erhålla de begärda uppgifterna, eftersom det inte finns någon grund i kinesisk lagstiftning för att tvinga finansinstitut att lämna ut sådana konfidentiella uppgifter. Genom att begära denna information lade kommissionen en orimlig börda på de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(150)

De kinesiska myndigheterna hävdade också att de inte hade tillgång till den begärda informationen. De kinesiska myndigheterna hävdade att det var juridiskt omöjligt att erhålla de begärda uppgifterna, eftersom det inte finns någon grund i kinesisk lagstiftning för att tvinga finansinstitut att lämna ut sådana konfidentiella uppgifter. Genom att begära denna information lade kommissionen en orimlig börda på de kinesiska myndigheterna.

| (151) | Kommissionen noterade att man begärt ett separat samtycke från varje företag för lånetransaktionerna i varje specifik bank. Kommissionen ansåg att detta specifika samtycke är att anse som tillräckligt i sig för att bevilja tillträde till dokumentationen rörande företagen i urvalet. Dessutom hade den delvis samarbetsvilliga banken tillhandahållit en översikt över sina utestående lån till företagen i fråga, vilket visar att de inte fanns några begränsningar vad gäller att lämna ut uppgifter om specifika transaktioner. Ingen av dessa banker tillhandahöll dock någon information om sin interna bedömning av den de aktuella transaktionerna. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen noterade att man begärt ett separat samtycke från varje företag för lånetransaktionerna i varje specifik bank. Kommissionen ansåg att detta specifika samtycke är att anse som tillräckligt i sig för att bevilja tillträde till dokumentationen rörande företagen i urvalet. Dessutom hade den delvis samarbetsvilliga banken tillhandahållit en översikt över sina utestående lån till företagen i fråga, vilket visar att de inte fanns några begränsningar vad gäller att lämna ut uppgifter om specifika transaktioner. Ingen av dessa banker tillhandahöll dock någon information om sin interna bedömning av den de aktuella transaktionerna.

| (152) | Slutligen ansåg kommissionen inte att den hade ålagt de kinesiska myndigheterna någon orimlig börda genom att begära information om förmånliga lån. Kommissionen hade sedan starten begränsat sin undersökning till de finansinstitut som tillhandahållit lån till företagen i urvalet. Kommissionen identifierade dessa finansinstitut och begäran om att vidarebefordra frågeformulären lämnades till de kinesiska myndigheterna tillsammans med det frågeformulär som skulle fyllas i av de kinesiska myndigheterna redan i ett tidigt skede av undersökningen. Detta gav de kinesiska myndigheterna gott om tid att efterkomma kommissionens begäran. Kommissionen ansåg därför att den hade gjort sitt yttersta för att göra det så lätt som möjligt för de kinesiska myndigheterna att utföra vad som begärts av dem. |
| --- | --- |

(152)

Slutligen ansåg kommissionen inte att den hade ålagt de kinesiska myndigheterna någon orimlig börda genom att begära information om förmånliga lån. Kommissionen hade sedan starten begränsat sin undersökning till de finansinstitut som tillhandahållit lån till företagen i urvalet. Kommissionen identifierade dessa finansinstitut och begäran om att vidarebefordra frågeformulären lämnades till de kinesiska myndigheterna tillsammans med det frågeformulär som skulle fyllas i av de kinesiska myndigheterna redan i ett tidigt skede av undersökningen. Detta gav de kinesiska myndigheterna gott om tid att efterkomma kommissionens begäran. Kommissionen ansåg därför att den hade gjort sitt yttersta för att göra det så lätt som möjligt för de kinesiska myndigheterna att utföra vad som begärts av dem.

| (153) | Kommissionen står således fast vid att den var tvungen att delvis använda sig av tillgängliga uppgifter vid sin prövning av förekomsten och omfattningen av den påstådda subventioneringen i form av förmånliga lån. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen står således fast vid att den var tvungen att delvis använda sig av tillgängliga uppgifter vid sin prövning av förekomsten och omfattningen av den påstådda subventioneringen i form av förmånliga lån.

| (154) | Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att kommissionen inte fått viktig information från de kinesiska myndigheterna i fråga om förmånliga lån, vilket har lett till subventionsmarginaler som sannolikt inte motsvarar den verkliga förmån som de förmånliga lånen gett de exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(154)

Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att kommissionen inte fått viktig information från de kinesiska myndigheterna i fråga om förmånliga lån, vilket har lett till subventionsmarginaler som sannolikt inte motsvarar den verkliga förmån som de förmånliga lånen gett de exporterande tillverkarna.

| (155) | De exporterande tillverkare som ingick i urvalet samarbetade i undersökningen och tillhandahöll detaljerade uppgifter om de lån de fick från bankerna. Eftersom förmånen beräknades på grundval av skillnaden mellan denna information och en referensränta ansågs subventionsmarginalen vara den faktiska förmån som beviljats de exporterande tillverkarna i urvalet. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(155)

De exporterande tillverkare som ingick i urvalet samarbetade i undersökningen och tillhandahöll detaljerade uppgifter om de lån de fick från bankerna. Eftersom förmånen beräknades på grundval av skillnaden mellan denna information och en referensränta ansågs subventionsmarginalen vara den faktiska förmån som beviljats de exporterande tillverkarna i urvalet. Detta påstående avvisades därför.

3.2.2   Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen beträffande exportkreditförsäkring

Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen beträffande exportkreditförsäkring

| (156) | Av administrativa skäl bad kommissionen de kinesiska myndigheterna att skicka ett särskilt frågeformulär till Sinosure. |
| --- | --- |

(156)

Av administrativa skäl bad kommissionen de kinesiska myndigheterna att skicka ett särskilt frågeformulär till Sinosure.

| (157) | I sitt ursprungliga svar på frågeformuläret hävdade de kinesiska myndigheterna att Sinosure inte gav subventioner till industrin för optiska fiberkablar och att det särskilda frågeformuläret för Sinosure inte var relevant. De kinesiska myndigheterna lämnade endast in Sinosures årsrapport. |
| --- | --- |

(157)

I sitt ursprungliga svar på frågeformuläret hävdade de kinesiska myndigheterna att Sinosure inte gav subventioner till industrin för optiska fiberkablar och att det särskilda frågeformuläret för Sinosure inte var relevant. De kinesiska myndigheterna lämnade endast in Sinosures årsrapport.

| (158) | Till följd av skrivelsen med begäran om komplettering upprepade de kinesiska myndigheterna sin åsikt att Sinosure inte gav subventioner som var specifika för de exporterande tillverkarna i urvalet eller industrin för optiska fiberkablar, men Sinosure tillhandahöll ett partiellt svar på det särskilda frågeformuläret. Varken de kinesiska myndigheterna eller Sinosure tillhandahöll emellertid någon av de styrkande handlingar som efterfrågades om Sinosures bolagsstyrning, som dess bolagsordning, och tillhandahöll inte heller in någon fullständig och korrekt förteckning över de exportkrediter som tillhandahållits de exporterande tillverkarna i urvalet. Dessutom tillhandahöll varken Sinosure eller de kinesiska myndigheterna någon specifik information om vilken exportkreditförsäkring som beviljats industrin för optiska fiberkablar, storleken på de premier som tas ut eller detaljerade uppgifter om lönsamheten för dess exportkreditförsäkringsverksamhet. |
| --- | --- |

(158)

Till följd av skrivelsen med begäran om komplettering upprepade de kinesiska myndigheterna sin åsikt att Sinosure inte gav subventioner som var specifika för de exporterande tillverkarna i urvalet eller industrin för optiska fiberkablar, men Sinosure tillhandahöll ett partiellt svar på det särskilda frågeformuläret. Varken de kinesiska myndigheterna eller Sinosure tillhandahöll emellertid någon av de styrkande handlingar som efterfrågades om Sinosures bolagsstyrning, som dess bolagsordning, och tillhandahöll inte heller in någon fullständig och korrekt förteckning över de exportkrediter som tillhandahållits de exporterande tillverkarna i urvalet. Dessutom tillhandahöll varken Sinosure eller de kinesiska myndigheterna någon specifik information om vilken exportkreditförsäkring som beviljats industrin för optiska fiberkablar, storleken på de premier som tas ut eller detaljerade uppgifter om lönsamheten för dess exportkreditförsäkringsverksamhet.

| (159) | Eftersom denna information saknades ansåg kommissionen att den inte hade fått tillgång till avgörande information avseende denna aspekt av undersökningen. |
| --- | --- |

(159)

Eftersom denna information saknades ansåg kommissionen att den inte hade fått tillgång till avgörande information avseende denna aspekt av undersökningen.

| (160) | Det är kommissionens uppfattning att de uppgifter som begärts från statsägda enheter (företag eller offentliga/finansinstitut) är sådana uppgifter som är tillgängliga för de kinesiska myndigheterna när det gäller alla enheter där den kinesiska staten är största aktieägare eller en stor aktieägare. Detta är fallet även för Sinosure som är en helt statsägd enhet. Följaktligen underrättade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen vid sin prövning av förekomsten och omfattningen av den påstådda subventioneringen i form av exportkreditförsäkring. |
| --- | --- |

(160)

Det är kommissionens uppfattning att de uppgifter som begärts från statsägda enheter (företag eller offentliga/finansinstitut) är sådana uppgifter som är tillgängliga för de kinesiska myndigheterna när det gäller alla enheter där den kinesiska staten är största aktieägare eller en stor aktieägare. Detta är fallet även för Sinosure som är en helt statsägd enhet. Följaktligen underrättade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen vid sin prövning av förekomsten och omfattningen av den påstådda subventioneringen i form av exportkreditförsäkring.

| (161) | I sitt svar på kommissionens skrivelse vidhöll de kinesiska myndigheterna sin ståndpunkt att Sinosure inte gett specifika subventioner till industrin för optiska fiberkablar och att företaget följer marknadsmässiga principen för försäkringsverksamheten och inte heller ger någon särskild förmånsbehandling till industrin för optiska fiberkablar på grundval av något policydokument. |
| --- | --- |

(161)

I sitt svar på kommissionens skrivelse vidhöll de kinesiska myndigheterna sin ståndpunkt att Sinosure inte gett specifika subventioner till industrin för optiska fiberkablar och att företaget följer marknadsmässiga principen för försäkringsverksamheten och inte heller ger någon särskild förmånsbehandling till industrin för optiska fiberkablar på grundval av något policydokument.

| (162) | Den information om Sinosure som tillhandahölls av de kinesiska myndigheterna var ofullständig och inte tillräcklig för att kommissionen skulle kunna dra slutsatser om avgörande delar av undersökningen av exportkreditförsäkring, särskilt inte om huruvida Sinosure är ett offentligt organ och huruvida de premier som tas ut av företagen i urvalet är marknadsmässiga. |
| --- | --- |

(162)

Den information om Sinosure som tillhandahölls av de kinesiska myndigheterna var ofullständig och inte tillräcklig för att kommissionen skulle kunna dra slutsatser om avgörande delar av undersökningen av exportkreditförsäkring, särskilt inte om huruvida Sinosure är ett offentligt organ och huruvida de premier som tas ut av företagen i urvalet är marknadsmässiga.

| (163) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att all nödvändig information hade lämnats till kommissionen och att den begärda informationen inte var relevant i den aktuella undersökningen, eftersom Sinosure inte tillhandahöll subventioner som var specifika för industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(163)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att all nödvändig information hade lämnats till kommissionen och att den begärda informationen inte var relevant i den aktuella undersökningen, eftersom Sinosure inte tillhandahöll subventioner som var specifika för industrin för optiska fiberkablar.

| (164) | Såsom anges i skäl 162 fick kommissionen inte någon information från Sinosure som gjorde det möjligt för kommissionen att bedöma riktigheten i de kinesiska myndigheternas påstående att Sinosure inte är ett offentligt organ och huruvida de premier som tas ut av Sinosure är marknadsmässiga. Dessa uppgifter ansågs nödvändiga för att kommissionen skulle kunna dra en slutsats om huruvida Sinosures exportkreditförsäkring innebar en utjämningsbar subvention som gav en förmån för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(164)

Såsom anges i skäl 162 fick kommissionen inte någon information från Sinosure som gjorde det möjligt för kommissionen att bedöma riktigheten i de kinesiska myndigheternas påstående att Sinosure inte är ett offentligt organ och huruvida de premier som tas ut av Sinosure är marknadsmässiga. Dessa uppgifter ansågs nödvändiga för att kommissionen skulle kunna dra en slutsats om huruvida Sinosures exportkreditförsäkring innebar en utjämningsbar subvention som gav en förmån för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (165) | Kommissionen drog således slutsatsen att den delvis var tvungen att använda sig av tillgängliga uppgifter för sina slutsatser beträffande exportkreditförsäkring. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen drog således slutsatsen att den delvis var tvungen att använda sig av tillgängliga uppgifter för sina slutsatser beträffande exportkreditförsäkring.

| (166) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att kommissionen hade fått ofullständig information från de kinesiska myndigheterna om Sinosure, varför det inte hade varit möjligt att dra några slutsatser om viktiga delar av undersökningen dvs. avseende exportkreditförsäkring. Som en följd av detta skulle den subventionsnivå som uppskattats för varje exporterande tillverkare i urvalet sannolikt ligga under den faktiska förmån i form av exportkreditförsäkring som beviljats de exporterande tillverkarna. Klaganden ansåg att kommissionen med automatik borde tillämpa den högsta subventionsnivå som konstaterats för en exporterande tillverkare på de andra exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(166)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att kommissionen hade fått ofullständig information från de kinesiska myndigheterna om Sinosure, varför det inte hade varit möjligt att dra några slutsatser om viktiga delar av undersökningen dvs. avseende exportkreditförsäkring. Som en följd av detta skulle den subventionsnivå som uppskattats för varje exporterande tillverkare i urvalet sannolikt ligga under den faktiska förmån i form av exportkreditförsäkring som beviljats de exporterande tillverkarna. Klaganden ansåg att kommissionen med automatik borde tillämpa den högsta subventionsnivå som konstaterats för en exporterande tillverkare på de andra exporterande tillverkarna.

| (167) | De exporterande tillverkare som ingick i urvalet samarbetade i undersökningen och tillhandahöll detaljerade uppgifter om exportkreditförsäkringar som de tecknat med Sinosure. Eftersom förmånen beräknades på grundval av skillnaden mellan denna information och ett lämpligt externt referensvärde ansågs subventionsbeloppet utgöra den faktiska förmån som beviljats de exporterande tillverkarna i urvalet. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(167)

De exporterande tillverkare som ingick i urvalet samarbetade i undersökningen och tillhandahöll detaljerade uppgifter om exportkreditförsäkringar som de tecknat med Sinosure. Eftersom förmånen beräknades på grundval av skillnaden mellan denna information och ett lämpligt externt referensvärde ansågs subventionsbeloppet utgöra den faktiska förmån som beviljats de exporterande tillverkarna i urvalet. Detta påstående avvisades därför.

3.2.3   Användning av tillgängliga uppgifter om insatsvaror

Användning av tillgängliga uppgifter om insatsvaror

| (168) | Kommissionen uppmanade de kinesiska myndigheterna att sända ett särskilt frågeformulär till de tio största tillverkarna och distributörerna av de insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar, samt till alla andra leverantörer av de aktuella materialen som har tillhandahållit insatsvaror till de företag som ingick i urvalet. I sitt svar på frågeformuläret hävdade de kinesiska myndigheterna att de inte har kontroll över leverantörerna av insatsvaror och därför inte kan begära att de lämnar de konfidentiella uppgifter som begärs i frågeformuläret och att det skulle vara en orimlig börda för de kinesiska myndigheterna att samordna detta, då det är fråga om mycket stort antal leverantörer av insatsvaror som levererar till de företag som ingick i urvalet. Kommissionen fann dock på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter att de största germaniumproducenterna är (delvis) statsägda, såsom anges i avsnitt 3.8.2. De kinesiska myndigheterna hade därför kunnat lämna den begärda informationen. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen uppmanade de kinesiska myndigheterna att sända ett särskilt frågeformulär till de tio största tillverkarna och distributörerna av de insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar, samt till alla andra leverantörer av de aktuella materialen som har tillhandahållit insatsvaror till de företag som ingick i urvalet. I sitt svar på frågeformuläret hävdade de kinesiska myndigheterna att de inte har kontroll över leverantörerna av insatsvaror och därför inte kan begära att de lämnar de konfidentiella uppgifter som begärs i frågeformuläret och att det skulle vara en orimlig börda för de kinesiska myndigheterna att samordna detta, då det är fråga om mycket stort antal leverantörer av insatsvaror som levererar till de företag som ingick i urvalet. Kommissionen fann dock på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter att de största germaniumproducenterna är (delvis) statsägda, såsom anges i avsnitt 3.8.2. De kinesiska myndigheterna hade därför kunnat lämna den begärda informationen.

| (169) | På begäran av kommissionen tillhandahöll de kinesiska myndigheterna statliga planer och tillkännagivanden som utfärdats av Yunnans provinsregering och som påverkar germaniumindustrin. De kinesiska myndigheterna vägrade dock att tillmötesgå kommissionens begäran om att vidarebefordra frågeformuläret till leverantörer av insatsvaror i syfte att ge kommissionen mer detaljerad information om ägarstrukturen i de företag som tillverkar och levererar de berörda insatsvarorna. På grund av att de kinesiska myndigheterna därför endast delvis samarbetade i fråga om de insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar fick kommissionen därför inte den nödvändiga informationen om leverantörerna av insatsvaror. |
| --- | --- |

(169)

På begäran av kommissionen tillhandahöll de kinesiska myndigheterna statliga planer och tillkännagivanden som utfärdats av Yunnans provinsregering och som påverkar germaniumindustrin. De kinesiska myndigheterna vägrade dock att tillmötesgå kommissionens begäran om att vidarebefordra frågeformuläret till leverantörer av insatsvaror i syfte att ge kommissionen mer detaljerad information om ägarstrukturen i de företag som tillverkar och levererar de berörda insatsvarorna. På grund av att de kinesiska myndigheterna därför endast delvis samarbetade i fråga om de insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar fick kommissionen därför inte den nödvändiga informationen om leverantörerna av insatsvaror.

| (170) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen olagligen använde tillgängliga uppgifter om tillverkare och distributörer av insatsvaror, och hävdade att det är orimligt att förvänta sig att de kinesiska myndigheterna samordnar med otaliga tillverkare av insatsvaror. |
| --- | --- |

(170)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen olagligen använde tillgängliga uppgifter om tillverkare och distributörer av insatsvaror, och hävdade att det är orimligt att förvänta sig att de kinesiska myndigheterna samordnar med otaliga tillverkare av insatsvaror.

| (171) | I sin begäran om komplettering ställde kommissionen endast frågor om ett av de viktigaste insatsmaterialen, dvs. germanium, av de orsaker som förklaras i avsnitt 3.8.2. De kinesiska myndigheterna inkom emellertid inte med nödvändig information om detta insatsmaterial. |
| --- | --- |

(171)

I sin begäran om komplettering ställde kommissionen endast frågor om ett av de viktigaste insatsmaterialen, dvs. germanium, av de orsaker som förklaras i avsnitt 3.8.2. De kinesiska myndigheterna inkom emellertid inte med nödvändig information om detta insatsmaterial.

| (172) | Den information som saknades rörde främst två aspekter. För det första saknades uppgifter om ägar- och styrningsstrukturen för icke-samarbetsvilliga tillverkare av insatsvaror. Utan denna information kunde kommissionen inte fastställa om dessa tillverkare är offentliga organ eller inte. För det andra saknades företagsspecifik information från de icke-samarbetsvilliga tillverkarna, t.ex. information om prissättningen av insatsvaror som tillhandahållits företagen i urvalet. Denna information är nödvändig i den mening som avses i artikel 28 i grundförordningen för att det ska vara möjligt att fastställa om insatsvarorna hade tillhandahållits mot för låg ersättning till de företag som ingick i urvalet. Sådan information kan dessutom endast lämnas av tillverkarna och kan därmed inte erhållas genom svar på frågeformulär från företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(172)

Den information som saknades rörde främst två aspekter. För det första saknades uppgifter om ägar- och styrningsstrukturen för icke-samarbetsvilliga tillverkare av insatsvaror. Utan denna information kunde kommissionen inte fastställa om dessa tillverkare är offentliga organ eller inte. För det andra saknades företagsspecifik information från de icke-samarbetsvilliga tillverkarna, t.ex. information om prissättningen av insatsvaror som tillhandahållits företagen i urvalet. Denna information är nödvändig i den mening som avses i artikel 28 i grundförordningen för att det ska vara möjligt att fastställa om insatsvarorna hade tillhandahållits mot för låg ersättning till de företag som ingick i urvalet. Sådan information kan dessutom endast lämnas av tillverkarna och kan därmed inte erhållas genom svar på frågeformulär från företagen i urvalet.

| (173) | Kommissionen drog därför slutsatsen att den var tvungen att delvis förlita sig på tillgängliga uppgifter för att kunna dra slutsatser om tillhandahållande av insatsvaror mot för låg ersättning i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen drog därför slutsatsen att den var tvungen att delvis förlita sig på tillgängliga uppgifter för att kunna dra slutsatser om tillhandahållande av insatsvaror mot för låg ersättning i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen.

3.3   Subventioner och subventionsprogram inom ramen för den aktuella undersökningen

Subventioner och subventionsprogram inom ramen för den aktuella undersökningen

| (174) | På grundval av informationen i klagomålet, tillkännagivandet om inledande och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes den påstådda subventioneringen i form av följande subventioner från de kinesiska myndigheterna:






  i) | Bidragsprogram






  — | Bidrag och fonder för teknik, innovation och utveckling. |
| --- | --- | --- | --- |

(174)

På grundval av informationen i klagomålet, tillkännagivandet om inledande och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes den påstådda subventioneringen i form av följande subventioner från de kinesiska myndigheterna:

i)

Bidragsprogram

—

Bidrag och fonder för teknik, innovation och utveckling.

| — | Industriella omvandlings- och uppgraderingsfonder. |
| --- | --- |

—

Industriella omvandlings- och uppgraderingsfonder.

| — | Projektbaserade bidrag. |
| --- | --- |

—

Projektbaserade bidrag.

| — | Tillgångsrelaterade bidrag. |
| --- | --- |

—

Tillgångsrelaterade bidrag.

| — | Bidrag för utrustning och bygg- och anläggningstjänster. |
| --- | --- |

—

Bidrag för utrustning och bygg- och anläggningstjänster.

| — | Stöd till forskning och utveckling. |
| --- | --- |

—

Stöd till forskning och utveckling.

| — | Subventioner kopplade till råvaror. |
| --- | --- |

—

Subventioner kopplade till råvaror.

| — | Andra bidrag. |
| --- | --- |

—

Andra bidrag.

| ii) | Tillhandahållande av förmånlig finansiering, riktade krediter och finansiering genom eget kapital, hybridkapital och andra kapitalinstrument (t.ex. politiska lån, kreditlinor, bankaccepter och exportfinansiering) |
| --- | --- |

ii)

Tillhandahållande av förmånlig finansiering, riktade krediter och finansiering genom eget kapital, hybridkapital och andra kapitalinstrument (t.ex. politiska lån, kreditlinor, bankaccepter och exportfinansiering)

| iii) | Förmånliga exportkrediter, exportkreditförsäkringar och förmånliga garantier |
| --- | --- |

iii)

Förmånliga exportkrediter, exportkreditförsäkringar och förmånliga garantier

| iv) | Uteblivna intäkter genom program för direkt skattebefrielse och skattereduktioner






  — | Nedsättning av bolagsskatten för företag inom ny teknik och högteknologiska företag. |
| --- | --- | --- |

iv)

Uteblivna intäkter genom program för direkt skattebefrielse och skattereduktioner

—

Nedsättning av bolagsskatten för företag inom ny teknik och högteknologiska företag.

| — | Förmånliga avdrag före skatt för forsknings- och utvecklingsutgifter. |
| --- | --- |

—

Förmånliga avdrag före skatt för forsknings- och utvecklingsutgifter.

| — | Degressiv avskrivning av instrument och utrustning som används av högteknologiska företag för utveckling och produktion av högteknologi. |
| --- | --- |

—

Degressiv avskrivning av instrument och utrustning som används av högteknologiska företag för utveckling och produktion av högteknologi.

| — | Skattebefrielse på utdelning mellan berättigade inhemska företag. |
| --- | --- |

—

Skattebefrielse på utdelning mellan berättigade inhemska företag.

| — | Befrielse från eller efterskänkande av fastighets- och markanvändningsskatter. |
| --- | --- |

—

Befrielse från eller efterskänkande av fastighets- och markanvändningsskatter.

| — | Elförsörjning till reducerade priser. |
| --- | --- |

—

Elförsörjning till reducerade priser.

| v) | Statligt tillhandahållande av varor och tjänster mot för låg ersättning






  — | Statligt tillhandahållande av markanvändningsrättigheter mot för låg ersättning. |
| --- | --- | --- |

v)

Statligt tillhandahållande av varor och tjänster mot för låg ersättning

—

Statligt tillhandahållande av markanvändningsrättigheter mot för låg ersättning.

| — | Statligt tillhandahållande av insatsvaror mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

—

Statligt tillhandahållande av insatsvaror mot för låg ersättning.

3.4   Bidragsprogram

Bidragsprogram

| (175) | Kommissionen fann att de grupper av företag som ingick i urvalet drog nytta av en rad olika bidragsprogram, såsom bidrag som rör teknik, innovation och utveckling, tillgångsrelaterade bidrag, räntesubventioner på lån, exportbidrag, bidrag som är inriktade på utvecklingen av smarta och medelstora företag och särskilda bidrag kopplade till de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. Bidrag som rör teknik, innovation och utveckling utgjorde en betydande del av de bidrag som rapporterats av de grupper av företag som ingick i urvalet. Kommissionen delade därför in bidragen i två kategorier: i) bidrag som rör teknik, innovation och utveckling och ii) andra bidrag. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen fann att de grupper av företag som ingick i urvalet drog nytta av en rad olika bidragsprogram, såsom bidrag som rör teknik, innovation och utveckling, tillgångsrelaterade bidrag, räntesubventioner på lån, exportbidrag, bidrag som är inriktade på utvecklingen av smarta och medelstora företag och särskilda bidrag kopplade till de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. Bidrag som rör teknik, innovation och utveckling utgjorde en betydande del av de bidrag som rapporterats av de grupper av företag som ingick i urvalet. Kommissionen delade därför in bidragen i två kategorier: i) bidrag som rör teknik, innovation och utveckling och ii) andra bidrag.

3.4.1   Bidrag som rör teknik, innovation och utveckling

Bidrag som rör teknik, innovation och utveckling

| (176) | Båda grupperna i urvalet fick bidrag för forskning och utveckling (FoU) och industrialisering, teknisk uppgradering och innovation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(176)

Båda grupperna i urvalet fick bidrag för forskning och utveckling (FoU) och industrialisering, teknisk uppgradering och innovation under undersökningsperioden.

a)   Rättslig grund

| — | Trettonde femårsplanen för teknisk innovation. |
| --- | --- |

—

Trettonde femårsplanen för teknisk innovation.

| — | Tillkännagivande nr 49 om inrättandet av 2018 års årliga projekt för de viktigaste särskilda projekten för optoelektronik och mikroelektronik samt integration, Ministeriet för vetenskap och teknik, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019). |
| --- | --- |

—

Tillkännagivande nr 49 om inrättandet av 2018 års årliga projekt för de viktigaste särskilda projekten för optoelektronik och mikroelektronik samt integration, Ministeriet för vetenskap och teknik, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019).

| — | Tillkännagivande nr 6 om inrättandet av särskilda nyckelprojekt för bredbandskommunikation och nya nätverk inom ramen för det nationella nyckelprogrammet för forskning och utveckling från 2019, Ministeriet för vetenskap och teknik, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020). |
| --- | --- |

—

Tillkännagivande nr 6 om inrättandet av särskilda nyckelprojekt för bredbandskommunikation och nya nätverk inom ramen för det nationella nyckelprogrammet för forskning och utveckling från 2019, Ministeriet för vetenskap och teknik, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020).

| — | Stödfonder till industrin och särskilda fonder för forskning, utveckling och industrialisering, Dong Ban Fa (2018), nr 62. |
| --- | --- |

—

Stödfonder till industrin och särskilda fonder för forskning, utveckling och industrialisering, Dong Ban Fa (2018), nr 62.

| — | Förvaltningsåtgärder avseende nationella högteknologiska forsknings- och utvecklingsprogram (863). |
| --- | --- |

—

Förvaltningsåtgärder avseende nationella högteknologiska forsknings- och utvecklingsprogram (863).

| — | Utveckling och industrialisering av konvergent optisk transmissionsutrustning-13 Hubei Science and Technology Development [2014] nr 10, tillkännagivande från provinsdepartementet för vetenskap och teknik om offentliggörandet av 2014 års projekt inom ramen för Hubeiprovinsens forsknings- och teknikplan (den första omgången). |
| --- | --- |

—

Utveckling och industrialisering av konvergent optisk transmissionsutrustning-13 Hubei Science and Technology Development [2014] nr 10, tillkännagivande från provinsdepartementet för vetenskap och teknik om offentliggörandet av 2014 års projekt inom ramen för Hubeiprovinsens forsknings- och teknikplan (den första omgången).

| — | Projektfonder för plattformen för dubbla innovationstjänster. |
| --- | --- |

—

Projektfonder för plattformen för dubbla innovationstjänster.

| — | Tillkännagivande om utfärdande av den första omgången regionala indikatorer för omvandling och uppgradering av särskilda fonder inom industrin och informationsindustrin under 2019. |
| --- | --- |

—

Tillkännagivande om utfärdande av den första omgången regionala indikatorer för omvandling och uppgradering av särskilda fonder inom industrin och informationsindustrin under 2019.

| — | Tredje forskningsinstitutet vid ministeriet för allmän säkerhets bestämmelser om direktfinansiering av projektforskningsanslag. |
| --- | --- |

—

Tredje forskningsinstitutet vid ministeriet för allmän säkerhets bestämmelser om direktfinansiering av projektforskningsanslag.

| — | Tillkännagivanden om fördelning av särskilda medel för teknisk upprustning, särskilda medel för industriförnyelse, särskilda medel för teknisk omvandling, särskilda medel för industriutveckling. |
| --- | --- |

—

Tillkännagivanden om fördelning av särskilda medel för teknisk upprustning, särskilda medel för industriförnyelse, särskilda medel för teknisk omvandling, särskilda medel för industriutveckling.

| — | Wuhans marknadstillsynsförvaltnings lokala program för främjade högvärdesprojekt. and |
| --- | --- |

—

Wuhans marknadstillsynsförvaltnings lokala program för främjade högvärdesprojekt. and

| — | Dokument nr 149 från förvaltningskommittén för Nanjings ekonomiska och tekniska utvecklingszon, 2018. |
| --- | --- |

—

Dokument nr 149 från förvaltningskommittén för Nanjings ekonomiska och tekniska utvecklingszon, 2018.

b)   Undersökningsresultat

| (177) | Kommissionen konstaterade att merparten av de bidrag för teknisk uppgradering, upprustning eller omvandling som de företag som ingick i urvalet erhöll uttryckligen avsåg forskning och utveckling. Endast ett fåtal bidrag avsåg omvandling och innovation av företagen eller deras tillverkningsprocesser varför dessa indirekt avser stöd till forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen konstaterade att merparten av de bidrag för teknisk uppgradering, upprustning eller omvandling som de företag som ingick i urvalet erhöll uttryckligen avsåg forskning och utveckling. Endast ett fåtal bidrag avsåg omvandling och innovation av företagen eller deras tillverkningsprocesser varför dessa indirekt avser stöd till forskning och utveckling.

| (178) | En exporterande tillverkare i en av de grupper som ingick i urvalet rapporterade 113 bidrag under undersökningsperioden, vars värde till mer än 80 % gick till FoU-projekt. Värdet av FoU-bidragen till den andra exporterande tillverkaren i samma grupp utgjorde mer än 70 % av de totala bidrag som tillverkaren rapporterade för undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(178)

En exporterande tillverkare i en av de grupper som ingick i urvalet rapporterade 113 bidrag under undersökningsperioden, vars värde till mer än 80 % gick till FoU-projekt. Värdet av FoU-bidragen till den andra exporterande tillverkaren i samma grupp utgjorde mer än 70 % av de totala bidrag som tillverkaren rapporterade för undersökningsperioden.

| (179) | Avseende denna grupp av företag fastställde kommissionen vidare att de kinesiska myndigheterna tillhandahållit bidrag för FoU med inriktning på industrialisering på olika nivåer i gruppen. I synnerhet tillhandahöll de kinesiska myndigheterna medel för särskilda ändamål till moderföretagen, och av dessa förvaltas ett direkt av kommissionen för tillsyn och förvaltning av statsägda tillgångar (SASAC), och medlen tillhandahölls därefter till dotterbolagen, däribland en av de exporterande tillverkarna, för FoU-projekt. |
| --- | --- |

(179)

Avseende denna grupp av företag fastställde kommissionen vidare att de kinesiska myndigheterna tillhandahållit bidrag för FoU med inriktning på industrialisering på olika nivåer i gruppen. I synnerhet tillhandahöll de kinesiska myndigheterna medel för särskilda ändamål till moderföretagen, och av dessa förvaltas ett direkt av kommissionen för tillsyn och förvaltning av statsägda tillgångar (SASAC), och medlen tillhandahölls därefter till dotterbolagen, däribland en av de exporterande tillverkarna, för FoU-projekt.

SASAC

| (180) | En av de exporterande tillverkarna i gruppen fick ett visst belopp från sina moderbolag inom ramen för kontrakt för FoU-tjänster som tillverkaren tillhandahöll moderföretagen. Bidragen beviljades moderbolagen av de kinesiska myndigheterna. Under dubbelkontrollen på distans fann kommissionen dock att de bidrag som beviljades av de kinesiska myndigheterna i slutändan betalades ut som ersättning för avgifter för FoU-tjänster till den exporterande tillverkaren. Dessutom visade bestämmelserna i avtalen att FoU-resultaten, inklusive alla immateriella rättigheter som härrör från dessa tjänster, tillhör båda parter och att rätten att använda resultaten kvarstår hos det företag som genomför FoU-projektet, dvs. den exporterande tillverkaren. Kommissionen fastställde att de aktuella FoU-tjänsterna också omfattade den berörda produkten. På grundval av detta ansåg kommissionen därför att de medel som tillhandahölls i form av ersättning för FoU-avgifter utgjorde ett bidrag som de kinesiska myndigheterna helt och hållet beviljade den exporterande tillverkaren. Närstående leverantörer i gruppen fick också betydande bidrag för FoU-projekt. |
| --- | --- |

(180)

En av de exporterande tillverkarna i gruppen fick ett visst belopp från sina moderbolag inom ramen för kontrakt för FoU-tjänster som tillverkaren tillhandahöll moderföretagen. Bidragen beviljades moderbolagen av de kinesiska myndigheterna. Under dubbelkontrollen på distans fann kommissionen dock att de bidrag som beviljades av de kinesiska myndigheterna i slutändan betalades ut som ersättning för avgifter för FoU-tjänster till den exporterande tillverkaren. Dessutom visade bestämmelserna i avtalen att FoU-resultaten, inklusive alla immateriella rättigheter som härrör från dessa tjänster, tillhör båda parter och att rätten att använda resultaten kvarstår hos det företag som genomför FoU-projektet, dvs. den exporterande tillverkaren. Kommissionen fastställde att de aktuella FoU-tjänsterna också omfattade den berörda produkten. På grundval av detta ansåg kommissionen därför att de medel som tillhandahölls i form av ersättning för FoU-avgifter utgjorde ett bidrag som de kinesiska myndigheterna helt och hållet beviljade den exporterande tillverkaren. Närstående leverantörer i gruppen fick också betydande bidrag för FoU-projekt.

| (181) | En stor del av företagen i denna grupp i urvalet är belägna i utvecklingszonen Wuhan East Lake New Technology Development Zone och har fått FoU-medel eftersom de är belägna i detta område. Denna högteknologiska zon kallas ofta ”Optics Valley” (43) på grund av inriktningen på tillverkningen av optoelektronik, däribland optiska fiberkablar. Såsom beskrivs i skälen 123–125 har Wuhan East Lake New Technology Industry Development Zone fungerat som en viktig produktionsbas för optiska fiberkablar och tillverkare av optiska fiberkablar som är verksamma i området har gynnats av olika former av incitament och statligt stöd, inbegripet bidrag (44). |
| --- | --- |

(181)

En stor del av företagen i denna grupp i urvalet är belägna i utvecklingszonen Wuhan East Lake New Technology Development Zone och har fått FoU-medel eftersom de är belägna i detta område. Denna högteknologiska zon kallas ofta ”Optics Valley” (43) på grund av inriktningen på tillverkningen av optoelektronik, däribland optiska fiberkablar. Såsom beskrivs i skälen 123–125 har Wuhan East Lake New Technology Industry Development Zone fungerat som en viktig produktionsbas för optiska fiberkablar och tillverkare av optiska fiberkablar som är verksamma i området har gynnats av olika former av incitament och statligt stöd, inbegripet bidrag (44).

43

44

| (182) | När det gäller den andra gruppen i urvalet fastställde kommissionen att värdet av bidragen för FoU eller för omvandlings- eller innovationsändamål utgjorde omkring 90 % av de bidrag som mottogs under undersökningsperioden för ett av de exporterande företagen och mer än 40 % för det andra exporterande företaget. |
| --- | --- |

(182)

När det gäller den andra gruppen i urvalet fastställde kommissionen att värdet av bidragen för FoU eller för omvandlings- eller innovationsändamål utgjorde omkring 90 % av de bidrag som mottogs under undersökningsperioden för ett av de exporterande företagen och mer än 40 % för det andra exporterande företaget.

| (183) | Genomförandet av de planer och program som beskrivs ovan i skälen 81–126 tog formen av konkreta penningutbetalningar. Det förekommer direkta statliga subventioner bland de instrument genom vilka de kinesiska myndigheterna styr utvecklingen av sektorn för optiska fiberkablar. Den offentligt tillgängliga årsrapporten för 2019 från den exporterande tillverkaren FTT bekräftar att företaget hade 393,8 miljoner renminbi yuan i förutbetalda intäkter i statliga subventioner och 45,8 miljoner renminbi yuan i form av statliga subventioner som ”övriga intäkter” i slutet av 2019 (45). Den offentligt tillgängliga årsrapporten för 2019 från den exporterande tillverkaren ZTT bekräftar att företaget hade 150,3 miljoner renminbi yuan i förutbetalda intäkter i statliga subventioner och hade tagit emot 361,1 miljoner renminbi yuan i form av statliga subventioner för daglig affärsverksamhet i slutet av 2019 (46). |
| --- | --- |

(183)

Genomförandet av de planer och program som beskrivs ovan i skälen 81–126 tog formen av konkreta penningutbetalningar. Det förekommer direkta statliga subventioner bland de instrument genom vilka de kinesiska myndigheterna styr utvecklingen av sektorn för optiska fiberkablar. Den offentligt tillgängliga årsrapporten för 2019 från den exporterande tillverkaren FTT bekräftar att företaget hade 393,8 miljoner renminbi yuan i förutbetalda intäkter i statliga subventioner och 45,8 miljoner renminbi yuan i form av statliga subventioner som ”övriga intäkter” i slutet av 2019 (45). Den offentligt tillgängliga årsrapporten för 2019 från den exporterande tillverkaren ZTT bekräftar att företaget hade 150,3 miljoner renminbi yuan i förutbetalda intäkter i statliga subventioner och hade tagit emot 361,1 miljoner renminbi yuan i form av statliga subventioner för daglig affärsverksamhet i slutet av 2019 (46).

45

46

| (184) | De bidragsprogram som de grupper av företag som ingick i urvalet gynnats av är i stor utsträckning likartade i sin utformning. Beroende på syftet fastställs kriterier för vilka företag som kan ansöka, och om kriterierna är uppfyllda beviljas ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

(184)

De bidragsprogram som de grupper av företag som ingick i urvalet gynnats av är i stor utsträckning likartade i sin utformning. Beroende på syftet fastställs kriterier för vilka företag som kan ansöka, och om kriterierna är uppfyllda beviljas ekonomiskt stöd.

| (185) | Vissa av de bidrag som beviljas företagen i urvalet har sin rättsliga grund i det nationella forsknings- och utvecklingsprogrammet för högteknologi, de så kallade ”863 förvaltningsåtgärderna”. Dessa förvaltningsåtgärder illustrerar än en gång hur den statliga planeringen i Kina fungerar, såsom beskrivs i skäl 79. I artikel 2 anges att ”det nationella forsknings- och utvecklingsprogrammet för högteknologi (de s.k. 863 förvaltningsåtgärderna) är ett vetenskaps- och teknikprogram med tydliga nationella mål och som stöds genom centrala ekonomiska anslag”. I artikel 29 i samma dokument fastställs förfarandet för godkännande av stödberättigande projekt. Det återspeglar den mekanism som beskrivs ovan, dvs. efter ansökan, godkännande och utvärdering av ansökan lägger en expertgrupp fram projektförslagen och projektfinansieringsuppskattningarna, och slutligen kommer ett gemensamt kontor att godkänna och underteckna bidraget. |
| --- | --- |

(185)

Vissa av de bidrag som beviljas företagen i urvalet har sin rättsliga grund i det nationella forsknings- och utvecklingsprogrammet för högteknologi, de så kallade ”863 förvaltningsåtgärderna”. Dessa förvaltningsåtgärder illustrerar än en gång hur den statliga planeringen i Kina fungerar, såsom beskrivs i skäl 79. I artikel 2 anges att ”det nationella forsknings- och utvecklingsprogrammet för högteknologi (de s.k. 863 förvaltningsåtgärderna) är ett vetenskaps- och teknikprogram med tydliga nationella mål och som stöds genom centrala ekonomiska anslag”. I artikel 29 i samma dokument fastställs förfarandet för godkännande av stödberättigande projekt. Det återspeglar den mekanism som beskrivs ovan, dvs. efter ansökan, godkännande och utvärdering av ansökan lägger en expertgrupp fram projektförslagen och projektfinansieringsuppskattningarna, och slutligen kommer ett gemensamt kontor att godkänna och underteckna bidraget.

| (186) | Det finns ytterligare rättsliga bestämmelser som ligger till grund för subventionsprogram i vilka tillverkare av optiska fiberkablar deltar. |
| --- | --- |

(186)

Det finns ytterligare rättsliga bestämmelser som ligger till grund för subventionsprogram i vilka tillverkare av optiska fiberkablar deltar.

| (187) | Ett av dessa rättsliga dokument är tillkännagivandet om inrättandet av 2018 års årliga projekt för de viktigaste särskilda projekten för optoelektronik och mikroelektronik samt integration. I detta tillkännagivande anges att ansvaret för samordning och övervakning av genomförandet av projekten ligger hos de så kallade ledande enheterna i projekten, dvs. företag som väljs ut för att delta i respektive program och övervaka övriga stödmottagare. |
| --- | --- |

(187)

Ett av dessa rättsliga dokument är tillkännagivandet om inrättandet av 2018 års årliga projekt för de viktigaste särskilda projekten för optoelektronik och mikroelektronik samt integration. I detta tillkännagivande anges att ansvaret för samordning och övervakning av genomförandet av projekten ligger hos de så kallade ledande enheterna i projekten, dvs. företag som väljs ut för att delta i respektive program och övervaka övriga stödmottagare.

| (188) | Det specifika innehållet i de bidrag som beviljas på grundval av detta stödsystem anges i bilagorna. Ett av de program som till exempel kom ifråga under undersökningsperioden var programmet för 25G/100G optiskt integrerade hybridchips och moduler i passiva optiska nätverk (PON) och dess värde uppgick till 50,54 miljoner yuan renminbi. En av de exporterande tillverkarna i urvalet beviljades ett bidrag inom ramen för detta program. De kinesiska myndigheternas syfte att främja FoU genom bidraget framgår tydligt i de angivna projektmålen, där ett av målen anges vara ”forskning om 25G-laserchipteknik med hög effekt för passiva optiska nät (PON)”. Passiva optiska nät är en fiberoptisk telekommunikationsteknik som ger slutkunder tillgång till bredbandsnät. |
| --- | --- |

(188)

Det specifika innehållet i de bidrag som beviljas på grundval av detta stödsystem anges i bilagorna. Ett av de program som till exempel kom ifråga under undersökningsperioden var programmet för 25G/100G optiskt integrerade hybridchips och moduler i passiva optiska nätverk (PON) och dess värde uppgick till 50,54 miljoner yuan renminbi. En av de exporterande tillverkarna i urvalet beviljades ett bidrag inom ramen för detta program. De kinesiska myndigheternas syfte att främja FoU genom bidraget framgår tydligt i de angivna projektmålen, där ett av målen anges vara ”forskning om 25G-laserchipteknik med hög effekt för passiva optiska nät (PON)”. Passiva optiska nät är en fiberoptisk telekommunikationsteknik som ger slutkunder tillgång till bredbandsnät.

| (189) | På grundval av samma rättsliga dokument godkändes ett projekt med namnet ”Projekt för 25G/50G/100G PON kiselbaserade optoelektroniska chips och undersystem för optiskt tillträde” med en total projektfinansiering på 64,17 miljoner renminbi yuan. Det syfte som anges för bidraget lämnar inget tvivel om att dessa bidrag är avsedda att gynna forskning om optiska modulatorer, optiska detektorer, fotodetektorer och kiselbaserad 100Gb/s-teknik för passiva optiska nätverk, vilka samtliga används för optiska fibernät. |
| --- | --- |

(189)

På grundval av samma rättsliga dokument godkändes ett projekt med namnet ”Projekt för 25G/50G/100G PON kiselbaserade optoelektroniska chips och undersystem för optiskt tillträde” med en total projektfinansiering på 64,17 miljoner renminbi yuan. Det syfte som anges för bidraget lämnar inget tvivel om att dessa bidrag är avsedda att gynna forskning om optiska modulatorer, optiska detektorer, fotodetektorer och kiselbaserad 100Gb/s-teknik för passiva optiska nätverk, vilka samtliga används för optiska fibernät.

| (190) | Ett annat projekt som anges i tillkännagivandet är projektet med namnet ”Projekt för teknik för optisk emission och integrerade kontrollchips i koherenta optiska kommunikationssystem”, som har en finansiering på 41,77 miljoner renminbi yuan och som enligt planerna ska genomföras under perioden augusti 2019–juli 2022. Genom att det fastställs forskningsmål för lasrar, laserchips och modulatorer stöder detta bidrag tillverkare i den optiska nätverksindustrin i allmänhet och mer specifikt tillverkare av optiska fiberkablar. En av de exporterande tillverkarna i urvalet ingick i detta program. |
| --- | --- |

(190)

Ett annat projekt som anges i tillkännagivandet är projektet med namnet ”Projekt för teknik för optisk emission och integrerade kontrollchips i koherenta optiska kommunikationssystem”, som har en finansiering på 41,77 miljoner renminbi yuan och som enligt planerna ska genomföras under perioden augusti 2019–juli 2022. Genom att det fastställs forskningsmål för lasrar, laserchips och modulatorer stöder detta bidrag tillverkare i den optiska nätverksindustrin i allmänhet och mer specifikt tillverkare av optiska fiberkablar. En av de exporterande tillverkarna i urvalet ingick i detta program.

| (191) | Ett ytterligare stödsystem för internetindustrin, särskilt tillverkare av optiska fiberkablar, har konstaterats i tillkännagivandet om inrättandet av särskilda nyckelprojekt för bredbandskommunikation och nya nätverk inom ramen för det nationella nyckelprogrammet för forskning och utveckling från 2019. På grundval av detta tillkännagivande godkändes ett projekt kallat demonstrations- och tillämpningsprojektet för lågkonsumerande, högintegrerade och högpresterande 100G optiska transmissionssystem och till det avsattes finansiering på 95,47 miljoner renminbi yuan. I beskrivningen av projektets mål anges att detta bidrag ska bidra till att företagen inte längre behöver importera de enheter som behövs för teknik för höghastighetsöverföring (100G) och för att göra detta krävs att företagen forskar på och framställer optoelektroniska höghastighetsenheter och moduler samt utrustning för optoelektroniska överföringsplattformar för 100G som bygger på oberoende chipenheter. En av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet erhöll ett FoU-bidrag på grundval av detta program till ett värde av 8 360 000 renminbi yuan. |
| --- | --- |

(191)

Ett ytterligare stödsystem för internetindustrin, särskilt tillverkare av optiska fiberkablar, har konstaterats i tillkännagivandet om inrättandet av särskilda nyckelprojekt för bredbandskommunikation och nya nätverk inom ramen för det nationella nyckelprogrammet för forskning och utveckling från 2019. På grundval av detta tillkännagivande godkändes ett projekt kallat demonstrations- och tillämpningsprojektet för lågkonsumerande, högintegrerade och högpresterande 100G optiska transmissionssystem och till det avsattes finansiering på 95,47 miljoner renminbi yuan. I beskrivningen av projektets mål anges att detta bidrag ska bidra till att företagen inte längre behöver importera de enheter som behövs för teknik för höghastighetsöverföring (100G) och för att göra detta krävs att företagen forskar på och framställer optoelektroniska höghastighetsenheter och moduler samt utrustning för optoelektroniska överföringsplattformar för 100G som bygger på oberoende chipenheter. En av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet erhöll ett FoU-bidrag på grundval av detta program till ett värde av 8 360 000 renminbi yuan.

c)   Slutsats

| (192) | Bidragen i samband med teknik, innovation och utveckling, inbegripet de bidrag för FoU-projekt som beskrivs i skälen 184-191, innebär subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. det är fråga om en överföring av medel från de kinesiska myndigheterna till tillverkarna av den berörda produkten i form av bidrag. Såsom nämns i skäl 183 bokförs de flesta av dessa medel som statliga subventioner i räkenskaperna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(192)

Bidragen i samband med teknik, innovation och utveckling, inbegripet de bidrag för FoU-projekt som beskrivs i skälen 184-191, innebär subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. det är fråga om en överföring av medel från de kinesiska myndigheterna till tillverkarna av den berörda produkten i form av bidrag. Såsom nämns i skäl 183 bokförs de flesta av dessa medel som statliga subventioner i räkenskaperna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (193) | Dessa subventioner är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom de enda som är berättigade till dem är företag inom de nyckelområden eller nyckeltekniker som förtecknas i de riktlinjer, administrativa bestämmelser och kataloger som regelbundet publiceras och optiska fiberkablar är bland de sektorer som kommer ifråga. |
| --- | --- |

(193)

Dessa subventioner är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom de enda som är berättigade till dem är företag inom de nyckelområden eller nyckeltekniker som förtecknas i de riktlinjer, administrativa bestämmelser och kataloger som regelbundet publiceras och optiska fiberkablar är bland de sektorer som kommer ifråga.

| (194) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna och Connect Com att inget av bidragen till FoU är inriktat på industrin för optiska fiberkablar och att Wuhan East Lake New Technology Development Zone inte ger stöd till företag som producerar optiska fiberkablar, samt att allt påstått stöd som härrör från denna zon avser industrier i tidigare eller senare led. De kinesiska myndigheterna hävdar vidare att kommissionen inte har visat att de aktuella bidragen är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed inte uppfyller det krav som fastställts av panelen inom ramen för ”EC–Aircraft”, enligt vilket fastställandet av selektivitet kräver att det fastställs en uttrycklig begränsning av det påstådda stödet och att en begränsning måste ”tydligt uttrycka allt det som avses, så att inget endast antyds eller antyds”. De kinesiska myndigheterna hävdade dessutom att kommissionens slutsats om att bidragen uttryckligen skulle vara begränsade till industrin för optiska fiberkablar uppenbarligen var felaktig och hänvisade till överprövningsorganets rapport i ärendet US-Large Civil Aircraft, enligt vilken en undersökning av huruvida ett stöd är uttryckligen begränsat ”inte bara bör inriktas på huruvida stödet tillhandahölls de specifika mottagare som anges i klagomålet, utan även bör inriktas på alla de företag och industrier som kan komma ifråga för stödet ifråga”. |
| --- | --- |

(194)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna och Connect Com att inget av bidragen till FoU är inriktat på industrin för optiska fiberkablar och att Wuhan East Lake New Technology Development Zone inte ger stöd till företag som producerar optiska fiberkablar, samt att allt påstått stöd som härrör från denna zon avser industrier i tidigare eller senare led. De kinesiska myndigheterna hävdar vidare att kommissionen inte har visat att de aktuella bidragen är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed inte uppfyller det krav som fastställts av panelen inom ramen för ”EC–Aircraft”, enligt vilket fastställandet av selektivitet kräver att det fastställs en uttrycklig begränsning av det påstådda stödet och att en begränsning måste ”tydligt uttrycka allt det som avses, så att inget endast antyds eller antyds”. De kinesiska myndigheterna hävdade dessutom att kommissionens slutsats om att bidragen uttryckligen skulle vara begränsade till industrin för optiska fiberkablar uppenbarligen var felaktig och hänvisade till överprövningsorganets rapport i ärendet US-Large Civil Aircraft, enligt vilken en undersökning av huruvida ett stöd är uttryckligen begränsat ”inte bara bör inriktas på huruvida stödet tillhandahölls de specifika mottagare som anges i klagomålet, utan även bör inriktas på alla de företag och industrier som kan komma ifråga för stödet ifråga”.

US-Large Civil Aircraft

| (195) | Kommissionen har redan visat att bidragen är selektiva i skäl 193. Endast företag som är verksamma inom viktiga områden eller tekniker som anges i riktlinjerna, de administrativa bestämmelserna och katalogerna är stödberättigade. Vidare tillhandahöll de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna bidragsrelaterade dokument, t.ex. rättsliga handlingar och meddelanden om tilldelning, som visade att bidragen har lämnats till företag som tillhör vissa angivna industrier eller sektorer och/eller som är involverade i särskilda industriprojekt som främjas av staten. Kommissionen upprepade därför sin slutsats att dessa bidrag endast är tillgängliga för ett tydligt definierat antal företag och/eller sektorer av ekonomin, vilket är en avgränsning som är mycket snävare och tydligare definierad än den avgränsning som behandlades i tvisten ”EC–Aircraft”. Kommissionen konstaterade dessutom att villkoren för stödberättigande för dessa bidrag inte var tydliga och objektiva och att de inte tillämpades automatiskt. De uppfyllde följaktligen inte kraven för icke-selektivitet i artikel 4.2 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen har redan visat att bidragen är selektiva i skäl 193. Endast företag som är verksamma inom viktiga områden eller tekniker som anges i riktlinjerna, de administrativa bestämmelserna och katalogerna är stödberättigade. Vidare tillhandahöll de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna bidragsrelaterade dokument, t.ex. rättsliga handlingar och meddelanden om tilldelning, som visade att bidragen har lämnats till företag som tillhör vissa angivna industrier eller sektorer och/eller som är involverade i särskilda industriprojekt som främjas av staten. Kommissionen upprepade därför sin slutsats att dessa bidrag endast är tillgängliga för ett tydligt definierat antal företag och/eller sektorer av ekonomin, vilket är en avgränsning som är mycket snävare och tydligare definierad än den avgränsning som behandlades i tvisten ”EC–Aircraft”. Kommissionen konstaterade dessutom att villkoren för stödberättigande för dessa bidrag inte var tydliga och objektiva och att de inte tillämpades automatiskt. De uppfyllde följaktligen inte kraven för icke-selektivitet i artikel 4.2 b i grundförordningen.

| (196) | Kommissionen höll inte med om de kinesiska myndigheternas påstående att Wuhan East Lake New Technology Development Zone inte gav stöd till företag som tillverkar optiska fiberkablar och att allt påstått stöd från denna zon avser industrier i tidigare eller senare led. För det första konstaterade kommissionen att en av de exporterande tillverkarna, via sitt moderbolag, erhöll FoU-medel från myndigheterna i Wuhan East Lake New Technology Development Zone. För det andra konstaterade kommissionen att, även om det vore sant som de kinesiska myndigheterna påstår att allt påstått stöd som härrör från denna zon endast avser industrier i tidigare eller senare led, finns det inget som bevisar att de närstående tillverkarna av optiska fiberkablar inte gynnades av sådana bidrag. Faktum är att kommissionen undersökte alla närstående företag som levererade insatsvaror till de exporterande tillverkarna och överförde en del av sina subventioner, inklusive bidrag, till den berörda produkten. Påståendet betraktades därför som ogrundat. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen höll inte med om de kinesiska myndigheternas påstående att Wuhan East Lake New Technology Development Zone inte gav stöd till företag som tillverkar optiska fiberkablar och att allt påstått stöd från denna zon avser industrier i tidigare eller senare led. För det första konstaterade kommissionen att en av de exporterande tillverkarna, via sitt moderbolag, erhöll FoU-medel från myndigheterna i Wuhan East Lake New Technology Development Zone. För det andra konstaterade kommissionen att, även om det vore sant som de kinesiska myndigheterna påstår att allt påstått stöd som härrör från denna zon endast avser industrier i tidigare eller senare led, finns det inget som bevisar att de närstående tillverkarna av optiska fiberkablar inte gynnades av sådana bidrag. Faktum är att kommissionen undersökte alla närstående företag som levererade insatsvaror till de exporterande tillverkarna och överförde en del av sina subventioner, inklusive bidrag, till den berörda produkten. Påståendet betraktades därför som ogrundat.

d)   Beräkning av subventionsbeloppet

| (197) | För att fastställa förmånen under undersökningsperioden beaktade kommissionen både bidrag som mottagits under undersökningsperioden och bidrag som mottagits före undersökningsperioden, men för vilka avskrivningsperioden fortsatte under undersökningsperioden. När det gäller bidrag för vilka det inte gjorts någon avskrivning ansågs förmånen vara det belopp som mottagits under undersökningsperioden. När det gäller projektrelaterade bidrag och tillgångsrelaterade bidrag ansågs förmånen vara den del av det totala bidragsbeloppet som skrevs av under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(197)

För att fastställa förmånen under undersökningsperioden beaktade kommissionen både bidrag som mottagits under undersökningsperioden och bidrag som mottagits före undersökningsperioden, men för vilka avskrivningsperioden fortsatte under undersökningsperioden. När det gäller bidrag för vilka det inte gjorts någon avskrivning ansågs förmånen vara det belopp som mottagits under undersökningsperioden. När det gäller projektrelaterade bidrag och tillgångsrelaterade bidrag ansågs förmånen vara den del av det totala bidragsbeloppet som skrevs av under undersökningsperioden.

| (198) | När det gäller de bidrag som mottagits som ersättning för FoU-tjänster och som beskrivs i skäl 180, beaktade kommissionen de belopp som mottagits som FoU-avgifter under undersökningsperioden och fördelade dem på den berörda produkten på grundval av den andel som omsättningen för den berörda produkten utgör av den exporterande tillverkarens totala omsättning. |
| --- | --- |

(198)

När det gäller de bidrag som mottagits som ersättning för FoU-tjänster och som beskrivs i skäl 180, beaktade kommissionen de belopp som mottagits som FoU-avgifter under undersökningsperioden och fördelade dem på den berörda produkten på grundval av den andel som omsättningen för den berörda produkten utgör av den exporterande tillverkarens totala omsättning.

| (199) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter begärde Connect Com att kommissionen skulle uppge storleken på den andel av bidragen som särskilt beviljats för tillverkning av optiska fiberkablar och som tilldelats de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkning av den berörda produkten, och hävdade att de kinesiska myndigheterna behövde informationen för att kunna utöva sin rätt till försvar på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(199)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter begärde Connect Com att kommissionen skulle uppge storleken på den andel av bidragen som särskilt beviljats för tillverkning av optiska fiberkablar och som tilldelats de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkning av den berörda produkten, och hävdade att de kinesiska myndigheterna behövde informationen för att kunna utöva sin rätt till försvar på ett effektivt sätt.

| (200) | Kommissionen kunde inte dela med sig av sådan information eftersom den anses vara känslig affärsinformation. Företaget har inte heller förklarat på vilket sätt det behöver känna till ett sådant belopp för att kunna försvara sina rättigheter. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(200)

Kommissionen kunde inte dela med sig av sådan information eftersom den anses vara känslig affärsinformation. Företaget har inte heller förklarat på vilket sätt det behöver känna till ett sådant belopp för att kunna försvara sina rättigheter. Påståendet avvisades därför.

| (201) | Kommissionen övervägde att tillämpa en ytterligare årlig marknadsränta i enlighet med avsnitt F a i kommissionens riktlinjer för beräkning av subventionsbeloppet (47). Detta tillvägagångssätt skulle dock ha medfört en rad olika hypotetiska faktorer, om vilka det inte fanns någon tillförlitlig information. Kommissionen ansåg därför att det var lämpligare att fördela beloppen på undersökningsperioden i enlighet med avskrivningstakten för de berörda FoU-projekten och tillgångarna, i enlighet med den beräkningsmetod som använts i tidigare ärenden (48). |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen övervägde att tillämpa en ytterligare årlig marknadsränta i enlighet med avsnitt F a i kommissionens riktlinjer för beräkning av subventionsbeloppet (47). Detta tillvägagångssätt skulle dock ha medfört en rad olika hypotetiska faktorer, om vilka det inte fanns någon tillförlitlig information. Kommissionen ansåg därför att det var lämpligare att fördela beloppen på undersökningsperioden i enlighet med avskrivningstakten för de berörda FoU-projekten och tillgångarna, i enlighet med den beräkningsmetod som använts i tidigare ärenden (48).

47

48

3.4.2   Andra bidrag

Andra bidrag

| (202) | Såsom nämns i skäl 175 fann kommissionen att de två företagsgrupperna i urvalet också fick andra bidrag, såsom tillgångsrelaterade bidrag, räntesubventioner på lån, exportstöd och bidrag som var inriktade på utveckling av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(202)

Såsom nämns i skäl 175 fann kommissionen att de två företagsgrupperna i urvalet också fick andra bidrag, såsom tillgångsrelaterade bidrag, räntesubventioner på lån, exportstöd och bidrag som var inriktade på utveckling av små och medelstora företag.

a)   Rättslig grund

| (203) | Dessa bidrag beviljades företagen av myndigheter på nationell nivå eller på provins-, stads- eller distriktsnivå, och samtliga tycktes vara selektivt riktade till de företag som ingick i urvalet eller selektiva med avseende på geografisk belägenhet eller typ av industri. Uppgifter om den rättsliga grunden för dessa bidrag tillhandahölls inte av alla företag som ingick i urvalet. Från vissa företag fick kommissionen emellertid en kopia av ett dokument som utfärdats av en den myndighet som beviljade bidraget (tillkännagivandet). |
| --- | --- |

(203)

Dessa bidrag beviljades företagen av myndigheter på nationell nivå eller på provins-, stads- eller distriktsnivå, och samtliga tycktes vara selektivt riktade till de företag som ingick i urvalet eller selektiva med avseende på geografisk belägenhet eller typ av industri. Uppgifter om den rättsliga grunden för dessa bidrag tillhandahölls inte av alla företag som ingick i urvalet. Från vissa företag fick kommissionen emellertid en kopia av ett dokument som utfärdats av en den myndighet som beviljade bidraget (tillkännagivandet).

tillkännagivandet

b)   Undersökningsresultat

| (204) | Exempel på sådana andra bidrag är tillgångsrelaterade bidrag, patentfonder, medel och utmärkelser inom vetenskap och teknik, medel för företagsutveckling, exportfrämjande fonder, bidrag för ökad kvalitet och ökad effektivitet inom industrin, stöd till kommunal handel, fonder för ekonomisk utveckling i utlandet och utveckling av utlandshandeln, samt utmärkelser för produktionssäkerhet. |
| --- | --- |

(204)

Exempel på sådana andra bidrag är tillgångsrelaterade bidrag, patentfonder, medel och utmärkelser inom vetenskap och teknik, medel för företagsutveckling, exportfrämjande fonder, bidrag för ökad kvalitet och ökad effektivitet inom industrin, stöd till kommunal handel, fonder för ekonomisk utveckling i utlandet och utveckling av utlandshandeln, samt utmärkelser för produktionssäkerhet.

| (205) | Med tanke på det stora antal bidrag som konstaterades i redovisningen hos företagen i urvalet presenteras bara en sammanfattning av de huvudsakliga undersökningsresultaten i denna förordning. Bevis för att det förekom en mängd bidrag och det faktum att de hade beviljats av kinesiska myndigheter på olika nivåer tillhandahölls inledningsvis av de två grupperna i urvalet. Undersökningsresultaten beträffande dessa bidrag lämnades ut till de enskilda företagen i samband med utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(205)

Med tanke på det stora antal bidrag som konstaterades i redovisningen hos företagen i urvalet presenteras bara en sammanfattning av de huvudsakliga undersökningsresultaten i denna förordning. Bevis för att det förekom en mängd bidrag och det faktum att de hade beviljats av kinesiska myndigheter på olika nivåer tillhandahölls inledningsvis av de två grupperna i urvalet. Undersökningsresultaten beträffande dessa bidrag lämnades ut till de enskilda företagen i samband med utlämnandet av uppgifter.

c)   Slutsats

| (206) | Dessa andra bidrag utgör subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom en överföring av medel från de kinesiska myndigheterna skedde i form av bidrag till grupperna av tillverkare i urvalet, vilket medförde en förmån för mottagarna. |
| --- | --- |

(206)

Dessa andra bidrag utgör subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom en överföring av medel från de kinesiska myndigheterna skedde i form av bidrag till grupperna av tillverkare i urvalet, vilket medförde en förmån för mottagarna.

| (207) | De grupper av företag som ingick i urvalet tillhandahöll uppgifter om bidragsbeloppen och om vilken myndighet som beviljade och betalade ut varje bidrag. De berörda företagen bokförde också oftast denna inkomst under rubriken ”stödinkomster” i sin bokföring och lät dessa räkenskaper granskas i en oberoende revision. Kommissionen ser uppgifterna om dessa bidrag som faktiska bevis för en subvention som medförde en förmån. |
| --- | --- |

(207)

De grupper av företag som ingick i urvalet tillhandahöll uppgifter om bidragsbeloppen och om vilken myndighet som beviljade och betalade ut varje bidrag. De berörda företagen bokförde också oftast denna inkomst under rubriken ”stödinkomster” i sin bokföring och lät dessa räkenskaper granskas i en oberoende revision. Kommissionen ser uppgifterna om dessa bidrag som faktiska bevis för en subvention som medförde en förmån.

| (208) | Dessa bidrag är också selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a och 4.3 i grundförordningen, eftersom de enligt de dokument som tillhandahållits av de samarbetande exporterande tillverkarna tycks vara begränsade till vissa företag eller specifika industrier, som industrin för optiska fiberkablar, eller specifika projekt i specifika regioner. Dessutom är några av bidragen knutna till exportresultat i den mening som avses i artikel 4.4 a. |
| --- | --- |

(208)

Dessa bidrag är också selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a och 4.3 i grundförordningen, eftersom de enligt de dokument som tillhandahållits av de samarbetande exporterande tillverkarna tycks vara begränsade till vissa företag eller specifika industrier, som industrin för optiska fiberkablar, eller specifika projekt i specifika regioner. Dessutom är några av bidragen knutna till exportresultat i den mening som avses i artikel 4.4 a.

| (209) | Dessa bidrag uppfyller inte kraven för att selektivitet inte ska anses föreligga enligt artikel 4.2 b i grundförordningen, eftersom villkoren för berättigande och de faktiska urvalskriterierna för företagen inte är transparenta och objektiva och inte tillämpas automatiskt. |
| --- | --- |

(209)

Dessa bidrag uppfyller inte kraven för att selektivitet inte ska anses föreligga enligt artikel 4.2 b i grundförordningen, eftersom villkoren för berättigande och de faktiska urvalskriterierna för företagen inte är transparenta och objektiva och inte tillämpas automatiskt.

| (210) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att även om något av de påstådda bidragen ges av lokala och/eller regionala myndigheter kan de inte betraktas som regionalt selektiva subventioner. De kinesiska myndigheterna påpekade att en regional subvention enligt artikel 2.2 i subventionsavtalet inte kan anses vara selektiv om den beviljas av regionen själv (dvs. av de regionala eller lokala myndigheterna) (49) och att kommissionen måste visa att det finns en begränsning av tillgången till bidrag som enbart baseras på det geografiska läget (50). |
| --- | --- |

(210)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att även om något av de påstådda bidragen ges av lokala och/eller regionala myndigheter kan de inte betraktas som regionalt selektiva subventioner. De kinesiska myndigheterna påpekade att en regional subvention enligt artikel 2.2 i subventionsavtalet inte kan anses vara selektiv om den beviljas av regionen själv (dvs. av de regionala eller lokala myndigheterna) (49) och att kommissionen måste visa att det finns en begränsning av tillgången till bidrag som enbart baseras på det geografiska läget (50).

49

50

| (211) | Kommissionen påpekade att den i skäl 208 drar slutsatsen att andra bidrag än bidrag som rör teknik, innovation och utveckling är selektiva i den mening som avses i artiklarna 4.2 a, 4.3 och 4.4 i grundförordningen. De flesta av dessa bidrag verkade vara begränsade till vissa företag som är verksamma inom vissa branscher, t.ex. industrin för optiska fiberkablar. Endast vissa bidrag föreföll avse specifika projekt i specifika regioner. Det faktum att dessa bidrag beviljades företagen av statliga myndigheter på nationell nivå, provinsnivå, stadsnivå,, länsnivå eller distriktsnivå innebär inte att dessa bidrag inte har sin rättsliga grund på nationell nivå och inte gällde specifika projekt i specifika regioner. De kinesiska myndigheterna lade inte fram några konkreta bevis för att dessa bidrag inte är selektiva (till exempel att bidragen beviljades alla företag inom den lokala enhetens jurisdiktion, av den lokala enheten i dess egenskap av beviljande myndighet). Kommissionen upprepade därför att den på grundval av den bevisning som den hade tillgång till drog slutsatsen att dessa bidrag inte uppfyller kraven för icke-selektivitet i artikel 4.2 b i grundförordningen och att de är selektiva enligt artiklarna 4.2 a, 4.3 och 4.4 a i grundförordningen och avvisade därför de kinesiska myndigheternas påstående. |
| --- | --- |

(211)

Kommissionen påpekade att den i skäl 208 drar slutsatsen att andra bidrag än bidrag som rör teknik, innovation och utveckling är selektiva i den mening som avses i artiklarna 4.2 a, 4.3 och 4.4 i grundförordningen. De flesta av dessa bidrag verkade vara begränsade till vissa företag som är verksamma inom vissa branscher, t.ex. industrin för optiska fiberkablar. Endast vissa bidrag föreföll avse specifika projekt i specifika regioner. Det faktum att dessa bidrag beviljades företagen av statliga myndigheter på nationell nivå, provinsnivå, stadsnivå,, länsnivå eller distriktsnivå innebär inte att dessa bidrag inte har sin rättsliga grund på nationell nivå och inte gällde specifika projekt i specifika regioner. De kinesiska myndigheterna lade inte fram några konkreta bevis för att dessa bidrag inte är selektiva (till exempel att bidragen beviljades alla företag inom den lokala enhetens jurisdiktion, av den lokala enheten i dess egenskap av beviljande myndighet). Kommissionen upprepade därför att den på grundval av den bevisning som den hade tillgång till drog slutsatsen att dessa bidrag inte uppfyller kraven för icke-selektivitet i artikel 4.2 b i grundförordningen och att de är selektiva enligt artiklarna 4.2 a, 4.3 och 4.4 a i grundförordningen och avvisade därför de kinesiska myndigheternas påstående.

| (212) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att en subvention endast är selektiv om den är direkt knuten till industrin för optiska fiberkablar och inte om den berör ett antal industrier, som produktion av optiska fiberkablar, såsom kommissionen anger i skäl 208. |
| --- | --- |

(212)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att en subvention endast är selektiv om den är direkt knuten till industrin för optiska fiberkablar och inte om den berör ett antal industrier, som produktion av optiska fiberkablar, såsom kommissionen anger i skäl 208.

| (213) | I detta avseende klargjorde kommissionen att det i artikel 4.2 i grundförordningen föreskrivs att för ”att avgöra om en subvention är selektivt riktad till ett företag eller en industri eller en grupp av företag eller industrier (vissa företag) som ligger under den beviljande myndighetens behörighet, ska följande principer tillämpas:” Det framgår av ordalydelsen i denna bestämmelse att selektiviteten även kan avse en ”grupp av företag eller branscher”. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(213)

I detta avseende klargjorde kommissionen att det i artikel 4.2 i grundförordningen föreskrivs att för ”att avgöra om en subvention är selektivt riktad till ett företag eller en industri eller en grupp av företag eller industrier (vissa företag) som ligger under den beviljande myndighetens behörighet, ska följande principer tillämpas:” Det framgår av ordalydelsen i denna bestämmelse att selektiviteten även kan avse en ”grupp av företag eller branscher”. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

vissa företag

| (214) | Connect Com hävdade också att kommissionen hade ignorerat artikel 4.2 b i grundförordningen, enligt vilken selektivitet inte ska anses föreligga om den beviljande myndigheten fastställer objektiva kriterier som avgör rätten till och storleken på en subvention. |
| --- | --- |

(214)

Connect Com hävdade också att kommissionen hade ignorerat artikel 4.2 b i grundförordningen, enligt vilken selektivitet inte ska anses föreligga om den beviljande myndigheten fastställer objektiva kriterier som avgör rätten till och storleken på en subvention.

| (215) | Här förklarade kommissionen, på samma sätt som i skälen 195 och 209 att dessa bidrag inte uppfyller kraven för att selektivitet inte ska anses föreligga enligt artikel 4.2 b i grundförordningen, eftersom villkoren för berättigande och de faktiska urvalskriterierna för företagen inte är transparenta och objektiva och inte tillämpas automatiskt. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(215)

Här förklarade kommissionen, på samma sätt som i skälen 195 och 209 att dessa bidrag inte uppfyller kraven för att selektivitet inte ska anses föreligga enligt artikel 4.2 b i grundförordningen, eftersom villkoren för berättigande och de faktiska urvalskriterierna för företagen inte är transparenta och objektiva och inte tillämpas automatiskt. Påståendet avvisades därför.

d)   Beräkning av subventionsbeloppet

| (216) | Kommissionen beräknade förmånen i enlighet med den metod som beskrivs i skäl 197. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen beräknade förmånen i enlighet med den metod som beskrivs i skäl 197.

3.4.3   Slutsats om bidragsprogram

Slutsats om bidragsprogram

| (217) | Den totala subventionsnivån för alla bidrag under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet fastställdes till följande:

  Bidrag







  Företagets namn | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(217)

Den totala subventionsnivån för alla bidrag under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet fastställdes till följande:

Bidrag

Bidrag

Företagets namn

Subventionsnivå

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

1,79  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,33  %

3.5   Förmånlig finansiering

Förmånlig finansiering

3.5.1   Finansinstitut som tillhandahåller förmånlig finansiering

Finansinstitut som tillhandahåller förmånlig finansiering

| (218) | Enligt de uppgifter som lämnats av de två grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade dessa erhållit finansiering från 32 finansinstitut belägna inom Kina. Av dessa 32 finansinstitut var 25 statsägda. Övriga finansinstitut var antingen privatägda eller så kunde kommissionen inte fastställa huruvida de var stats- eller privatägda. Endast en statsägd bank besvarade dock det särskilda frågeformuläret, trots att begäran till de kinesiska myndigheterna omfattade alla finansinstitut som gett lån till företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(218)

Enligt de uppgifter som lämnats av de två grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade dessa erhållit finansiering från 32 finansinstitut belägna inom Kina. Av dessa 32 finansinstitut var 25 statsägda. Övriga finansinstitut var antingen privatägda eller så kunde kommissionen inte fastställa huruvida de var stats- eller privatägda. Endast en statsägd bank besvarade dock det särskilda frågeformuläret, trots att begäran till de kinesiska myndigheterna omfattade alla finansinstitut som gett lån till företagen i urvalet.

3.5.1.1   Statsägda finansinstitut som agerar som offentliga organ

| (219) | Kommissionen undersökte huruvida de statsägda bankerna agerar som offentliga organ i den mening som avses i artiklarna 3 och 2 b i grundförordningen. För att fastställa om en statsägd enhet är ett offentligt organ, vid tolkningen av grundförordningen i linje med EU:s skyldigheter inom ramen för WTO, använder man sig av följande kriterier (51): ”Det viktiga är att en enhet har fått befogenhet att utöva myndighetsuppgifter och inte hur den har fått denna befogenhet. Det finns många olika sätt för myndigheterna i snäv bemärkelse att ge en enhet befogenheter. Följaktligen kan olika typer av bevisning vara relevant för att visa att en viss enhet fått en sådan befogenhet. Bevisning för att en enhet faktiskt utövar myndighetsuppgifter kan användas som bevisning för att den har eller har fått myndighetsbefogenheter, särskilt om bevisningen tyder på ett kontinuerligt och systematiskt utövande. Av detta följer enligt vår mening att bevisning för att en myndighet utövar meningsfull kontroll över en enhet och dess handlande under vissa omständigheter kan tjäna som bevisning för att enheten i fråga har myndighetsbefogenheter och utövar dessa befogenheter genom att utföra myndighetsuppgifter. Vi understryker dock att det, förutom i de fall där det finns en uttrycklig delegering av befogenheter i ett rättsligt instrument, är föga sannolikt att förekomsten av rent formella band mellan en enhet och myndigheter i snäv bemärkelse räcker för att det ska kunna fastställas att enheten har myndighetsbefogenheter. Till exempel räcker det inte med att staten är majoritetsaktieägare i en enhet för att det ska anses påvisat att staten utövar meningsfull kontroll över enhetens handlande, och än mindre att staten har gett den myndighetsbefogenheter. I vissa fall, där det finns många formella indikationer på statlig kontroll och där det även finns bevisning för att denna kontroll har utövats på ett meningsfullt sätt, kan det dock vara möjligt att dra slutsatsen att enheten i fråga utövar myndighetsbefogenheter.” |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen undersökte huruvida de statsägda bankerna agerar som offentliga organ i den mening som avses i artiklarna 3 och 2 b i grundförordningen. För att fastställa om en statsägd enhet är ett offentligt organ, vid tolkningen av grundförordningen i linje med EU:s skyldigheter inom ramen för WTO, använder man sig av följande kriterier (51): ”Det viktiga är att en enhet har fått befogenhet att utöva myndighetsuppgifter och inte hur den har fått denna befogenhet. Det finns många olika sätt för myndigheterna i snäv bemärkelse att ge en enhet befogenheter. Följaktligen kan olika typer av bevisning vara relevant för att visa att en viss enhet fått en sådan befogenhet. Bevisning för att en enhet faktiskt utövar myndighetsuppgifter kan användas som bevisning för att den har eller har fått myndighetsbefogenheter, särskilt om bevisningen tyder på ett kontinuerligt och systematiskt utövande. Av detta följer enligt vår mening att bevisning för att en myndighet utövar meningsfull kontroll över en enhet och dess handlande under vissa omständigheter kan tjäna som bevisning för att enheten i fråga har myndighetsbefogenheter och utövar dessa befogenheter genom att utföra myndighetsuppgifter. Vi understryker dock att det, förutom i de fall där det finns en uttrycklig delegering av befogenheter i ett rättsligt instrument, är föga sannolikt att förekomsten av rent formella band mellan en enhet och myndigheter i snäv bemärkelse räcker för att det ska kunna fastställas att enheten har myndighetsbefogenheter. Till exempel räcker det inte med att staten är majoritetsaktieägare i en enhet för att det ska anses påvisat att staten utövar meningsfull kontroll över enhetens handlande, och än mindre att staten har gett den myndighetsbefogenheter. I vissa fall, där det finns många formella indikationer på statlig kontroll och där det även finns bevisning för att denna kontroll har utövats på ett meningsfullt sätt, kan det dock vara möjligt att dra slutsatsen att enheten i fråga utövar myndighetsbefogenheter.”

51

| (220) | Kommissionen inhämtade information om statligt ägande och om formella indikationer på statlig kontroll i de statsägda bankerna. Den undersökte även huruvida denna kontroll i så fall utövats på ett meningsfullt sätt. För detta ändamål var kommissionen tvungen att delvis använda sig av tillgängliga uppgifter, eftersom de kinesiska myndigheterna och de statsägda bankerna vägrat att lämna bevisning om beslutsprocessen för beviljandet av förmånliga lån, som anges i skälen 136–153. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionen inhämtade information om statligt ägande och om formella indikationer på statlig kontroll i de statsägda bankerna. Den undersökte även huruvida denna kontroll i så fall utövats på ett meningsfullt sätt. För detta ändamål var kommissionen tvungen att delvis använda sig av tillgängliga uppgifter, eftersom de kinesiska myndigheterna och de statsägda bankerna vägrat att lämna bevisning om beslutsprocessen för beviljandet av förmånliga lån, som anges i skälen 136–153.

| (221) | Kommissionen genomförde denna analys genom att först undersöka information från den statsägda bank som fyllt i det särskilda frågeformuläret |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen genomförde denna analys genom att först undersöka information från den statsägda bank som fyllt i det särskilda frågeformuläret

1.   
  Delvis samarbetsvilliga statsägda finansinstitut

Delvis samarbetsvilliga statsägda finansinstitut

| (222) | Endast en statsägd bank, dvs. Exim Bank, besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(222)

Endast en statsägd bank, dvs. Exim Bank, besvarade frågeformuläret.

a)   Kinesiska statens ägande och formella indikationer på statlig kontroll

| (223) | På grundval av den information den erhållit via frågeformulärssvaren fastställde kommissionen att den kinesiska staten, direkt och indirekt, ägde mer än 50 % av aktierna i detta finansinstitut. |
| --- | --- |

(223)

På grundval av den information den erhållit via frågeformulärssvaren fastställde kommissionen att den kinesiska staten, direkt och indirekt, ägde mer än 50 % av aktierna i detta finansinstitut.

| (224) | Vad gäller de formella indikationerna på statlig kontroll över den samarbetsvilliga statsägda banken betecknade kommissionen den som ett ”viktigt statsägt finansinstitut”. I tillkännagivandet ”Interimsbestämmelser för tillsynsstyrelser i viktiga statsägda finansinstitut” (52) fastställs det att: ”Med de statsägda finansinstitut som nämns i dessa bestämmelser avses statsägda politiska banker, affärsbanker, kapitalförvaltningsföretag, värdepappersföretag, försäkringsföretag osv. (statsägda finansinstitut) för vilka statsrådet utser tillsynsstyrelse”. |
| --- | --- |

(224)

Vad gäller de formella indikationerna på statlig kontroll över den samarbetsvilliga statsägda banken betecknade kommissionen den som ett ”viktigt statsägt finansinstitut”. I tillkännagivandet ”Interimsbestämmelser för tillsynsstyrelser i viktiga statsägda finansinstitut” (52) fastställs det att: ”Med de statsägda finansinstitut som nämns i dessa bestämmelser avses statsägda politiska banker, affärsbanker, kapitalförvaltningsföretag, värdepappersföretag, försäkringsföretag osv. (statsägda finansinstitut) för vilka statsrådet utser tillsynsstyrelse”.

52

statsägda finansinstitut

| (225) | Tillsynsstyrelserna för viktiga statsägda finansinstitut utses i enlighet med interimsbestämmelserna för tillsynsstyrelserna för viktiga statsägda finansinstitut. Kommissionen fastställde på grundval av artiklarna 3 och 5 i dessa interimsbestämmelser att medlemmarna i tillsynsstyrelserna utses av och är ansvariga inför statsrådet, vilket visar på att staten utövar en institutionell kontroll över de samarbetsvilliga statsägda bankernas affärsverksamhet. |
| --- | --- |

(225)

Tillsynsstyrelserna för viktiga statsägda finansinstitut utses i enlighet med interimsbestämmelserna för tillsynsstyrelserna för viktiga statsägda finansinstitut. Kommissionen fastställde på grundval av artiklarna 3 och 5 i dessa interimsbestämmelser att medlemmarna i tillsynsstyrelserna utses av och är ansvariga inför statsrådet, vilket visar på att staten utövar en institutionell kontroll över de samarbetsvilliga statsägda bankernas affärsverksamhet.

| (226) | Förutom dessa allmänt tillämpliga indikationer konstaterade kommissionen dessutom följande vad gäller Exim Bank. Exim har grundats och fungerar i enlighet med tillkännagivandet om inrättandet av Exim (Notice of Establishing Export-Import Bank of China) och sin bolagsordning. Enligt bolagsordningen utses EXIM:s ledning direkt av staten. Tillsynsstyrelsen tillsätts av statsrådet i enlighet med ”Interimsbestämmelser för tillsynsstyrelser i viktiga statsägda finansinstitut” och andra lagar och författningar samt är ansvariga inför statsrådet. |
| --- | --- |

(226)

Förutom dessa allmänt tillämpliga indikationer konstaterade kommissionen dessutom följande vad gäller Exim Bank. Exim har grundats och fungerar i enlighet med tillkännagivandet om inrättandet av Exim (Notice of Establishing Export-Import Bank of China) och sin bolagsordning. Enligt bolagsordningen utses EXIM:s ledning direkt av staten. Tillsynsstyrelsen tillsätts av statsrådet i enlighet med ”Interimsbestämmelser för tillsynsstyrelser i viktiga statsägda finansinstitut” och andra lagar och författningar samt är ansvariga inför statsrådet.

| (227) | I bolagsordningen anges även att partikommittén i EXIM har en ledande och politisk roll när det gäller att säkerställa att EXIM genomför partiets och statens politik och viktigare iverksättningar. Partiets ledning är integrerad i alla aspekter av verksamhetsledningen. |
| --- | --- |

(227)

I bolagsordningen anges även att partikommittén i EXIM har en ledande och politisk roll när det gäller att säkerställa att EXIM genomför partiets och statens politik och viktigare iverksättningar. Partiets ledning är integrerad i alla aspekter av verksamhetsledningen.

| (228) | I bolagsordningen anges det vidare att EXIM har till uppgift att stödja utvecklingen av utrikeshandeln och ekonomiskt samarbete, gränsöverskridande investeringar, initiativet ”One Belt, One Road”, samarbete vad gäller internationell kapacitet och tillverkning av utrustning. Dess verksamhet omfattar kortfristiga, medelfristiga och långfristiga lån som godkänts och som ligger i linje med utrikeshandelspolitiken och ”going-out”-strategin, t.ex. exportkrediter, importkrediter, utomlands upptagna lån till anläggningsarbeten, lån till utländska investeringar, kinesiska statens utvecklingsbiståndslån och köparkrediter för export. |
| --- | --- |

(228)

I bolagsordningen anges det vidare att EXIM har till uppgift att stödja utvecklingen av utrikeshandeln och ekonomiskt samarbete, gränsöverskridande investeringar, initiativet ”One Belt, One Road”, samarbete vad gäller internationell kapacitet och tillverkning av utrustning. Dess verksamhet omfattar kortfristiga, medelfristiga och långfristiga lån som godkänts och som ligger i linje med utrikeshandelspolitiken och ”going-out”-strategin, t.ex. exportkrediter, importkrediter, utomlands upptagna lån till anläggningsarbeten, lån till utländska investeringar, kinesiska statens utvecklingsbiståndslån och köparkrediter för export.

| (229) | Dessutom uppgav Exim Bank i sin årsrapport för 2019 att banken fullt ut genomförde all viktig politik och alla viktiga beslut som fattades av kommunistpartiets centralkommitté och statsrådet. |
| --- | --- |

(229)

Dessutom uppgav Exim Bank i sin årsrapport för 2019 att banken fullt ut genomförde all viktig politik och alla viktiga beslut som fattades av kommunistpartiets centralkommitté och statsrådet.

| (230) | Kommissionen konstaterade även att statsägda finansinstitut ändrat i sina bolagsordningar 2017 i syfte att öka det kinesiska kommunistpartiets roll på den högsta beslutsfattande nivån i bankerna (53). |
| --- | --- |

(230)

Kommissionen konstaterade även att statsägda finansinstitut ändrat i sina bolagsordningar 2017 i syfte att öka det kinesiska kommunistpartiets roll på den högsta beslutsfattande nivån i bankerna (53).

53

| (231) | I de ändrade bolagsordningarna fastställs följande:






  — | Styrelseordföranden ska vara samma person som sekreteraren i partikommittén. |
| --- | --- | --- |

(231)

I de ändrade bolagsordningarna fastställs följande:

—

Styrelseordföranden ska vara samma person som sekreteraren i partikommittén.

| — | Kommunistpartiets roll är att säkerställa och övervaka bankens genomförande av kommunistpartiets och statens strategier och riktlinjer. Det ska även spela en ledande roll och ha en vakande roll i utnämningen av personal (inbegripet den högre ledningen). and |
| --- | --- |

—

Kommunistpartiets roll är att säkerställa och övervaka bankens genomförande av kommunistpartiets och statens strategier och riktlinjer. Det ska även spela en ledande roll och ha en vakande roll i utnämningen av personal (inbegripet den högre ledningen). and

| — | Styrelsen ska inhämta partikommitténs synpunkter i alla viktiga beslut som ska fattas. |
| --- | --- |

—

Styrelsen ska inhämta partikommitténs synpunkter i alla viktiga beslut som ska fattas.

b)   Meningsfull kontroll från de kinesiska myndigheternas sida

| (232) | Kommissionen inhämtade även information om huruvida de kinesiska myndigheterna utövade meningsfull kontroll över Exim Bank vad gäller bankens utlåningspolitik och riskbedömning i samband med utlåning till industrin för optiska fiberkablar. Följande föreskrifter har beaktats för detta ändamål:






  — | Artikel 34 i Kinas lag om affärsbanker (”banklagen”). |
| --- | --- | --- |

(232)

Kommissionen inhämtade även information om huruvida de kinesiska myndigheterna utövade meningsfull kontroll över Exim Bank vad gäller bankens utlåningspolitik och riskbedömning i samband med utlåning till industrin för optiska fiberkablar. Följande föreskrifter har beaktats för detta ändamål:

—

Artikel 34 i Kinas lag om affärsbanker (”banklagen”).

| — | Artikel 15 i de allmänna lånereglerna (som genomförs av Kinas folkbank). |
| --- | --- |

—

Artikel 15 i de allmänna lånereglerna (som genomförs av Kinas folkbank).

| — | Beslut nr 40. |
| --- | --- |

—

Beslut nr 40.

| — | Genomförandebestämmelser för Kinas bank- och försäkringstillsynsmyndighet (CBIRC) för administrativa licensärenden för Kinafinansierade affärsbanker (CBIRC:s föreskrift [2017] nr 1). |
| --- | --- |

—

Genomförandebestämmelser för Kinas bank- och försäkringstillsynsmyndighet (CBIRC) för administrativa licensärenden för Kinafinansierade affärsbanker (CBIRC:s föreskrift [2017] nr 1).

CBIRC

| — | CBIRC:s genomförandebestämmelser för administrativa licensärenden med avseende på utlandsfinansierade banker (CBIRC:s föreskrift [2015] nr 4). |
| --- | --- |

—

CBIRC:s genomförandebestämmelser för administrativa licensärenden med avseende på utlandsfinansierade banker (CBIRC:s föreskrift [2015] nr 4).

| — | Administrativa bestämmelser för direktörers och högre tjänstemäns kvalifikationer i finansinstitut inom banksektorn (CBIRC [2013] nr 3). |
| --- | --- |

—

Administrativa bestämmelser för direktörers och högre tjänstemäns kvalifikationer i finansinstitut inom banksektorn (CBIRC [2013] nr 3).

| (233) | Vid sin genomgång av dessa föreskrifter fann kommissionen att den allmänna rättsliga miljö som Kinas finansinstitut fungerar i styr dem att anpassa sig till den kinesiska statens industripolitiska mål när de fattar sina finansieringsbeslut, vilket beror på de skäl som anges nedan. |
| --- | --- |

(233)

Vid sin genomgång av dessa föreskrifter fann kommissionen att den allmänna rättsliga miljö som Kinas finansinstitut fungerar i styr dem att anpassa sig till den kinesiska statens industripolitiska mål när de fattar sina finansieringsbeslut, vilket beror på de skäl som anges nedan.

| (234) | Vad gäller Exim Bank fastställs dess offentliga uppdrag i tillkännagivandet om inrättandet av Exim Bank och i Exims bolagsordning. |
| --- | --- |

(234)

Vad gäller Exim Bank fastställs dess offentliga uppdrag i tillkännagivandet om inrättandet av Exim Bank och i Exims bolagsordning.

| (235) | Rent allmänt gäller såsom anges i artikel 34 i banklagen, som är tillämplig på alla finansinstitut med verksamhet i Kina, att ”affärsbankerna ska bedriva sin utlåningsverksamhet i överensstämmelse med vad den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen kräver och med vägledning av den statliga industripolitiken”. Även om det i artikel 4 i banklagen föreskrivs att ”affärsbankerna ska enligt lag bedriva sin affärsverksamhet utan inflytande från någon enhet eller enskild person och ska själva bära det civilrättsliga ansvaret med all sin egendom som juridisk person”, visade undersökningen att artikel 4 i banklagen tillämpas med förbehåll för artikel 34 i banklagen, dvs. när det finns en statlig politik ska bankerna tillämpa denna och följa statens instruktioner. |
| --- | --- |

(235)

Rent allmänt gäller såsom anges i artikel 34 i banklagen, som är tillämplig på alla finansinstitut med verksamhet i Kina, att ”affärsbankerna ska bedriva sin utlåningsverksamhet i överensstämmelse med vad den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen kräver och med vägledning av den statliga industripolitiken”. Även om det i artikel 4 i banklagen föreskrivs att ”affärsbankerna ska enligt lag bedriva sin affärsverksamhet utan inflytande från någon enhet eller enskild person och ska själva bära det civilrättsliga ansvaret med all sin egendom som juridisk person”, visade undersökningen att artikel 4 i banklagen tillämpas med förbehåll för artikel 34 i banklagen, dvs. när det finns en statlig politik ska bankerna tillämpa denna och följa statens instruktioner.

| (236) | Dessutom föreskrivs det i artikel 15 i de allmänna lånereglerna att ”i enlighet med den statliga politiken kan berörda avdelningar subventionera räntorna på lån för att främja tillväxten inom vissa branscher och den ekonomiska utvecklingen inom vissa områden”. |
| --- | --- |

(236)

Dessutom föreskrivs det i artikel 15 i de allmänna lånereglerna att ”i enlighet med den statliga politiken kan berörda avdelningar subventionera räntorna på lån för att främja tillväxten inom vissa branscher och den ekonomiska utvecklingen inom vissa områden”.

| (237) | På samma sätt fastställs det i beslut nr 40 att alla finansinstitut ska ge kreditstöd särskilt till ”främjade” projekt. Såsom redan förklarats i avsnitt 3.1, och särskilt i skälen 81 och 86, tillhör projekt inom industrin för optiska fiberkablar kategorin ”främjade” projekt. Beslut nr 40 bekräftar således den slutsats som redan dragits beträffande banklagen, dvs. att bankerna utövar myndighetsbefogenheter i form av förmånlig kreditgivning. Kommissionen fann även att CBIRC har långtgående godkännandebefogenheter när det gäller alla aspekter av förvaltningen av samtliga finansinstitut som är etablerade i Kina (inbegripet privatägda och utländskt ägda finansinstitut), såsom (54):






  — | Godkännande av utnämningarna av alla finansinstitutens chefer, både på huvudkontoret och på lokalkontorsnivå. Det krävs godkännande av CBIRC för rekrytering till alla chefsnivåer, från de högsta posterna ned till kontorschefer, och även chefer som tillsätts vid utlandskontor samt chefer med ansvar för stödfunktioner (t.ex. it-chefer) omfattas. |
| --- | --- | --- |

(237)

På samma sätt fastställs det i beslut nr 40 att alla finansinstitut ska ge kreditstöd särskilt till ”främjade” projekt. Såsom redan förklarats i avsnitt 3.1, och särskilt i skälen 81 och 86, tillhör projekt inom industrin för optiska fiberkablar kategorin ”främjade” projekt. Beslut nr 40 bekräftar således den slutsats som redan dragits beträffande banklagen, dvs. att bankerna utövar myndighetsbefogenheter i form av förmånlig kreditgivning. Kommissionen fann även att CBIRC har långtgående godkännandebefogenheter när det gäller alla aspekter av förvaltningen av samtliga finansinstitut som är etablerade i Kina (inbegripet privatägda och utländskt ägda finansinstitut), såsom (54):

54

—

Godkännande av utnämningarna av alla finansinstitutens chefer, både på huvudkontoret och på lokalkontorsnivå. Det krävs godkännande av CBIRC för rekrytering till alla chefsnivåer, från de högsta posterna ned till kontorschefer, och även chefer som tillsätts vid utlandskontor samt chefer med ansvar för stödfunktioner (t.ex. it-chefer) omfattas.

| — | En mycket lång förteckning över administrativa godkännanden, bland annat godkännanden för att etablera lokalkontor, för att starta nya affärsområden eller försäljning av nya produkter, för att göra ändringar i bankens bolagsordning, för att sälja mer än 5 % av sina aktier, för kapitaltillskott, för byte av säte, för organisatoriska ändringar osv. |
| --- | --- |

—

En mycket lång förteckning över administrativa godkännanden, bland annat godkännanden för att etablera lokalkontor, för att starta nya affärsområden eller försäljning av nya produkter, för att göra ändringar i bankens bolagsordning, för att sälja mer än 5 % av sina aktier, för kapitaltillskott, för byte av säte, för organisatoriska ändringar osv.

| (238) | Banklagen är rättsligt bindande. Att femårsplanerna och beslut nr 40 är obligatoriska till sin natur fastslås i avsnitt 3.1. CBIRC:s föreskrifter är obligatoriska, vilket följer av CBIRC:s befogenheter som banktillsynsmyndighet. Att de övriga dokumenten är obligatoriska framgår av deras tillsyns- och utvärderingsklausuler. |
| --- | --- |

(238)

Banklagen är rättsligt bindande. Att femårsplanerna och beslut nr 40 är obligatoriska till sin natur fastslås i avsnitt 3.1. CBIRC:s föreskrifter är obligatoriska, vilket följer av CBIRC:s befogenheter som banktillsynsmyndighet. Att de övriga dokumenten är obligatoriska framgår av deras tillsyns- och utvärderingsklausuler.

| (239) | I statsrådets beslut nr 40 fastställs att alla finansinstitut ska ge kreditstöd endast till främjade projekt samt att det kommer att genomföras ”andra förmånliga strategier för de främjade projekten”. På grundval av detta måste bankerna ge kreditstöd till industrin för optiska fiberkablar som en främjad industri. |
| --- | --- |

(239)

I statsrådets beslut nr 40 fastställs att alla finansinstitut ska ge kreditstöd endast till främjade projekt samt att det kommer att genomföras ”andra förmånliga strategier för de främjade projekten”. På grundval av detta måste bankerna ge kreditstöd till industrin för optiska fiberkablar som en främjad industri.

| (240) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna har skapat ett regelverk som måste följas av de chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar i den samarbetsvilliga statsägda banken som utsetts av de kinesiska myndigheterna och är ansvariga inför dem. Följaktligen använde sig de kinesiska myndigheterna av detta regelverk för att utöva meningsfull kontroll över den samarbetsvilliga statsägda bankens handlande när denna tillhandahöll lån till industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(240)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna har skapat ett regelverk som måste följas av de chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar i den samarbetsvilliga statsägda banken som utsetts av de kinesiska myndigheterna och är ansvariga inför dem. Följaktligen använde sig de kinesiska myndigheterna av detta regelverk för att utöva meningsfull kontroll över den samarbetsvilliga statsägda bankens handlande när denna tillhandahöll lån till industrin för optiska fiberkablar.

| (241) | Kommissionen inhämtade även konkret bevisning för utövande av meningsfull kontroll på grundval av konkreta lån till de exporterande tillverkarna i urvalet. I svaren på frågeformuläret angav den partiellt samarbetsvilliga banken att den tillämpade sofistikerade strategier och modeller för kreditriskbedömning när den beviljade lånen i fråga. Exim Bank förklarade vidare att det inte spelar någon roll i vilken bransch låntagaren är verksam, vilken dennas kreditsituation och kapitalstatus är och så vidare, men sådana faktorer påverkar dock kreditvärderingsbedömningen och kostnaden för låntagarens risk. Banken kan hänvisa till relevanta planer och policyer när den tillhandahåller lån, men den tillämpar dock marknadsbaserade principer vid bedömningen av enskilda låneprojekt. |
| --- | --- |

(241)

Kommissionen inhämtade även konkret bevisning för utövande av meningsfull kontroll på grundval av konkreta lån till de exporterande tillverkarna i urvalet. I svaren på frågeformuläret angav den partiellt samarbetsvilliga banken att den tillämpade sofistikerade strategier och modeller för kreditriskbedömning när den beviljade lånen i fråga. Exim Bank förklarade vidare att det inte spelar någon roll i vilken bransch låntagaren är verksam, vilken dennas kreditsituation och kapitalstatus är och så vidare, men sådana faktorer påverkar dock kreditvärderingsbedömningen och kostnaden för låntagarens risk. Banken kan hänvisa till relevanta planer och policyer när den tillhandahåller lån, men den tillämpar dock marknadsbaserade principer vid bedömningen av enskilda låneprojekt.

| (242) | Såsom redan angetts i skäl 141 vägrade den delvis samarbetsvilliga statsägda banken att ge konkreta exempel på sin kreditriskbedömning avseende de företag som ingick i urvalet, med motiveringen att den begärda informationen är intern hos banken och innehåller affärshemligheter som inte får lämnas ut, trots att kommissionen hade ett skriftligt medgivande från de företag som ingick i urvalet, i vilket de avstår från sin rätt till konfidentiell behandling. |
| --- | --- |

(242)

Såsom redan angetts i skäl 141 vägrade den delvis samarbetsvilliga statsägda banken att ge konkreta exempel på sin kreditriskbedömning avseende de företag som ingick i urvalet, med motiveringen att den begärda informationen är intern hos banken och innehåller affärshemligheter som inte får lämnas ut, trots att kommissionen hade ett skriftligt medgivande från de företag som ingick i urvalet, i vilket de avstår från sin rätt till konfidentiell behandling.

| (243) | Eftersom det inte fanns någon konkret bevisning vad gäller kreditprövning undersökte kommissionen i stället den allmänna rättsliga miljön (se skälen 232–239) i kombination med den samarbetsvilliga statsägda bankens handlande i samband med de lån som getts till företagen i urvalet. Detta handlande överensstämde inte med den officiella hållningen, då banken i praktiken inte hade agerat på grundval av någon grundlig marknadsbaserad riskbedömning. |
| --- | --- |

(243)

Eftersom det inte fanns någon konkret bevisning vad gäller kreditprövning undersökte kommissionen i stället den allmänna rättsliga miljön (se skälen 232–239) i kombination med den samarbetsvilliga statsägda bankens handlande i samband med de lån som getts till företagen i urvalet. Detta handlande överensstämde inte med den officiella hållningen, då banken i praktiken inte hade agerat på grundval av någon grundlig marknadsbaserad riskbedömning.

| (244) | Under undersökningen fann kommissionen att lån hade beviljats de två grupperna av exporterande tillverkare i urvalet till räntor som låg under eller nära People’s Bank of Chinas (PBOC) referenslåneränta och under den låneränta som tillkännages av National Interbank Funding Center (NIFC), vilken infördes den 20 augusti 2019 (55), utan att någon hänsyn togs till företagens finansiella situation och kreditrisk. Lånen hade således tillhandahållits till en ränta som var lägre än de marknadsmässiga räntor som gäller för företag med samma riskprofil som de exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(244)

Under undersökningen fann kommissionen att lån hade beviljats de två grupperna av exporterande tillverkare i urvalet till räntor som låg under eller nära People’s Bank of Chinas (PBOC) referenslåneränta och under den låneränta som tillkännages av National Interbank Funding Center (NIFC), vilken infördes den 20 augusti 2019 (55), utan att någon hänsyn togs till företagens finansiella situation och kreditrisk. Lånen hade således tillhandahållits till en ränta som var lägre än de marknadsmässiga räntor som gäller för företag med samma riskprofil som de exporterande tillverkarna i urvalet.

PBOC

NIFC

55

| (245) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade bevisat att den samarbetsvilliga statsägda banken, Exim Bank, är ett offentligt organ och att de kinesiska myndigheterna utövade meningsfull kontroll över Exim Bank. De kinesiska myndigheterna betonade att det inte räcker att kontrollera ”ägande och formella indikationer på kontroll” för att visa att det är fråga om ett offentligt organ och att kommissionen inte belagt att ledningen för Exim Bank inte var oberoende genom att hävda att de kinesiska myndigheterna utövar kontroll över Exim Bank genom att övervaka utnämningen av ledningen för banken och dess styrelse. |
| --- | --- |

(245)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade bevisat att den samarbetsvilliga statsägda banken, Exim Bank, är ett offentligt organ och att de kinesiska myndigheterna utövade meningsfull kontroll över Exim Bank. De kinesiska myndigheterna betonade att det inte räcker att kontrollera ”ägande och formella indikationer på kontroll” för att visa att det är fråga om ett offentligt organ och att kommissionen inte belagt att ledningen för Exim Bank inte var oberoende genom att hävda att de kinesiska myndigheterna utövar kontroll över Exim Bank genom att övervaka utnämningen av ledningen för banken och dess styrelse.

| (246) | De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att finansinstituten i fråga inte fyller någon funktion som kan betraktas som statlig och att de inte har utövat någon meningsfull kontroll över Exim Bank. Även om artikel 34 i den kinesiska banklagen kräver att affärsbanker agerar ”under ledning av de kinesiska myndigheternas industripolitik ” finns det inget i bestämmelsen som innebär ett krav på att bankerna ska agera på ett visst sätt, och enligt de kinesiska myndigheterna bör detta endast betraktas som en vägledande princip för kinesiska banker. De kinesiska myndigheterna hävdade också att den kinesiska banklagen uttryckligen förbjuder de kinesiska myndigheterna att utöva varje form av kontroll över affärsbankernas beslut. I detta avseende åberopade de kinesiska myndigheterna artiklarna 4 och 5 i den kinesiska banklagen, där det föreskrivs att affärsbanker ska ”fatta egna beslut” och ”verka utan inblandning från någon enhet eller individ”. De kinesiska myndigheterna angav vidare att det i artikel 41 i den kinesiska banklagen föreskrivs att ”ingen enhet eller individ får tvinga en affärsbank att bevilja lån eller ställa en garanti”. Vidare hävdade de kinesiska myndigheterna att artikel 15 i de allmänna reglerna om lån och beslut nr 40 inte är obligatoriska, utan endast av vägledande karaktär. Slutligen höll de kinesiska myndigheterna inte med om påståendet att Exim Bank tillhandahöll lån till priser som låg under marknadsräntorna, eftersom banken följde internationellt accepterade standarder för riskbedömning och utbetalning av lån och att den bedriver sin verksamhet oberoende av de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(246)

De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att finansinstituten i fråga inte fyller någon funktion som kan betraktas som statlig och att de inte har utövat någon meningsfull kontroll över Exim Bank. Även om artikel 34 i den kinesiska banklagen kräver att affärsbanker agerar ”under ledning av de kinesiska myndigheternas industripolitik ” finns det inget i bestämmelsen som innebär ett krav på att bankerna ska agera på ett visst sätt, och enligt de kinesiska myndigheterna bör detta endast betraktas som en vägledande princip för kinesiska banker. De kinesiska myndigheterna hävdade också att den kinesiska banklagen uttryckligen förbjuder de kinesiska myndigheterna att utöva varje form av kontroll över affärsbankernas beslut. I detta avseende åberopade de kinesiska myndigheterna artiklarna 4 och 5 i den kinesiska banklagen, där det föreskrivs att affärsbanker ska ”fatta egna beslut” och ”verka utan inblandning från någon enhet eller individ”. De kinesiska myndigheterna angav vidare att det i artikel 41 i den kinesiska banklagen föreskrivs att ”ingen enhet eller individ får tvinga en affärsbank att bevilja lån eller ställa en garanti”. Vidare hävdade de kinesiska myndigheterna att artikel 15 i de allmänna reglerna om lån och beslut nr 40 inte är obligatoriska, utan endast av vägledande karaktär. Slutligen höll de kinesiska myndigheterna inte med om påståendet att Exim Bank tillhandahöll lån till priser som låg under marknadsräntorna, eftersom banken följde internationellt accepterade standarder för riskbedömning och utbetalning av lån och att den bedriver sin verksamhet oberoende av de kinesiska myndigheterna.

| (247) | Kommissionen instämde inte i de kinesiska myndigheternas synpunkter. Kommissionens kontrollerade inte bara ”ägande och formella indikationer på kontroll” när den drog slutsatsen om att den samarbetsvilliga statsägda banken Exim Bank är ett offentligt organ, utan kommissionen visade också att de kinesiska myndigheterna utövade meningsfull kontroll över banken av följande skäl. |
| --- | --- |

(247)

Kommissionen instämde inte i de kinesiska myndigheternas synpunkter. Kommissionens kontrollerade inte bara ”ägande och formella indikationer på kontroll” när den drog slutsatsen om att den samarbetsvilliga statsägda banken Exim Bank är ett offentligt organ, utan kommissionen visade också att de kinesiska myndigheterna utövade meningsfull kontroll över banken av följande skäl.

| (248) | Såsom förklaras i skäl 238 ansåg kommissionen att den kinesiska banklagen och beslut nr 40 är obligatoriska. Dessutom ger undersökningsresultaten i denna undersökning samt kommissionens undersökningsresultat i tidigare undersökningar rörande samma subventionsprogram (56) inte stöd för påståendet att bankerna inte tar hänsyn till statlig politik och statliga planer i sina lånebeslut. Till exempel fann kommissionen att de exporterande tillverkarna gynnades genom förmånliga lån till räntor som låg under marknadsräntorna. En av de exporterande tillverkarna gynnades av förmånliga lån från China Development Bank Fund, som enligt vad som beskrivs i skäl 285 är en policyinriktad investeringsorganisation som främst stöder ”projekt inom nyckelsektorer som erkänns av staten”. |
| --- | --- |

(248)

Såsom förklaras i skäl 238 ansåg kommissionen att den kinesiska banklagen och beslut nr 40 är obligatoriska. Dessutom ger undersökningsresultaten i denna undersökning samt kommissionens undersökningsresultat i tidigare undersökningar rörande samma subventionsprogram (56) inte stöd för påståendet att bankerna inte tar hänsyn till statlig politik och statliga planer i sina lånebeslut. Till exempel fann kommissionen att de exporterande tillverkarna gynnades genom förmånliga lån till räntor som låg under marknadsräntorna. En av de exporterande tillverkarna gynnades av förmånliga lån från China Development Bank Fund, som enligt vad som beskrivs i skäl 285 är en policyinriktad investeringsorganisation som främst stöder ”projekt inom nyckelsektorer som erkänns av staten”.

56

| (249) | Undersökningen visade att artikel 15 i de allmänna lånereglerna verkligen tillämpas i praktiken och att artiklarna 4, 5 och 41 i banklagen tillämpas med förbehåll för artikel 34 i banklagen, dvs. när det finns en statlig politik ska bankerna tillämpa denna och följa statens instruktioner. Även om artiklarna 4 och 5 i banklagen ingår i kapitel I, där de allmänna bestämmelserna fastställs, ingår artikel 34 i kapitel IV, där de grundläggande reglerna för lån fastställs. Artikel 34 har följande lydelse: ”affärsbankerna bedriver sin låneverksamhet utifrån den nationella ekonomins och den sociala utvecklingens behov och under ledning av den statliga industripolitiken”, vilket visar att denna bestämmelse inte är vägledande utan snarare är obligatorisk och ger bankerna tydliga instruktioner om att de måste ta hänsyn till den statliga industripolitiken när de bedriver sin utlåningsverksamhet. Kommissionen noterade även att statsrådets beslut nr 40 fastställer att alla finansinstitut ska ge kreditstöd endast till främjade projekt samt utfäster att det kommer att genomföras ”andra förmånliga strategier för de främjade projekten”. Även om det anges i artikel 17 i beslutet att bankerna ska respektera kreditgivningsprinciperna så kunde kommissionen i denna undersökning inte konstatera huruvida så var fallet i praktiken. Tvärtom tillhandahölls lån till de exporterande tillverkarna oavsett deras ekonomiska situation och kreditvärdighet. |
| --- | --- |

(249)

Undersökningen visade att artikel 15 i de allmänna lånereglerna verkligen tillämpas i praktiken och att artiklarna 4, 5 och 41 i banklagen tillämpas med förbehåll för artikel 34 i banklagen, dvs. när det finns en statlig politik ska bankerna tillämpa denna och följa statens instruktioner. Även om artiklarna 4 och 5 i banklagen ingår i kapitel I, där de allmänna bestämmelserna fastställs, ingår artikel 34 i kapitel IV, där de grundläggande reglerna för lån fastställs. Artikel 34 har följande lydelse: ”affärsbankerna bedriver sin låneverksamhet utifrån den nationella ekonomins och den sociala utvecklingens behov och under ledning av den statliga industripolitiken”, vilket visar att denna bestämmelse inte är vägledande utan snarare är obligatorisk och ger bankerna tydliga instruktioner om att de måste ta hänsyn till den statliga industripolitiken när de bedriver sin utlåningsverksamhet. Kommissionen noterade även att statsrådets beslut nr 40 fastställer att alla finansinstitut ska ge kreditstöd endast till främjade projekt samt utfäster att det kommer att genomföras ”andra förmånliga strategier för de främjade projekten”. Även om det anges i artikel 17 i beslutet att bankerna ska respektera kreditgivningsprinciperna så kunde kommissionen i denna undersökning inte konstatera huruvida så var fallet i praktiken. Tvärtom tillhandahölls lån till de exporterande tillverkarna oavsett deras ekonomiska situation och kreditvärdighet.

| (250) | När det gäller Exim Bank är det dessutom obestridligt att det rör sig om en politisk bank som direkt bedriver statlig politik, vilket banken själv erkänner. Såsom förklaras på dess webbplats (57) är Exim en statsfinansierad och statsägd politisk bank direkt under statsrådets ledning som har till uppgift att stödja bland annat Kinas utrikeshandel och genomföra strategin ”Going global”. |
| --- | --- |

(250)

När det gäller Exim Bank är det dessutom obestridligt att det rör sig om en politisk bank som direkt bedriver statlig politik, vilket banken själv erkänner. Såsom förklaras på dess webbplats (57) är Exim en statsfinansierad och statsägd politisk bank direkt under statsrådets ledning som har till uppgift att stödja bland annat Kinas utrikeshandel och genomföra strategin ”Going global”.

57

| (251) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna har skapat ett regelverk för utlåning till främjade industrier som måste följas av bankens chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar, vilka utsetts av de kinesiska myndigheterna och är ansvariga inför dem. Detta regelverk gav inte bankens chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar något manöverutrymme att välja huruvida de skulle följa regelverket eller inte med avseende på de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, vilket försatte ledningen för banken i en beroendeställning. Följaktligen använde sig de kinesiska myndigheterna av regelverket för att utöva meningsfull kontroll över den samarbetsvilliga statsägda bankens handlande när denna tillhandahöll lån till industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(251)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna har skapat ett regelverk för utlåning till främjade industrier som måste följas av bankens chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar, vilka utsetts av de kinesiska myndigheterna och är ansvariga inför dem. Detta regelverk gav inte bankens chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar något manöverutrymme att välja huruvida de skulle följa regelverket eller inte med avseende på de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, vilket försatte ledningen för banken i en beroendeställning. Följaktligen använde sig de kinesiska myndigheterna av regelverket för att utöva meningsfull kontroll över den samarbetsvilliga statsägda bankens handlande när denna tillhandahöll lån till industrin för optiska fiberkablar.

| (252) | Som anges i skäl 241 inhämtade kommissionen även konkret bevisning för att det utövas meningsfull kontroll på grundval av konkreta lån. Den samarbetsvilliga statsägda banken tillhandahöll emellertid inte vissa nödvändiga uppgifter, som om bankens specifika kreditriskbedömning avseende de företag som ingick i urvalet. I avsaknad av konkreta bevis för sådana kreditriskbedömningar undersökte kommissionen den övergripande rättsliga ramen för utlåning till främjade industrier såsom industrin för optiska fiberkablar tillsammans med den samarbetsvilliga statsägda bankens agerande och fastställde att banken inte tillämpade marknadsbaserade kreditriskbedömningar. Såsom förklaras i skäl 244 beviljades dessutom lån till de två grupperna av exporterande tillverkare i urvalet till räntor som låg under eller nära PBOC:s riskfria referensräntor och lånens styrränta, oavsett tillverkarnas finansiella situation och kreditrisk. Med tanke på riskprofilen för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beskrivs i avsnitt 3.5.3.3 och med tanke på att de exporterande tillverkarna, enligt kommissionens riskanalys, borde ha fått kreditbetyget BB och därför borde ha betalat räntor betydligt över den riskfria räntan, drog kommissionen slutsatsen att lånen i fråga tillhandahölls under marknadsräntorna. |
| --- | --- |

(252)

Som anges i skäl 241 inhämtade kommissionen även konkret bevisning för att det utövas meningsfull kontroll på grundval av konkreta lån. Den samarbetsvilliga statsägda banken tillhandahöll emellertid inte vissa nödvändiga uppgifter, som om bankens specifika kreditriskbedömning avseende de företag som ingick i urvalet. I avsaknad av konkreta bevis för sådana kreditriskbedömningar undersökte kommissionen den övergripande rättsliga ramen för utlåning till främjade industrier såsom industrin för optiska fiberkablar tillsammans med den samarbetsvilliga statsägda bankens agerande och fastställde att banken inte tillämpade marknadsbaserade kreditriskbedömningar. Såsom förklaras i skäl 244 beviljades dessutom lån till de två grupperna av exporterande tillverkare i urvalet till räntor som låg under eller nära PBOC:s riskfria referensräntor och lånens styrränta, oavsett tillverkarnas finansiella situation och kreditrisk. Med tanke på riskprofilen för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beskrivs i avsnitt 3.5.3.3 och med tanke på att de exporterande tillverkarna, enligt kommissionens riskanalys, borde ha fått kreditbetyget BB och därför borde ha betalat räntor betydligt över den riskfria räntan, drog kommissionen slutsatsen att lånen i fråga tillhandahölls under marknadsräntorna.

| (253) | Kommissionen drar slutsatsen att de kinesiska myndigheterna utövade en meningsfull kontroll över den samarbetsvilliga statsägda banken vad gäller bankens utlåningspolitik och riskbedömning i samband med utlåning till industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(253)

Kommissionen drar slutsatsen att de kinesiska myndigheterna utövade en meningsfull kontroll över den samarbetsvilliga statsägda banken vad gäller bankens utlåningspolitik och riskbedömning i samband med utlåning till industrin för optiska fiberkablar.

c)   Slutsats om statsägda banker

| (254) | Kommissionen fastställde att det delvis samarbetsvilliga statsägda finansinstitutet tillämpade den rättsliga ram som anges ovan i utövandet av myndighetsuppgifter med avseende på sektorn för optiska fiberkablar. Det agerade således som ett offentligt organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen jämförd med artikel 3.1 a i) i grundförordningen och i enlighet med relevant WTO-praxis. |
| --- | --- |

(254)

Kommissionen fastställde att det delvis samarbetsvilliga statsägda finansinstitutet tillämpade den rättsliga ram som anges ovan i utövandet av myndighetsuppgifter med avseende på sektorn för optiska fiberkablar. Det agerade således som ett offentligt organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen jämförd med artikel 3.1 a i) i grundförordningen och i enlighet med relevant WTO-praxis.

2.   
  Icke-samarbetsvilliga statsägda finansinstitut

Icke-samarbetsvilliga statsägda finansinstitut

| (255) | Såsom anges i skäl 218 besvarade ingen av de andra statsägda finansinstituten som tillhandahöll lån till företagen i urvalet det särskilda frågeformuläret. De kinesiska myndigheterna tillhandahöll endast viss information om ägandeförhållandena för ett antal banker, men inte om deras styrning, riskbedömning och inte heller avseende specifika lån till industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(255)

Såsom anges i skäl 218 besvarade ingen av de andra statsägda finansinstituten som tillhandahöll lån till företagen i urvalet det särskilda frågeformuläret. De kinesiska myndigheterna tillhandahöll endast viss information om ägandeförhållandena för ett antal banker, men inte om deras styrning, riskbedömning och inte heller avseende specifika lån till industrin för optiska fiberkablar.

| (256) | Följaktligen beslutade kommissionen, i överensstämmelse med slutsatserna i avsnitt 3.2.1, att använda sig av tillgängliga uppgifter för att fastställa huruvida dessa statsägda finansinstitut är att betrakta som offentliga organ. |
| --- | --- |

(256)

Följaktligen beslutade kommissionen, i överensstämmelse med slutsatserna i avsnitt 3.2.1, att använda sig av tillgängliga uppgifter för att fastställa huruvida dessa statsägda finansinstitut är att betrakta som offentliga organ.

| (257) | De kinesiska myndigheterna angav att följande banker, vilka tillhandahållit lån till den grupp av exporterande tillverkare som ingick i urvalet i denna undersökning, helt eller delvis ägdes av staten eller av statsägda juridiska personer. Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank, samt Zheshang Bank. |
| --- | --- |

(257)

De kinesiska myndigheterna angav att följande banker, vilka tillhandahållit lån till den grupp av exporterande tillverkare som ingick i urvalet i denna undersökning, helt eller delvis ägdes av staten eller av statsägda juridiska personer. Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank, samt Zheshang Bank.

| (258) | Med användning av offentligt tillgängliga uppgifter såsom bankernas webbplatser, årsrapporter samt information i adresskataloger och på internet, konstaterade kommissionen vidare att följande finansinstitut som tillhandahållit lån eller finansiell leasing till de två grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet helt eller delvis ägdes av staten eller statsägda juridiska personer.






  Namn | Information om ägarstrukturen |
| --- | --- | --- |
| Bank of Beijing | Minst 21 % av aktierna innehas av de lokala och nationella myndigheterna och statsägda företag. |
| Sinomach Finance Ltd. | Tillhör China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), som är ett statsägt företag. |

(258)

Med användning av offentligt tillgängliga uppgifter såsom bankernas webbplatser, årsrapporter samt information i adresskataloger och på internet, konstaterade kommissionen vidare att följande finansinstitut som tillhandahållit lån eller finansiell leasing till de två grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet helt eller delvis ägdes av staten eller statsägda juridiska personer.

Namn

Information om ägarstrukturen

Bank of Beijing

Minst 21 % av aktierna innehas av de lokala och nationella myndigheterna och statsägda företag.

Sinomach Finance Ltd.

Tillhör China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), som är ett statsägt företag.

| (259) | Kommissionen fastställde vidare, i avsaknad av specifik information från finansinstituten i fråga som tyder på motsatsen, de kinesiska myndigheternas ägarskap och kontroll på grundval av de formella indikationerna av samma skäl som anges i punkt 1. På grundval av tillgängliga uppgifter föreföll det som om framför allt chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar i de icke-samarbetsvilliga statsägda finansinstituten tillsätts av de kinesiska myndigheterna och är ansvariga inför de kinesiska myndigheterna på samma sätt som i den samarbetsvilliga statsägda banken. |
| --- | --- |

(259)

Kommissionen fastställde vidare, i avsaknad av specifik information från finansinstituten i fråga som tyder på motsatsen, de kinesiska myndigheternas ägarskap och kontroll på grundval av de formella indikationerna av samma skäl som anges i punkt 1. På grundval av tillgängliga uppgifter föreföll det som om framför allt chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar i de icke-samarbetsvilliga statsägda finansinstituten tillsätts av de kinesiska myndigheterna och är ansvariga inför de kinesiska myndigheterna på samma sätt som i den samarbetsvilliga statsägda banken.

| (260) | Vad gäller utövandet av en meningsfull kontroll ansåg kommissionen att undersökningsresultaten för de samarbetsvilliga statsägda finansinstituten kunde anses vara representativa även för de icke-samarbetsvilliga statsägda finansinstituten. Det regelverk som analyseras i punkt 1 är tillämpligt på dem på samma sätt. Eftersom det inte finns något som tyder på motsatsen, och på grundval av tillgängliga uppgifter (58) gäller precis som var fallet för den samarbetsvilliga statsägda banken att det även här saknas konkret bevisning vad gäller kreditbedömningar. |
| --- | --- |

(260)

Vad gäller utövandet av en meningsfull kontroll ansåg kommissionen att undersökningsresultaten för de samarbetsvilliga statsägda finansinstituten kunde anses vara representativa även för de icke-samarbetsvilliga statsägda finansinstituten. Det regelverk som analyseras i punkt 1 är tillämpligt på dem på samma sätt. Eftersom det inte finns något som tyder på motsatsen, och på grundval av tillgängliga uppgifter (58) gäller precis som var fallet för den samarbetsvilliga statsägda banken att det även här saknas konkret bevisning vad gäller kreditbedömningar.

58

| (261) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionens argument var otillräckliga och drog slutsatsen att alla andra statsägda finansinstitut, i likhet med Exim Bank, också utgjorde offentliga organ. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen förlitade sig på tidigare antisubventionsärenden och sina egna slutsatser beträffande de samarbetsvilliga statsägda finansinstituten och att den inte hade gjort någon analys från fall till fall och inte tagit hänsyn till de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall eller för vart och ett av de icke-samarbetsvilliga finansinstituten. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen inte lagt fram tillräckliga bevis för förekomsten av meningsfull kontroll över de statsägda finansinstituten, eftersom kommissionen anger att dessa institutioners chefer och tillsynsmyndigheter förefaller utses av de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(261)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionens argument var otillräckliga och drog slutsatsen att alla andra statsägda finansinstitut, i likhet med Exim Bank, också utgjorde offentliga organ. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen förlitade sig på tidigare antisubventionsärenden och sina egna slutsatser beträffande de samarbetsvilliga statsägda finansinstituten och att den inte hade gjort någon analys från fall till fall och inte tagit hänsyn till de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall eller för vart och ett av de icke-samarbetsvilliga finansinstituten. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen inte lagt fram tillräckliga bevis för förekomsten av meningsfull kontroll över de statsägda finansinstituten, eftersom kommissionen anger att dessa institutioners chefer och tillsynsmyndigheter förefaller utses av de kinesiska myndigheterna.

| (262) | I detta hänseende erinrade kommissionen om att den varit tvungen att använda sig av tillgängliga uppgifter eftersom de andra statsägda bankerna inte samarbetade. Kommissionen drog slutsatsen att informationen från tidigare undersökningar i kombination med formella indikationer på kontroll och undersökningens egna resultat rörande Exim Bank och rörande bankernas faktiska handlande när det gäller de exporterande tillverkarna kan anses utgöra de bästa tillgängliga uppgifterna i detta ärende. De kinesiska myndigheterna hade hursomhelst inte kunnat lämna någon bevisning eller komma med några argument som motbevisade kommissionens undersökningsresultat om att de andra statsägda banker som tillhandahöll lån till företagen i urvalet är offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b jämförd med artikel 3.1 a i) i grundförordningen. Kommissionen vidhöll därför sin ståndpunkt. |
| --- | --- |

(262)

I detta hänseende erinrade kommissionen om att den varit tvungen att använda sig av tillgängliga uppgifter eftersom de andra statsägda bankerna inte samarbetade. Kommissionen drog slutsatsen att informationen från tidigare undersökningar i kombination med formella indikationer på kontroll och undersökningens egna resultat rörande Exim Bank och rörande bankernas faktiska handlande när det gäller de exporterande tillverkarna kan anses utgöra de bästa tillgängliga uppgifterna i detta ärende. De kinesiska myndigheterna hade hursomhelst inte kunnat lämna någon bevisning eller komma med några argument som motbevisade kommissionens undersökningsresultat om att de andra statsägda banker som tillhandahöll lån till företagen i urvalet är offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b jämförd med artikel 3.1 a i) i grundförordningen. Kommissionen vidhöll därför sin ståndpunkt.

3.   
  Slutsats om de statsägda finansinstituten

Slutsats om de statsägda finansinstituten

| (263) | Mot bakgrund av ovanstående fastställde kommissionen att alla statsägda kinesiska finansinstitut som tillhandahöll finansiering till de två grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet är offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen. |
| --- | --- |

(263)

Mot bakgrund av ovanstående fastställde kommissionen att alla statsägda kinesiska finansinstitut som tillhandahöll finansiering till de två grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet är offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen.

| (264) | Även om de statsägda finansinstituten inte skulle betraktas som offentliga organ, fastställde kommissionen att de på grundval av samma information skulle anses ha anförtrotts eller ålagts av de kinesiska myndigheterna att utföra funktioner som normalt ligger inom myndigheternas befogenhet i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen av samma orsaker som anges i avsnitt 3.5.1.2. Deras beteende skulle därför i vilket fall som helst tillskrivas de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(264)

Även om de statsägda finansinstituten inte skulle betraktas som offentliga organ, fastställde kommissionen att de på grundval av samma information skulle anses ha anförtrotts eller ålagts av de kinesiska myndigheterna att utföra funktioner som normalt ligger inom myndigheternas befogenhet i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen av samma orsaker som anges i avsnitt 3.5.1.2. Deras beteende skulle därför i vilket fall som helst tillskrivas de kinesiska myndigheterna.

3.5.1.2   Privata finansinstitut som anförtrotts eller ålagts funktioner av staten

| (265) | Följande finansinstitut ansågs vara privatägda på grundval av undersökningsresultaten i tidigare antisubventionsundersökningar (59) och kompletterande offentligt tillgänglig information: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (China), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd., samt Hubei Rural Credit Cooperative. Kommissionen analyserade om de kinesiska myndigheterna hade anförtrott eller ålagt dessa finansinstitut funktioner vad gäller att bevilja subventioner till sektorn för optiska fiberkablar i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. |
| --- | --- |

(265)

Följande finansinstitut ansågs vara privatägda på grundval av undersökningsresultaten i tidigare antisubventionsundersökningar (59) och kompletterande offentligt tillgänglig information: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (China), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd., samt Hubei Rural Credit Cooperative. Kommissionen analyserade om de kinesiska myndigheterna hade anförtrott eller ålagt dessa finansinstitut funktioner vad gäller att bevilja subventioner till sektorn för optiska fiberkablar i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen.

59

| (266) | Enligt WTO:s överprövningsorgan anses ”anförtroende” äga rum när en myndighet ger ansvar till ett privat organ och ”åläggande” avser situationer där en myndighet utövar sina befogenheter över ett privat organ (60). I bägge fallen använder sig en myndighet av ett privat organ som ett ombud för att genomföra det finansiella bidraget och ”i de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament” (61). Samtidigt medger artikel 3.1 a iv inte att medlemsstaterna inför utjämningsåtgärder för produkter ”i de fall en myndighet enbart utövar sina allmänna föreskrivande befogenheter” (62) eller när ett statligt ingripande som ”i vissa fall men inte i andra kan leda till ett visst resultat uteslutande beroende på de faktiska omständigheterna och marknadsaktörernas utövande av sitt fria val” (63). ”Anförtroende” och ”åläggande” innebär i stället att ”myndigheterna har en mer aktiv roll än att bara inta en stödjande hållning” (64). |
| --- | --- |

(266)

Enligt WTO:s överprövningsorgan anses ”anförtroende” äga rum när en myndighet ger ansvar till ett privat organ och ”åläggande” avser situationer där en myndighet utövar sina befogenheter över ett privat organ (60). I bägge fallen använder sig en myndighet av ett privat organ som ett ombud för att genomföra det finansiella bidraget och ”i de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament” (61). Samtidigt medger artikel 3.1 a iv inte att medlemsstaterna inför utjämningsåtgärder för produkter ”i de fall en myndighet enbart utövar sina allmänna föreskrivande befogenheter” (62) eller när ett statligt ingripande som ”i vissa fall men inte i andra kan leda till ett visst resultat uteslutande beroende på de faktiska omständigheterna och marknadsaktörernas utövande av sitt fria val” (63). ”Anförtroende” och ”åläggande” innebär i stället att ”myndigheterna har en mer aktiv roll än att bara inta en stödjande hållning” (64).

60

61

62

63

64

| (267) | Kommissionen noterade att regelverket rörande den industri som nämns i skälen 232–238 är tillämpligt på alla finansinstitut i Kina, inbegripet privatägda finansinstitut. Detta illustreras av att banklagen och CBIRC:s olika föreskrift omfattar alla Kinafinansierade och utlandsfinansierade banker som faller under CBIRC:s förvaltning. |
| --- | --- |

(267)

Kommissionen noterade att regelverket rörande den industri som nämns i skälen 232–238 är tillämpligt på alla finansinstitut i Kina, inbegripet privatägda finansinstitut. Detta illustreras av att banklagen och CBIRC:s olika föreskrift omfattar alla Kinafinansierade och utlandsfinansierade banker som faller under CBIRC:s förvaltning.

| (268) | De flesta låneavtalen med privata finansinstitut hade dessutom liknande villkor som avtalen med statsägda banker, och de utlåningsräntor som tillhandahölls av de privata finansinstituten var ungefär desamma som de räntesatser som de statsägda finansinstituten tillhandahöll. |
| --- | --- |

(268)

De flesta låneavtalen med privata finansinstitut hade dessutom liknande villkor som avtalen med statsägda banker, och de utlåningsräntor som tillhandahölls av de privata finansinstituten var ungefär desamma som de räntesatser som de statsägda finansinstituten tillhandahöll.

| (269) | Eftersom de privata finansinstituten inte lämnat någon information som stred mot kommissionens resultat drog kommissionen slutsatsen att alla finansinstitut (även privata finansinstitut) i Kina som står under CRBC:s tillsyn för såvitt angår industrin för optiska fiberkablar har anförtrotts eller ålagts funktioner av staten i den mening som avses i artikel 3.1 a iv) första strecksatsen i grundförordningen i form av genomförande av politiska åtgärder och tillhandahållande av lån till förmånliga räntor till industrin för optiska fiberkablar (65)
  . |
| --- | --- |

(269)

Eftersom de privata finansinstituten inte lämnat någon information som stred mot kommissionens resultat drog kommissionen slutsatsen att alla finansinstitut (även privata finansinstitut) i Kina som står under CRBC:s tillsyn för såvitt angår industrin för optiska fiberkablar har anförtrotts eller ålagts funktioner av staten i den mening som avses i artikel 3.1 a iv) första strecksatsen i grundförordningen i form av genomförande av politiska åtgärder och tillhandahållande av lån till förmånliga räntor till industrin för optiska fiberkablar (65)
  .

65

.

| (270) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade bevisat att de kinesiska myndigheterna hade anförtrott uppdrag åt bankerna eller gett instruktioner, och särskilt att kommissionen inte kunnat belägga en koppling mellan staten och alla finansinstituts specifika beteende. De kinesiska myndigheterna hävdar att de utövar sina allmänna regleringsbefogenheter genom att enbart ge vägledning eller uppmuntran och att detta inte är tillräckligt för bevisa anförtroende eller åläggande. Det måste föreligga någon form av hot eller incitament. Enligt de kinesiska myndigheterna förbjuder banklagen uttryckligen de kinesiska myndigheternas inblandning och de allmänna lånereglerna och beslut nr 40 ger endast vägledning och är inte obligatoriska eller rättsligt bindande. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade fullgjort sin skyldighet att genomföra en sådan analys för varje enhet. |
| --- | --- |

(270)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade bevisat att de kinesiska myndigheterna hade anförtrott uppdrag åt bankerna eller gett instruktioner, och särskilt att kommissionen inte kunnat belägga en koppling mellan staten och alla finansinstituts specifika beteende. De kinesiska myndigheterna hävdar att de utövar sina allmänna regleringsbefogenheter genom att enbart ge vägledning eller uppmuntran och att detta inte är tillräckligt för bevisa anförtroende eller åläggande. Det måste föreligga någon form av hot eller incitament. Enligt de kinesiska myndigheterna förbjuder banklagen uttryckligen de kinesiska myndigheternas inblandning och de allmänna lånereglerna och beslut nr 40 ger endast vägledning och är inte obligatoriska eller rättsligt bindande. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade fullgjort sin skyldighet att genomföra en sådan analys för varje enhet.

| (271) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Eftersom det regelverk som förklaras i skälen 232–239, som gäller för alla banker i Kina, är rättsligt bindande, vilket bekräftas i skälen 248 och 249, är regelverket inte bara en uppmuntran eller vägledning från regeringens sida. Kommissionen har redan fastställt i skäl 239 att beslut nr 40 fastställer att alla finansinstitut ska ge kreditstöd endast till främjade projekt, även om det anges i artikel 17 i samma beslut att bankerna ska respektera kreditgivningsprinciperna. Vidare fastställer kommissionen i skäl 251 att de kinesiska myndigheterna förlitar sig på detta regelverk för att utöva meningsfull kontroll över finansinstituten och inte lämnar dem något manöverutrymme för att välja att genomföra den eller inte. Det finns därför en tydlig koppling mellan de kinesiska myndigheterna och de privata bankernas särskilda beteende, vilket visar på anförtroende och åläggande från de kinesiska myndigheternas sida. |
| --- | --- |

(271)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Eftersom det regelverk som förklaras i skälen 232–239, som gäller för alla banker i Kina, är rättsligt bindande, vilket bekräftas i skälen 248 och 249, är regelverket inte bara en uppmuntran eller vägledning från regeringens sida. Kommissionen har redan fastställt i skäl 239 att beslut nr 40 fastställer att alla finansinstitut ska ge kreditstöd endast till främjade projekt, även om det anges i artikel 17 i samma beslut att bankerna ska respektera kreditgivningsprinciperna. Vidare fastställer kommissionen i skäl 251 att de kinesiska myndigheterna förlitar sig på detta regelverk för att utöva meningsfull kontroll över finansinstituten och inte lämnar dem något manöverutrymme för att välja att genomföra den eller inte. Det finns därför en tydlig koppling mellan de kinesiska myndigheterna och de privata bankernas särskilda beteende, vilket visar på anförtroende och åläggande från de kinesiska myndigheternas sida.

| (272) | Dessutom erinrade kommissionen om att den varit tvungen att använda sig av tillgängliga uppgifter eftersom de privata bankerna inte samarbetade. Eftersom endast en statsägd bank samarbetade till viss del använde kommissionen tillgängliga uppgifter om banken, som bevisligen är ett offentligt organ, och jämförde uppgifterna med de lånevillkor som de icke-samarbetsvilliga privata bankerna erbjöd. Vid dubbelkontrollen på distans av företagen i urvalet framkom det inte några större skillnader mellan de lånevillkor och räntor som erbjöds av de privata finansinstituten och de lånevillkor och räntor som erbjöds av de statsägda finansinstituten. Det faktum att det fanns en överlappning mellan räntesatserna visar att de privata bankerna också tillhandahöll lån till räntor under marknadsmässiga villkor i enlighet med det regelverk som nämns ovan. De kinesiska myndigheternas påstående om att kommissionen inte hade fullgjort sin skyldighet att genomföra en sådan analys för varje enhet är därför ogrundat. |
| --- | --- |

(272)

Dessutom erinrade kommissionen om att den varit tvungen att använda sig av tillgängliga uppgifter eftersom de privata bankerna inte samarbetade. Eftersom endast en statsägd bank samarbetade till viss del använde kommissionen tillgängliga uppgifter om banken, som bevisligen är ett offentligt organ, och jämförde uppgifterna med de lånevillkor som de icke-samarbetsvilliga privata bankerna erbjöd. Vid dubbelkontrollen på distans av företagen i urvalet framkom det inte några större skillnader mellan de lånevillkor och räntor som erbjöds av de privata finansinstituten och de lånevillkor och räntor som erbjöds av de statsägda finansinstituten. Det faktum att det fanns en överlappning mellan räntesatserna visar att de privata bankerna också tillhandahöll lån till räntor under marknadsmässiga villkor i enlighet med det regelverk som nämns ovan. De kinesiska myndigheternas påstående om att kommissionen inte hade fullgjort sin skyldighet att genomföra en sådan analys för varje enhet är därför ogrundat.

| (273) | Kommissionen bekräftade därför slutsatsen att alla finansinstitut, även privata finansinstitut, i Kina, för såvitt angår industrin för optiska fiberkablar, har anförtrotts eller ålagts funktioner av staten i den mening som avses i artikel 3.1 a iv) första strecksatsen i grundförordningen vad gäller att genomföra politiska åtgärder och tillhandahålla lån till förmånliga räntor till industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(273)

Kommissionen bekräftade därför slutsatsen att alla finansinstitut, även privata finansinstitut, i Kina, för såvitt angår industrin för optiska fiberkablar, har anförtrotts eller ålagts funktioner av staten i den mening som avses i artikel 3.1 a iv) första strecksatsen i grundförordningen vad gäller att genomföra politiska åtgärder och tillhandahålla lån till förmånliga räntor till industrin för optiska fiberkablar.

3.5.2   Kreditbetyg

Kreditbetyg

| (274) | I tidigare antisubventionsundersökningar har kommissionen redan fastställt att inhemska kreditbetyg för kinesiska företag inte var tillförlitliga, på grundval av en undersökning som offentliggjordes av Internationella valutafonden (66) och som visar på en skillnad mellan internationella och kinesiska kreditbetyg, i kombination med undersökningsresultaten för de företag som ingick i urvalet. Enligt IMF värderas över 90 % av de kinesiska obligationerna från AA till AAA av lokala kreditvärderingsinstitut. Detta är inte jämförbart med andra marknader, t.ex. EU eller Förenta staterna. Exempelvis får mindre än 2 % av företagen så höga kreditbetyg på den amerikanska marknaden. Kinesiska kreditvärderingsinstitut är således i hög grad inriktade på den övre delen av bedömningsskalan. De har mycket breda bedömningsskalor och tenderar att samla obligationer med väsentligt olika kreditrisker i en bred betygskategori (67). Enligt den Bloombergs översikt över kinesiska obligationsmarknaden 2021 (68), dominerar följande fem kinesiska lokala kreditvärderingsinstitut obligationsmarknaden: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance och Golden credit rating och cirka 90 % av obligationerna ges kreditbetyget AAA av de lokala kreditvärderingsinstituten. Många av emittenterna har dock fått ett lägre globalt kreditbetyg på A och BBB (69) av S&P. |
| --- | --- |

(274)

I tidigare antisubventionsundersökningar har kommissionen redan fastställt att inhemska kreditbetyg för kinesiska företag inte var tillförlitliga, på grundval av en undersökning som offentliggjordes av Internationella valutafonden (66) och som visar på en skillnad mellan internationella och kinesiska kreditbetyg, i kombination med undersökningsresultaten för de företag som ingick i urvalet. Enligt IMF värderas över 90 % av de kinesiska obligationerna från AA till AAA av lokala kreditvärderingsinstitut. Detta är inte jämförbart med andra marknader, t.ex. EU eller Förenta staterna. Exempelvis får mindre än 2 % av företagen så höga kreditbetyg på den amerikanska marknaden. Kinesiska kreditvärderingsinstitut är således i hög grad inriktade på den övre delen av bedömningsskalan. De har mycket breda bedömningsskalor och tenderar att samla obligationer med väsentligt olika kreditrisker i en bred betygskategori (67). Enligt den Bloombergs översikt över kinesiska obligationsmarknaden 2021 (68), dominerar följande fem kinesiska lokala kreditvärderingsinstitut obligationsmarknaden: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance och Golden credit rating och cirka 90 % av obligationerna ges kreditbetyget AAA av de lokala kreditvärderingsinstituten. Många av emittenterna har dock fått ett lägre globalt kreditbetyg på A och BBB (69) av S&P.

66

67

68

69

| (275) | Dessutom skulle utländska kreditvärderingsinstitut som Standard and Poor’s och Moody’s, i typfallet tillämpa en höjning över emittentens ursprungliga kreditbetyg baserat på en uppskattning av företagets strategiska betydelse för de kinesiska myndigheterna och styrkan av en implicit garanti när de värderar kinesiska obligationer som emitterats utomlands (70). |
| --- | --- |

(275)

Dessutom skulle utländska kreditvärderingsinstitut som Standard and Poor’s och Moody’s, i typfallet tillämpa en höjning över emittentens ursprungliga kreditbetyg baserat på en uppskattning av företagets strategiska betydelse för de kinesiska myndigheterna och styrkan av en implicit garanti när de värderar kinesiska obligationer som emitterats utomlands (70).

70

| (276) | Kommissionen fann även ytterligare information för att komplettera denna analys. Först fastställde kommissionen att staten kan utöva ett visst inflytande över marknaden för kreditvärderingsinstitut. |
| --- | --- |

(276)

Kommissionen fann även ytterligare information för att komplettera denna analys. Först fastställde kommissionen att staten kan utöva ett visst inflytande över marknaden för kreditvärderingsinstitut.

| (277) | Enligt de uppgifter som lämnats av de kinesiska myndigheterna fanns det under undersökningsperioden fjorton kreditvärderingsinstitut som var verksamma på Kinas obligationsmarknad, däribland tolv inhemska kreditvärderingsinstitut. |
| --- | --- |

(277)

Enligt de uppgifter som lämnats av de kinesiska myndigheterna fanns det under undersökningsperioden fjorton kreditvärderingsinstitut som var verksamma på Kinas obligationsmarknad, däribland tolv inhemska kreditvärderingsinstitut.

| (278) | För det andra finns det inte något fritt tillträde till den kinesiska marknaden för kreditvärderingsinstitut. Det är i huvudsak en stängd marknad, eftersom kreditvärderingsinstitut måste godkännas av Kinas tillsynsmyndighet på värdepappersområdet ( CSRC) eller av PBOC innan de kan starta sin verksamhet (71). PBOC tillkännagav i mitten av 2017 att utländska kreditvärderingsinstitut, på vissa villkor, skulle få utföra kreditvärderingar på en del av den inhemska obligationsmarknaden. Under undersökningsperioden fanns det två utlandsägda kreditvärderingsinstitut och två samriskföretag med kinesiska och utländska ägare som var verksamma på den kinesiska marknaden. Dessa värderingar följer emellertid kinesiska värderingsskalor och är således inte helt jämförbara med internationella skalor, såsom förklaras i skäl 275. |
| --- | --- |

(278)

För det andra finns det inte något fritt tillträde till den kinesiska marknaden för kreditvärderingsinstitut. Det är i huvudsak en stängd marknad, eftersom kreditvärderingsinstitut måste godkännas av Kinas tillsynsmyndighet på värdepappersområdet ( CSRC) eller av PBOC innan de kan starta sin verksamhet (71). PBOC tillkännagav i mitten av 2017 att utländska kreditvärderingsinstitut, på vissa villkor, skulle få utföra kreditvärderingar på en del av den inhemska obligationsmarknaden. Under undersökningsperioden fanns det två utlandsägda kreditvärderingsinstitut och två samriskföretag med kinesiska och utländska ägare som var verksamma på den kinesiska marknaden. Dessa värderingar följer emellertid kinesiska värderingsskalor och är således inte helt jämförbara med internationella skalor, såsom förklaras i skäl 275.

CSRC

71

| (279) | Slutligen bekräftar en studie av PBOC från 2017 kommissionens slutsatser, där det i slutsatserna anges att ”om investeringsnivån för utländska obligationer är inställd på internationella kreditbetyg BBB-och högre, får den inhemska avkastningen på obligationer värderas på AA-nivå och högre, med hänsyn tagen till skillnaden mellan den genomsnittliga inhemska kreditvärderingen och den internationella kreditvärderingen på sex eller fler steg” (72). |
| --- | --- |

(279)

Slutligen bekräftar en studie av PBOC från 2017 kommissionens slutsatser, där det i slutsatserna anges att ”om investeringsnivån för utländska obligationer är inställd på internationella kreditbetyg BBB-och högre, får den inhemska avkastningen på obligationer värderas på AA-nivå och högre, med hänsyn tagen till skillnaden mellan den genomsnittliga inhemska kreditvärderingen och den internationella kreditvärderingen på sex eller fler steg” (72).

72

| (280) | Mot bakgrund av den situation som beskrivs i skälen 274–279 drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska kreditbetygen inte ger en tillförlitlig uppskattning av kreditrisken i de underliggande tillgångarna. Dessa kreditbetyg snedvreds också av de politiska målen för att främja viktiga strategiska industrier, såsom industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(280)

Mot bakgrund av den situation som beskrivs i skälen 274–279 drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska kreditbetygen inte ger en tillförlitlig uppskattning av kreditrisken i de underliggande tillgångarna. Dessa kreditbetyg snedvreds också av de politiska målen för att främja viktiga strategiska industrier, såsom industrin för optiska fiberkablar.

3.5.3   Förmånlig finansiering: lån

Förmånlig finansiering: lån

3.5.3.1   Lånetyper

1.   
  Kortfristiga och långfristiga lån

Kortfristiga och långfristiga lån

| (281) | Kommissionen fastställde att företag i båda grupperna i urvalet använde olika kortfristiga och långfristiga lån för att finansiera sin verksamhet. Dessa lån användes främst för daglig verksamhet, behov av rörelsekapital, särskilda projekt, investeringar eller för att ersätta andra lån. Båda grupperna använde också kortfristiga och långfristiga exportkrediter. |
| --- | --- |

(281)

Kommissionen fastställde att företag i båda grupperna i urvalet använde olika kortfristiga och långfristiga lån för att finansiera sin verksamhet. Dessa lån användes främst för daglig verksamhet, behov av rörelsekapital, särskilda projekt, investeringar eller för att ersätta andra lån. Båda grupperna använde också kortfristiga och långfristiga exportkrediter.

2.   
  Lån med det särskilda syftet att ersätta andra lån

Lån med det särskilda syftet att ersätta andra lån

| (282) | Under undersökningens gång konstaterade kommissionen att vissa företag i urvalet tog lån i syfte att återbetala lån från andra banker. Med denna praxis kan företagen omfördela sina skulder och erhålla medel för att betala tillbaka tidigare åtaganden, vilket tyder på att de har problem med återbetalningen, om det inte finns några andra anledningar till detta. |
| --- | --- |

(282)

Under undersökningens gång konstaterade kommissionen att vissa företag i urvalet tog lån i syfte att återbetala lån från andra banker. Med denna praxis kan företagen omfördela sina skulder och erhålla medel för att betala tillbaka tidigare åtaganden, vilket tyder på att de har problem med återbetalningen, om det inte finns några andra anledningar till detta.

| (283) | Användningen av lån med det enda syftet att återbetala andra pågående lån anses vara ett tecken på att ett företag inte är i stånd att betala sina kortfristiga låneskulder och därmed uppvisar en ytterligare risk vad gäller dess kort- och långfristiga finansiering. |
| --- | --- |

(283)

Användningen av lån med det enda syftet att återbetala andra pågående lån anses vara ett tecken på att ett företag inte är i stånd att betala sina kortfristiga låneskulder och därmed uppvisar en ytterligare risk vad gäller dess kort- och långfristiga finansiering.

3.   
  Aktieägarlån

Aktieägarlån

| (284) | Kommissionen konstaterade att en av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet fick ett banklån från China Development Bank genom sitt moderbolag. Moderbolaget ingick låneavtal med banken inom ramen för ett så kallat aktieägarlån eller ”anförtrott lån” för ett FoU-projekt som genomfördes av den exporterande tillverkaren, och kanaliserade intäkterna från lånet till den exporterande tillverkaren på samma avtalsvillkor som med banken. Under dubbelkontrollen på distans förklarade det berörda företaget att China Development Bank förfogar över särskilda projektmedel som endast kan tillhandahållas i form av lån till centralt ägda enheter, som står under SASAC:s direkta kontroll. Lånet förhandlades dock direkt mellan den exporterande tillverkaren och banken. I låneavtalet anges dessutom att banken ger moderbolaget i uppdrag att bevilja den exporterande tillverkaren det ”anförtrodda lånet” som kapitalinsats till projektet. |
| --- | --- |

(284)

Kommissionen konstaterade att en av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet fick ett banklån från China Development Bank genom sitt moderbolag. Moderbolaget ingick låneavtal med banken inom ramen för ett så kallat aktieägarlån eller ”anförtrott lån” för ett FoU-projekt som genomfördes av den exporterande tillverkaren, och kanaliserade intäkterna från lånet till den exporterande tillverkaren på samma avtalsvillkor som med banken. Under dubbelkontrollen på distans förklarade det berörda företaget att China Development Bank förfogar över särskilda projektmedel som endast kan tillhandahållas i form av lån till centralt ägda enheter, som står under SASAC:s direkta kontroll. Lånet förhandlades dock direkt mellan den exporterande tillverkaren och banken. I låneavtalet anges dessutom att banken ger moderbolaget i uppdrag att bevilja den exporterande tillverkaren det ”anförtrodda lånet” som kapitalinsats till projektet.

| (285) | Kommissionen fastställde vidare att China Development Bank Fund är en policyinriktad investeringsorganisation som främst stöder ”projekt inom av staten erkända nyckelsektorer” genom ” projektkapitalinvesteringar, investeringar i enheter, lån till aktieägare och investeringar i lokala investerings- och finansieringsfonder för företag, för att fylla luckorna i nyckelprojekt” (73). |
| --- | --- |

(285)

Kommissionen fastställde vidare att China Development Bank Fund är en policyinriktad investeringsorganisation som främst stöder ”projekt inom av staten erkända nyckelsektorer” genom ” projektkapitalinvesteringar, investeringar i enheter, lån till aktieägare och investeringar i lokala investerings- och finansieringsfonder för företag, för att fylla luckorna i nyckelprojekt” (73).

73

| (286) | Mot bakgrund av att den exporterande tillverkaren i urvalet använde lånebeloppet för sina egna projekt, att lånet förhandlades direkt mellan den exporterande tillverkaren i urvalet och banken och att den exporterande tillverkaren hade ett låneavtal med sitt moderbolag som motsvarade avtalet mellan moderbolaget och banken, ansåg kommissionen att moderbolaget endast hade rollen som mellanhand och kom överens med China Development Bank om att lånet skulle beviljas den exporterande tillverkaren. Kommissionen räknade därför lånet i fråga som finansiering från banken till den berörda exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(286)

Mot bakgrund av att den exporterande tillverkaren i urvalet använde lånebeloppet för sina egna projekt, att lånet förhandlades direkt mellan den exporterande tillverkaren i urvalet och banken och att den exporterande tillverkaren hade ett låneavtal med sitt moderbolag som motsvarade avtalet mellan moderbolaget och banken, ansåg kommissionen att moderbolaget endast hade rollen som mellanhand och kom överens med China Development Bank om att lånet skulle beviljas den exporterande tillverkaren. Kommissionen räknade därför lånet i fråga som finansiering från banken till den berörda exporterande tillverkaren.

3.5.3.2   Selektivitet

| (287) | Som visats i skälen 232–238 åläggs finansinstituten i flera rättsliga dokument som är särskilt inriktade på företag i sektorn att tillhandahålla lån till förmånliga räntor till industrin för optiska fiberkablar. Dessa dokument visar att finansinstituten endast beviljar förmånlig finansiering till ett begränsat antal industrier/företag som följer de kinesiska myndigheternas politik. Kommissionen ansåg att hänvisningen till industrin för optiska fiberkablar är tillräckligt tydlig, eftersom denna industri identifieras antingen genom sitt namn eller genom en hänvisning till den produkt som den tillverkar, eller till den industrigrupp som den tillhör. Såsom förklaras i skäl 286 gynnades en av de exporterande tillverkarna i urvalet av lån från China Development Bank Fund, som stöder ”projekt inom av staten erkända nyckelsektorer”. Det faktum att de kinesiska myndigheterna stödjer en begränsad grupp av främjade industrier, i vilken industrin för optiska fiberkablar ingår, gör dessutom denna subvention selektiv. |
| --- | --- |

(287)

Som visats i skälen 232–238 åläggs finansinstituten i flera rättsliga dokument som är särskilt inriktade på företag i sektorn att tillhandahålla lån till förmånliga räntor till industrin för optiska fiberkablar. Dessa dokument visar att finansinstituten endast beviljar förmånlig finansiering till ett begränsat antal industrier/företag som följer de kinesiska myndigheternas politik. Kommissionen ansåg att hänvisningen till industrin för optiska fiberkablar är tillräckligt tydlig, eftersom denna industri identifieras antingen genom sitt namn eller genom en hänvisning till den produkt som den tillverkar, eller till den industrigrupp som den tillhör. Såsom förklaras i skäl 286 gynnades en av de exporterande tillverkarna i urvalet av lån från China Development Bank Fund, som stöder ”projekt inom av staten erkända nyckelsektorer”. Det faktum att de kinesiska myndigheterna stödjer en begränsad grupp av främjade industrier, i vilken industrin för optiska fiberkablar ingår, gör dessutom denna subvention selektiv.

| (288) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna och ZTT-gruppen att lånen i fråga inte var selektiva. De kinesiska myndigheterna anser att kommissionen inte har visat att den lagstiftning enligt vilken det ekonomiska stödet beviljas uttryckligen begränsar tillgången till stödet och att inget av de dokument som kommissionen hänvisar till är inriktat på industrin för optiska fiberkablar, då denna, enligt de kinesiska myndigheterna, inte är en främjad industri i Kina. |
| --- | --- |

(288)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna och ZTT-gruppen att lånen i fråga inte var selektiva. De kinesiska myndigheterna anser att kommissionen inte har visat att den lagstiftning enligt vilken det ekonomiska stödet beviljas uttryckligen begränsar tillgången till stödet och att inget av de dokument som kommissionen hänvisar till är inriktat på industrin för optiska fiberkablar, då denna, enligt de kinesiska myndigheterna, inte är en främjad industri i Kina.

uttryckligen begränsar

| (289) | I detta avseende noterade kommissionen att även om det i de dokument som förtecknas i skäl 232, särskilt beslut nr 40, banklagen och de allmänna lånereglerna inte på detaljnivå specificeras vilka de främjade industrierna är och även om industrin för optiska fiberkablar inte nämns specifikt, hänvisas det i dokumenten till de kinesiska myndigheternas industripolitik för att stödja främjade industrier. Såsom konstateras i avsnitt 3.1 är industrin för optiska fiberkablar en främjad industri. När de läses tillsammans visar de berörda dokumenten att de kinesiska myndigheterna ålade finansinstituten att beakta de kinesiska myndigheternas industripolitik i sin utlåningsverksamhet och att finansinstituten enligt denna industripolitik är skyldiga att ge kreditstöd till främjade projekt. Detta innebär att de kinesiska myndigheterna uttryckligen stöder en begränsad grupp av främjade industrier, däribland industrin för optiska fiberkablar. Subventionen är därför selektiv. Kommissionen vidhöll därför sina slutsatser. |
| --- | --- |

(289)

I detta avseende noterade kommissionen att även om det i de dokument som förtecknas i skäl 232, särskilt beslut nr 40, banklagen och de allmänna lånereglerna inte på detaljnivå specificeras vilka de främjade industrierna är och även om industrin för optiska fiberkablar inte nämns specifikt, hänvisas det i dokumenten till de kinesiska myndigheternas industripolitik för att stödja främjade industrier. Såsom konstateras i avsnitt 3.1 är industrin för optiska fiberkablar en främjad industri. När de läses tillsammans visar de berörda dokumenten att de kinesiska myndigheterna ålade finansinstituten att beakta de kinesiska myndigheternas industripolitik i sin utlåningsverksamhet och att finansinstituten enligt denna industripolitik är skyldiga att ge kreditstöd till främjade projekt. Detta innebär att de kinesiska myndigheterna uttryckligen stöder en begränsad grupp av främjade industrier, däribland industrin för optiska fiberkablar. Subventionen är därför selektiv. Kommissionen vidhöll därför sina slutsatser.

| (290) | Kommissionen drog därför slutsatsen att subventioner i form av förmånliga lån inte är allmänt tillgängliga för alla industrier, utan selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(290)

Kommissionen drog därför slutsatsen att subventioner i form av förmånliga lån inte är allmänt tillgängliga för alla industrier, utan selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen.

3.5.3.3   Förmån och beräkning av subventionsbeloppet

| (291) | Kommissionen beräknade storleken på den utjämningsbara subventionens storlek på grundval av den förmån som mottagarna fick under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen anses den förmån som mottagaren får vara skillnaden mellan det räntebelopp som företaget betalar för det förmånliga lånet och det belopp som företaget skulle betala för ett jämförbart kommersiellt lån som företaget hade kunnat få på marknaden. |
| --- | --- |

(291)

Kommissionen beräknade storleken på den utjämningsbara subventionens storlek på grundval av den förmån som mottagarna fick under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen anses den förmån som mottagaren får vara skillnaden mellan det räntebelopp som företaget betalar för det förmånliga lånet och det belopp som företaget skulle betala för ett jämförbart kommersiellt lån som företaget hade kunnat få på marknaden.

| (292) | Som förklaras i avsnitten 3.5.1 och 3.5.2 är de lån som ges av kinesiska finansinstitut ett tecken på betydande statliga ingripanden och de räntor som ges är inte de räntor som normalt skulle råda på en fungerande marknad. |
| --- | --- |

(292)

Som förklaras i avsnitten 3.5.1 och 3.5.2 är de lån som ges av kinesiska finansinstitut ett tecken på betydande statliga ingripanden och de räntor som ges är inte de räntor som normalt skulle råda på en fungerande marknad.

| (293) | Företagsgrupperna i urvalet skiljer sig åt vad gäller deras allmänna ekonomiska situation. De fick samtliga någon form av lån under undersökningsperioden, vilka till exempel hade olika löptider, säkerhet, garantier och andra villkor. Av dessa två skäl hade varje företag en genomsnittlig ränta som baserades på dess egna lån. |
| --- | --- |

(293)

Företagsgrupperna i urvalet skiljer sig åt vad gäller deras allmänna ekonomiska situation. De fick samtliga någon form av lån under undersökningsperioden, vilka till exempel hade olika löptider, säkerhet, garantier och andra villkor. Av dessa två skäl hade varje företag en genomsnittlig ränta som baserades på dess egna lån.

| (294) | Kommissionen bedömde den ekonomiska situationen för varje grupp av exporterande tillverkare i urvalet för att återspegla dessa specifika villkor. Kommissionen tillämpade den beräkningsmetod för förmånsfinansiering genom lån som fastställs i antisubventionsundersökningen om varmvalsade platta produkter med ursprung i Kina och i antisubventionsundersökningarna om däck med ursprung i Kina respektive om vissa vävda och/eller sydda glasfibermaterial med ursprung i Kina (74) och vilken förklaras i skälen nedan. Följaktligen beräknade kommissionen förmånen av den förmånliga finansieringen i form av lån för varje grupp av exporterande tillverkare i urvalet på individuell basis och fördelade förmånen till den berörda produkten. |
| --- | --- |

(294)

Kommissionen bedömde den ekonomiska situationen för varje grupp av exporterande tillverkare i urvalet för att återspegla dessa specifika villkor. Kommissionen tillämpade den beräkningsmetod för förmånsfinansiering genom lån som fastställs i antisubventionsundersökningen om varmvalsade platta produkter med ursprung i Kina och i antisubventionsundersökningarna om däck med ursprung i Kina respektive om vissa vävda och/eller sydda glasfibermaterial med ursprung i Kina (74) och vilken förklaras i skälen nedan. Följaktligen beräknade kommissionen förmånen av den förmånliga finansieringen i form av lån för varje grupp av exporterande tillverkare i urvalet på individuell basis och fördelade förmånen till den berörda produkten.

74

1.   
  FTT-gruppen:

FTT-gruppen:

| (295) | Kommissionen noterade att de exporterande tillverkarna i FTT-gruppen tilldelades ett kreditbetyg på AAA av kinesiska kreditvärderingsinstitut, medan kreditbetygen för deras närstående företag varierade mellan B och AAA. Med hänsyn till att de kinesiska kreditbetygen är snedvridna rent generellt (se avsnitt 3.5.2) drog kommissionen slutsatsen att dessa betyg inte är tillförlitliga. |
| --- | --- |

(295)

Kommissionen noterade att de exporterande tillverkarna i FTT-gruppen tilldelades ett kreditbetyg på AAA av kinesiska kreditvärderingsinstitut, medan kreditbetygen för deras närstående företag varierade mellan B och AAA. Med hänsyn till att de kinesiska kreditbetygen är snedvridna rent generellt (se avsnitt 3.5.2) drog kommissionen slutsatsen att dessa betyg inte är tillförlitliga.

| (296) | Såsom anges i skälen 243–253 tillhandahöll de kinesiska långivande finansinstituten inte några kreditprövningar i denna undersökning. För att kommissionen skulle kunna fastställa förmånen måste den därför bedöma om räntesatsen för de lån som beviljats FTT-gruppen låg på en marknadsmässig nivå. |
| --- | --- |

(296)

Såsom anges i skälen 243–253 tillhandahöll de kinesiska långivande finansinstituten inte några kreditprövningar i denna undersökning. För att kommissionen skulle kunna fastställa förmånen måste den därför bedöma om räntesatsen för de lån som beviljats FTT-gruppen låg på en marknadsmässig nivå.

| (297) | De exporterande tillverkarna i FTT-gruppen uppgav att de hade en generellt lönsam ekonomisk situation med vinstmarginaler på mellan 1 % och 3 % enligt deras egen redovisning, även om de vinstmarginalerna ligger långt under den vinstmarginal som i allmänhet är att vänta inom industrin för optiska fiberkablar där vinstmarginalen fastställdes till 12,4 % i den separata antidumpningsundersökningen. |
| --- | --- |

(297)

De exporterande tillverkarna i FTT-gruppen uppgav att de hade en generellt lönsam ekonomisk situation med vinstmarginaler på mellan 1 % och 3 % enligt deras egen redovisning, även om de vinstmarginalerna ligger långt under den vinstmarginal som i allmänhet är att vänta inom industrin för optiska fiberkablar där vinstmarginalen fastställdes till 12,4 % i den separata antidumpningsundersökningen.

| (298) | En av de exporterande tillverkarna i FTT-gruppen använde kort- och långfristiga lån för att finansiera sin verksamhet. Kommissionen bedömde företagets kortfristiga likviditet och solvens på lång sikt. |
| --- | --- |

(298)

En av de exporterande tillverkarna i FTT-gruppen använde kort- och långfristiga lån för att finansiera sin verksamhet. Kommissionen bedömde företagets kortfristiga likviditet och solvens på lång sikt.

| (299) | När det gäller kortfristig likviditet använde kommissionen likviditetskvoter som balanslikviditet, kassalikviditet, likviditetstal och kassaflödeskvot. Dessa kvoter mäter företagets förmåga att betala kortfristiga skulder. Under undersökningsperioden uppvisade företaget i genomsnitt en balanslikviditetskvot på 1,1. Även om balanslikviditetskvoten ligger något över 1, är företagets omsättningstillgångar bara tillräckliga för att betala de kortfristiga förpliktelserna, vilket inte är tillräckligt för att motivera ett högt kreditbetyg, för vilket ett företag bör ha en kvot på minst 2. Företagets kassalikviditet var 0,8 år 2019 och 0,6 år 2020, men referensvärdet för kassalikviditet bör vara minst 1. Faktum är att ett företag som har en kassalikviditetskvot under 1 sannolikt inte kan betala sina skulder på kort sikt. Företagets likviditetstal var i genomsnitt 0,1 under undersökningsperioden. Företaget hade därför inte tillräckliga likvida medel för att betala sina kortfristiga skulder. Företaget uppvisade också ett negativt kassaflöde från den löpande verksamheten under 2019 och 2020. Kvoten för kassaflödet från den löpande verksamheten var - 0,07 år 2019 och - 0,00007 år 2020. En kvot för kassaflödet från den löpande verksamheten som är lägre än 1 innebär att företaget inte har genererat tillräckligt med likvida medel för att täcka sina kortfristiga skulder. |
| --- | --- |

(299)

När det gäller kortfristig likviditet använde kommissionen likviditetskvoter som balanslikviditet, kassalikviditet, likviditetstal och kassaflödeskvot. Dessa kvoter mäter företagets förmåga att betala kortfristiga skulder. Under undersökningsperioden uppvisade företaget i genomsnitt en balanslikviditetskvot på 1,1. Även om balanslikviditetskvoten ligger något över 1, är företagets omsättningstillgångar bara tillräckliga för att betala de kortfristiga förpliktelserna, vilket inte är tillräckligt för att motivera ett högt kreditbetyg, för vilket ett företag bör ha en kvot på minst 2. Företagets kassalikviditet var 0,8 år 2019 och 0,6 år 2020, men referensvärdet för kassalikviditet bör vara minst 1. Faktum är att ett företag som har en kassalikviditetskvot under 1 sannolikt inte kan betala sina skulder på kort sikt. Företagets likviditetstal var i genomsnitt 0,1 under undersökningsperioden. Företaget hade därför inte tillräckliga likvida medel för att betala sina kortfristiga skulder. Företaget uppvisade också ett negativt kassaflöde från den löpande verksamheten under 2019 och 2020. Kvoten för kassaflödet från den löpande verksamheten var - 0,07 år 2019 och - 0,00007 år 2020. En kvot för kassaflödet från den löpande verksamheten som är lägre än 1 innebär att företaget inte har genererat tillräckligt med likvida medel för att täcka sina kortfristiga skulder.

| (300) | Med tanke på de likviditetsindikatorer som beskrivs i skäl 299 drog kommissionen slutsatsen att det berörda företaget uppvisade kortsiktiga likviditetsproblem, något som gör det till ett företag med en hög skuldprofil. |
| --- | --- |

(300)

Med tanke på de likviditetsindikatorer som beskrivs i skäl 299 drog kommissionen slutsatsen att det berörda företaget uppvisade kortsiktiga likviditetsproblem, något som gör det till ett företag med en hög skuldprofil.

| (301) | Kommissionen grundade bedömningen av den långsiktiga solvensrisken på olika solvenskvoter, som skuldkvoter och kapitaltäckningskvoter. Kapitaltäckningskvoterna mäter företagets förmåga att betala sina långfristiga skulder. Kapitaltäckningskvoter används av långivare och obligationsinvesterare vid bedömningen av ett företags kreditvärdighet. |
| --- | --- |

(301)

Kommissionen grundade bedömningen av den långsiktiga solvensrisken på olika solvenskvoter, som skuldkvoter och kapitaltäckningskvoter. Kapitaltäckningskvoterna mäter företagets förmåga att betala sina långfristiga skulder. Kapitaltäckningskvoter används av långivare och obligationsinvesterare vid bedömningen av ett företags kreditvärdighet.

| (302) | Skuldkvoter mäter skuldbeloppet, särskilt långfristiga skulder. Företaget hade en hög skuldsättningsgrad (på 0,67, vilket innebär att 67 % av företagets tillgångar finansieras genom skulder. Balansomslutningen var 1,9 under 2019 och 2,8 under 2020, vilket visar att företaget finansierar sin verksamhet huvudsakligen genom skulder. Ju högre skuldsättningsgraden och balansomslutningen är desto större är företagets finansiella risk. |
| --- | --- |

(302)

Skuldkvoter mäter skuldbeloppet, särskilt långfristiga skulder. Företaget hade en hög skuldsättningsgrad (på 0,67, vilket innebär att 67 % av företagets tillgångar finansieras genom skulder. Balansomslutningen var 1,9 under 2019 och 2,8 under 2020, vilket visar att företaget finansierar sin verksamhet huvudsakligen genom skulder. Ju högre skuldsättningsgraden och balansomslutningen är desto större är företagets finansiella risk.

| (303) | Kapitaltäckningskvoterna mäter företagets förmåga att betala skulder och fullgöra finansiella förpliktelser. Företaget grundade sin bedömning på räntetäckningsgraden och kvoten mellan kassaflöde från den löpande verksamheten och skuld. Räntetäckningsgraden visar ett företags förmåga att finansiera räntekostnader. Räntetäckningsgraden var 1,4 under 2019 och 0,6 under 2020. Inom finansiell analys tyder en räntetäckningsgrad på mindre än 1,5 på att företaget har svårt att täcka sina ränteutgifter. Kvoten mellan kassaflöde från den löpande verksamheten och skuld visar företagets förmåga att betala tillbaka en skuld med likvida medel från den löpande verksamheten. Företagets genomsnittliga kvot mellan kassaflöde från den löpande verksamheten och skuld under undersökningsperioden var - 6 % under 2019 och - 0,006 % under 2020. Detta innebär att företaget skulle behöva sexton år enligt 2019 års kvot för att betala tillbaka sin totala skuld med det kassaflöde det genererar genom den löpande verksamheten. Uppgifterna från 2020 visar på en ännu värre situation. Det finns därför tecken som tyder på att företaget skulle ha allvarliga problem med att generera tillräckligt med likvida medel för att betala tillbaka skulden. |
| --- | --- |

(303)

Kapitaltäckningskvoterna mäter företagets förmåga att betala skulder och fullgöra finansiella förpliktelser. Företaget grundade sin bedömning på räntetäckningsgraden och kvoten mellan kassaflöde från den löpande verksamheten och skuld. Räntetäckningsgraden visar ett företags förmåga att finansiera räntekostnader. Räntetäckningsgraden var 1,4 under 2019 och 0,6 under 2020. Inom finansiell analys tyder en räntetäckningsgrad på mindre än 1,5 på att företaget har svårt att täcka sina ränteutgifter. Kvoten mellan kassaflöde från den löpande verksamheten och skuld visar företagets förmåga att betala tillbaka en skuld med likvida medel från den löpande verksamheten. Företagets genomsnittliga kvot mellan kassaflöde från den löpande verksamheten och skuld under undersökningsperioden var - 6 % under 2019 och - 0,006 % under 2020. Detta innebär att företaget skulle behöva sexton år enligt 2019 års kvot för att betala tillbaka sin totala skuld med det kassaflöde det genererar genom den löpande verksamheten. Uppgifterna från 2020 visar på en ännu värre situation. Det finns därför tecken som tyder på att företaget skulle ha allvarliga problem med att generera tillräckligt med likvida medel för att betala tillbaka skulden.

| (304) | Dessutom har detta företag tagit lån med det enda syftet att återbetala lån från andra banker. Som anges i skälen 282 och 283 anses denna typ av lån vara ett tecken på att ett företag inte är i stånd att betala sina kortfristiga låneskulder och därmed uppvisar en ytterligare risk vad gäller dess kort- och långfristiga finansiering. |
| --- | --- |

(304)

Dessutom har detta företag tagit lån med det enda syftet att återbetala lån från andra banker. Som anges i skälen 282 och 283 anses denna typ av lån vara ett tecken på att ett företag inte är i stånd att betala sina kortfristiga låneskulder och därmed uppvisar en ytterligare risk vad gäller dess kort- och långfristiga finansiering.

| (305) | Med tanke på de likviditets- och solvensproblem som beskrivs i skälen 299–304 ansåg kommissionen därför att företaget uppvisade en bräcklig finansiell situation och en hög riskprofil för potentiella långivare och investerare. |
| --- | --- |

(305)

Med tanke på de likviditets- och solvensproblem som beskrivs i skälen 299–304 ansåg kommissionen därför att företaget uppvisade en bräcklig finansiell situation och en hög riskprofil för potentiella långivare och investerare.

| (306) | Den andra exporterande tillverkaren i gruppen hade inga lån. Kommissionen noterade dock att den exporterande tillverkaren finansierade 35 % av sina köp genom bankaccepter, som, såsom fastställs i avsnitt 3.5.4.2, är ett förmånligt kortfristigt finansiellt instrument. Denna tillverkares skuld utgjorde i genomsnitt 61 % av de totala tillgångarna under undersökningsperioden med en skuldsättningsgrad på 0,6, medan den genomsnittliga balansomslutningen under undersökningsperioden var 1,6. Detta innebär att företaget huvudsakligen finansierade sin verksamhet genom skuldsättning, vilket är en riskfaktor. |
| --- | --- |

(306)

Den andra exporterande tillverkaren i gruppen hade inga lån. Kommissionen noterade dock att den exporterande tillverkaren finansierade 35 % av sina köp genom bankaccepter, som, såsom fastställs i avsnitt 3.5.4.2, är ett förmånligt kortfristigt finansiellt instrument. Denna tillverkares skuld utgjorde i genomsnitt 61 % av de totala tillgångarna under undersökningsperioden med en skuldsättningsgrad på 0,6, medan den genomsnittliga balansomslutningen under undersökningsperioden var 1,6. Detta innebär att företaget huvudsakligen finansierade sin verksamhet genom skuldsättning, vilket är en riskfaktor.

| (307) | Eftersom detta företag huvudsakligen finansierade sin verksamhet genom kortfristig finansiering inriktade kommissionen sin analys på företagets likviditetssituation. Under undersökningsperioden uppvisade företaget i genomsnitt en balanslikviditetskvot på 0,9, en kassalikviditetskvot på 0,7, ett likviditetstal på 0,1 och en kassaflödeskvot på 0,1. Dessa kvoter pekar på likviditetsproblem eftersom de totala kortfristiga skulderna överstiger de totala omsättningstillgångarna och företaget befinner sig i en situation där det inte kan betala sina kortfristiga skulder med sådana likvida medel som genereras av omsättningstillgångarna i den löpande verksamheten. Inom finansiell analys är det allmänt accepterat att likviditetskvoter under 1 är en indikation på likviditetsproblem, vilket av långivande institut betraktas som en risk. |
| --- | --- |

(307)

Eftersom detta företag huvudsakligen finansierade sin verksamhet genom kortfristig finansiering inriktade kommissionen sin analys på företagets likviditetssituation. Under undersökningsperioden uppvisade företaget i genomsnitt en balanslikviditetskvot på 0,9, en kassalikviditetskvot på 0,7, ett likviditetstal på 0,1 och en kassaflödeskvot på 0,1. Dessa kvoter pekar på likviditetsproblem eftersom de totala kortfristiga skulderna överstiger de totala omsättningstillgångarna och företaget befinner sig i en situation där det inte kan betala sina kortfristiga skulder med sådana likvida medel som genereras av omsättningstillgångarna i den löpande verksamheten. Inom finansiell analys är det allmänt accepterat att likviditetskvoter under 1 är en indikation på likviditetsproblem, vilket av långivande institut betraktas som en risk.

| (308) | Med hänsyn till de allvarliga likviditets- och solvensproblem som påpekats i den finansiella analysen beträffande de två exporterande tillverkarna i FTT-gruppen, som beskrivs i skälen 298–307, ansåg kommissionen att FTT-gruppens övergripande finansiella situation motsvarar kreditbetyget BB, vilket är det högsta av de kreditbetyg som inte längre anses ge kreditvärdighet. Hög till högsta kreditvärdighet betyder att kreditvärderingsinstitutet anser att det företag som emitterar obligationer kommer att kunna möta sina betalningsförpliktelser och att banker kan investera i dem. |
| --- | --- |

(308)

Med hänsyn till de allvarliga likviditets- och solvensproblem som påpekats i den finansiella analysen beträffande de två exporterande tillverkarna i FTT-gruppen, som beskrivs i skälen 298–307, ansåg kommissionen att FTT-gruppens övergripande finansiella situation motsvarar kreditbetyget BB, vilket är det högsta av de kreditbetyg som inte längre anses ge kreditvärdighet. Hög till högsta kreditvärdighet betyder att kreditvärderingsinstitutet anser att det företag som emitterar obligationer kommer att kunna möta sina betalningsförpliktelser och att banker kan investera i dem.

| (309) | På grundval av offentligt tillgängliga uppgifter från Bloomberg använde kommissionen som referensvärde den förväntade premien för obligationer som emitterats av företag med kreditbetyget BB, vilket tillämpades på PBOC:s referensränta för lån, eller efter den 20 augusti 2019, på den låneränta som NIFC (75) tillkännager för att fastställa marknadsräntan. |
| --- | --- |

(309)

På grundval av offentligt tillgängliga uppgifter från Bloomberg använde kommissionen som referensvärde den förväntade premien för obligationer som emitterats av företag med kreditbetyget BB, vilket tillämpades på PBOC:s referensränta för lån, eller efter den 20 augusti 2019, på den låneränta som NIFC (75) tillkännager för att fastställa marknadsräntan.

75

| (310) | Pålägget fastställdes genom att man beräknade den relativa spreaden mellan indexen för företagsobligationer med AA-kreditbetyg i Förenta staterna och företagsobligationer med BB-kreditbetyg i Förenta staterna på grundval av Bloomberg-data för industrisegment. Denna relativa spread lades därefter till den lånereferensränta som offentliggjorts av PBOC, eller efter den 20 augusti 2019, till den utlåningsränta som offentliggjorts av NIFC, den dag lånet beviljades (76) och gällande samma löptid som det berörda lånet. Denna beräkning genomfördes individuellt för vart och ett av de lån som tillhandahållits företagsgruppen. |
| --- | --- |

(310)

Pålägget fastställdes genom att man beräknade den relativa spreaden mellan indexen för företagsobligationer med AA-kreditbetyg i Förenta staterna och företagsobligationer med BB-kreditbetyg i Förenta staterna på grundval av Bloomberg-data för industrisegment. Denna relativa spread lades därefter till den lånereferensränta som offentliggjorts av PBOC, eller efter den 20 augusti 2019, till den utlåningsränta som offentliggjorts av NIFC, den dag lånet beviljades (76) och gällande samma löptid som det berörda lånet. Denna beräkning genomfördes individuellt för vart och ett av de lån som tillhandahållits företagsgruppen.

76

| (311) | För lån som är noterade i utländsk valuta är situationen densamma vad gäller marknadssnedvridningar och bristen på giltig kreditvärdering, eftersom dessa lån beviljas av samma kinesiska finansinstitut. Därför, såsom konstaterats tidigare, användes företagsobligationer med BB-kreditbetyg i relevanta valutor som emitterats under undersökningsperioden för att fastställa ett lämpligt referensvärde. |
| --- | --- |

(311)

För lån som är noterade i utländsk valuta är situationen densamma vad gäller marknadssnedvridningar och bristen på giltig kreditvärdering, eftersom dessa lån beviljas av samma kinesiska finansinstitut. Därför, såsom konstaterats tidigare, användes företagsobligationer med BB-kreditbetyg i relevanta valutor som emitterats under undersökningsperioden för att fastställa ett lämpligt referensvärde.

| (312) | Förmånen fastställdes genom att det referensvärde som beskrivs i skäl 310 tillämpades på perioden för lånefinansiering under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(312)

Förmånen fastställdes genom att det referensvärde som beskrivs i skäl 310 tillämpades på perioden för lånefinansiering under undersökningsperioden.

2.   
  ZTT-gruppen:

ZTT-gruppen:

| (313) | Kommissionen noterade att ZTT-gruppen hade tilldelats kreditbetyget AA av ett kinesiskt kreditvärderingsinstitut 2018. Med hänsyn till att de kinesiska kreditbetygen är snedvridna rent generellt (se avsnitt 3.5.2) drog kommissionen slutsatsen att kreditbetyget AA+ för ZTT-gruppen inte är tillförlitligt. |
| --- | --- |

(313)

Kommissionen noterade att ZTT-gruppen hade tilldelats kreditbetyget AA av ett kinesiskt kreditvärderingsinstitut 2018. Med hänsyn till att de kinesiska kreditbetygen är snedvridna rent generellt (se avsnitt 3.5.2) drog kommissionen slutsatsen att kreditbetyget AA+ för ZTT-gruppen inte är tillförlitligt.

| (314) | Såsom anges i skälen 243–253 tillhandahöll de kinesiska långivande finansinstituten inte uppgifter om kreditprövningen. För att kommissionen skulle kunna fastställa förmånen måste den därmed bedöma om räntesatsen för det lån som beviljats ZTT-gruppen låg på en marknadsmässig nivå. |
| --- | --- |

(314)

Såsom anges i skälen 243–253 tillhandahöll de kinesiska långivande finansinstituten inte uppgifter om kreditprövningen. För att kommissionen skulle kunna fastställa förmånen måste den därmed bedöma om räntesatsen för det lån som beviljats ZTT-gruppen låg på en marknadsmässig nivå.

| (315) | De exporterande tillverkarna i ZTT-gruppen hade enligt sin egen redovisning ett allmänt lönsamt ekonomiskt läge. |
| --- | --- |

(315)

De exporterande tillverkarna i ZTT-gruppen hade enligt sin egen redovisning ett allmänt lönsamt ekonomiskt läge.

| (316) | Analysen av en av de exporterande tillverkarna i gruppen visade på minskad omsättning i kombination med en betydande ökning av skulderna sedan 2018. Kommissionen noterade att företaget har ändrat sin finansiella hävstång, uttryckt som kvoten för skuldsättningsgraden (77), ökat sitt beroende av extern finansiering och begränsat andelen helägda medel för att finansiera sin tillväxt. Även om företaget befinner sig i en lönsam situation bör det noteras att vinstmarginalen och avkastningen på eget kapital (78) har minskat sedan 2018. På samma sätt konstaterade kommissionen att både de två exporterande tillverkarna och andra närstående företag i gruppen använder kortfristiga lån för att finansiera rörelsekapital för den dagliga verksamheten. |
| --- | --- |

(316)

Analysen av en av de exporterande tillverkarna i gruppen visade på minskad omsättning i kombination med en betydande ökning av skulderna sedan 2018. Kommissionen noterade att företaget har ändrat sin finansiella hävstång, uttryckt som kvoten för skuldsättningsgraden (77), ökat sitt beroende av extern finansiering och begränsat andelen helägda medel för att finansiera sin tillväxt. Även om företaget befinner sig i en lönsam situation bör det noteras att vinstmarginalen och avkastningen på eget kapital (78) har minskat sedan 2018. På samma sätt konstaterade kommissionen att både de två exporterande tillverkarna och andra närstående företag i gruppen använder kortfristiga lån för att finansiera rörelsekapital för den dagliga verksamheten.

77

78

| (317) | Kommissionen analyserade ZTT-gruppen utifrån ett konsoliderat tillvägagångssätt och noterade att koncernen emitterade obligationer i syfte att, utöver andra projekt, öka företagets rörelsekapital. Härigenom visar gruppen att den har behov av att fylla på rörelsekapitalet för att tillhandahålla tillräcklig likviditet till den pågående utvidgningen av verksamheten. Dessutom uppvisade ZTT-gruppens bruttovinst under perioden 2015–2018 en nedåtgående trend och bruttovinsten låg också under genomsnittet för jämförbara företag som tillverkar optiska fibrer (79). Undersökningen visade också att Zhongtian Technology Group Co., Ltd, som är de exporterande tillverkarnas moderbolag, emitterade kortfristiga obligationer för återbetalning av skulder. På liknande sätt fastställdes att det förekommit konvertering av skulder till aktier (80). |
| --- | --- |

(317)

Kommissionen analyserade ZTT-gruppen utifrån ett konsoliderat tillvägagångssätt och noterade att koncernen emitterade obligationer i syfte att, utöver andra projekt, öka företagets rörelsekapital. Härigenom visar gruppen att den har behov av att fylla på rörelsekapitalet för att tillhandahålla tillräcklig likviditet till den pågående utvidgningen av verksamheten. Dessutom uppvisade ZTT-gruppens bruttovinst under perioden 2015–2018 en nedåtgående trend och bruttovinsten låg också under genomsnittet för jämförbara företag som tillverkar optiska fibrer (79). Undersökningen visade också att Zhongtian Technology Group Co., Ltd, som är de exporterande tillverkarnas moderbolag, emitterade kortfristiga obligationer för återbetalning av skulder. På liknande sätt fastställdes att det förekommit konvertering av skulder till aktier (80).

79

80

| (318) | Mot bakgrund av detta ansåg kommissionen att gruppens övergripande ekonomiska situation motsvarar ett BB-kreditbetyg, vilket är det högsta av de kreditbetyg som inte längre anses ge kreditvärdighet. Hög till högsta kreditvärdighet betyder att kreditvärderingsinstitutet anser att det företag som emitterar obligationer kommer att kunna möta sina betalningsförpliktelser och att banker kan investera i dem. |
| --- | --- |

(318)

Mot bakgrund av detta ansåg kommissionen att gruppens övergripande ekonomiska situation motsvarar ett BB-kreditbetyg, vilket är det högsta av de kreditbetyg som inte längre anses ge kreditvärdighet. Hög till högsta kreditvärdighet betyder att kreditvärderingsinstitutet anser att det företag som emitterar obligationer kommer att kunna möta sina betalningsförpliktelser och att banker kan investera i dem.

| (319) | Den premie som kan förväntas för obligationer emitterade av företag med kreditbetyget BB tillämpades sedan på den referensränta för lån som tas ut av PBOC, eller efter den 20 augusti 2019 på den låneränta som NIFC tillkännagav, för att man skulle komma fram till marknadsräntan. |
| --- | --- |

(319)

Den premie som kan förväntas för obligationer emitterade av företag med kreditbetyget BB tillämpades sedan på den referensränta för lån som tas ut av PBOC, eller efter den 20 augusti 2019 på den låneränta som NIFC tillkännagav, för att man skulle komma fram till marknadsräntan.

| (320) | Pålägget fastställdes genom att man beräknade den relativa spreaden mellan indexen för företagsobligationer med AA-kreditbetyg i Förenta staterna och företagsobligationer med BB-kreditbetyg i Förenta staterna på grundval av Bloomberg-data för industrisegment. Denna relativa spread lades därefter till den referensränta som offentliggjorts av PBOC den dag lånet beviljades eller den låneränta som NIFC tillkännagav och gällande samma löptid som det berörda lånet. Denna beräkning genomfördes individuellt för vart och ett av de lån som tillhandahållits företagsgruppen. |
| --- | --- |

(320)

Pålägget fastställdes genom att man beräknade den relativa spreaden mellan indexen för företagsobligationer med AA-kreditbetyg i Förenta staterna och företagsobligationer med BB-kreditbetyg i Förenta staterna på grundval av Bloomberg-data för industrisegment. Denna relativa spread lades därefter till den referensränta som offentliggjorts av PBOC den dag lånet beviljades eller den låneränta som NIFC tillkännagav och gällande samma löptid som det berörda lånet. Denna beräkning genomfördes individuellt för vart och ett av de lån som tillhandahållits företagsgruppen.

| (321) | För lån som är noterade i utländsk valuta är situationen densamma vad gäller marknadssnedvridningar och bristen på giltig kreditvärdering, eftersom dessa lån beviljas av samma kinesiska finansinstitut. Därför, såsom konstaterats tidigare, användes företagsobligationer med BB-kreditbetyg i relevanta valutor som emitterats under undersökningsperioden för att fastställa ett lämpligt referensvärde. |
| --- | --- |

(321)

För lån som är noterade i utländsk valuta är situationen densamma vad gäller marknadssnedvridningar och bristen på giltig kreditvärdering, eftersom dessa lån beviljas av samma kinesiska finansinstitut. Därför, såsom konstaterats tidigare, användes företagsobligationer med BB-kreditbetyg i relevanta valutor som emitterats under undersökningsperioden för att fastställa ett lämpligt referensvärde.

| (322) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att lånen i fråga inte medförde någon förmån i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen och artikel 1.1 b i subventionsavtalet. De kinesiska myndigheterna ansåg att kommissionen olagligen bortsett från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas kreditbetyg och motsatte sig den metod som kommissionen använde för att fastställa ett referensvärde, då detta byggde på att de exporterande tillverkarnas kreditbetyg inte beaktades. De kinesiska myndigheterna noterade att även om kommissionens slutsatser om lån i stor utsträckning grundar sig på dess bedömning av de berörda företagens påstått dåliga ekonomiska situation, är kommissionens bedömning i detta avseende felaktig, särskilt när det gäller företagens revolverande lån. |
| --- | --- |

(322)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att lånen i fråga inte medförde någon förmån i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen och artikel 1.1 b i subventionsavtalet. De kinesiska myndigheterna ansåg att kommissionen olagligen bortsett från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas kreditbetyg och motsatte sig den metod som kommissionen använde för att fastställa ett referensvärde, då detta byggde på att de exporterande tillverkarnas kreditbetyg inte beaktades. De kinesiska myndigheterna noterade att även om kommissionens slutsatser om lån i stor utsträckning grundar sig på dess bedömning av de berörda företagens påstått dåliga ekonomiska situation, är kommissionens bedömning i detta avseende felaktig, särskilt när det gäller företagens revolverande lån.

| (323) | I detta avseende hänvisade kommissionen till undersökningsresultaten och slutsatserna i avsnitt 3.5.2 där kommissionen visade att de kinesiska kreditbetygen inte ger någon tillförlitlig uppskattning av kreditrisken och att dessa kreditbetyg snedvrids av de kinesiska myndigheternas politiska mål att främja viktiga strategiska industrier. De kinesiska myndigheternas påstående om de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas kreditbetyg är därför ogrundat. För att fastställa ett kreditbetyg som motsvarar riskprofilen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna gjorde kommissionen en finansiell analys av de berörda företagen i punkterna 1 och 2, vilken pekade på en finansiell situation som skulle ge kreditbetyget BB. Följaktligen avvisades de kinesiska myndigheternas påstående. |
| --- | --- |

(323)

I detta avseende hänvisade kommissionen till undersökningsresultaten och slutsatserna i avsnitt 3.5.2 där kommissionen visade att de kinesiska kreditbetygen inte ger någon tillförlitlig uppskattning av kreditrisken och att dessa kreditbetyg snedvrids av de kinesiska myndigheternas politiska mål att främja viktiga strategiska industrier. De kinesiska myndigheternas påstående om de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas kreditbetyg är därför ogrundat. För att fastställa ett kreditbetyg som motsvarar riskprofilen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna gjorde kommissionen en finansiell analys av de berörda företagen i punkterna 1 och 2, vilken pekade på en finansiell situation som skulle ge kreditbetyget BB. Följaktligen avvisades de kinesiska myndigheternas påstående.

| (324) | De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen underlåtit att motivera varför den inte använde ett jämförbart lån på den kinesiska marknaden och underlåtit att på grundval av faktiska bevis bevisa att marknaden för lån i Kina snedvrids genom statliga ingripanden. De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen, även om den använde sig av externa referensvärden för att fastställa förmåner, inte gjorde de nödvändiga justeringarna av sitt proxyreferensvärde och inte tillräckligt förklarade hur ett sådant referensvärde kan motsvara ett jämförbart kommersiellt lån som finns tillgängligt på marknaden. Enligt de kinesiska myndigheterna borde kommissionen ha beaktat de skillnader som fanns bland annat i fråga om lånens storlek, återbetalningsvillkoren och överväganden som om huruvida lånen faktiskt beviljades eller inte och som påverkar utlåningsräntorna. |
| --- | --- |

(324)

De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen underlåtit att motivera varför den inte använde ett jämförbart lån på den kinesiska marknaden och underlåtit att på grundval av faktiska bevis bevisa att marknaden för lån i Kina snedvrids genom statliga ingripanden. De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen, även om den använde sig av externa referensvärden för att fastställa förmåner, inte gjorde de nödvändiga justeringarna av sitt proxyreferensvärde och inte tillräckligt förklarade hur ett sådant referensvärde kan motsvara ett jämförbart kommersiellt lån som finns tillgängligt på marknaden. Enligt de kinesiska myndigheterna borde kommissionen ha beaktat de skillnader som fanns bland annat i fråga om lånens storlek, återbetalningsvillkoren och överväganden som om huruvida lånen faktiskt beviljades eller inte och som påverkar utlåningsräntorna.

| (325) | Som förklaras i det föregående betraktades inhemska kinesiska kreditbetyg som tilldelats kinesiska företag som snedvridna på grund av de kinesiska myndigheternas politiska mål att främja viktiga nyckelindustrier och därmed som otillförlitliga. Som en följd av detta var kommissionen tvungen att söka efter ett referensvärde baserat på icke snedvridna kreditbetyg. Kommissionen höll inte med de kinesiska myndigheterna om att den inte hade gjort de nödvändiga justeringarna av proxyreferensvärdet. För det första använde kommissionen PBOC:s referensränta för utlåning och den låneränta som NIFC tillkännagav som utgångspunkt för beräkningen. För det andra fångar den relativa spreaden upp förändringar i de underliggande marknadsvillkoren som inte uttrycks av logiken i en absolut spread. Kommissionen konstaterade att det inte var möjligt att inkludera alla faktorer i den individuella riskbedömningen av en bank i en proxyvariabel. I kommissionens beräkningsmetod beaktas dock parametrarna för individuella lån, såsom startdatum och lånets löptid samt variationer i räntesatsen. De kinesiska myndigheternas påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(325)

Som förklaras i det föregående betraktades inhemska kinesiska kreditbetyg som tilldelats kinesiska företag som snedvridna på grund av de kinesiska myndigheternas politiska mål att främja viktiga nyckelindustrier och därmed som otillförlitliga. Som en följd av detta var kommissionen tvungen att söka efter ett referensvärde baserat på icke snedvridna kreditbetyg. Kommissionen höll inte med de kinesiska myndigheterna om att den inte hade gjort de nödvändiga justeringarna av proxyreferensvärdet. För det första använde kommissionen PBOC:s referensränta för utlåning och den låneränta som NIFC tillkännagav som utgångspunkt för beräkningen. För det andra fångar den relativa spreaden upp förändringar i de underliggande marknadsvillkoren som inte uttrycks av logiken i en absolut spread. Kommissionen konstaterade att det inte var möjligt att inkludera alla faktorer i den individuella riskbedömningen av en bank i en proxyvariabel. I kommissionens beräkningsmetod beaktas dock parametrarna för individuella lån, såsom startdatum och lånets löptid samt variationer i räntesatsen. De kinesiska myndigheternas påståenden avvisades därför.

| (326) | De kinesiska myndigheterna invände mot att den relativa spreaden mellan obligationer med kreditbetyget AA och BB användes som pålägg och lades till PBOC:s räntor. Enligt de kinesiska myndigheterna innebär användningen av en relativ spread en ytterligare snedvridning av beräkningen av den referensränta till vilken kinesiska företag med kreditbetyget BB skulle ha erhållit ett ”jämförbart kommersiellt lån på marknaden” , eftersom PBOC:s referensräntor, under de relevanta åren, var mycket högre än referensräntan i Förenta staterna. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna att offentligt tillgänglig information visar att unionstillverkare av optiska fiberkablar med kreditbetyget BB emitterar obligationer med betydligt lägre räntor än de kinesiska tillverkarna. |
| --- | --- |

(326)

De kinesiska myndigheterna invände mot att den relativa spreaden mellan obligationer med kreditbetyget AA och BB användes som pålägg och lades till PBOC:s räntor. Enligt de kinesiska myndigheterna innebär användningen av en relativ spread en ytterligare snedvridning av beräkningen av den referensränta till vilken kinesiska företag med kreditbetyget BB skulle ha erhållit ett ”jämförbart kommersiellt lån på marknaden” , eftersom PBOC:s referensräntor, under de relevanta åren, var mycket högre än referensräntan i Förenta staterna. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna att offentligt tillgänglig information visar att unionstillverkare av optiska fiberkablar med kreditbetyget BB emitterar obligationer med betydligt lägre räntor än de kinesiska tillverkarna.

| (327) | ZTT-gruppen kommenterade att kommissionen borde ha tillämpat den absoluta spreaden mellan företagsobligationer med kreditbetyget US AA och företagsobligationer med kreditbetyget US BB på PBOC:s referensränta för lån, vilket i tillräcklig grad skulle beakta riskexponeringen mellan företagsobligationer med olika kreditbetyg. Enligt ZTT-gruppen förklarade kommissionen inte varför den använde den relativa spreaden och varför den ansåg att den referensränta som offentliggjorts av PBOC eller den låneränta som offentliggjorts av NIFC motsvarar räntesatsen för ett kreditbetyg på AA. |
| --- | --- |

(327)

ZTT-gruppen kommenterade att kommissionen borde ha tillämpat den absoluta spreaden mellan företagsobligationer med kreditbetyget US AA och företagsobligationer med kreditbetyget US BB på PBOC:s referensränta för lån, vilket i tillräcklig grad skulle beakta riskexponeringen mellan företagsobligationer med olika kreditbetyg. Enligt ZTT-gruppen förklarade kommissionen inte varför den använde den relativa spreaden och varför den ansåg att den referensränta som offentliggjorts av PBOC eller den låneränta som offentliggjorts av NIFC motsvarar räntesatsen för ett kreditbetyg på AA.

| (328) | Vad gäller kommentaren om användningen av den referensränta som offentliggjorts av PBOC eller den låneränta som offentliggjorts av NIFC som utgångspunkt för beräkningen av referensvärdet, påpekade kommissionen att dessa räntor betraktas som riskfria räntor, vilka med en försiktig metod kan tillämpas på företag med kreditbetyget AA. |
| --- | --- |

(328)

Vad gäller kommentaren om användningen av den referensränta som offentliggjorts av PBOC eller den låneränta som offentliggjorts av NIFC som utgångspunkt för beräkningen av referensvärdet, påpekade kommissionen att dessa räntor betraktas som riskfria räntor, vilka med en försiktig metod kan tillämpas på företag med kreditbetyget AA.

| (329) | Frågan om användningen av den relativa spreaden i stället för den absoluta spreaden har redan besvarats i tidigare undersökningar (81). |
| --- | --- |

(329)

Frågan om användningen av den relativa spreaden i stället för den absoluta spreaden har redan besvarats i tidigare undersökningar (81).

81

| (330) | För det första, gäller att medan kommissionen erkände att affärsbanker vanligen tillämpar ett pålägg uttryckt i absoluta termer, noterade den att denna praxis huvudsakligen verkar grunda sig på praktiska överväganden, eftersom räntan till sist är ett absolut tal. Det absoluta talet är dock en översättning av en riskbedömning som grundar sig på en relativ utvärdering. En relativ utvärdering innebär att fallissemangsrisken för ett företag med betyget BB- är x % mer sannolik än att staten eller ett riskfritt företag fallerar. |
| --- | --- |

(330)

För det första, gäller att medan kommissionen erkände att affärsbanker vanligen tillämpar ett pålägg uttryckt i absoluta termer, noterade den att denna praxis huvudsakligen verkar grunda sig på praktiska överväganden, eftersom räntan till sist är ett absolut tal. Det absoluta talet är dock en översättning av en riskbedömning som grundar sig på en relativ utvärdering. En relativ utvärdering innebär att fallissemangsrisken för ett företag med betyget BB- är x % mer sannolik än att staten eller ett riskfritt företag fallerar.

| (331) | För det andra återspeglar räntor inte bara företagens specifika riskprofil, men också risker som är specifika för länder och valutor. Den relativa spreaden fångar därmed upp förändringar i de underliggande marknadsvillkoren som inte uttrycks av logiken i en absolut spread. De land- och valutaspecifika riskerna varier ofta över tiden och dessa variationer ser olika ut för olika länder. Detta stämmer även i detta fall. Följaktligen varierar de riskfria räntorna avsevärt över tiden och är ibland lägre i Förenta staterna, ibland i Kina. Dessa skillnader härrör från faktorer såsom faktisk och förväntad BNP-tillväxt, ekonomisk optimism och inflationsnivåer. Eftersom den riskfria räntan varierar över tiden kan samma nominella absoluta spread innebära en mycket annorlunda riskbedömning. När en bank till exempel uppskattar en företagsspecifik risk för fallissemang är 10 % högre än den riskfria räntan (relativ uppskattning) kan den resulterande absoluta spreaden ligga mellan 0,1 % (vid en riskfri ränta på 1 %) och 1 % (vid en riskfri ränta på 10 %). Ur en investerares perspektiv är den relativa spreaden således ett bättre mått i och med att det återspeglar storleken på avkastningsspreaden och på grund av det sätt den påverkas av referensräntenivån. |
| --- | --- |

(331)

För det andra återspeglar räntor inte bara företagens specifika riskprofil, men också risker som är specifika för länder och valutor. Den relativa spreaden fångar därmed upp förändringar i de underliggande marknadsvillkoren som inte uttrycks av logiken i en absolut spread. De land- och valutaspecifika riskerna varier ofta över tiden och dessa variationer ser olika ut för olika länder. Detta stämmer även i detta fall. Följaktligen varierar de riskfria räntorna avsevärt över tiden och är ibland lägre i Förenta staterna, ibland i Kina. Dessa skillnader härrör från faktorer såsom faktisk och förväntad BNP-tillväxt, ekonomisk optimism och inflationsnivåer. Eftersom den riskfria räntan varierar över tiden kan samma nominella absoluta spread innebära en mycket annorlunda riskbedömning. När en bank till exempel uppskattar en företagsspecifik risk för fallissemang är 10 % högre än den riskfria räntan (relativ uppskattning) kan den resulterande absoluta spreaden ligga mellan 0,1 % (vid en riskfri ränta på 1 %) och 1 % (vid en riskfri ränta på 10 %). Ur en investerares perspektiv är den relativa spreaden således ett bättre mått i och med att det återspeglar storleken på avkastningsspreaden och på grund av det sätt den påverkas av referensräntenivån.

| (332) | För det tredje är den relativa spreaden även landsneutral. Om till exempel den riskfria räntan i Förenta staterna är lägre än den riskfria räntan i Kina kommer denna metod att ge högre absoluta pålägg. Om å andra sidan den riskfria räntan i Kina är lägre än den riskfria räntan i Förenta staterna kommer denna metod att ge högre absoluta pålägg. |
| --- | --- |

(332)

För det tredje är den relativa spreaden även landsneutral. Om till exempel den riskfria räntan i Förenta staterna är lägre än den riskfria räntan i Kina kommer denna metod att ge högre absoluta pålägg. Om å andra sidan den riskfria räntan i Kina är lägre än den riskfria räntan i Förenta staterna kommer denna metod att ge högre absoluta pålägg.

| (333) | Kommissionen ansåg att de kinesiska myndigheternas synpunkter på räntesatserna för företag med BB-kreditbetyg i Europeiska unionen var ogrundade, eftersom den riskfria räntan i Europeiska unionen inte är densamma som den riskfria räntan i Kina och det därför inte är möjligt att jämföra räntorna i absoluta tal. |
| --- | --- |

(333)

Kommissionen ansåg att de kinesiska myndigheternas synpunkter på räntesatserna för företag med BB-kreditbetyg i Europeiska unionen var ogrundade, eftersom den riskfria räntan i Europeiska unionen inte är densamma som den riskfria räntan i Kina och det därför inte är möjligt att jämföra räntorna i absoluta tal.

| (334) | ZTT-gruppen hävdade vidare att även om den relativa spreaden är tillämplig ska den tillämpas på baspunkternas del av de rörliga räntorna (vanligen uttryckt i en struktur med referensränta plus baspunkter) och att så är fallet för lån i utländsk valuta, där räntorna uttrycks i form av LIBOR plus räntepunkter. Kreditriskexponeringen avspeglas därför på lämpligt sätt i de räntepunkter som lagts till LIBOR och genom att den relativa spreaden tillämpades på LIBOR beräknade kommissionen en referensränta som var helt frikopplad från företagets kreditbetyg. När det gäller lån i renminbi yuan ska en sådan justering av spreaden endast göras avseende räntepunkter där de rörliga räntorna uttrycks i LRP (illikviditetspremie) plus räntepunkter. |
| --- | --- |

(334)

ZTT-gruppen hävdade vidare att även om den relativa spreaden är tillämplig ska den tillämpas på baspunkternas del av de rörliga räntorna (vanligen uttryckt i en struktur med referensränta plus baspunkter) och att så är fallet för lån i utländsk valuta, där räntorna uttrycks i form av LIBOR plus räntepunkter. Kreditriskexponeringen avspeglas därför på lämpligt sätt i de räntepunkter som lagts till LIBOR och genom att den relativa spreaden tillämpades på LIBOR beräknade kommissionen en referensränta som var helt frikopplad från företagets kreditbetyg. När det gäller lån i renminbi yuan ska en sådan justering av spreaden endast göras avseende räntepunkter där de rörliga räntorna uttrycks i LRP (illikviditetspremie) plus räntepunkter.

| (335) | För lån i utländsk valuta tillämpade kommissionen en konservativ metod genom att använda LIBOR som riskfri referensränta. De räntepunkter som läggs till LIBOR visar de särskilda risker som ett företag löper. För det första gjordes en sådan åtskillnad mellan referensränta och räntepunkter endast för vissa lån till exporterande tillverkare i urvalet. För det andra ansågs dessa räntepunkter också vara snedvridna. Kommissionen ansåg därför att den riskfria räntan ökad med den relativa spreaden är ett lämpligt mått på den ytterligare risken för ett företag med kreditbetyget BB, som de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(335)

För lån i utländsk valuta tillämpade kommissionen en konservativ metod genom att använda LIBOR som riskfri referensränta. De räntepunkter som läggs till LIBOR visar de särskilda risker som ett företag löper. För det första gjordes en sådan åtskillnad mellan referensränta och räntepunkter endast för vissa lån till exporterande tillverkare i urvalet. För det andra ansågs dessa räntepunkter också vara snedvridna. Kommissionen ansåg därför att den riskfria räntan ökad med den relativa spreaden är ett lämpligt mått på den ytterligare risken för ett företag med kreditbetyget BB, som de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (336) | De kinesiska myndigheterna hävdade också att referensvärdet för lån, som baseras på den relativa spreaden mellan företagsobligationer, måste justeras nedåt med tanke på skillnaden mellan de två finansiella instrumenten. |
| --- | --- |

(336)

De kinesiska myndigheterna hävdade också att referensvärdet för lån, som baseras på den relativa spreaden mellan företagsobligationer, måste justeras nedåt med tanke på skillnaden mellan de två finansiella instrumenten.

| (337) | Kommissionen påpekade att lån och företagsobligationer är skuldinstrument av samma slag. En företagsobligation är i själva verket ett slags lån som stora enheter använder för att anskaffa kapital. Både lån och företagsobligationer tecknas/emitteras för en viss tidsperiod och debiteras ränta/kupongränta. Det faktum att finansiering i form av ett lån tillhandahålls av ett finansinstitut och att finansiering i form av en företagsobligation tillhandahålls av investerare, som i de flesta fall också är finansinstitut, har ingen betydelse för fastställandet av de båda instrumentens centrala egenskaper. Båda instrumenten används för att finansiera affärsverksamhet, innebär samma typ av ersättning och har liknande återbetalningstider och återbetalningsvillkor. Under undersökningen konstaterade kommissionen dessutom att den företagsobligation som emitterades av en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade en kupongränta och ett syfte som var mycket lika räntorna och syftena med lån med liknande löptid, och att de därför kunde anses vara utbytbara ur tillverkarens synvinkel. Följaktligen avvisade kommissionen de kinesiska myndigheternas påståenden. |
| --- | --- |

(337)

Kommissionen påpekade att lån och företagsobligationer är skuldinstrument av samma slag. En företagsobligation är i själva verket ett slags lån som stora enheter använder för att anskaffa kapital. Både lån och företagsobligationer tecknas/emitteras för en viss tidsperiod och debiteras ränta/kupongränta. Det faktum att finansiering i form av ett lån tillhandahålls av ett finansinstitut och att finansiering i form av en företagsobligation tillhandahålls av investerare, som i de flesta fall också är finansinstitut, har ingen betydelse för fastställandet av de båda instrumentens centrala egenskaper. Båda instrumenten används för att finansiera affärsverksamhet, innebär samma typ av ersättning och har liknande återbetalningstider och återbetalningsvillkor. Under undersökningen konstaterade kommissionen dessutom att den företagsobligation som emitterades av en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade en kupongränta och ett syfte som var mycket lika räntorna och syftena med lån med liknande löptid, och att de därför kunde anses vara utbytbara ur tillverkarens synvinkel. Följaktligen avvisade kommissionen de kinesiska myndigheternas påståenden.

3.5.3.4   Slutsats om förmånlig finansiering: lån

| (338) | Kommissionen fastställde att båda grupperna av exporterande tillverkare i urvalet dragit nytta av förmånlig finansiering i form av lån under undersökningsperioden. Eftersom det rör sig om ett finansiellt bidrag, en förmån för de exporterande tillverkarna och selektivitet, ansåg kommissionen att förmånlig finansiering i form av lån bör anses vara en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(338)

Kommissionen fastställde att båda grupperna av exporterande tillverkare i urvalet dragit nytta av förmånlig finansiering i form av lån under undersökningsperioden. Eftersom det rör sig om ett finansiellt bidrag, en förmån för de exporterande tillverkarna och selektivitet, ansåg kommissionen att förmånlig finansiering i form av lån bör anses vara en utjämningsbar subvention.

| (339) | Den subventionsnivå som fastställts för den förmånliga finansieringen i form av lån under undersökningsperioden för de företagsgrupper som ingick i urvalet uppgår till följande:

  Förmånlig finansiering: lån







  Företagets namn | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(339)

Den subventionsnivå som fastställts för den förmånliga finansieringen i form av lån under undersökningsperioden för de företagsgrupper som ingick i urvalet uppgår till följande:

Förmånlig finansiering: lån

Förmånlig finansiering: lån

Företagets namn

Subventionsnivå

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,90  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,38  %

3.5.4   Förmånlig finansiering: andra typer av finansiering

Förmånlig finansiering: andra typer av finansiering

3.5.4.1   Kreditlinor

a)   Allmänt

| (340) | Syftet med en kreditlina är att fastställa en begränsad kredit som företaget får utnyttja när som helst för att finansiera sin löpande verksamhet, vilket gör finansieringen av rörelsekapital flexibel och omedelbart tillgänglig vid behov. Kommissionen ansåg därför att all kortfristig finansiering av företagen i urvalet, såsom kortfristiga lån, bankaccepter osv., i princip borde täckas av en kreditlina. |
| --- | --- |

(340)

Syftet med en kreditlina är att fastställa en begränsad kredit som företaget får utnyttja när som helst för att finansiera sin löpande verksamhet, vilket gör finansieringen av rörelsekapital flexibel och omedelbart tillgänglig vid behov. Kommissionen ansåg därför att all kortfristig finansiering av företagen i urvalet, såsom kortfristiga lån, bankaccepter osv., i princip borde täckas av en kreditlina.

b)   Undersökningsresultat

| (341) | Kommissionen fastställde att kinesiska finansinstitut tillhandahöll kreditlinor till de båda grupper som ingick i urvalet i samband med tillhandahållandet av finansiering. Dessa bestod av ramavtal enligt vilka banken låter företagen i urvalet använda olika skuldinstrument, till exempel aktiekapitallån, bankaccepter, andra typer av handelsfinansiering osv, upp till ett visst högsta belopp. |
| --- | --- |

(341)

Kommissionen fastställde att kinesiska finansinstitut tillhandahöll kreditlinor till de båda grupper som ingick i urvalet i samband med tillhandahållandet av finansiering. Dessa bestod av ramavtal enligt vilka banken låter företagen i urvalet använda olika skuldinstrument, till exempel aktiekapitallån, bankaccepter, andra typer av handelsfinansiering osv, upp till ett visst högsta belopp.

| (342) | Såsom nämns i skäl 340 bör all kortfristig finansiering täckas av en kreditlina. Kommissionen jämförde därför beloppet för de kreditlinor som var tillgängliga för de samarbetsvilliga företagen under undersökningsperioden, med det belopp för kortsiktig finansiering som användes av dessa företag under samma period, för att fastställa huruvida all kortsiktig finansiering omfattades av en kreditlina. Om beloppet för den kortsiktiga finansieringen översteg kreditlinans tak ökade kommissionen beloppet för den befintliga kreditlinan med det belopp som faktiskt togs i anspråk av de exporterande tillverkarna utöver detta tak. |
| --- | --- |

(342)

Såsom nämns i skäl 340 bör all kortfristig finansiering täckas av en kreditlina. Kommissionen jämförde därför beloppet för de kreditlinor som var tillgängliga för de samarbetsvilliga företagen under undersökningsperioden, med det belopp för kortsiktig finansiering som användes av dessa företag under samma period, för att fastställa huruvida all kortsiktig finansiering omfattades av en kreditlina. Om beloppet för den kortsiktiga finansieringen översteg kreditlinans tak ökade kommissionen beloppet för den befintliga kreditlinan med det belopp som faktiskt togs i anspråk av de exporterande tillverkarna utöver detta tak.

| (343) | Under normala marknadsförhållanden skulle sådana kreditlinor normalt vara föremål för en ”överenskommelse”- eller ”åtagande”-avgift för att kompensera för bankens kostnader och risker liksom för årsavgifter som tas ut på ett tidigt stadium för att förlänga kreditlinornas löptid. Kommissionen fann dock att samtliga båda grupperna av företag i urvalet drog nytta av kreditlinor som tillhandahölls avgiftsfritt. Därför beviljades båda företagsgrupperna en förmån i den mening som avses i artikel 6 d i grundförordningen. |
| --- | --- |

(343)

Under normala marknadsförhållanden skulle sådana kreditlinor normalt vara föremål för en ”överenskommelse”- eller ”åtagande”-avgift för att kompensera för bankens kostnader och risker liksom för årsavgifter som tas ut på ett tidigt stadium för att förlänga kreditlinornas löptid. Kommissionen fann dock att samtliga båda grupperna av företag i urvalet drog nytta av kreditlinor som tillhandahölls avgiftsfritt. Därför beviljades båda företagsgrupperna en förmån i den mening som avses i artikel 6 d i grundförordningen.

c)   Selektivitet

| (344) | Såsom nämns i skäl 116 ska finansinstitut enligt beslut nr 40 tillhandahålla kreditstöd till främjade industrier. |
| --- | --- |

(344)

Såsom nämns i skäl 116 ska finansinstitut enligt beslut nr 40 tillhandahålla kreditstöd till främjade industrier.

| (345) | Kommissionen ansåg att kreditlinor utgör en annan form av förmånsstöd från finansiella institut till främjade industrier såsom sektorn för optiska fiberkablar. Som anges i avsnitt 3.1 är sektorn för optiska fiberkablar bland de främjade industrierna och därför berättigad till alla möjliga typer av finansiellt stöd. |
| --- | --- |

(345)

Kommissionen ansåg att kreditlinor utgör en annan form av förmånsstöd från finansiella institut till främjade industrier såsom sektorn för optiska fiberkablar. Som anges i avsnitt 3.1 är sektorn för optiska fiberkablar bland de främjade industrierna och därför berättigad till alla möjliga typer av finansiellt stöd.

| (346) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att de kreditlinor som det påstås att industrin för optiska fiberkablar beviljas inte är specifika och att kommissionen inte kunnat visa hur tillgången till kreditlinor uttryckligen begränsats till industrin för optiska fiberkablar. De kinesiska myndigheterna betonade att alla företag i Kina, oavsett industrityp, har samma möjligheter att erhålla kreditlinor. Detta påstående upprepades av FTT-gruppen. |
| --- | --- |

(346)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att de kreditlinor som det påstås att industrin för optiska fiberkablar beviljas inte är specifika och att kommissionen inte kunnat visa hur tillgången till kreditlinor uttryckligen begränsats till industrin för optiska fiberkablar. De kinesiska myndigheterna betonade att alla företag i Kina, oavsett industrityp, har samma möjligheter att erhålla kreditlinor. Detta påstående upprepades av FTT-gruppen.

| (347) | I detta avseende noterade kommissionen att de kinesiska myndigheternas påstående om att alla företag i Kina kan erhålla kreditlinor är olämpligt. De kinesiska myndigheterna kunde inte bevisa att andra företag i Kina har samma möjlighet att få de förmånliga villkor som iakttagits för industrin för optiska fiberkablar. Eftersom kreditlinor är nära kopplade till andra typer av förmånlig finansiering som lån och eftersom de utgör en del av det kreditstöd som ges särskilt till främjade industrier (se skäl 239) är den selektivitetsanalys som beskrivs i avsnitt 3.5.3.2 avseende lån också tillämplig på kreditlinor. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(347)

I detta avseende noterade kommissionen att de kinesiska myndigheternas påstående om att alla företag i Kina kan erhålla kreditlinor är olämpligt. De kinesiska myndigheterna kunde inte bevisa att andra företag i Kina har samma möjlighet att få de förmånliga villkor som iakttagits för industrin för optiska fiberkablar. Eftersom kreditlinor är nära kopplade till andra typer av förmånlig finansiering som lån och eftersom de utgör en del av det kreditstöd som ges särskilt till främjade industrier (se skäl 239) är den selektivitetsanalys som beskrivs i avsnitt 3.5.3.2 avseende lån också tillämplig på kreditlinor. Dessa påståenden avvisades därför.

d)   Beräkningen av förmånen

| (348) | I enlighet med artikel 6 d ii i grundförordningen anser kommissionen att den förmån som mottagaren därmed erhåller vara skillnaden mellan det belopp som företaget betalar för kreditlinor som beviljats eller förnyats av det kinesiska finansinstitutet, och det belopp som företaget skulle betala för en likvärdig kommersiell kreditlina på marknaden. |
| --- | --- |

(348)

I enlighet med artikel 6 d ii i grundförordningen anser kommissionen att den förmån som mottagaren därmed erhåller vara skillnaden mellan det belopp som företaget betalar för kreditlinor som beviljats eller förnyats av det kinesiska finansinstitutet, och det belopp som företaget skulle betala för en likvärdig kommersiell kreditlina på marknaden.

| (349) | De lämpliga referensvärdena för arrangemangsavgiften och förnyelseavgiften fastställdes till 1,5 % respektive 1,25 % på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter (82) och referensvärden som använts i tidigare undersökningar (83). |
| --- | --- |

(349)

De lämpliga referensvärdena för arrangemangsavgiften och förnyelseavgiften fastställdes till 1,5 % respektive 1,25 % på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter (82) och referensvärden som använts i tidigare undersökningar (83).

82

83

| (350) | I princip ska arrangemangsavgiften och förnyelseavgiften betalas som ett engångsbelopp vid den tidpunkt då en ny kreditlina öppnas eller då en befintlig kreditlina förnyas. Vid beräkningen tog kommissionen emellertid hänsyn till kreditlinor som öppnats eller förnyats före undersökningsperioden, men som var tillgängliga för grupperna i urvalet under undersökningsperioden och de kreditlinor som öppnats eller förnyats under undersökningsperioden. Därefter beräknade kommissionen förmånen på grundval av den period under undersökningsperioden under vilken kreditlinan fanns tillgänglig. |
| --- | --- |

(350)

I princip ska arrangemangsavgiften och förnyelseavgiften betalas som ett engångsbelopp vid den tidpunkt då en ny kreditlina öppnas eller då en befintlig kreditlina förnyas. Vid beräkningen tog kommissionen emellertid hänsyn till kreditlinor som öppnats eller förnyats före undersökningsperioden, men som var tillgängliga för grupperna i urvalet under undersökningsperioden och de kreditlinor som öppnats eller förnyats under undersökningsperioden. Därefter beräknade kommissionen förmånen på grundval av den period under undersökningsperioden under vilken kreditlinan fanns tillgänglig.

| (351) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte kunde visa att kreditlinor innebar en förmån. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen inte har visat att det ekonomiska stödet i fråga gör att mottagaren befinner sig i en bättre situation än den skulle ha varit utan stödet. |
| --- | --- |

(351)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte kunde visa att kreditlinor innebar en förmån. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen inte har visat att det ekonomiska stödet i fråga gör att mottagaren befinner sig i en bättre situation än den skulle ha varit utan stödet.

| (352) | Såsom påpekas i skäl 343 tas det under normala marknadsförhållanden ut en ”arrangemangs- eller åtagandeavgift” för kreditlinor och en ”förnyelseavgift” varje år när kreditlinornas giltighet förlängs. Med hänsyn till det faktum att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beviljades avgiftsfria kreditlinor bestod förmånen av de belopp för på de arrangemangs- och förnyelseavgifter som företagen annars skulle ha betalat. De besparingar i form av ej betalda avgifter som företagen gjorde innebar att de befann sig i en bättre situation ur ekonomisk synpunkt. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(352)

Såsom påpekas i skäl 343 tas det under normala marknadsförhållanden ut en ”arrangemangs- eller åtagandeavgift” för kreditlinor och en ”förnyelseavgift” varje år när kreditlinornas giltighet förlängs. Med hänsyn till det faktum att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beviljades avgiftsfria kreditlinor bestod förmånen av de belopp för på de arrangemangs- och förnyelseavgifter som företagen annars skulle ha betalat. De besparingar i form av ej betalda avgifter som företagen gjorde innebar att de befann sig i en bättre situation ur ekonomisk synpunkt. Påståendet avvisades därför.

| (353) | FTT-gruppen hävdade att öppnandet av en kreditlina inte är ett finansiellt bidrag. FTT-gruppen uppgav att kreditlinor endast innebär att det fastställs en kreditgräns som ett företag kan använda för att anskaffa rörelsekapital eller finansiella instrument och att det inte finns några internationellt accepterade standarder för hur de öppnade kreditlinorna ska genomföras och att det inte finns några bevis för att avgifter tillämpas allmänt och obligatoriskt av alla banker i världen och att kommissionen grundade sin bedömnings- och referensavgift på endast en bank, dvs. HSBC. FTT-gruppen hävdade att avgifterna ifråga bara är bankens hanteringsavgifter och att dessa inte är kopplade till eventuella risker i samband med öppnande eller förnyande av en kreditlina. De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen gjorde fel när den fastställde ett lämpligt referensvärde. |
| --- | --- |

(353)

FTT-gruppen hävdade att öppnandet av en kreditlina inte är ett finansiellt bidrag. FTT-gruppen uppgav att kreditlinor endast innebär att det fastställs en kreditgräns som ett företag kan använda för att anskaffa rörelsekapital eller finansiella instrument och att det inte finns några internationellt accepterade standarder för hur de öppnade kreditlinorna ska genomföras och att det inte finns några bevis för att avgifter tillämpas allmänt och obligatoriskt av alla banker i världen och att kommissionen grundade sin bedömnings- och referensavgift på endast en bank, dvs. HSBC. FTT-gruppen hävdade att avgifterna ifråga bara är bankens hanteringsavgifter och att dessa inte är kopplade till eventuella risker i samband med öppnande eller förnyande av en kreditlina. De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen gjorde fel när den fastställde ett lämpligt referensvärde.

| (354) | Kommissionen klargjorde att den har grundat sin slutsats om tillämpningen av arrangemangs- och förnyelseavgifter och om ett lämpligt referensvärde på offentligt tillgängliga uppgifter. I skäl 349 hänvisar kommissionen till undersökningsresultat i tidigare antisubventionsärenden och till praxis vid två stora internationella banker, dvs. HSBC och Barclays Bank (84), vilka använts för fastställandet av ett lämpligt referensvärde. Mot bakgrund av tillgänglig information ansåg kommissionen att det var lämpligt att tillämpa ett referensvärde på 1,5 % för arrangemangsavgiften och ett referensvärde på 1,25 % för förnyelseavgiften. Kommissionen instämde inte i FTT-gruppens påstående om att avgifterna ifråga bara är bankens hanteringsavgifter och inte kopplade till eventuella risker i samband med öppnande eller förnyande av en kreditlina. Enligt praxis inom affärsvärlden tar långivaren ut en åtagandeavgift från låntagaren för att kompensera för kostnaderna för att hålla kreditlinan öppen och de finansiella resurserna tillgängliga. Avgiften är också en säkerhet för att långivaren ska hålla kreditlinan öppen på de villkor som överenskommits och kompenserar för de risker som följer av en öppen kreditlina (85). Inom affärsvärlden fungerar en öppen kreditlina på samma sätt som ett kreditkort gör för privatpersoner, dvs. banken tar alltid ut avgifter för kreditkortet och för att den stäööer ett givet belopp till förfogande. Därför tillbakavisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(354)

Kommissionen klargjorde att den har grundat sin slutsats om tillämpningen av arrangemangs- och förnyelseavgifter och om ett lämpligt referensvärde på offentligt tillgängliga uppgifter. I skäl 349 hänvisar kommissionen till undersökningsresultat i tidigare antisubventionsärenden och till praxis vid två stora internationella banker, dvs. HSBC och Barclays Bank (84), vilka använts för fastställandet av ett lämpligt referensvärde. Mot bakgrund av tillgänglig information ansåg kommissionen att det var lämpligt att tillämpa ett referensvärde på 1,5 % för arrangemangsavgiften och ett referensvärde på 1,25 % för förnyelseavgiften. Kommissionen instämde inte i FTT-gruppens påstående om att avgifterna ifråga bara är bankens hanteringsavgifter och inte kopplade till eventuella risker i samband med öppnande eller förnyande av en kreditlina. Enligt praxis inom affärsvärlden tar långivaren ut en åtagandeavgift från låntagaren för att kompensera för kostnaderna för att hålla kreditlinan öppen och de finansiella resurserna tillgängliga. Avgiften är också en säkerhet för att långivaren ska hålla kreditlinan öppen på de villkor som överenskommits och kompenserar för de risker som följer av en öppen kreditlina (85). Inom affärsvärlden fungerar en öppen kreditlina på samma sätt som ett kreditkort gör för privatpersoner, dvs. banken tar alltid ut avgifter för kreditkortet och för att den stäööer ett givet belopp till förfogande. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

84

85

| (355) | ZTT-gruppen invände mot kommissionens påstående att en kreditlina med en bank är en förutsättning för att få finansiering från den senare och gav exempel på banker i världen som inte behöver några kreditlinor för att tillhandahålla lån på ad hoc-basis. Enligt ZTT-gruppen är kreditlinor ramavtal, enligt vilka banken gör det möjligt för ett företag att använda olika skuldinstrument inom ett visst högsta kreditbelopp utan omförhandling. Detta utesluter dock inte att fristående lån beviljas företag som bedöms från fall till fall utan en tidigare kreditlina. ZTT-gruppen höll inte heller med om att arrangemangs- eller förnyelseavgifter tas ut för alla kreditlinor, särskilt inte de som beviljats stora och sofistikerade kunder. ZTT-gruppen hävdade att de referensavgifter som kommissionen använder är för höga och gav exempel på avgifter som tas ut av Lloyds (upp till 1,5 % för arrangemangsavgifter och 1 % för förnyelseavgifter) och HSBC, vars exakta avgifter verkar fastställas bilateralt/genom avtal. |
| --- | --- |

(355)

ZTT-gruppen invände mot kommissionens påstående att en kreditlina med en bank är en förutsättning för att få finansiering från den senare och gav exempel på banker i världen som inte behöver några kreditlinor för att tillhandahålla lån på ad hoc-basis. Enligt ZTT-gruppen är kreditlinor ramavtal, enligt vilka banken gör det möjligt för ett företag att använda olika skuldinstrument inom ett visst högsta kreditbelopp utan omförhandling. Detta utesluter dock inte att fristående lån beviljas företag som bedöms från fall till fall utan en tidigare kreditlina. ZTT-gruppen höll inte heller med om att arrangemangs- eller förnyelseavgifter tas ut för alla kreditlinor, särskilt inte de som beviljats stora och sofistikerade kunder. ZTT-gruppen hävdade att de referensavgifter som kommissionen använder är för höga och gav exempel på avgifter som tas ut av Lloyds (upp till 1,5 % för arrangemangsavgifter och 1 % för förnyelseavgifter) och HSBC, vars exakta avgifter verkar fastställas bilateralt/genom avtal.

| (356) | För det första, och som förklaras i skäl 340 är syftet med en kreditlina att fastställa en begränsad kredit som företaget får utnyttja när som helst för att finansiera sin löpande verksamhet, vilket gör finansieringen av rörelsekapital flexibel och omedelbart tillgänglig vid behov. Med hänsyn till den praxis för kortfristig finansiering som användes av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, dvs. bankaccepter och kortfristiga lån för rörelsekapital, för vilka finansiella resurser måste vara omedelbart tillgängliga, samt det faktum att företagen för det mesta endast hade muntliga kreditöverenskommelser utan skriftliga underlag, ansåg kommissionen att all kortfristig finansiering av företagen i urvalet skulle kunna täckas av ett enda kreditinstrument. Denna slutsats är endast tillämplig på kortfristig finansiering och gäller inte långsiktig finansiering, som är föremål för förhandlingar från fall till fall. För det andra, beträffande påståendet att alla kreditlinor, särskilt de som överenskommits med stora och sofistikerade kunder, omfattas av arrangemang eller förnyelseavgifter, konstaterade kommissionen att ZTT-gruppen inte kunde tillhandahålla bevis för kreditfaciliteter utan tillhörande avgifter. För det tredje gäller beträffande de referensavgifter som kommissionen tillämpar, såsom anges i skäl 354, använde kommissionen undersökningsresultat från tidigare antisubventionsärenden och offentligt tillgängliga uppgifter för att dra slutsatsen att det var lämpligt att tillämpa ett referensvärde på 1,5 för arrangemangsavgiften och ett referensvärde på 1,25 % för förnyelseavgiften. Kommissionen påpekade att Barclays Bank till exempel tar ut en startavgift på 1,5 % av den överenskomna gränsen för löpande krediter och en förnyelseavgift på 1,5 % för löpande krediter på mer än 15 000 pund sterling. I detta ärende är det riktmärke för förnyelseavgiften som kommissionen använder lägre. En ytterligare sökning visade att Barkleys tar ut avgifter från företag på mellan 1,6 % och 2,5 % av kreditgränserna inom intervallen 15 001–20 000 GBP och 20 001–25 000 GBP (86). Kommissionen upprepade därför sin slutsats att de referensavgifter som den har använt är rimliga och bygger på tillgängliga marknadsuppgifter och avvisade därför påståendet. |
| --- | --- |

(356)

För det första, och som förklaras i skäl 340 är syftet med en kreditlina att fastställa en begränsad kredit som företaget får utnyttja när som helst för att finansiera sin löpande verksamhet, vilket gör finansieringen av rörelsekapital flexibel och omedelbart tillgänglig vid behov. Med hänsyn till den praxis för kortfristig finansiering som användes av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, dvs. bankaccepter och kortfristiga lån för rörelsekapital, för vilka finansiella resurser måste vara omedelbart tillgängliga, samt det faktum att företagen för det mesta endast hade muntliga kreditöverenskommelser utan skriftliga underlag, ansåg kommissionen att all kortfristig finansiering av företagen i urvalet skulle kunna täckas av ett enda kreditinstrument. Denna slutsats är endast tillämplig på kortfristig finansiering och gäller inte långsiktig finansiering, som är föremål för förhandlingar från fall till fall. För det andra, beträffande påståendet att alla kreditlinor, särskilt de som överenskommits med stora och sofistikerade kunder, omfattas av arrangemang eller förnyelseavgifter, konstaterade kommissionen att ZTT-gruppen inte kunde tillhandahålla bevis för kreditfaciliteter utan tillhörande avgifter. För det tredje gäller beträffande de referensavgifter som kommissionen tillämpar, såsom anges i skäl 354, använde kommissionen undersökningsresultat från tidigare antisubventionsärenden och offentligt tillgängliga uppgifter för att dra slutsatsen att det var lämpligt att tillämpa ett referensvärde på 1,5 för arrangemangsavgiften och ett referensvärde på 1,25 % för förnyelseavgiften. Kommissionen påpekade att Barclays Bank till exempel tar ut en startavgift på 1,5 % av den överenskomna gränsen för löpande krediter och en förnyelseavgift på 1,5 % för löpande krediter på mer än 15 000 pund sterling. I detta ärende är det riktmärke för förnyelseavgiften som kommissionen använder lägre. En ytterligare sökning visade att Barkleys tar ut avgifter från företag på mellan 1,6 % och 2,5 % av kreditgränserna inom intervallen 15 001–20 000 GBP och 20 001–25 000 GBP (86). Kommissionen upprepade därför sin slutsats att de referensavgifter som den har använt är rimliga och bygger på tillgängliga marknadsuppgifter och avvisade därför påståendet.

86

3.5.4.2   Bankaccepter

a)   Allmänt

| (357) | Bankaccepter utgör finansiella produkter som syftar till att utveckla en aktivare inhemsk penningmarknad genom att utvidga lånefaciliteterna. Det är en form av kortfristig finansiering som kan ”minska finansieringskostnaden och stärka uttagarens kapitaleffektivitet (87) Dessutom kan, som Kinas folkbank anger på sin webbplats, ”bankaccepten garantera upprättandet och genomförandet av avtalet mellan köparen och säljaren samt främja kapitalomsättningen med hjälp av krediter från Kinas folkbank (88)”. På sin webbplats annonserar DBS Bank dessutom bankaccepter som ett sätt att ”öka rörelsekapitalet genom att skjuta upp betalningar (89)”. |
| --- | --- |

(357)

Bankaccepter utgör finansiella produkter som syftar till att utveckla en aktivare inhemsk penningmarknad genom att utvidga lånefaciliteterna. Det är en form av kortfristig finansiering som kan ”minska finansieringskostnaden och stärka uttagarens kapitaleffektivitet (87) Dessutom kan, som Kinas folkbank anger på sin webbplats, ”bankaccepten garantera upprättandet och genomförandet av avtalet mellan köparen och säljaren samt främja kapitalomsättningen med hjälp av krediter från Kinas folkbank (88)”. På sin webbplats annonserar DBS Bank dessutom bankaccepter som ett sätt att ”öka rörelsekapitalet genom att skjuta upp betalningar (89)”.

87

88

89

| (358) | Bankaccepter får endast användas för att avsluta verkliga handelstransaktioner och innehavaren måste lägga fram tillräckliga bevis i detta avseende, till exempel genom köp-/säljavtal, fakturor och fraktsedlar, osv. Bankaccepter får användas som ett betalningsmedel i köpavtal tillsammans med andra medel, till exempel penningförsändelser eller betalningsorder. |
| --- | --- |

(358)

Bankaccepter får endast användas för att avsluta verkliga handelstransaktioner och innehavaren måste lägga fram tillräckliga bevis i detta avseende, till exempel genom köp-/säljavtal, fakturor och fraktsedlar, osv. Bankaccepter får användas som ett betalningsmedel i köpavtal tillsammans med andra medel, till exempel penningförsändelser eller betalningsorder.

| (359) | En bankaccept utfärdas av ... (... som också är köparen i den underliggande handelstransaktionen) och godtas av banken. Genom att godta bankaccepten går banken med på att ovillkorligen utbetala det belopp som anges i accepten till mottagaren/innehavaren på överenskommet datum (förfallodagen). |
| --- | --- |

(359)

En bankaccept utfärdas av ... (... som också är köparen i den underliggande handelstransaktionen) och godtas av banken. Genom att godta bankaccepten går banken med på att ovillkorligen utbetala det belopp som anges i accepten till mottagaren/innehavaren på överenskommet datum (förfallodagen).

| (360) | I allmänhet innehåller avtalen om bankaccepter en förteckning över de transaktioner som täcks av en bankaccept, med uppgift om leverantörens förfallodatum och bankacceptens förfallodag. |
| --- | --- |

(360)

I allmänhet innehåller avtalen om bankaccepter en förteckning över de transaktioner som täcks av en bankaccept, med uppgift om leverantörens förfallodatum och bankacceptens förfallodag.

| (361) | I allmänhet utfärdas bankaccepter inom ramen för ett utkast till avtal om bankaccepter som anger bankens, leverantörernas och köparens identitet, bankens och köparens skyldigheter och detaljerade uppgifter om värdet per leverantör, förfallodag som överenskommits med leverantören och förfallodag för bankaccepten. |
| --- | --- |

(361)

I allmänhet utfärdas bankaccepter inom ramen för ett utkast till avtal om bankaccepter som anger bankens, leverantörernas och köparens identitet, bankens och köparens skyldigheter och detaljerade uppgifter om värdet per leverantör, förfallodag som överenskommits med leverantören och förfallodag för bankaccepten.

| (362) | Kommissionen fastställde att avtal om kreditlinor i allmänhet förtecknar bankaccepter som en möjlig användning av finansieringstaket tillsammans med andra kortsiktiga finansiella instrument, till exempel lån genom arbetande kapital. |
| --- | --- |

(362)

Kommissionen fastställde att avtal om kreditlinor i allmänhet förtecknar bankaccepter som en möjlig användning av finansieringstaket tillsammans med andra kortsiktiga finansiella instrument, till exempel lån genom arbetande kapital.

| (363) | Beroende på de villkor som varje bank fastställer kan det krävas att uttagaren gör en mindre insättning på ett särskilt konto, gör en utfästelse och betalar en avgift på accepten. I alla händelser är uttagaren skyldig att överföra hela beloppet för en bankaccept till det särskilda kontot senast på bankacceptens förfallodag. |
| --- | --- |

(363)

Beroende på de villkor som varje bank fastställer kan det krävas att uttagaren gör en mindre insättning på ett särskilt konto, gör en utfästelse och betalar en avgift på accepten. I alla händelser är uttagaren skyldig att överföra hela beloppet för en bankaccept till det särskilda kontot senast på bankacceptens förfallodag.

| (364) | När banken godtagit den undertecknar uttagaren bankaccepten och överför den till betalningsmottagaren som också är leverantör i den underliggande handelstransaktionen, i likhet med betalning av en faktura. Följaktligen upphävs köparens (uttagarens) skyldighet mot leverantören (betalningsmottagaren). En ny betalningsskyldighet uppstår för köparen gentemot den mottagande banken för samma belopp (uttagaren är skyldig att betala banken kontant innan bankaccepten löper ut). Utfärdande av en bankaccept leder till att uttagarens skyldighet mot leverantören ersätts med en skyldighet mot banken. |
| --- | --- |

(364)

När banken godtagit den undertecknar uttagaren bankaccepten och överför den till betalningsmottagaren som också är leverantör i den underliggande handelstransaktionen, i likhet med betalning av en faktura. Följaktligen upphävs köparens (uttagarens) skyldighet mot leverantören (betalningsmottagaren). En ny betalningsskyldighet uppstår för köparen gentemot den mottagande banken för samma belopp (uttagaren är skyldig att betala banken kontant innan bankaccepten löper ut). Utfärdande av en bankaccept leder till att uttagarens skyldighet mot leverantören ersätts med en skyldighet mot banken.

| (365) | Löptiden för en bankaccept varierar enligt de villkor som varje bank fastställer och kan vara upp till ett år. |
| --- | --- |

(365)

Löptiden för en bankaccept varierar enligt de villkor som varje bank fastställer och kan vara upp till ett år.

| (366) | Betalningsmottagaren (eller innehavaren) av bankaccepten har tre möjligheter före löptidens utgång:






  — | Vänta till utgången och motta kontant betalning av hela nominella beloppet från den mottagande banken. |
| --- | --- | --- |

(366)

Betalningsmottagaren (eller innehavaren) av bankaccepten har tre möjligheter före löptidens utgång:

—

Vänta till utgången och motta kontant betalning av hela nominella beloppet från den mottagande banken.

| — | Underteckna bankaccepten, dvs. använda den som ett betalningsmedel för skulder gentemot andra parter. or |
| --- | --- |

—

Underteckna bankaccepten, dvs. använda den som ett betalningsmedel för skulder gentemot andra parter. or

| — | Diskontera bankaccepten med den mottagande banken eller en annan bank, och motta kontantbeloppet mot betalning av en diskonteringsränta. |
| --- | --- |

—

Diskontera bankaccepten med den mottagande banken eller en annan bank, och motta kontantbeloppet mot betalning av en diskonteringsränta.

| (367) | Utfärdandedatumet för bankaccepten motsvarar i allmänhet det förfallodatum som överenskommits med leverantören. Kommissionen konstaterade att när det gäller de företag som ingick i urvalet var datum för utfärdande i allmänhet på eller före förfallodagen för betalningen till leverantören och i vissa fall även några dagar efter förfallodagen. Kommissionen fastställde att löptiden för bankaccepten för företagen i urvalet är mellan tre och tolv månader efter det att fakturan förfallit till betalning. |
| --- | --- |

(367)

Utfärdandedatumet för bankaccepten motsvarar i allmänhet det förfallodatum som överenskommits med leverantören. Kommissionen konstaterade att när det gäller de företag som ingick i urvalet var datum för utfärdande i allmänhet på eller före förfallodagen för betalningen till leverantören och i vissa fall även några dagar efter förfallodagen. Kommissionen fastställde att löptiden för bankaccepten för företagen i urvalet är mellan tre och tolv månader efter det att fakturan förfallit till betalning.

| (368) | Vad gäller bokföring av bankaccepter erkänns dessa som skulder till banken i uttagarnas konton, dvs. de exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(368)

Vad gäller bokföring av bankaccepter erkänns dessa som skulder till banken i uttagarnas konton, dvs. de exporterande tillverkarna i urvalet.

| (369) | Credit Reference Center of the People’s Bank of China (nedan kallad CRCP) godkänner bankaccepter som ”obetalda krediter” som tillhandahålls av banker på samma nivå som lån, remburser eller handelsfinansiering. Det ska även noteras att CRCP finansieras av de finansinstitut som beviljar olika typer av lån och att sådana finansinstitut således har godtagit bankaccepter som skulder gentemot dem. I de avtal om bankaccept som samlats in under undersökningsperioden föreskrivs vidare att om köparen inte erlägger fullständig betalning på bankacceptens förfallodatum, ska banken behandla det obetalda beloppet som ett försenat lån till banken. |
| --- | --- |

(369)

Credit Reference Center of the People’s Bank of China (nedan kallad CRCP) godkänner bankaccepter som ”obetalda krediter” som tillhandahålls av banker på samma nivå som lån, remburser eller handelsfinansiering. Det ska även noteras att CRCP finansieras av de finansinstitut som beviljar olika typer av lån och att sådana finansinstitut således har godtagit bankaccepter som skulder gentemot dem. I de avtal om bankaccept som samlats in under undersökningsperioden föreskrivs vidare att om köparen inte erlägger fullständig betalning på bankacceptens förfallodatum, ska banken behandla det obetalda beloppet som ett försenat lån till banken.

CRCP

| (370) | Kommissionen konstaterade att bankaccepter i stor utsträckning används som ett betalningsmedel i handelstransaktioner i stället för en postanvisning, vilket underlättar uttagarens kassaflöde och arbetande kapital. Ur kontantsynvinkel medger instrumentet i praktiken uttagaren en uppskjuten betalning med förfallodag på upp till ett år på grund av att den faktiska kontantbetalningen av transaktionsbeloppet sker vid bankacceptens förfallodag, och inte vid den tidpunkt då uttagaren var tvungen att betala sin leverantör. I avsaknad av ett sådant finansiellt instrument skulle uttagaren antingen utnyttja sitt eget arbetande kapital, vilket medför en kostnad, eller ta ett kortsiktigt lån av arbetande kapital med en bank för att betala sina leverantörer, vilket också medför en kostnad. Genom att betala med en bankaccept använder uttagaren de varor eller tjänster som levererats för en period på 3 månader till ett år utan att lägga ut några kontanter och utan någon annan kostnad. |
| --- | --- |

(370)

Kommissionen konstaterade att bankaccepter i stor utsträckning används som ett betalningsmedel i handelstransaktioner i stället för en postanvisning, vilket underlättar uttagarens kassaflöde och arbetande kapital. Ur kontantsynvinkel medger instrumentet i praktiken uttagaren en uppskjuten betalning med förfallodag på upp till ett år på grund av att den faktiska kontantbetalningen av transaktionsbeloppet sker vid bankacceptens förfallodag, och inte vid den tidpunkt då uttagaren var tvungen att betala sin leverantör. I avsaknad av ett sådant finansiellt instrument skulle uttagaren antingen utnyttja sitt eget arbetande kapital, vilket medför en kostnad, eller ta ett kortsiktigt lån av arbetande kapital med en bank för att betala sina leverantörer, vilket också medför en kostnad. Genom att betala med en bankaccept använder uttagaren de varor eller tjänster som levererats för en period på 3 månader till ett år utan att lägga ut några kontanter och utan någon annan kostnad.

| (371) | Under normala marknadsförhållanden skulle bankaccepter i egenskap av finansiella instrument innebära en finansieringskostnad för uttagaren. Undersökningen visade att alla företag i urvalet som använde bankaccepter under undersökningsperioden endast betalade en avgift för den tjänst som banken tillhandahöll, vilken i allmänhet var 0,05 % av bankacceptens nominella värde. Inget av företagen i urvalet bar dock någon kostnad för finansieringen genom bankaccepter genom att skjuta upp kontant betalning för leveransen av varor och tjänster. Kommissionen ansåg därför att de undersökta företagen utnyttjade finansiering i form av bankaccepter för vilka de inte bar några kostnader. |
| --- | --- |

(371)

Under normala marknadsförhållanden skulle bankaccepter i egenskap av finansiella instrument innebära en finansieringskostnad för uttagaren. Undersökningen visade att alla företag i urvalet som använde bankaccepter under undersökningsperioden endast betalade en avgift för den tjänst som banken tillhandahöll, vilken i allmänhet var 0,05 % av bankacceptens nominella värde. Inget av företagen i urvalet bar dock någon kostnad för finansieringen genom bankaccepter genom att skjuta upp kontant betalning för leveransen av varor och tjänster. Kommissionen ansåg därför att de undersökta företagen utnyttjade finansiering i form av bankaccepter för vilka de inte bar några kostnader.

| (372) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att det system för bankaccepter som infördes i Kina gav alla exporterande tillverkare en kostnadsfri finansiering av sin nuvarande verksamhet, vilket innebar att en utjämningsbar förmån beviljades enligt vad som anges i skälen 384–388 i enlighet med artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(372)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att det system för bankaccepter som infördes i Kina gav alla exporterande tillverkare en kostnadsfri finansiering av sin nuvarande verksamhet, vilket innebar att en utjämningsbar förmån beviljades enligt vad som anges i skälen 384–388 i enlighet med artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen.

| (373) | I en tidigare undersökning (90) fastställde kommissionen att bankaccepter har samma syfte och effekter som kortfristiga rörelsekapitallån, eftersom de används av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna för att finansiera den nuvarande verksamheten istället för kortfristiga lån, varför det för dessa bör tas ut en kostnad som motsvarar en kortfristig lånefinansiering. |
| --- | --- |

(373)

I en tidigare undersökning (90) fastställde kommissionen att bankaccepter har samma syfte och effekter som kortfristiga rörelsekapitallån, eftersom de används av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna för att finansiera den nuvarande verksamheten istället för kortfristiga lån, varför det för dessa bör tas ut en kostnad som motsvarar en kortfristig lånefinansiering.

90

| (374) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter invände ZTT-gruppen att man inte höll med kommissionen om att bankaccepter är en form av kortsiktig finansiering och att de snarare fungerar som en bankgaranti. Enligt ZTT-gruppen är en bankaccept ett instrument genom vilket banken tar på sig skyldigheten att betala till en annan part än den ursprungliga gäldenären, som fortfarande är skyldig att betala tillbaka till banken. Syftet med ett sådant instrument är inte kortsiktig finansiering utan att underlätta försäljningen av varor. ZTT-gruppen hävdade att parterna i transaktionerna, genom att godkänna betalningen via bankaccepter, samtyckte till betalningsvillkoren, vilket innebar att säljaren gick med på ett kreditvillkor fram till förfallodagen mot en bankgarantibetalning och att köparen åtog sig att ställa samma värde till bankens förfogande senast på förfallodagen. |
| --- | --- |

(374)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter invände ZTT-gruppen att man inte höll med kommissionen om att bankaccepter är en form av kortsiktig finansiering och att de snarare fungerar som en bankgaranti. Enligt ZTT-gruppen är en bankaccept ett instrument genom vilket banken tar på sig skyldigheten att betala till en annan part än den ursprungliga gäldenären, som fortfarande är skyldig att betala tillbaka till banken. Syftet med ett sådant instrument är inte kortsiktig finansiering utan att underlätta försäljningen av varor. ZTT-gruppen hävdade att parterna i transaktionerna, genom att godkänna betalningen via bankaccepter, samtyckte till betalningsvillkoren, vilket innebar att säljaren gick med på ett kreditvillkor fram till förfallodagen mot en bankgarantibetalning och att köparen åtog sig att ställa samma värde till bankens förfogande senast på förfallodagen.

| (375) | Kommissionen höll inte med om att bankaccepter endast fungerar som en bankgaranti för en betalning på förfallodagen. Kommissionen konstaterade att för de exporterande tillverkarnas vidkommande är en bankaccept ett betalningssätt, vilket erkänns i försäljningskontrakten, och uttagarens betalningsförpliktelse gentemot leverantören annulleras genom betalning med en bankaccept. Uttagaren betalar leverantören vid den tidpunkt då bankaccepten godkänns, medan uttagaren uppfyller sin betalningsskyldighet gentemot banken på förfallodagen. Bankaccepten kan därför inte betraktas som bara en ytterligare garanti för en framtida betalning, och påståendet avvisades. |
| --- | --- |

(375)

Kommissionen höll inte med om att bankaccepter endast fungerar som en bankgaranti för en betalning på förfallodagen. Kommissionen konstaterade att för de exporterande tillverkarnas vidkommande är en bankaccept ett betalningssätt, vilket erkänns i försäljningskontrakten, och uttagarens betalningsförpliktelse gentemot leverantören annulleras genom betalning med en bankaccept. Uttagaren betalar leverantören vid den tidpunkt då bankaccepten godkänns, medan uttagaren uppfyller sin betalningsskyldighet gentemot banken på förfallodagen. Bankaccepten kan därför inte betraktas som bara en ytterligare garanti för en framtida betalning, och påståendet avvisades.

| (376) | Följaktligen upprepade kommissionen sin slutsats att när det gäller deras effekter är bankaccepter en form av kortfristig finansiering som gör det möjligt för de exporterande tillverkarna att finansiera sina inköp. Den förmån som beviljas de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna är de kostnadsbesparingar för finansiering som beror på att användningen av bankaccept var räntefri. |
| --- | --- |

(376)

Följaktligen upprepade kommissionen sin slutsats att när det gäller deras effekter är bankaccepter en form av kortfristig finansiering som gör det möjligt för de exporterande tillverkarna att finansiera sina inköp. Den förmån som beviljas de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna är de kostnadsbesparingar för finansiering som beror på att användningen av bankaccept var räntefri.

b)   Selektivitet

| (377) | När det gäller selektivitet, såsom nämns i skäl 116 ska finansinstitut enligt beslut nr 40 tillhandahålla kreditstöd till främjade industrier. |
| --- | --- |

(377)

När det gäller selektivitet, såsom nämns i skäl 116 ska finansinstitut enligt beslut nr 40 tillhandahålla kreditstöd till främjade industrier.

| (378) | Kommissionen ansåg att bankaccepter utgör en annan form av förmånsstöd från finansiella institut till främjade industrier såsom sektorn för optiska fiberkablar. Som anges i avsnitt 3.1 är sektorn för optiska fiberkablar bland de främjade industrierna och därför berättigad till alla möjliga typer av finansiellt stöd. Bankaccepter som finansieringsform är en del av det förmånliga systemet för finansiellt stöd från finansinstitut till främjade industrier, t.ex. industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(378)

Kommissionen ansåg att bankaccepter utgör en annan form av förmånsstöd från finansiella institut till främjade industrier såsom sektorn för optiska fiberkablar. Som anges i avsnitt 3.1 är sektorn för optiska fiberkablar bland de främjade industrierna och därför berättigad till alla möjliga typer av finansiellt stöd. Bankaccepter som finansieringsform är en del av det förmånliga systemet för finansiellt stöd från finansinstitut till främjade industrier, t.ex. industrin för optiska fiberkablar.

| (379) | Inga bevis lades fram för att något företag i Kina (förutom inom främjade industrier) utnyttjar bankaccepter på samma fördelaktiga villkor. |
| --- | --- |

(379)

Inga bevis lades fram för att något företag i Kina (förutom inom främjade industrier) utnyttjar bankaccepter på samma fördelaktiga villkor.

| (380) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att bankaccepter inte är selektiva eftersom de används i stor utsträckning av nästan alla ekonomiska aktörer i Kina och därför inte är begränsade till sektorn för optiska fiberkablar eller ZTT-gruppen. |
| --- | --- |

(380)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att bankaccepter inte är selektiva eftersom de används i stor utsträckning av nästan alla ekonomiska aktörer i Kina och därför inte är begränsade till sektorn för optiska fiberkablar eller ZTT-gruppen.

| (381) | I detta avseende hänvisade kommissionen till skäl 116 där den lade fram bevis för att finansinstitut enligt beslut nr 40 är skyldiga att tillhandahålla kreditstöd till främjade industrier. |
| --- | --- |

(381)

I detta avseende hänvisade kommissionen till skäl 116 där den lade fram bevis för att finansinstitut enligt beslut nr 40 är skyldiga att tillhandahålla kreditstöd till främjade industrier.

| (382) | Kommissionen grundade sin bedömning av subventionssystemets selektiva karaktär på tillgängliga statliga dokument, såsom planer och förordningar avseende främjade industrier. De kinesiska myndigheterna har tydligt definierat vilka industrier som främjas genom att begränsa den specifika förmånliga finansieringen endast till dessa. Även om ett antal andra industrier som uttryckligen definieras som främjade också åtnjutit samma eller liknande förmånsvillkor som industrin för optiska fiberkablar, medför detta inte någon förmånlig finansiering och framför allt inte bankaccepter som är allmänt tillgängliga för alla branscher. |
| --- | --- |

(382)

Kommissionen grundade sin bedömning av subventionssystemets selektiva karaktär på tillgängliga statliga dokument, såsom planer och förordningar avseende främjade industrier. De kinesiska myndigheterna har tydligt definierat vilka industrier som främjas genom att begränsa den specifika förmånliga finansieringen endast till dessa. Även om ett antal andra industrier som uttryckligen definieras som främjade också åtnjutit samma eller liknande förmånsvillkor som industrin för optiska fiberkablar, medför detta inte någon förmånlig finansiering och framför allt inte bankaccepter som är allmänt tillgängliga för alla branscher.

| (383) | Även om en finansieringsform i princip kan vara tillgänglig för företag inom andra branscher, kan de konkreta villkoren enligt vilka sådan finansiering erbjuds företag från en viss bransch, såsom återbetalningsvillkor och finansieringsvolym, göra dem specifika. Ingen av de berörda parterna lade heller fram några bevis för att den förmånliga finansieringen genom bankaccepter för företag inom industrin för optiska fiberkablar grundas på objektiva kriterier eller villkor i den mening som avses i artikel 4.2 b i grundförordningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(383)

Även om en finansieringsform i princip kan vara tillgänglig för företag inom andra branscher, kan de konkreta villkoren enligt vilka sådan finansiering erbjuds företag från en viss bransch, såsom återbetalningsvillkor och finansieringsvolym, göra dem specifika. Ingen av de berörda parterna lade heller fram några bevis för att den förmånliga finansieringen genom bankaccepter för företag inom industrin för optiska fiberkablar grundas på objektiva kriterier eller villkor i den mening som avses i artikel 4.2 b i grundförordningen. Påståendet avvisades därför.

c)   Beräkningen av förmånen

| (384) | Vid beräkningen av den utjämningsbara subventionens storlek bedömde kommissionen den förmån som mottagarna konstaterats få under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(384)

Vid beräkningen av den utjämningsbara subventionens storlek bedömde kommissionen den förmån som mottagarna konstaterats få under undersökningsperioden.

| (385) | Som redan nämnts i skälen 357 och 370 är bankaccepter en form av kortfristig finansiering som ökar uttagarnas kapitaleffektivitet genom att underlätta dess rörelsekapital och tillgodose dess likviditetsbehov, eftersom de i stor utsträckning används som betalningsmedel i affärstransaktioner i stället för kontanter. Kommissionen konstaterade att de exporterande tillverkarna i urvalet använde bankaccepter för kortsiktig finansiering utan att betala en ersättning. |
| --- | --- |

(385)

Som redan nämnts i skälen 357 och 370 är bankaccepter en form av kortfristig finansiering som ökar uttagarnas kapitaleffektivitet genom att underlätta dess rörelsekapital och tillgodose dess likviditetsbehov, eftersom de i stor utsträckning används som betalningsmedel i affärstransaktioner i stället för kontanter. Kommissionen konstaterade att de exporterande tillverkarna i urvalet använde bankaccepter för kortsiktig finansiering utan att betala en ersättning.

| (386) | Kommissionen drog därför slutsatsen att uttagare av bankaccepter bör betala en ersättning för finansieringsperioden. Kommissionen ansåg att finansieringsperioden inleddes den dag då bankaccepten utfärdades och avslutades på bankacceptens förfallodag. När det gäller bankaccepter som utfärdats före undersökningsperioden och bankaccepter med förfallodatum efter undersökningsperiodens slut beräknade kommissionen förmånen endast för den finansieringsperiod som undersökningsperioden omfattar. |
| --- | --- |

(386)

Kommissionen drog därför slutsatsen att uttagare av bankaccepter bör betala en ersättning för finansieringsperioden. Kommissionen ansåg att finansieringsperioden inleddes den dag då bankaccepten utfärdades och avslutades på bankacceptens förfallodag. När det gäller bankaccepter som utfärdats före undersökningsperioden och bankaccepter med förfallodatum efter undersökningsperiodens slut beräknade kommissionen förmånen endast för den finansieringsperiod som undersökningsperioden omfattar.

| (387) | I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen ansåg kommissionen att den förmån som mottagaren får är skillnaden mellan det belopp som företaget faktiskt betalat som ersättning för finansiering genom bankaccept, och det belopp som den skulle betala genom att tillämpa en kortsiktig finansieringsränta. |
| --- | --- |

(387)

I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen ansåg kommissionen att den förmån som mottagaren får är skillnaden mellan det belopp som företaget faktiskt betalat som ersättning för finansiering genom bankaccept, och det belopp som den skulle betala genom att tillämpa en kortsiktig finansieringsränta.

| (388) | Kommissionen fastställde den förmån som uppstår vid utebliven betalning av en kortsiktig finansieringskostnad. Med tanke på att bankaccepter är en form av kortfristig finansiering och att de i praktiken har samma syfte som kortfristiga rörelsekapitallån, ansåg kommissionen, såsom fastställts i tidigare undersökningar (91), att det för bankaccepter bör tas ut en kostnad som motsvarar en kortfristig lånefinansiering. Kommissionen använde därför samma metod som för kortsiktig lånefinansiering som anges i renminbi yuan, enligt avsnitt 3.5.3.1. |
| --- | --- |

(388)

Kommissionen fastställde den förmån som uppstår vid utebliven betalning av en kortsiktig finansieringskostnad. Med tanke på att bankaccepter är en form av kortfristig finansiering och att de i praktiken har samma syfte som kortfristiga rörelsekapitallån, ansåg kommissionen, såsom fastställts i tidigare undersökningar (91), att det för bankaccepter bör tas ut en kostnad som motsvarar en kortfristig lånefinansiering. Kommissionen använde därför samma metod som för kortsiktig lånefinansiering som anges i renminbi yuan, enligt avsnitt 3.5.3.1.

91

| (389) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade FTT-gruppen att kommissionen, vid beräkningen av förmånen, borde beakta de avgifter som gruppen har betalat. |
| --- | --- |

(389)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade FTT-gruppen att kommissionen, vid beräkningen av förmånen, borde beakta de avgifter som gruppen har betalat.

| (390) | Som kommissionen redan har konstaterat i skäl 371 betalade de företag i urvalet som använde bankaccepter under undersökningsperioden endast en avgift för den tjänst som banken tillhandahöll, vilken i allmänhet var 0,05 % av bankacceptens nominella värde. Faktum är att denna provision, som betalas för bankens hantering av bankaccepten, är en separat del av den finansiering som beviljas av banken, för vilken de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna inte har haft någon kostnad. Denna avgift betalas för att täcka bankens administrativa kostnader för hanteringen av bankaccepter. Kommissionen utjämnade endast bankaccepternas finansieringsdel (det vill säga den del som motsvarar kortfristig finansiering). Kommissionen analyserade inte huruvida provisionen även innebar en utjämningsbar subvention. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(390)

Som kommissionen redan har konstaterat i skäl 371 betalade de företag i urvalet som använde bankaccepter under undersökningsperioden endast en avgift för den tjänst som banken tillhandahöll, vilken i allmänhet var 0,05 % av bankacceptens nominella värde. Faktum är att denna provision, som betalas för bankens hantering av bankaccepten, är en separat del av den finansiering som beviljas av banken, för vilken de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna inte har haft någon kostnad. Denna avgift betalas för att täcka bankens administrativa kostnader för hanteringen av bankaccepter. Kommissionen utjämnade endast bankaccepternas finansieringsdel (det vill säga den del som motsvarar kortfristig finansiering). Kommissionen analyserade inte huruvida provisionen även innebar en utjämningsbar subvention. Påståendet avvisades därför.

| (391) | ZTT-gruppen motsatte sig användningen av referensvärdet för kortfristiga lån eftersom den ansåg att bankaccepter är en garanti för vilken provision bör tas ut. I detta avseende hänvisade ZTT-gruppen till New York Federal Reserve, som klargör att bankaccepter fungerar mer som en garanti än ett lån. |
| --- | --- |

(391)

ZTT-gruppen motsatte sig användningen av referensvärdet för kortfristiga lån eftersom den ansåg att bankaccepter är en garanti för vilken provision bör tas ut. I detta avseende hänvisade ZTT-gruppen till New York Federal Reserve, som klargör att bankaccepter fungerar mer som en garanti än ett lån.

| (392) | Kommissionen instämde inte i ZTT-gruppens synpunkter. Enligt allmänt tillgängliga uppgifter om bankaccepter i USA köper banken i praktiken vanligtvis bankaccepten från uttagaren genom att tillämpa en diskonteringsränta som liknar en räntesats, och därför är bankaccepten ett metod som banken använder för att bevilja kredit (92). I andra jurisdiktioner som Kanada och Malaysia, gäller att banken, när den godtar bankaccepten, betalar ut medlen efter avdrag för den tillämpliga diskonteringsräntan (93). Se Bank of Canadas diskussionsunderlag med titeln A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market i vilket det anges att ”långivarna köper bankaccepter till ett pris som ligger under det nominella värdet och låntagaren får behållningen därav som ett lån. Den diskonteringssats till vilken långivarna köper bankaccepterna baseras ofta på CDOR-räntan. ”
  I artikel 14.4 i Malaysias riktlinjer för bankaccepter från 2004 anges följande: ”Uttagaren av en bankaccept ska vara skyldiga att göra avdrag för bankaccepten hos den mottagande banken om köpet ännu inte har betalats, i vilket fall den mottagande banken är skyldig att betala den diskonterade behållningen till leverantören av varorna”. Bankaccepter fungerar därför i första hand som en typ av finansiering och inte som en garanti. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(392)

Kommissionen instämde inte i ZTT-gruppens synpunkter. Enligt allmänt tillgängliga uppgifter om bankaccepter i USA köper banken i praktiken vanligtvis bankaccepten från uttagaren genom att tillämpa en diskonteringsränta som liknar en räntesats, och därför är bankaccepten ett metod som banken använder för att bevilja kredit (92). I andra jurisdiktioner som Kanada och Malaysia, gäller att banken, när den godtar bankaccepten, betalar ut medlen efter avdrag för den tillämpliga diskonteringsräntan (93). Se Bank of Canadas diskussionsunderlag med titeln A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market i vilket det anges att ”långivarna köper bankaccepter till ett pris som ligger under det nominella värdet och låntagaren får behållningen därav som ett lån. Den diskonteringssats till vilken långivarna köper bankaccepterna baseras ofta på CDOR-räntan. ”
  I artikel 14.4 i Malaysias riktlinjer för bankaccepter från 2004 anges följande: ”Uttagaren av en bankaccept ska vara skyldiga att göra avdrag för bankaccepten hos den mottagande banken om köpet ännu inte har betalats, i vilket fall den mottagande banken är skyldig att betala den diskonterade behållningen till leverantören av varorna”. Bankaccepter fungerar därför i första hand som en typ av finansiering och inte som en garanti. Påståendet avvisades därför.

92

93

A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market

Den diskonteringssats till vilken långivarna köper bankaccepterna baseras ofta på CDOR-räntan. ”

3.5.4.3   Konvertibla företagsobligationer

| (393) | Företag från de två grupperna i urvalet har emitterat konvertibla företagsobligationer under undersökningsperioden. I båda fallen har de konvertibla obligationerna en progressiv räntestruktur med mycket låga räntor på mellan 0,2 % och 2 %, vilket är mycket lägre än PBOC:s referensränta för lån och NIFC:s låneränta (94). |
| --- | --- |

(393)

Företag från de två grupperna i urvalet har emitterat konvertibla företagsobligationer under undersökningsperioden. I båda fallen har de konvertibla obligationerna en progressiv räntestruktur med mycket låga räntor på mellan 0,2 % och 2 %, vilket är mycket lägre än PBOC:s referensränta för lån och NIFC:s låneränta (94).

94

| (394) | Kommissionen slog fast att alla företag i urvalet drog nytta av förmånlig finansiering i form av konvertibla obligationer.






  — | Rättslig grund (95) |
| --- | --- | --- |

(394)

Kommissionen slog fast att alla företag i urvalet drog nytta av förmånlig finansiering i form av konvertibla obligationer.

—

Rättslig grund (95)

95

| — | Kinas lag om värdepapper (2014 års version) (värdepapperslagen) (96). |
| --- | --- |

—

Kinas lag om värdepapper (2014 års version) (värdepapperslagen) (96).

värdepapperslagen

96

| — | Administrativa bestämmelser avseende börsnoterade företags emission av värdepapper (2008 års version) (97). |
| --- | --- |

—

Administrativa bestämmelser avseende börsnoterade företags emission av värdepapper (2008 års version) (97).

97

| — | Administrativa bestämmelser avseende börsnoterade företags emission av värdepapper (2008 års version) (98). |
| --- | --- |

—

Administrativa bestämmelser avseende börsnoterade företags emission av värdepapper (2008 års version) (98).

98

| — | Administrativa bestämmelser avseende emission och tecknande av värdepapper (2018 års version). |
| --- | --- |

—

Administrativa bestämmelser avseende emission och tecknande av värdepapper (2018 års version).

| — | Bestämmelser om förvaltning av företagsobligationer, utfärdade av statsrådet den 18 januari 2011. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om förvaltning av företagsobligationer, utfärdade av statsrådet den 18 januari 2011.

| — | Administrativa bestämmelser om emission och handel med företagsobligationer, föreskrift från Kinas tillsynsmyndighet på värdepappersområdet nr 113 av den 15 januari 2015. |
| --- | --- |

—

Administrativa bestämmelser om emission och handel med företagsobligationer, föreskrift från Kinas tillsynsmyndighet på värdepappersområdet nr 113 av den 15 januari 2015.

| — | Åtgärder för förvaltning av icke-finansiella företags skuldebrev på interbankmarknaden för obligationer, utfärdade av Kinas folkbank, föreskrift från Kinas folkbank [2008] nr 12 av den 9 april 2008. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för förvaltning av icke-finansiella företags skuldebrev på interbankmarknaden för obligationer, utfärdade av Kinas folkbank, föreskrift från Kinas folkbank [2008] nr 12 av den 9 april 2008.

| — | Rättslig ram för konvertibla obligationer |
| --- | --- |

—

Rättslig ram för konvertibla obligationer

| (395) | I förordningarna om förvaltning av företagsobligationer och de administrativa bestämmelserna avseende emission och handel med företagsobligationer fastställs den allmänna rättsliga ram som är tillämplig på företagsobligationer. Det finns dock särskild lagstiftning som är tillämplig på konvertibla företagsobligationer, nämligen de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper, de administrativa bestämmelserna avseende emission och tecknande av värdepapper och de administrativa bestämmelserna för sponsring av värdepappersemissioner och börsnotering. |
| --- | --- |

(395)

I förordningarna om förvaltning av företagsobligationer och de administrativa bestämmelserna avseende emission och handel med företagsobligationer fastställs den allmänna rättsliga ram som är tillämplig på företagsobligationer. Det finns dock särskild lagstiftning som är tillämplig på konvertibla företagsobligationer, nämligen de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper, de administrativa bestämmelserna avseende emission och tecknande av värdepapper och de administrativa bestämmelserna för sponsring av värdepappersemissioner och börsnotering.

| (396) | I artikel 14 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper definieras konvertibla företagsobligationer som ”företagsobligationer som emitteras av ett emitterande bolag i enlighet med lagstiftningen och som får konverteras till aktier under en viss period och på fastställda villkor”. |
| --- | --- |

(396)

I artikel 14 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper definieras konvertibla företagsobligationer som ”företagsobligationer som emitteras av ett emitterande bolag i enlighet med lagstiftningen och som får konverteras till aktier under en viss period och på fastställda villkor”.

| (397) | I enlighet med artikel 11 i lagen om värdepapper (2014 års version), som var tillämplig när de företag som ingick i urvalet emitterade konvertibla obligationer, artikel 45 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper och artikel 2 i de administrativa bestämmelserna för sponsring av värdepappersemissioner och börsnotering, måste företag som vill emittera konvertibla företagsobligationer begära att en sponsor av värdepapper tillhandahåller tjänster och fungerar som emissionsgarant. Sponsorn organiserar emissionen av obligationerna, rekommenderar emittenten, lämnar in ansökningshandlingarna till China Securities Regulatory Commission (Kinas tillsynsmyndighet för värdepapper – CSRC) för godkännande, förhandlar om de räntor till vilka obligationen kommer att presenteras för investerare och ansvarar för att hitta investerare som godtar de överenskomna villkoren för emissionen, inklusive räntan. |
| --- | --- |

(397)

I enlighet med artikel 11 i lagen om värdepapper (2014 års version), som var tillämplig när de företag som ingick i urvalet emitterade konvertibla obligationer, artikel 45 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper och artikel 2 i de administrativa bestämmelserna för sponsring av värdepappersemissioner och börsnotering, måste företag som vill emittera konvertibla företagsobligationer begära att en sponsor av värdepapper tillhandahåller tjänster och fungerar som emissionsgarant. Sponsorn organiserar emissionen av obligationerna, rekommenderar emittenten, lämnar in ansökningshandlingarna till China Securities Regulatory Commission (Kinas tillsynsmyndighet för värdepapper – CSRC) för godkännande, förhandlar om de räntor till vilka obligationen kommer att presenteras för investerare och ansvarar för att hitta investerare som godtar de överenskomna villkoren för emissionen, inklusive räntan.

CSRC

| (398) | I enlighet med det rättsliga regelverket är det inte möjligt att emittera eller handla fritt med obligationer i Kina. Utfärdandet av varje obligation måste godkännas av CSRC. Enligt artikel 16 i värdepapperslagen (2014 års version) ska ”börsnoterade företag som emitterar konvertibla företagsobligationer [...] uppfylla kraven i denna lag för utbud av aktier till allmänheten, och ska godkännas av statsrådets tillsynsmyndighet för värdepapper”. Enligt artikel 3 i de administrativa bestämmelserna om emission av värdepapper och garantier för dessa, som är tillämpliga på konvertibla obligationer, ska CSRC ”övervaka och administrera emission av värdepapper och garantier för dessa i enlighet med lagstiftningen”. Enligt artikel 10 i förordningarna om förvaltningen av företagsobligationer finns det årliga kvoter för emission av företagsobligationer. |
| --- | --- |

(398)

I enlighet med det rättsliga regelverket är det inte möjligt att emittera eller handla fritt med obligationer i Kina. Utfärdandet av varje obligation måste godkännas av CSRC. Enligt artikel 16 i värdepapperslagen (2014 års version) ska ”börsnoterade företag som emitterar konvertibla företagsobligationer [...] uppfylla kraven i denna lag för utbud av aktier till allmänheten, och ska godkännas av statsrådets tillsynsmyndighet för värdepapper”. Enligt artikel 3 i de administrativa bestämmelserna om emission av värdepapper och garantier för dessa, som är tillämpliga på konvertibla obligationer, ska CSRC ”övervaka och administrera emission av värdepapper och garantier för dessa i enlighet med lagstiftningen”. Enligt artikel 10 i förordningarna om förvaltningen av företagsobligationer finns det årliga kvoter för emission av företagsobligationer.

och ska godkännas av statsrådets tillsynsmyndighet för värdepapper”.

| (399) | Enligt artikel 16 i lagen om värdepapper (2014 års version) ska offentliga emissioner av obligationer uppfylla följande krav: ”Syftet med användningen av intäkterna ska vara förenligt med den statliga industripolitiken” och ”intäkterna från ett offentligt erbjudande av företagsobligationer ska endast användas för godkända ändamål”. I artikel 12 i förordningarna om förvaltningen av företagsobligationer upprepas att syftet med de medel som insamlats måste överensstämma med den statliga industripolitiken. Vidare föreskrivs i artikel 10.2 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper, som är en specifik reglering som är tillämplig på konvertibla obligationer, att ”syftet med användningen av de anskaffade medlen är i linje med den statliga industripolitiken”. |
| --- | --- |

(399)

Enligt artikel 16 i lagen om värdepapper (2014 års version) ska offentliga emissioner av obligationer uppfylla följande krav: ”Syftet med användningen av intäkterna ska vara förenligt med den statliga industripolitiken” och ”intäkterna från ett offentligt erbjudande av företagsobligationer ska endast användas för godkända ändamål”. I artikel 12 i förordningarna om förvaltningen av företagsobligationer upprepas att syftet med de medel som insamlats måste överensstämma med den statliga industripolitiken. Vidare föreskrivs i artikel 10.2 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper, som är en specifik reglering som är tillämplig på konvertibla obligationer, att ”syftet med användningen av de anskaffade medlen är i linje med den statliga industripolitiken”.

| (400) | Under dubbelkontrollerna på distans förklarade de kinesiska myndigheterna att denna mening innebär att de medel som anskaffas inte får användas för projekt som omfattas av de ”begränsade” industrierna i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering. I denna katalog förtecknas tre kategorier av projekt, nämligen ”främjade”, ”begränsade” och ”eliminerade”. I kategorin ”begränsade” är nya projekt förbjudna och pågående produktion är inriktad på innovation och uppgradering, medan befintliga projekt i kategorin ”eliminerade” är förbjudna att söka investeringar. Slutsatsen kan därför dras att ”i linje med den statliga industripolitiken” endast kan innebära att investeringsprojektet omfattas av det ”främjade” innehållet, som har rätt att få kreditstöd från finansinstitut. |
| --- | --- |

(400)

Under dubbelkontrollerna på distans förklarade de kinesiska myndigheterna att denna mening innebär att de medel som anskaffas inte får användas för projekt som omfattas av de ”begränsade” industrierna i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering. I denna katalog förtecknas tre kategorier av projekt, nämligen ”främjade”, ”begränsade” och ”eliminerade”. I kategorin ”begränsade” är nya projekt förbjudna och pågående produktion är inriktad på innovation och uppgradering, medan befintliga projekt i kategorin ”eliminerade” är förbjudna att söka investeringar. Slutsatsen kan därför dras att ”i linje med den statliga industripolitiken” endast kan innebära att investeringsprojektet omfattas av det ”främjade” innehållet, som har rätt att få kreditstöd från finansinstitut.

| (401) | Som anges i skäl 116 hänvisas i beslut 40 till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering i vilken det anges att om ”investeringsprojektet omfattas av delen om främjade projekt ska det undersökas, godkännas och registreras enligt relevanta nationella bestämmelser om investeringar. och alla finansinstitut ska tillhandahålla kreditstöd i enlighet med principerna för kreditgivning”. Härav följer att utfärdandet av konvertibla företagsobligationer, som, såsom visats, med nödvändighet riktar sig till en främjad bransch, överensstämmer med finansinstitutens praxis att stödja dessa industrier. |
| --- | --- |

(401)

Som anges i skäl 116 hänvisas i beslut 40 till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering i vilken det anges att om ”investeringsprojektet omfattas av delen om främjade projekt ska det undersökas, godkännas och registreras enligt relevanta nationella bestämmelser om investeringar. och alla finansinstitut ska tillhandahålla kreditstöd i enlighet med principerna för kreditgivning”. Härav följer att utfärdandet av konvertibla företagsobligationer, som, såsom visats, med nödvändighet riktar sig till en främjad bransch, överensstämmer med finansinstitutens praxis att stödja dessa industrier.

alla finansinstitut ska tillhandahålla kreditstöd i enlighet med principerna för kreditgivning”.

| (402) | Räntorna på företagsobligationer är också strikt reglerade. I artikel 16 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper föreskrivs att ”räntesatsen för en konvertibel företagsobligation ska fastställas av det emitterande bolaget och den ledande garanten genom förhandlingar, men ska uppfylla relevanta statliga bestämmelser”. Enligt artikel 16.5 i värdepapperslagen (2014 års version) får kupongräntan för företagsobligationerna inte överstiga den kupongränta som fastställts av statsrådet”. I artikel 18 i förordningarna om förvaltning av företagsobligationer, som är den lagstiftning som gäller för obligationer, föreskrivs att ”den ränta som erbjuds för alla företagsobligationer får inte vara högre än 40 % av den ränta som betalas av banker till privatpersoner för tidsbunden inlåning med samma löptid”. |
| --- | --- |

(402)

Räntorna på företagsobligationer är också strikt reglerade. I artikel 16 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper föreskrivs att ”räntesatsen för en konvertibel företagsobligation ska fastställas av det emitterande bolaget och den ledande garanten genom förhandlingar, men ska uppfylla relevanta statliga bestämmelser”. Enligt artikel 16.5 i värdepapperslagen (2014 års version) får kupongräntan för företagsobligationerna inte överstiga den kupongränta som fastställts av statsrådet”. I artikel 18 i förordningarna om förvaltning av företagsobligationer, som är den lagstiftning som gäller för obligationer, föreskrivs att ”den ränta som erbjuds för alla företagsobligationer får inte vara högre än 40 % av den ränta som betalas av banker till privatpersoner för tidsbunden inlåning med samma löptid”.

| (403) | Enligt artikel 17 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper ska ett företag ”för att offentligt emittera konvertibla företagsobligationer ge ett kvalificerat kreditvärderingsinstitut i uppdrag att fastställa och följa upp kreditbetyg”. I artikel 18 i de allmänt tillämpliga administrativa bestämmelserna avseende emission och handel med företagsobligationer föreskrivs dessutom att endast vissa obligationer som uppfyller strikta kvalitetskriterier, såsom kreditbetyget AAA, får emitteras offentligt till offentliga investerare eller emitteras offentligt till kvalificerade investerare, endast efter emittentens eget gottfinnande. Företagsobligationer som inte uppfyller dessa standarder får endast emitteras offentligt till kvalificerade investerare. |
| --- | --- |

(403)

Enligt artikel 17 i de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper ska ett företag ”för att offentligt emittera konvertibla företagsobligationer ge ett kvalificerat kreditvärderingsinstitut i uppdrag att fastställa och följa upp kreditbetyg”. I artikel 18 i de allmänt tillämpliga administrativa bestämmelserna avseende emission och handel med företagsobligationer föreskrivs dessutom att endast vissa obligationer som uppfyller strikta kvalitetskriterier, såsom kreditbetyget AAA, får emitteras offentligt till offentliga investerare eller emitteras offentligt till kvalificerade investerare, endast efter emittentens eget gottfinnande. Företagsobligationer som inte uppfyller dessa standarder får endast emitteras offentligt till kvalificerade investerare.

a)   Finansinstitut som agerar som offentliga organ

| (404) | Enligt Bloombergs China bond market insight 2021 är de flesta investerarna institutionella investerare, däribland finansinstitut. Affärsbankerna utgör 57 % av investerarna och de politiska bankerna står för 3 % (99). Dessutom konstaterade kommissionen att 85 % av de som investerade i den konvertibla obligation som emitterats av ett av företagen i urvalet är institutionella investerare, en kategori av investerare som inbegriper finansinstitut. |
| --- | --- |

(404)

Enligt Bloombergs China bond market insight 2021 är de flesta investerarna institutionella investerare, däribland finansinstitut. Affärsbankerna utgör 57 % av investerarna och de politiska bankerna står för 3 % (99). Dessutom konstaterade kommissionen att 85 % av de som investerade i den konvertibla obligation som emitterats av ett av företagen i urvalet är institutionella investerare, en kategori av investerare som inbegriper finansinstitut.

China bond market insight 2021

99

| (405) | Som en främjad industri enligt den vägledande katalogen för industriell omstrukturering har industrin för optiska fiberkablar dessutom rätt till kreditstöd från finansinstitut på grundval av beslut nr 40. Det faktum att konvertibla obligationer, som de konvertibla obligationer som emitterats av företagen i urvalet, har en låg ränta är ett starkt tecken på att finansinstituten är den största investeraren i dessa obligationer. De är skyldiga att tillhandahålla ”kreditstöd” till dessa företag och tar hänsyn till andra faktorer än ränteavkastningen när de fattar investerings- och finansieringsbeslut, såsom politiska mål. En investerare som bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor skulle vara mer känslig för den ekonomiska avkastningen av investeringen och skulle med största sannolikhet inte investera i konvertibla obligationer med mycket låg ränta. De slutsatser som kommissionens drar i avsnitt 3.5.3.3 om den ekonomiska situationen för de båda grupperna av exporterande tillverkare vad gäller deras likviditets- och solvensprofiler tyder dessutom på att investerare bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor inte skulle investera i finansiella instrument såsom konvertibla obligationer, som ger låg ekonomiskavkastning samtidigt som emittenten uppvisar stora likviditets- och solvensrisker. Kommissionen anser därför att endast investerare som har andra motiv än en ekonomisk avkastning på investeringar, såsom att uppfylla den rättsliga skyldigheten att tillhandahålla finansiering till företag i främjade industrier, skulle göra en sådan investering. |
| --- | --- |

(405)

Som en främjad industri enligt den vägledande katalogen för industriell omstrukturering har industrin för optiska fiberkablar dessutom rätt till kreditstöd från finansinstitut på grundval av beslut nr 40. Det faktum att konvertibla obligationer, som de konvertibla obligationer som emitterats av företagen i urvalet, har en låg ränta är ett starkt tecken på att finansinstituten är den största investeraren i dessa obligationer. De är skyldiga att tillhandahålla ”kreditstöd” till dessa företag och tar hänsyn till andra faktorer än ränteavkastningen när de fattar investerings- och finansieringsbeslut, såsom politiska mål. En investerare som bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor skulle vara mer känslig för den ekonomiska avkastningen av investeringen och skulle med största sannolikhet inte investera i konvertibla obligationer med mycket låg ränta. De slutsatser som kommissionens drar i avsnitt 3.5.3.3 om den ekonomiska situationen för de båda grupperna av exporterande tillverkare vad gäller deras likviditets- och solvensprofiler tyder dessutom på att investerare bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor inte skulle investera i finansiella instrument såsom konvertibla obligationer, som ger låg ekonomiskavkastning samtidigt som emittenten uppvisar stora likviditets- och solvensrisker. Kommissionen anser därför att endast investerare som har andra motiv än en ekonomisk avkastning på investeringar, såsom att uppfylla den rättsliga skyldigheten att tillhandahålla finansiering till företag i främjade industrier, skulle göra en sådan investering.

| (406) | Med beaktande av de fakta som presenteras i skälen 404 och 405 ansåg kommissionen följaktligen att det finns en rad styrkande bevis enligt vilka en betydande andel av de investerare som investerat i de konvertibla obligationer som emitterats av företagen i urvalet utgörs av finansinstitut som har en rättslig skyldighet att ge kreditstöd till tillverkare av optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(406)

Med beaktande av de fakta som presenteras i skälen 404 och 405 ansåg kommissionen följaktligen att det finns en rad styrkande bevis enligt vilka en betydande andel av de investerare som investerat i de konvertibla obligationer som emitterats av företagen i urvalet utgörs av finansinstitut som har en rättslig skyldighet att ge kreditstöd till tillverkare av optiska fiberkablar.

| (407) | Som anges i avsnitt 3.5.1 kännetecknas dessa finansinstitut av en stark statlig närvaro, och de kinesiska myndigheterna har möjlighet att utöva ett meningsfullt inflytande på dem. Den allmänna rättsliga ram inom vilken dessa finansinstitut verkar är också tillämplig på konvertibla obligationer. |
| --- | --- |

(407)

Som anges i avsnitt 3.5.1 kännetecknas dessa finansinstitut av en stark statlig närvaro, och de kinesiska myndigheterna har möjlighet att utöva ett meningsfullt inflytande på dem. Den allmänna rättsliga ram inom vilken dessa finansinstitut verkar är också tillämplig på konvertibla obligationer.

| (408) | I avsnitten 1 och 2 drog kommissionen slutsatsen att statsägda finansinstitut är offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och att de under alla omständigheter anses ha anförtrotts eller ålagts funktioner av de kinesiska myndigheterna som normalt ligger inom myndigheternas kompetens i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I avsnitt 3.5.1.2 drog kommissionen slutsatsen att även privata finansinstitut har anförtrotts funktioner av staten och styrs av denna. |
| --- | --- |

(408)

I avsnitten 1 och 2 drog kommissionen slutsatsen att statsägda finansinstitut är offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och att de under alla omständigheter anses ha anförtrotts eller ålagts funktioner av de kinesiska myndigheterna som normalt ligger inom myndigheternas kompetens i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I avsnitt 3.5.1.2 drog kommissionen slutsatsen att även privata finansinstitut har anförtrotts funktioner av staten och styrs av denna.

| (409) | Kommissionen inhämtade också konkret bevisning för detta utövande av meningsfull kontroll på grundval av konkreta emissioner av konvertibla obligationer. Den undersökte därför den allmänna rättsliga miljö som anges i skälen 395–403 i kombination med de konkreta undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(409)

Kommissionen inhämtade också konkret bevisning för detta utövande av meningsfull kontroll på grundval av konkreta emissioner av konvertibla obligationer. Den undersökte därför den allmänna rättsliga miljö som anges i skälen 395–403 i kombination med de konkreta undersökningsresultaten.

| (410) | Kommissionen konstaterade att de två grupperna av exporterande tillverkare i urvalet emitterade konvertibla obligationer till mycket låga och liknande räntor, oavsett företagens finansiella situation och kreditrisk. |
| --- | --- |

(410)

Kommissionen konstaterade att de två grupperna av exporterande tillverkare i urvalet emitterade konvertibla obligationer till mycket låga och liknande räntor, oavsett företagens finansiella situation och kreditrisk.

| (411) | I praktiken påverkas räntorna på konvertibla obligationer av företagets kreditbetyg, i likhet med vad som gäller för lån. Såsom beskrivits i skäl 280 är dock den lokala kreditvärderingsmarknaden snedvriden och kreditbetygen inte tillförlitliga. Såsom anges i skäl 274 dominerar fem kinesiska lokala kreditvärderingsinstitut obligationsmarknaden och omkring 90 % av obligationerna ges kreditbetyget AAA av lokala kreditvärderingsinstitut, medan S&P ger många av emittenterna ett lägre globalt kreditbetyg på A och BBB. |
| --- | --- |

(411)

I praktiken påverkas räntorna på konvertibla obligationer av företagets kreditbetyg, i likhet med vad som gäller för lån. Såsom beskrivits i skäl 280 är dock den lokala kreditvärderingsmarknaden snedvriden och kreditbetygen inte tillförlitliga. Såsom anges i skäl 274 dominerar fem kinesiska lokala kreditvärderingsinstitut obligationsmarknaden och omkring 90 % av obligationerna ges kreditbetyget AAA av lokala kreditvärderingsinstitut, medan S&P ger många av emittenterna ett lägre globalt kreditbetyg på A och BBB.

| (412) | Detta illustrerades av det faktum att kreditvärderingsrapporterna för de obligationer som emitterats av företagen i urvalet inte motsvarade företagens verkliga finansiella situation. |
| --- | --- |

(412)

Detta illustrerades av det faktum att kreditvärderingsrapporterna för de obligationer som emitterats av företagen i urvalet inte motsvarade företagens verkliga finansiella situation.

| (413) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska finansinstituten, som är den största investeraren i de konvertibla obligationer som emitterats av de företag som ingick i urvalet, följde de politiska riktlinjerna i beslut nr 40 genom att tillhandahålla förmånlig finansiering till en mycket låg ränta för företag inom en främjad industri och således agerade antingen som offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen eller som organ som anförtrotts eller ålagts funktioner av myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. |
| --- | --- |

(413)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska finansinstituten, som är den största investeraren i de konvertibla obligationer som emitterats av de företag som ingick i urvalet, följde de politiska riktlinjerna i beslut nr 40 genom att tillhandahålla förmånlig finansiering till en mycket låg ränta för företag inom en främjad industri och således agerade antingen som offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen eller som organ som anförtrotts eller ålagts funktioner av myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen.

| (414) | Genom att gå med på att investera i konvertibla obligationer med mycket låg avkastning, oavsett emittentens riskprofil, gav finansinstituten en förmån till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(414)

Genom att gå med på att investera i konvertibla obligationer med mycket låg avkastning, oavsett emittentens riskprofil, gav finansinstituten en förmån till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (415) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte de kinesiska myndigheterna kommissionens slutsats att finansinstituten, som köpte en stor del av de konvertibla företagsobligationerna i fråga, har agerat som offentliga organ. De kinesiska myndigheterna hävdade att köp av företagsobligationer och konvertibla företagsobligationer är en normal affärsmetod som förekommer i alla större jurisdiktioner, inklusive i unionen och USA. Enligt de kinesiska myndigheterna är finansinstitutens funktion när de köper obligationer eller när de tillhandahåller lån helt annorlunda, och kommissionen var därför skyldig att göra en särskild bedömning av huruvida finansinstituten skulle kunna betraktas som offentliga organ med funktionen att köpa obligationer och att göra en bedömning från fall till fall av varje finansinstitut. De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen inte hade analyserat huruvida det fanns andra köpare av företagsobligationer och konvertibla obligationer än de kinesiska bankerna och finansinstituten och om det fanns privata köpare. Vidare hävdade de kinesiska myndigheterna att syftet med det kinesiska systemet för finansiell tillsyn när det gäller företagsobligationer och konvertibla obligationer är att säkerställa systemets säkerhet och skydda investerarnas rättigheter och intressen och att systemet i sig inte visar tecken på inblandning från statens sida. |
| --- | --- |

(415)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte de kinesiska myndigheterna kommissionens slutsats att finansinstituten, som köpte en stor del av de konvertibla företagsobligationerna i fråga, har agerat som offentliga organ. De kinesiska myndigheterna hävdade att köp av företagsobligationer och konvertibla företagsobligationer är en normal affärsmetod som förekommer i alla större jurisdiktioner, inklusive i unionen och USA. Enligt de kinesiska myndigheterna är finansinstitutens funktion när de köper obligationer eller när de tillhandahåller lån helt annorlunda, och kommissionen var därför skyldig att göra en särskild bedömning av huruvida finansinstituten skulle kunna betraktas som offentliga organ med funktionen att köpa obligationer och att göra en bedömning från fall till fall av varje finansinstitut. De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen inte hade analyserat huruvida det fanns andra köpare av företagsobligationer och konvertibla obligationer än de kinesiska bankerna och finansinstituten och om det fanns privata köpare. Vidare hävdade de kinesiska myndigheterna att syftet med det kinesiska systemet för finansiell tillsyn när det gäller företagsobligationer och konvertibla obligationer är att säkerställa systemets säkerhet och skydda investerarnas rättigheter och intressen och att systemet i sig inte visar tecken på inblandning från statens sida.

| (416) | Kommissionen höll inte med om de kinesiska myndigheternas påstående att den inte hade gjort någon specifik bedömning av huruvida finansinstituten agerade som offentliga organ vad gäller köp av obligationer. Utöver de slutsatser som kommissionen drar i avsnitt 3.5.1 sökte kommissionen också konkreta bevis för att det utövats meningsfull kontroll i samband med de konkreta emissionerna av konvertibla obligationer och gjorde en särskild bedömning av detta i skälen 409–413. Kommissionen höll med de kinesiska myndigheterna om att köp av företagsobligationer och konvertibla obligationer i princip kan vara en normal affärsmetod som förekommer i alla större jurisdiktioner, men påpekade att de kinesiska finansinstitutens förvärv av företagsobligationer kännetecknas av ett statligt inflytande, vilket visas i skäl 413. Kommissionen instämde inte heller i de kinesiska myndigheternas påstående om att den inte hade analyserat förekomsten av andra köpare av företagsobligationer och konvertibla obligationer än de kinesiska bankerna och finansinstituten. Som kommissionen påpekar i skälen 404 och 406 utgjordes 85 % av investerarna i den konvertibla obligation som emitterats av ett av företagen i urvalet av institutionella investerare, däribland finansinstitut, varför det finns en rad styrkande bevis enligt vilka en betydande andel av de investerare som investerat i de konvertibla obligationer som emitterats av företagen i urvalet utgörs av finansinstitut som har en rättslig skyldighet att ge kreditstöd till tillverkare av optiska fiberkablar. Med tanke på den stora andelen institutionella investerare, däribland finansinstitut, ansåg kommissionen att de hade fastställt egenskaperna hos de konvertibla företagsobligationerna i fråga, särskilt den låga kupongräntan, och att andra investerare, såsom privata investerare, hade gått med på dessa villkor. Slutligen ansåg kommissionen att det kinesiska systemet för finansiell tillsyn beträffande företagsobligationer och konvertibla obligationer endast är en av de faktorer som tillsammans med det regelverk som styr finansinstitutens finansiering och som beskrivs i skälen 405 och 407, samt finansinstitutens konkreta beteende, pekar på de kinesiska myndigheternas inblandning. Följaktligen avvisas de kinesiska myndigheternas påståenden. |
| --- | --- |

(416)

Kommissionen höll inte med om de kinesiska myndigheternas påstående att den inte hade gjort någon specifik bedömning av huruvida finansinstituten agerade som offentliga organ vad gäller köp av obligationer. Utöver de slutsatser som kommissionen drar i avsnitt 3.5.1 sökte kommissionen också konkreta bevis för att det utövats meningsfull kontroll i samband med de konkreta emissionerna av konvertibla obligationer och gjorde en särskild bedömning av detta i skälen 409–413. Kommissionen höll med de kinesiska myndigheterna om att köp av företagsobligationer och konvertibla obligationer i princip kan vara en normal affärsmetod som förekommer i alla större jurisdiktioner, men påpekade att de kinesiska finansinstitutens förvärv av företagsobligationer kännetecknas av ett statligt inflytande, vilket visas i skäl 413. Kommissionen instämde inte heller i de kinesiska myndigheternas påstående om att den inte hade analyserat förekomsten av andra köpare av företagsobligationer och konvertibla obligationer än de kinesiska bankerna och finansinstituten. Som kommissionen påpekar i skälen 404 och 406 utgjordes 85 % av investerarna i den konvertibla obligation som emitterats av ett av företagen i urvalet av institutionella investerare, däribland finansinstitut, varför det finns en rad styrkande bevis enligt vilka en betydande andel av de investerare som investerat i de konvertibla obligationer som emitterats av företagen i urvalet utgörs av finansinstitut som har en rättslig skyldighet att ge kreditstöd till tillverkare av optiska fiberkablar. Med tanke på den stora andelen institutionella investerare, däribland finansinstitut, ansåg kommissionen att de hade fastställt egenskaperna hos de konvertibla företagsobligationerna i fråga, särskilt den låga kupongräntan, och att andra investerare, såsom privata investerare, hade gått med på dessa villkor. Slutligen ansåg kommissionen att det kinesiska systemet för finansiell tillsyn beträffande företagsobligationer och konvertibla obligationer endast är en av de faktorer som tillsammans med det regelverk som styr finansinstitutens finansiering och som beskrivs i skälen 405 och 407, samt finansinstitutens konkreta beteende, pekar på de kinesiska myndigheternas inblandning. Följaktligen avvisas de kinesiska myndigheternas påståenden.

b)   Selektivitet

| (417) | Kommissionen ansåg att den förmånliga finansieringen genom konvertibla obligationer är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Konvertibla obligationer kan inte emitteras utan godkännande från CSRC, som kontrollerar om alla lagstadgade villkor för emission av konvertibla obligationer är uppfyllda. Som anges i skäl 399 måste emissioner av konvertibla obligationer, i enlighet med den kinesiska lagen om värdepapper (2014 års version) och de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper, vara förenliga med statens industripolitik. Kommissionen anger i skäl 400 att ”i linje med den statliga industripolitiken” innebär att ett investeringsprojekt omfattas av det ”främjade” innehåll i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, i vilket industrin för optiska fiberkablar ingår. |
| --- | --- |

(417)

Kommissionen ansåg att den förmånliga finansieringen genom konvertibla obligationer är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Konvertibla obligationer kan inte emitteras utan godkännande från CSRC, som kontrollerar om alla lagstadgade villkor för emission av konvertibla obligationer är uppfyllda. Som anges i skäl 399 måste emissioner av konvertibla obligationer, i enlighet med den kinesiska lagen om värdepapper (2014 års version) och de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper, vara förenliga med statens industripolitik. Kommissionen anger i skäl 400 att ”i linje med den statliga industripolitiken” innebär att ett investeringsprojekt omfattas av det ”främjade” innehåll i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, i vilket industrin för optiska fiberkablar ingår.

| (418) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att obligationsmarknaderna är reglerade i alla länder, eftersom detta är en fråga om ekonomisk stabilitet. De kriterier som ett företag måste uppfylla för att emittera obligationer är av finansiell karaktär och inte politiskt inriktade. De kinesiska myndigheterna höll inte med om att emission av konvertibla obligationer måste överensstämma med statens industripolitik och upprepade att industrin för optiska fiberkablar inte är en främjad industri. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen inte har visat att försäljningen av obligationer uttryckligen begränsats till vissa företag. |
| --- | --- |

(418)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att obligationsmarknaderna är reglerade i alla länder, eftersom detta är en fråga om ekonomisk stabilitet. De kriterier som ett företag måste uppfylla för att emittera obligationer är av finansiell karaktär och inte politiskt inriktade. De kinesiska myndigheterna höll inte med om att emission av konvertibla obligationer måste överensstämma med statens industripolitik och upprepade att industrin för optiska fiberkablar inte är en främjad industri. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen inte har visat att försäljningen av obligationer uttryckligen begränsats till vissa företag.

| (419) | Även om kommissionen höll med om att obligationsmarknaderna är reglerade i alla länder och att de flesta av de kriterier som ett företag måste uppfylla för att emittera obligationer är av finansiell karaktär, instämde den inte i de kinesiska myndigheternas påstående att emissionerna av konvertibla obligationer inte är politiskt inriktad i Kina. För det första upprepade kommissionen sin ståndpunkt om att sektorn för optiska fiberkablar är en främjad industri. För det andra ansåg kommissionen att ordalydelsen i den kinesiska lagen om värdepapper (2014 års version) och de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper, som är särskilt tillämpliga på konvertibla obligationer, enligt vilken emissioner av konvertibla obligationer måste vara förenliga med statens industripolitik tillräckligt explicit. Slutligen fastställer kommissionen i skäl 414 att finansinstituten, genom att gå med på att investera i konvertibla obligationer med mycket låg avkastning, oavsett emittentens riskprofil, gav en förmån till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Den ekonomiska fördel som ges genom att man köper konvertibla företagsobligationer med en så låg kupongränta är i själva verket ”uttryckligen begränsad” till främjade industrier, såsom industrin för optiska fiberkablar, genom det regelverk som utformats av de kinesiska myndigheterna. Följaktligen avvisas de kinesiska myndigheternas påståenden. |
| --- | --- |

(419)

Även om kommissionen höll med om att obligationsmarknaderna är reglerade i alla länder och att de flesta av de kriterier som ett företag måste uppfylla för att emittera obligationer är av finansiell karaktär, instämde den inte i de kinesiska myndigheternas påstående att emissionerna av konvertibla obligationer inte är politiskt inriktad i Kina. För det första upprepade kommissionen sin ståndpunkt om att sektorn för optiska fiberkablar är en främjad industri. För det andra ansåg kommissionen att ordalydelsen i den kinesiska lagen om värdepapper (2014 års version) och de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper, som är särskilt tillämpliga på konvertibla obligationer, enligt vilken emissioner av konvertibla obligationer måste vara förenliga med statens industripolitik tillräckligt explicit. Slutligen fastställer kommissionen i skäl 414 att finansinstituten, genom att gå med på att investera i konvertibla obligationer med mycket låg avkastning, oavsett emittentens riskprofil, gav en förmån till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Den ekonomiska fördel som ges genom att man köper konvertibla företagsobligationer med en så låg kupongränta är i själva verket ”uttryckligen begränsad” till främjade industrier, såsom industrin för optiska fiberkablar, genom det regelverk som utformats av de kinesiska myndigheterna. Följaktligen avvisas de kinesiska myndigheternas påståenden.

c)   Beräkningen av förmånen

| (420) | Konvertibla obligationer är ett hybridskuldinstrument som har samma egenskaper som en obligation, som ränteutbetalningar, samtidigt som det finns möjlighet att konvertera det investerade beloppet till aktier på vissa villkor. Kommissionen konstaterade att endast en försumbar del av de båda företagens konvertibla obligationer hade konverterats till aktier. Under undersökningsperioden fungerade därför de konvertibla obligationerna från de två företagen i urvalet endast som obligationer, vilket gav investerarna en avkastning i form av en ränta , på samma sätt som ett lån. Eftersom den beräkningsmetod för lån som beskrivs i skäl 310 bygger på obligationer beslutade kommissionen att använda samma metod med tanke på de särskilda omständigheterna i detta ärende (100). Detta innebär att den relativa spreaden mellan amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget AA och amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB med samma löptid tillämpas på de referenslåneräntor som offentliggjorts av PBOC eller, efter den 20 augusti 2019, på den låneränta som offentliggjorts av NIFC (101), för att fastställa en marknadsbaserad räntesats för obligationer. |
| --- | --- |

(420)

Konvertibla obligationer är ett hybridskuldinstrument som har samma egenskaper som en obligation, som ränteutbetalningar, samtidigt som det finns möjlighet att konvertera det investerade beloppet till aktier på vissa villkor. Kommissionen konstaterade att endast en försumbar del av de båda företagens konvertibla obligationer hade konverterats till aktier. Under undersökningsperioden fungerade därför de konvertibla obligationerna från de två företagen i urvalet endast som obligationer, vilket gav investerarna en avkastning i form av en ränta , på samma sätt som ett lån. Eftersom den beräkningsmetod för lån som beskrivs i skäl 310 bygger på obligationer beslutade kommissionen att använda samma metod med tanke på de särskilda omständigheterna i detta ärende (100). Detta innebär att den relativa spreaden mellan amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget AA och amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB med samma löptid tillämpas på de referenslåneräntor som offentliggjorts av PBOC eller, efter den 20 augusti 2019, på den låneränta som offentliggjorts av NIFC (101), för att fastställa en marknadsbaserad räntesats för obligationer.

100

101

| (421) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter invände de kinesiska myndigheterna, ZTT-gruppen och FTT-gruppen mot användningen av samma referensvärde för obligationer och konvertibla obligationer som det som tillämpas på lån, eftersom obligationer, särskilt konvertibla obligationer, och lån är olika finansiella instrument och att obligationsmarknaden fungerar annorlunda än den privata lånemarknaden. De kinesiska myndigheterna hävdade att det inte finns någon grund för kommissionen att använda PBOC:s referensvärde som utgångspunkt och sedan lägga till ett pålägg. Enligt de kinesiska myndigheterna borde kommissionen använda räntan på obligationer som emitterats av företag med kreditbetyget BB och gav exempel på att europeiska tillverkare av optiska fiberkablar och ståltillverkare med kreditbetyget BB emitterade obligationer för en liknande löptid till betydligt lägre räntor än den beräknade referensräntan under samma period. ZTT-gruppen hävdade att den största fördelen med att emittera obligationer jämfört med att ta lån från banker är att räntenivån (dvs. kupongräntan) ofta är mindre än den ränta som de skulle behöva betala för ett banklån. Enligt ZTT-gruppen är det ännu mer attraktivt att emittera konvertibla obligationer, eftersom de vanligtvis har en lägre kupongränta och gör det möjligt för investerare att konvertera obligationerna till aktier och därmed få avkastning på investeringen genom aktieutdelningar. FTT-gruppen uppgav också att fördelen med konvertibla obligationer inte är ränteinkomsten utan konverteringsrätten. Både FTT-gruppen och ZTT-gruppen föreslog att kupongräntan för amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB skulle användas som referensvärde vid beräkningen av förmånen för obligationer och konvertibla obligationer. |
| --- | --- |

(421)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter invände de kinesiska myndigheterna, ZTT-gruppen och FTT-gruppen mot användningen av samma referensvärde för obligationer och konvertibla obligationer som det som tillämpas på lån, eftersom obligationer, särskilt konvertibla obligationer, och lån är olika finansiella instrument och att obligationsmarknaden fungerar annorlunda än den privata lånemarknaden. De kinesiska myndigheterna hävdade att det inte finns någon grund för kommissionen att använda PBOC:s referensvärde som utgångspunkt och sedan lägga till ett pålägg. Enligt de kinesiska myndigheterna borde kommissionen använda räntan på obligationer som emitterats av företag med kreditbetyget BB och gav exempel på att europeiska tillverkare av optiska fiberkablar och ståltillverkare med kreditbetyget BB emitterade obligationer för en liknande löptid till betydligt lägre räntor än den beräknade referensräntan under samma period. ZTT-gruppen hävdade att den största fördelen med att emittera obligationer jämfört med att ta lån från banker är att räntenivån (dvs. kupongräntan) ofta är mindre än den ränta som de skulle behöva betala för ett banklån. Enligt ZTT-gruppen är det ännu mer attraktivt att emittera konvertibla obligationer, eftersom de vanligtvis har en lägre kupongränta och gör det möjligt för investerare att konvertera obligationerna till aktier och därmed få avkastning på investeringen genom aktieutdelningar. FTT-gruppen uppgav också att fördelen med konvertibla obligationer inte är ränteinkomsten utan konverteringsrätten. Både FTT-gruppen och ZTT-gruppen föreslog att kupongräntan för amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB skulle användas som referensvärde vid beräkningen av förmånen för obligationer och konvertibla obligationer.

| (422) | I skäl 337 förklarar kommissionen varför den anser att lån och företagsobligationer är liknande finansiella skuldinstrument, vilket motiverade tillämpningen av samma referensvärde för båda instrumenten under de särskilda omständigheterna i detta ärende. I skälen 325–333 förklarar kommissionen varför den anser att referensvärdet för lån och företagsobligationer är lämpligt, varför den inte kan använda kupongräntan för amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB som referensvärde och varför jämförelsen med EU:s räntor och kupongräntor är irrelevant. Kommissionen höll med om att konvertibla företagsobligationer är ett hybridskuldinstrument som gör det möjligt att konvertera det investerade beloppet till aktier på vissa villkor och att konvertibla företagsobligationer i princip skiljer sig från företagsobligationer. Kommissionen undersökte möjligheten att kvantifiera denna konvertibilitetsfaktor samt användningen av amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB, såsom föreslagits av de kinesiska myndigheterna, FTT-gruppen och ZTT-gruppen. Det referensvärde som parterna föreslog tog emellertid inte hänsyn till möjligheten att konvertera och referensvärdet ifråga var ett referensvärde för företagsobligationer som inte var kopplade till kinesiska marknaderna i och med att det gällde obligationer som emitterades i en annan valuta (dvs. US-dollar och inte renminbi yuan) och att det var fråga om en väsentligt annorlunda riskfri ränta. Inga andra möjliga referensvärden lämnades in, och ingen ytterligare offentlig information fanns tillgänglig för fastställandet av ett mer exakt referensvärde för konvertibla obligationer (t.ex. index för premien på amerikanska konvertibla obligationer med kreditbetyget AA och amerikanska konvertibla obligationer med kreditbetyget BB) eller för konvertibilitetsaspekten av dessa obligationer. Företagens egna uppgifter kunde inte användas för någon ordentlig jämförelse av skillnader mellan kupongräntan för obligationer och konvertibla obligationer, eftersom ett av företagen i urvalet inte hade några utestående obligationer och obligationerna från det andra företaget i urvalet hade en annan löptid och ett annat finansieringssyfte än dess konvertibla obligation. Vidare drar kommissionen i skäl 420 slutsatsen att endast en försumbar del av de konvertibla obligationerna i de båda företagen i urvalet har konverterats till aktier och att de exporterande tillverkarna i praktiken använde detta finansieringsinstrument på samma sätt som andra finansieringsinstrument, dvs. lån och företagsobligationer. Eftersom dessa konvertibla obligationer endast fungerade som obligationer under undersökningsperioden och gav investerarna avkastning i form av en ränta på samma sätt som ett lån och eftersom det faktum att referensvärdet tillämpades på en riskfriränta som offentliggjorts av PBOC eller NIFC betraktades som en försiktig metod bekräftade kommissionen sitt beslut att tillämpa referensvärdet för lån såsom anges i skäl 420. |
| --- | --- |

(422)

I skäl 337 förklarar kommissionen varför den anser att lån och företagsobligationer är liknande finansiella skuldinstrument, vilket motiverade tillämpningen av samma referensvärde för båda instrumenten under de särskilda omständigheterna i detta ärende. I skälen 325–333 förklarar kommissionen varför den anser att referensvärdet för lån och företagsobligationer är lämpligt, varför den inte kan använda kupongräntan för amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB som referensvärde och varför jämförelsen med EU:s räntor och kupongräntor är irrelevant. Kommissionen höll med om att konvertibla företagsobligationer är ett hybridskuldinstrument som gör det möjligt att konvertera det investerade beloppet till aktier på vissa villkor och att konvertibla företagsobligationer i princip skiljer sig från företagsobligationer. Kommissionen undersökte möjligheten att kvantifiera denna konvertibilitetsfaktor samt användningen av amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB, såsom föreslagits av de kinesiska myndigheterna, FTT-gruppen och ZTT-gruppen. Det referensvärde som parterna föreslog tog emellertid inte hänsyn till möjligheten att konvertera och referensvärdet ifråga var ett referensvärde för företagsobligationer som inte var kopplade till kinesiska marknaderna i och med att det gällde obligationer som emitterades i en annan valuta (dvs. US-dollar och inte renminbi yuan) och att det var fråga om en väsentligt annorlunda riskfri ränta. Inga andra möjliga referensvärden lämnades in, och ingen ytterligare offentlig information fanns tillgänglig för fastställandet av ett mer exakt referensvärde för konvertibla obligationer (t.ex. index för premien på amerikanska konvertibla obligationer med kreditbetyget AA och amerikanska konvertibla obligationer med kreditbetyget BB) eller för konvertibilitetsaspekten av dessa obligationer. Företagens egna uppgifter kunde inte användas för någon ordentlig jämförelse av skillnader mellan kupongräntan för obligationer och konvertibla obligationer, eftersom ett av företagen i urvalet inte hade några utestående obligationer och obligationerna från det andra företaget i urvalet hade en annan löptid och ett annat finansieringssyfte än dess konvertibla obligation. Vidare drar kommissionen i skäl 420 slutsatsen att endast en försumbar del av de konvertibla obligationerna i de båda företagen i urvalet har konverterats till aktier och att de exporterande tillverkarna i praktiken använde detta finansieringsinstrument på samma sätt som andra finansieringsinstrument, dvs. lån och företagsobligationer. Eftersom dessa konvertibla obligationer endast fungerade som obligationer under undersökningsperioden och gav investerarna avkastning i form av en ränta på samma sätt som ett lån och eftersom det faktum att referensvärdet tillämpades på en riskfriränta som offentliggjorts av PBOC eller NIFC betraktades som en försiktig metod bekräftade kommissionen sitt beslut att tillämpa referensvärdet för lån såsom anges i skäl 420.

| (423) | Förmånen är skillnaden mellan det räntebelopp som företaget skulle betala vid tillämpning av den marknadsbaserade räntesats som avses i skäl 420 och den faktiska ränta som företaget har betalat. |
| --- | --- |

(423)

Förmånen är skillnaden mellan det räntebelopp som företaget skulle betala vid tillämpning av den marknadsbaserade räntesats som avses i skäl 420 och den faktiska ränta som företaget har betalat.

3.5.4.4   Företagsobligationer

| (424) | Alla företag i urvalet drog nytta av förmånlig finansiering i form av företagsobligationer. |
| --- | --- |

(424)

Alla företag i urvalet drog nytta av förmånlig finansiering i form av företagsobligationer.

a)   Rättslig grund

| — | Kinas lag om värdepapper (2014 års version) (värdepapperslagen) (102). |
| --- | --- |

—

Kinas lag om värdepapper (2014 års version) (värdepapperslagen) (102).

värdepapperslagen

102

| — | Administrativa bestämmelser om emission och handel med företagsobligationer, föreskrift från Kinas tillsynsmyndighet på värdepappersområdet nr 113 av den 15 januari 2015. |
| --- | --- |

—

Administrativa bestämmelser om emission och handel med företagsobligationer, föreskrift från Kinas tillsynsmyndighet på värdepappersområdet nr 113 av den 15 januari 2015.

| — | Bestämmelser om förvaltning av företagsobligationer, utfärdade av statsrådet den 18 januari 2011. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om förvaltning av företagsobligationer, utfärdade av statsrådet den 18 januari 2011.

| — | Åtgärder för förvaltning av icke-finansiella företags skuldebrev på interbankmarknaden för obligationer, utfärdade av Kinas folkbank, föreskrift från Kinas folkbank [2008] nr 12 av den 9 april 2008. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för förvaltning av icke-finansiella företags skuldebrev på interbankmarknaden för obligationer, utfärdade av Kinas folkbank, föreskrift från Kinas folkbank [2008] nr 12 av den 9 april 2008.

b)   Rättslig ram för företagsobligationer

| (425) | I linje med det rättsliga regelverket kan obligationer inte emitteras eller handlas fritt i Kina. Emissionen av varje obligation måste godkännas av olika statliga myndigheter, såsom PBOC, NDRC eller CSRC, beroende på typen av obligation och emittent. Enligt förordningarna om förvaltningen av företagsobligationer finns det årliga kvoter för emission av företagsobligationer. |
| --- | --- |

(425)

I linje med det rättsliga regelverket kan obligationer inte emitteras eller handlas fritt i Kina. Emissionen av varje obligation måste godkännas av olika statliga myndigheter, såsom PBOC, NDRC eller CSRC, beroende på typen av obligation och emittent. Enligt förordningarna om förvaltningen av företagsobligationer finns det årliga kvoter för emission av företagsobligationer.

| (426) | Enligt artikel 16 i lagen om värdepapper, som var tillämplig under undersökningsperioden, ska offentliga emissioner av obligationer uppfylla följande krav: ”Syftet med användningen av intäkterna ska vara förenligt med den statliga industripolitiken” och ”intäkterna från ett offentligt erbjudande av företagsobligationer ska endast användas för godkända ändamål”. I artikel 12 i förordningarna om förvaltningen av företagsobligationer upprepas att syftet med de medel som insamlats måste överensstämma med den statliga industripolitiken. Såsom förklaras i skälen 400 och 401 inriktar sig en emission av företagsobligationer på sådana villkor på en främjad industri som industrin för optiska fiberkablar och är i linje med finansinstitutens praxis att stödja dessa industrier. |
| --- | --- |

(426)

Enligt artikel 16 i lagen om värdepapper, som var tillämplig under undersökningsperioden, ska offentliga emissioner av obligationer uppfylla följande krav: ”Syftet med användningen av intäkterna ska vara förenligt med den statliga industripolitiken” och ”intäkterna från ett offentligt erbjudande av företagsobligationer ska endast användas för godkända ändamål”. I artikel 12 i förordningarna om förvaltningen av företagsobligationer upprepas att syftet med de medel som insamlats måste överensstämma med den statliga industripolitiken. Såsom förklaras i skälen 400 och 401 inriktar sig en emission av företagsobligationer på sådana villkor på en främjad industri som industrin för optiska fiberkablar och är i linje med finansinstitutens praxis att stödja dessa industrier.

| (427) | Enligt artikel 16.5 i värdepapperslagen (2014 års version) får kupongräntan för företagsobligationerna inte överstiga den kupongränta som fastställts av statsrådet”. I artikel 18 i förordningarna om förvaltning av företagsobligationer föreskrivs att ”den ränta som erbjuds för alla företagsobligationer får inte vara högre än 40 % av den ränta som betalas av banker till privatpersoner för tidsbunden inlåning med samma löptid”. |
| --- | --- |

(427)

Enligt artikel 16.5 i värdepapperslagen (2014 års version) får kupongräntan för företagsobligationerna inte överstiga den kupongränta som fastställts av statsrådet”. I artikel 18 i förordningarna om förvaltning av företagsobligationer föreskrivs att ”den ränta som erbjuds för alla företagsobligationer får inte vara högre än 40 % av den ränta som betalas av banker till privatpersoner för tidsbunden inlåning med samma löptid”.

| (428) | I artikel 18 i de allmänt tillämpliga administrativa bestämmelserna avseende emission och handel med företagsobligationer föreskrivs dessutom att endast vissa obligationer som uppfyller strikta kvalitetskriterier, såsom kreditbetyget AAA, får emitteras offentligt till offentliga investerare eller emitteras offentligt till kvalificerade investerare, endast efter emittentens eget gottfinnande. Företagsobligationer som inte uppfyller dessa standarder får endast emitteras offentligt till kvalificerade investerare. Resultatet blir därför att de flesta företagsobligationer emitteras till kvalificerade investerare som har godkänts av CSRC och som är kinesiska institutionella investerare. |
| --- | --- |

(428)

I artikel 18 i de allmänt tillämpliga administrativa bestämmelserna avseende emission och handel med företagsobligationer föreskrivs dessutom att endast vissa obligationer som uppfyller strikta kvalitetskriterier, såsom kreditbetyget AAA, får emitteras offentligt till offentliga investerare eller emitteras offentligt till kvalificerade investerare, endast efter emittentens eget gottfinnande. Företagsobligationer som inte uppfyller dessa standarder får endast emitteras offentligt till kvalificerade investerare. Resultatet blir därför att de flesta företagsobligationer emitteras till kvalificerade investerare som har godkänts av CSRC och som är kinesiska institutionella investerare.

c)   Finansinstitut som agerar som offentliga organ

| (429) | Företag i Kina som vill emittera obligationer måste ta hjälp av ett finansinstitut, som agerar som emissionsgarant. Emissionsgaranter arrangerar emissionen av obligationer och förhandlar de räntor som ska gälla när obligationen presenteras för investerare. Kommissionen fastställde att emissionsgaranten för den företagsobligation som emitterats av en av grupperna i urvalet var ett av de finansinstitut som också tillhandahöll förmånlig finansiering, vilket förklaras i avsnitt 3.5.1. |
| --- | --- |

(429)

Företag i Kina som vill emittera obligationer måste ta hjälp av ett finansinstitut, som agerar som emissionsgarant. Emissionsgaranter arrangerar emissionen av obligationer och förhandlar de räntor som ska gälla när obligationen presenteras för investerare. Kommissionen fastställde att emissionsgaranten för den företagsobligation som emitterats av en av grupperna i urvalet var ett av de finansinstitut som också tillhandahöll förmånlig finansiering, vilket förklaras i avsnitt 3.5.1.

| (430) | Enligt Bloombergs China bond market insight 2021 står de obligationer som noterats på interbankmarknaden för 88 % av den totala handelsvolymen för obligationer. Enligt samma undersökning är de flesta investerarna institutionella investerare, däribland finansinstitut. Affärsbankerna utgör 57 % av investerarna och de politiska bankerna står för 3 % (103). De investerare som köper företagsobligationer är därför främst kinesiska banker, inklusive statsägda banker. |
| --- | --- |

(430)

Enligt Bloombergs China bond market insight 2021 står de obligationer som noterats på interbankmarknaden för 88 % av den totala handelsvolymen för obligationer. Enligt samma undersökning är de flesta investerarna institutionella investerare, däribland finansinstitut. Affärsbankerna utgör 57 % av investerarna och de politiska bankerna står för 3 % (103). De investerare som köper företagsobligationer är därför främst kinesiska banker, inklusive statsägda banker.

China bond market insight 2021

103

| (431) | Som förklaras i skälen 405 och 406 ansåg kommissionen följaktligen att det finns en rad styrkande bevis, enligt vilka en betydande andel av de investerare som investerat i de konvertibla obligationer som emitterats av företagen i urvalet utgörs av finansinstitut som har en rättslig skyldighet att ge kreditstöd till tillverkare av optiska fiberkablar. Samma resonemang och slutsats gäller även för företagsobligationer, eftersom emissionsvillkoren är mycket likartade, särskilt villkoret att kraven i nationella lagar, förordningar och policyer ska uppfyllas och att statens industripolitik ska följas. |
| --- | --- |

(431)

Som förklaras i skälen 405 och 406 ansåg kommissionen följaktligen att det finns en rad styrkande bevis, enligt vilka en betydande andel av de investerare som investerat i de konvertibla obligationer som emitterats av företagen i urvalet utgörs av finansinstitut som har en rättslig skyldighet att ge kreditstöd till tillverkare av optiska fiberkablar. Samma resonemang och slutsats gäller även för företagsobligationer, eftersom emissionsvillkoren är mycket likartade, särskilt villkoret att kraven i nationella lagar, förordningar och policyer ska uppfyllas och att statens industripolitik ska följas.

| (432) | Som beskrivs i skäl 426 föreskrivs i artikel 16 i värdepapperslagen (2014 års version) och i artikel 12 i förordningarna om förvaltning av företagsobligationer att ett offentligt erbjudande av företagsobligationer måste vara förenligt med statens industripolitik. Detta får till följd att företagsobligationer endast kan emitteras för ändamål som ligger i linje med målen för de kinesiska myndigheternas planering navseende främjade industrier, vilket förklaras i skälen 393 och 394. De institutionella investerarna, vilka, såsom framgår av skälen 397 och 430, i stor utsträckning är affärsbanker och politiska banker, måste följa de politiska riktlinjer som anges i beslut nr 40. |
| --- | --- |

(432)

Som beskrivs i skäl 426 föreskrivs i artikel 16 i värdepapperslagen (2014 års version) och i artikel 12 i förordningarna om förvaltning av företagsobligationer att ett offentligt erbjudande av företagsobligationer måste vara förenligt med statens industripolitik. Detta får till följd att företagsobligationer endast kan emitteras för ändamål som ligger i linje med målen för de kinesiska myndigheternas planering navseende främjade industrier, vilket förklaras i skälen 393 och 394. De institutionella investerarna, vilka, såsom framgår av skälen 397 och 430, i stor utsträckning är affärsbanker och politiska banker, måste följa de politiska riktlinjer som anges i beslut nr 40.

| (433) | Den mekanism som beskrivs i skälen 116, 401 och 413 är tillämplig även på företagsobligationer, dvs. beslut nr 40 jämfört med den vägledande katalogen för industriell omstrukturering föreskriver särskild behandling av vissa projekt inom vissa främjade industrier, såsom industrin för optiska fiberkablar. Den gynnsamma behandling som beviljades till förmån för en av de grupper som ingick i urvalet ledde till beslutet att investera i företagsobligationer som emitterats med en ränta som inte motsvarar marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

(433)

Den mekanism som beskrivs i skälen 116, 401 och 413 är tillämplig även på företagsobligationer, dvs. beslut nr 40 jämfört med den vägledande katalogen för industriell omstrukturering föreskriver särskild behandling av vissa projekt inom vissa främjade industrier, såsom industrin för optiska fiberkablar. Den gynnsamma behandling som beviljades till förmån för en av de grupper som ingick i urvalet ledde till beslutet att investera i företagsobligationer som emitterats med en ränta som inte motsvarar marknadsvillkoren.

| (434) | Som anges i avsnitt 3.5.1 kännetecknas dessa finansinstitut av en stark statlig närvaro, och de kinesiska myndigheterna har möjlighet att utöva ett meningsfullt inflytande på dem. Den allmänna rättsliga ram inom vilken dessa finansinstitut verkar är också tillämplig på företagsobligationer. |
| --- | --- |

(434)

Som anges i avsnitt 3.5.1 kännetecknas dessa finansinstitut av en stark statlig närvaro, och de kinesiska myndigheterna har möjlighet att utöva ett meningsfullt inflytande på dem. Den allmänna rättsliga ram inom vilken dessa finansinstitut verkar är också tillämplig på företagsobligationer.

| (435) | I avsnitten 1 och 2 drog kommissionen slutsatsen att statsägda finansinstitut är offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och att de under alla omständigheter anses ha anförtrotts eller ålagts funktioner av de kinesiska myndigheterna som normalt ligger inom myndigheternas kompetens i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I avsnitt 3.5.1.2 drog kommissionen slutsatsen att även privata finansinstitut har anförtrotts funktioner av staten och styrs av denna. |
| --- | --- |

(435)

I avsnitten 1 och 2 drog kommissionen slutsatsen att statsägda finansinstitut är offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och att de under alla omständigheter anses ha anförtrotts eller ålagts funktioner av de kinesiska myndigheterna som normalt ligger inom myndigheternas kompetens i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I avsnitt 3.5.1.2 drog kommissionen slutsatsen att även privata finansinstitut har anförtrotts funktioner av staten och styrs av denna.

| (436) | Kommissionen inhämtade också konkret bevisning för detta utövande av meningsfull kontroll på grundval av konkreta företagsobligationsemissioner. Den undersökte därför den allmänna rättsliga miljö som anges i skälen 425–428 i kombination med de konkreta undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(436)

Kommissionen inhämtade också konkret bevisning för detta utövande av meningsfull kontroll på grundval av konkreta företagsobligationsemissioner. Den undersökte därför den allmänna rättsliga miljö som anges i skälen 425–428 i kombination med de konkreta undersökningsresultaten.

| (437) | Kommissionen konstaterade att företagsobligationen emitterades till en ränta som låg under den nivå som borde ha förväntats utifrån företagens finansiella situation och kreditrisk. |
| --- | --- |

(437)

Kommissionen konstaterade att företagsobligationen emitterades till en ränta som låg under den nivå som borde ha förväntats utifrån företagens finansiella situation och kreditrisk.

| (438) | I praktiken påverkas räntorna på företagsobligationer av företagets kreditbetyg, i likhet med vad som gäller för lån. Såsom beskrivits i skäl 280 är dock den lokala kreditvärderingsmarknaden snedvriden och kreditbetygen inte tillförlitliga. Såsom anges i skäl 274 dominerar fem kinesiska lokala kreditvärderingsinstitut obligationsmarknaden och omkring 90 % av obligationerna ges kreditbetyget AAA av lokala kreditvärderingsinstitut, medan S&P ger många av emittenterna ett lägre globalt kreditbetyg på A och BBB. |
| --- | --- |

(438)

I praktiken påverkas räntorna på företagsobligationer av företagets kreditbetyg, i likhet med vad som gäller för lån. Såsom beskrivits i skäl 280 är dock den lokala kreditvärderingsmarknaden snedvriden och kreditbetygen inte tillförlitliga. Såsom anges i skäl 274 dominerar fem kinesiska lokala kreditvärderingsinstitut obligationsmarknaden och omkring 90 % av obligationerna ges kreditbetyget AAA av lokala kreditvärderingsinstitut, medan S&P ger många av emittenterna ett lägre globalt kreditbetyg på A och BBB.

| (439) | Detta illustrerades av att kreditvärderingsrapporterna för de företagsobligationer som emitterats av företaget i urvalet inte motsvarade dess verkliga situation. |
| --- | --- |

(439)

Detta illustrerades av att kreditvärderingsrapporterna för de företagsobligationer som emitterats av företaget i urvalet inte motsvarade dess verkliga situation.

| (440) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska finansinstituten, som fungerade som emissionsgaranter för de företagsobligationer som emitterats av de företag som ingick i urvalet och som är de största investerarna i företagsobligationerna, följde de politiska riktlinjerna i beslut nr 40 genom att tillhandahålla förmånlig finansiering till företag inom en främjad industri och således agerade antingen som offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen eller som organ som anförtrotts eller ålagts funktioner av myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. |
| --- | --- |

(440)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska finansinstituten, som fungerade som emissionsgaranter för de företagsobligationer som emitterats av de företag som ingick i urvalet och som är de största investerarna i företagsobligationerna, följde de politiska riktlinjerna i beslut nr 40 genom att tillhandahålla förmånlig finansiering till företag inom en främjad industri och således agerade antingen som offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen eller som organ som anförtrotts eller ålagts funktioner av myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen.

| (441) | Genom att organisera emissionen av företagsobligationer med en ränta som understiger den marknadsränta som motsvarar emittentens faktiska riskprofil och genom att gå med på att investera i sådana företagsobligationer gav finansinstituten en förmån till den exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(441)

Genom att organisera emissionen av företagsobligationer med en ränta som understiger den marknadsränta som motsvarar emittentens faktiska riskprofil och genom att gå med på att investera i sådana företagsobligationer gav finansinstituten en förmån till den exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

d)   Selektivitet

| (442) | Som anges i skäl 417 anser kommissionen att den förmånliga finansieringen via obligationer är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen eftersom obligationerna inte kan emitteras utan de kinesiska myndigheternas godkännande, och i den kinesiska värdepapperslagen (2014 års version) föreskrivs att obligationsemittering måste vara förenlig med statens industripolitik. Som redan nämnts i skäl 131 betraktas industrin för optiska fiberkablar som en främjad industri i den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning. |
| --- | --- |

(442)

Som anges i skäl 417 anser kommissionen att den förmånliga finansieringen via obligationer är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen eftersom obligationerna inte kan emitteras utan de kinesiska myndigheternas godkännande, och i den kinesiska värdepapperslagen (2014 års version) föreskrivs att obligationsemittering måste vara förenlig med statens industripolitik. Som redan nämnts i skäl 131 betraktas industrin för optiska fiberkablar som en främjad industri i den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning.

e)   Beräkningen av förmånen

| (443) | Eftersom obligationer i huvudsak bara är en annan typ av skuldinstrument, liknande lån, och eftersom beräkningsmetoden för lån redan bygger på en korg av obligationer, beslutade kommissionen att tillämpa beräkningsmetoden för lån som beskrivs ovan i avsnitt 3.5.3.3. Detta innebär att den relativa spreaden mellan amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget AA och amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB med samma löptid tillämpas på PBOC:s referensränta, eller efter den 20 augusti 2019, på den ränta som offentliggörs av NIFC, för att fastställa en marknadsbaserad ränta för obligationer, vilken sedan jämförs med den faktiska ränta som betalats av företaget, i syfte att fastställa förmånen. |
| --- | --- |

(443)

Eftersom obligationer i huvudsak bara är en annan typ av skuldinstrument, liknande lån, och eftersom beräkningsmetoden för lån redan bygger på en korg av obligationer, beslutade kommissionen att tillämpa beräkningsmetoden för lån som beskrivs ovan i avsnitt 3.5.3.3. Detta innebär att den relativa spreaden mellan amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget AA och amerikanska företagsobligationer med kreditbetyget BB med samma löptid tillämpas på PBOC:s referensränta, eller efter den 20 augusti 2019, på den ränta som offentliggörs av NIFC, för att fastställa en marknadsbaserad ränta för obligationer, vilken sedan jämförs med den faktiska ränta som betalats av företaget, i syfte att fastställa förmånen.

3.5.4.5   Slutsats om förmånlig finansiering: andra typer av finansiering

| (444) | Kommissionen fastställde att båda grupperna av exporterande tillverkare i urvalet gynnades av förmånlig finansiering i form av kreditlinor, bankaccepter och konvertibla obligationer. Eftersom det rör sig om ett finansiellt bidrag, en förmån för de exporterande tillverkarna och selektivitet, ansåg kommissionen att denna typ av förmånliga lån bör anses vara en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(444)

Kommissionen fastställde att båda grupperna av exporterande tillverkare i urvalet gynnades av förmånlig finansiering i form av kreditlinor, bankaccepter och konvertibla obligationer. Eftersom det rör sig om ett finansiellt bidrag, en förmån för de exporterande tillverkarna och selektivitet, ansåg kommissionen att denna typ av förmånliga lån bör anses vara en utjämningsbar subvention.

| (445) | Den subventionsnivå som fastställts för de förmånliga lån som beskrivs ovan under undersökningsperioden för de företagsgrupper som ingick i urvalet uppgick till:

  Förmånlig finansiering: andra typer av finansiering







  Företagets namn | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(445)

Den subventionsnivå som fastställts för de förmånliga lån som beskrivs ovan under undersökningsperioden för de företagsgrupper som ingick i urvalet uppgick till:

Förmånlig finansiering: andra typer av finansiering

Förmånlig finansiering: andra typer av finansiering

Företagets namn

Subventionsnivå

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

3,51  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

2,62  %

3.6   Förmånlig försäkring: Exportkreditförsäkring

Förmånlig försäkring: Exportkreditförsäkring

| (446) | Klaganden hävdade att Sinosure bland annat tillhandahåller exportkreditförsäkringar, försäkrings- och obligationsgarantier på kort, medellång och lång sikt på förmånliga villkor för främjade industrier. På sin allmänna webbplats uppger Sinosure att det främjar kinesisk export av varor, särskilt export av högteknologiska produkter. Enligt en undersökning som genomförts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) mottog den högteknologiska industrin i Kina, i vilken industrin för optiska fiberkablar ingår, 21 % av Sinosures totala exportkreditförsäkring (104). Dessutom har Sinosure spelat en aktiv roll för att genomföra initiativet Made in China 2025, genom att vägleda företagen för att använda nationella kreditresurser, genomföra vetenskaplig och teknisk innovation och teknisk uppgradering, och hjälpa ”going-out”-företag att bli mer konkurrenskraftiga på den globala marknaden (105). |
| --- | --- |

(446)

Klaganden hävdade att Sinosure bland annat tillhandahåller exportkreditförsäkringar, försäkrings- och obligationsgarantier på kort, medellång och lång sikt på förmånliga villkor för främjade industrier. På sin allmänna webbplats uppger Sinosure att det främjar kinesisk export av varor, särskilt export av högteknologiska produkter. Enligt en undersökning som genomförts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) mottog den högteknologiska industrin i Kina, i vilken industrin för optiska fiberkablar ingår, 21 % av Sinosures totala exportkreditförsäkring (104). Dessutom har Sinosure spelat en aktiv roll för att genomföra initiativet Made in China 2025, genom att vägleda företagen för att använda nationella kreditresurser, genomföra vetenskaplig och teknisk innovation och teknisk uppgradering, och hjälpa ”going-out”-företag att bli mer konkurrenskraftiga på den globala marknaden (105).

OECD

104

105

a)   Rättslig grund

| a) | Tillkännagivande om genomförandet av strategin för att främja handel genom vetenskap och teknik med hjälp av exportkreditförsäkring (Shang Ji Fa[2004] nr 368) utfärdat gemensamt av MOFCOM och Sinosure. |
| --- | --- |

a)

Tillkännagivande om genomförandet av strategin för att främja handel genom vetenskap och teknik med hjälp av exportkreditförsäkring (Shang Ji Fa[2004] nr 368) utfärdat gemensamt av MOFCOM och Sinosure.

| b) | Den så kallade plan 840 i statsrådets tillkännagivande av den 27 maj 2009. |
| --- | --- |

b)

Den så kallade plan 840 i statsrådets tillkännagivande av den 27 maj 2009.

| c) | Meddelande om odling och utveckling av det strategiska beslutet Att påskynda tillväxtföretagen i statsrådet (GuoFa [2010] nr 32 av den 18 oktober 2010), utfärdat av statsrådet och dess genomföranderiktlinjer (GuoFa [2011] nr 310 av den 21 oktober 2011) |
| --- | --- |

c)

Meddelande om odling och utveckling av det strategiska beslutet Att påskynda tillväxtföretagen i statsrådet (GuoFa [2010] nr 32 av den 18 oktober 2010), utfärdat av statsrådet och dess genomföranderiktlinjer (GuoFa [2011] nr 310 av den 21 oktober 2011)

| d) | Tillkännagivande om utfärdande av 2006 års utgåva av Kinas exportkatalog för högteknologiska produkter, nr 16, från den nationella vetenskaps- och teknikavdelningen (2006). |
| --- | --- |

d)

Tillkännagivande om utfärdande av 2006 års utgåva av Kinas exportkatalog för högteknologiska produkter, nr 16, från den nationella vetenskaps- och teknikavdelningen (2006).

b)   Undersökningsresultat

| (447) | Två av de företagsgrupper som ingick i urvalet hade utelöpande exportförsäkringsavtal med Sinosure under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(447)

Två av de företagsgrupper som ingick i urvalet hade utelöpande exportförsäkringsavtal med Sinosure under undersökningsperioden.

| (448) | Såsom anges i skäl 158 underlät Sinosure att lämna de styrkande handlingar som begärts om sin bolagsstyrning, såsom sin bolagsordning. Framför allt tillhandahöll Sinosure inte någon specifik information om vilken exportkreditförsäkring som beviljats industrin för optiska fiberkablar, storleken på de premier företaget tar ut eller några detaljerade uppgifter om lönsamheten för dess exportkreditförsäkringsverksamhet. |
| --- | --- |

(448)

Såsom anges i skäl 158 underlät Sinosure att lämna de styrkande handlingar som begärts om sin bolagsstyrning, såsom sin bolagsordning. Framför allt tillhandahöll Sinosure inte någon specifik information om vilken exportkreditförsäkring som beviljats industrin för optiska fiberkablar, storleken på de premier företaget tar ut eller några detaljerade uppgifter om lönsamheten för dess exportkreditförsäkringsverksamhet.

| (449) | Kommissionen var därför tvungen att komplettera den information som lämnats med tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(449)

Kommissionen var därför tvungen att komplettera den information som lämnats med tillgängliga uppgifter.

| (450) | Enligt uppgifter i tidigare antisubventionsundersökningar (106) och enligt företagets webbplats (107) är Sinosure ett statsägt försäkringsbolag som bildats och som stöds av staten för att stödja Kinas utländska ekonomiska och handelsrelaterade utveckling och samarbete. Företaget ägs till 100 % av staten. Det har en styrelse och en tillsynsstyrelse. Regeringen har befogenhet att utnämna och avsätta företagets högre chefer. På grundval av denna information drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det finns formella indikationer på statlig kontroll när det gäller Sinosure. |
| --- | --- |

(450)

Enligt uppgifter i tidigare antisubventionsundersökningar (106) och enligt företagets webbplats (107) är Sinosure ett statsägt försäkringsbolag som bildats och som stöds av staten för att stödja Kinas utländska ekonomiska och handelsrelaterade utveckling och samarbete. Företaget ägs till 100 % av staten. Det har en styrelse och en tillsynsstyrelse. Regeringen har befogenhet att utnämna och avsätta företagets högre chefer. På grundval av denna information drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det finns formella indikationer på statlig kontroll när det gäller Sinosure.

106

107

| (451) | Kommissionen inhämtade vidare information om huruvida de kinesiska myndigheterna utövade meningsfull kontroll över Sinosure vad gäller industrin för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(451)

Kommissionen inhämtade vidare information om huruvida de kinesiska myndigheterna utövade meningsfull kontroll över Sinosure vad gäller industrin för optiska fiberkablar.

| (452) | Enligt tillkännagivandet om utfärdande av 2006 års utgåva av Kinas exportkatalog för högteknologiska produkter, nr 16, kan ”produkter som ingår i 2006 års upplaga av exportkatalogen omfattas av den förmånsbehandling som staten beviljar för export av högteknologiska produkter”. I exportkatalogen över högteknologiska produkter förtecknas särskilt optiska fibrer, optisk överföringsutrustning och optiska fiberkablar (108). |
| --- | --- |

(452)

Enligt tillkännagivandet om utfärdande av 2006 års utgåva av Kinas exportkatalog för högteknologiska produkter, nr 16, kan ”produkter som ingår i 2006 års upplaga av exportkatalogen omfattas av den förmånsbehandling som staten beviljar för export av högteknologiska produkter”. I exportkatalogen över högteknologiska produkter förtecknas särskilt optiska fibrer, optisk överföringsutrustning och optiska fiberkablar (108).

108

| (453) | Enligt tillkännagivandet om genomförandet av strategin för att främja handel genom vetenskap och teknik med hjälp av exportkreditförsäkring (109), bör dessutom Sinosure öka sitt stöd till nyckelindustrier och nyckelprodukter på grundval av en förstärkning av sitt övergripande stöd för export av högteknologiska produkter, inbegripet ”informations- och kommunikationsprodukter”. Sinosure bör behandla de industrier för högteknologiska och nya tekniska produkter som förtecknas i exportkatalogen över kinesiska högteknologiska produkter som företagets fokus och ge omfattande stöd när det gäller garantförfaranden, tidsbegränsade godkännanden, snabb behandling av ansökningar och flexibla avgifter. Vad gäller avgiftsflexibiliteten bör den ge produkter maximal premierabatt inom det intervall som exportförsäkringsbolaget erbjuder. Såsom anges i skälen 86 och 118 ingår industrin för optiska fiberkablar i den mer allmänna kategorin ”Informationsindustrin”. Vidare anges i Sinosures årsrapport för 2019 att Sinosure har ”stött en stadig utveckling av nyckelindustrier” och ”påskyndat tillväxten av strategiska framväxande industrier” (110). |
| --- | --- |

(453)

Enligt tillkännagivandet om genomförandet av strategin för att främja handel genom vetenskap och teknik med hjälp av exportkreditförsäkring (109), bör dessutom Sinosure öka sitt stöd till nyckelindustrier och nyckelprodukter på grundval av en förstärkning av sitt övergripande stöd för export av högteknologiska produkter, inbegripet ”informations- och kommunikationsprodukter”. Sinosure bör behandla de industrier för högteknologiska och nya tekniska produkter som förtecknas i exportkatalogen över kinesiska högteknologiska produkter som företagets fokus och ge omfattande stöd när det gäller garantförfaranden, tidsbegränsade godkännanden, snabb behandling av ansökningar och flexibla avgifter. Vad gäller avgiftsflexibiliteten bör den ge produkter maximal premierabatt inom det intervall som exportförsäkringsbolaget erbjuder. Såsom anges i skälen 86 och 118 ingår industrin för optiska fiberkablar i den mer allmänna kategorin ”Informationsindustrin”. Vidare anges i Sinosures årsrapport för 2019 att Sinosure har ”stött en stadig utveckling av nyckelindustrier” och ”påskyndat tillväxten av strategiska framväxande industrier” (110).

109

110

| (454) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna har skapat ett regelverk som måste följas av de chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar som utsetts av de kinesiska myndigheterna och är ansvariga inför dem. Detta innebär att de kinesiska myndigheterna använde sig av regelverket för att utöva meningsfull kontroll över Sinosure. |
| --- | --- |

(454)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna har skapat ett regelverk som måste följas av de chefer och tillsynsstyrelsemedlemmar som utsetts av de kinesiska myndigheterna och är ansvariga inför dem. Detta innebär att de kinesiska myndigheterna använde sig av regelverket för att utöva meningsfull kontroll över Sinosure.

| (455) | Kommissionen inhämtade även konkret bevisning för utövande av meningsfull kontroll på grundval av konkreta försäkringsavtal. Vid dubbelkontrollen på distans vidhöll de kinesiska myndigheterna att Sinosures premier i praktiken var marknadsmässiga och grundade sig på riskbedömningsprinciper. Det gavs emellertid inga specifika exempel beträffande industrin för optiska fiberkablar eller företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(455)

Kommissionen inhämtade även konkret bevisning för utövande av meningsfull kontroll på grundval av konkreta försäkringsavtal. Vid dubbelkontrollen på distans vidhöll de kinesiska myndigheterna att Sinosures premier i praktiken var marknadsmässiga och grundade sig på riskbedömningsprinciper. Det gavs emellertid inga specifika exempel beträffande industrin för optiska fiberkablar eller företagen i urvalet.

| (456) | Eftersom kommissionen inte hade tillgång till någon konkret bevisning undersökte kommissionen i stället Sinosures konkreta beteende med avseende på den försäkring som tillhandahållits till de företag som ingick i urvalet. Detta beteende skiljde sig från deras officiella hållning, eftersom de inte hade agerat på grundval av marknadsprinciper. |
| --- | --- |

(456)

Eftersom kommissionen inte hade tillgång till någon konkret bevisning undersökte kommissionen i stället Sinosures konkreta beteende med avseende på den försäkring som tillhandahållits till de företag som ingick i urvalet. Detta beteende skiljde sig från deras officiella hållning, eftersom de inte hade agerat på grundval av marknadsprinciper.

| (457) | Efter att ha jämfört de sammanlagda utbetalda ersättningarna med de sammanlagda försäkrade beloppen, på grundval av uppgifterna i Sinosures årsrapport 2019 (111), drog kommissionen slutsatsen att Sinosure i genomsnitt skulle behöva ta ut 0,22 % av det försäkrade beloppet som en premie för att täcka kostnaderna för ersättningarna (utan att ens ta hänsyn till indirekta kostnader). I praktiken var dock de premier som betalats av de företag som ingick i urvalet mycket lägre än den lägsta avgift som krävs för att täcka driftskostnader. |
| --- | --- |

(457)

Efter att ha jämfört de sammanlagda utbetalda ersättningarna med de sammanlagda försäkrade beloppen, på grundval av uppgifterna i Sinosures årsrapport 2019 (111), drog kommissionen slutsatsen att Sinosure i genomsnitt skulle behöva ta ut 0,22 % av det försäkrade beloppet som en premie för att täcka kostnaderna för ersättningarna (utan att ens ta hänsyn till indirekta kostnader). I praktiken var dock de premier som betalats av de företag som ingick i urvalet mycket lägre än den lägsta avgift som krävs för att täcka driftskostnader.

111

| (458) | Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att Sinosure tillämpar den rättsliga ram som anges ovan i utövandet av myndighetsuppgifter när det gäller sektorn för optiska fiberkablar. Sinosure agerade som ett offentligt organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och i enlighet med relevant WTO-praxis. Dessutom gavs de exporterande tillverkare som ingick i urvalet en förmån, eftersom försäkringen tillhandahölls till räntor som var lägre än den lägsta avgift som krävdes för Sinosure för att täcka dess driftskostnader. |
| --- | --- |

(458)

Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att Sinosure tillämpar den rättsliga ram som anges ovan i utövandet av myndighetsuppgifter när det gäller sektorn för optiska fiberkablar. Sinosure agerade som ett offentligt organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och i enlighet med relevant WTO-praxis. Dessutom gavs de exporterande tillverkare som ingick i urvalet en förmån, eftersom försäkringen tillhandahölls till räntor som var lägre än den lägsta avgift som krävdes för Sinosure för att täcka dess driftskostnader.

| (459) | Kommissionen fastställde också att de subventioner som getts inom exportförsäkringsprogrammet är selektiva, eftersom de inte kunde ha erhållits utan export och därmed är knutna till exportresultat i den mening som avses i artikel 4.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(459)

Kommissionen fastställde också att de subventioner som getts inom exportförsäkringsprogrammet är selektiva, eftersom de inte kunde ha erhållits utan export och därmed är knutna till exportresultat i den mening som avses i artikel 4.4 a i grundförordningen.

c)   Beräkning av subventionsbeloppet

| (460) | Eftersom Sinosure hade en dominerande ställning på marknaden under undersökningsperioden kunde kommissionen inte finna någon marknadsbaserad inhemsk försäkringspremie. I linje med tidigare antisubventionsundersökningar har kommissionen således valt det mest lämpliga externa referensvärdet, för vilket det fanns tillgänglig information, dvs. de premiesatser som tillämpas av Export-Import Bank i Förenta staterna avseende icke-finansiella institut vid export till OECD-länder. |
| --- | --- |

(460)

Eftersom Sinosure hade en dominerande ställning på marknaden under undersökningsperioden kunde kommissionen inte finna någon marknadsbaserad inhemsk försäkringspremie. I linje med tidigare antisubventionsundersökningar har kommissionen således valt det mest lämpliga externa referensvärdet, för vilket det fanns tillgänglig information, dvs. de premiesatser som tillämpas av Export-Import Bank i Förenta staterna avseende icke-finansiella institut vid export till OECD-länder.

| (461) | Kommissionen ansåg att förmånen för mottagarna är skillnaden mellan det belopp som företaget faktiskt betalade i försäkringspremie och det belopp som det borde ha betalat, vilket beräknades genom tillämpning av den externa referenspremiesats som nämns i skäl 460. |
| --- | --- |

(461)

Kommissionen ansåg att förmånen för mottagarna är skillnaden mellan det belopp som företaget faktiskt betalade i försäkringspremie och det belopp som det borde ha betalat, vilket beräknades genom tillämpning av den externa referenspremiesats som nämns i skäl 460.

| (462) | Följande subventionsnivå har fastställts för detta system under undersökningsperioden för FTT-gruppen och för ZTT-gruppen.

  Förmånlig finansiering och försäkring: Exportkreditförsäkring







  Företagets namn | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(462)

Följande subventionsnivå har fastställts för detta system under undersökningsperioden för FTT-gruppen och för ZTT-gruppen.

Förmånlig finansiering och försäkring: Exportkreditförsäkring

Förmånlig finansiering och försäkring: Exportkreditförsäkring

Företagets namn

Subventionsnivå

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,08  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,54  %

3.7   Uteblivna intäkter genom program för direkt skattebefrielse och skattereduktioner

Uteblivna intäkter genom program för direkt skattebefrielse och skattereduktioner

3.7.1   Befrielse från och nedsättning av skatter

Befrielse från och nedsättning av skatter

3.7.1.1   Bolagsskatteprivilegier för företag med ny och avancerad teknik

| (463) | Enligt Folkrepubliken Kinas lag om bolagsskatt (EIT-lagen) (112) får högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik som staten behöver ges ett viktigt stöd i form av en nedsatt bolagsskatt på 15 % i stället för den normala skattesatsen på 25 %. |
| --- | --- |

(463)

Enligt Folkrepubliken Kinas lag om bolagsskatt (EIT-lagen) (112) får högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik som staten behöver ges ett viktigt stöd i form av en nedsatt bolagsskatt på 15 % i stället för den normala skattesatsen på 25 %.

EIT-lagen

112

a)   Rättslig grund

| (464) | Den rättsliga grunden för detta program är artikel 28 i EIT-lagen och artikel 93 i genomförandebestämmelserna för Kinas lag om bolagsskatt (113) samt följande:






  — | Cirkulär från ministeriet för vetenskap och teknik, finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om granskning och utfärdande av ”administrativa bestämmelser för erkännande av högteknologiska företag”, G.K.F.H. [2016] nr 32. |
| --- | --- | --- |

(464)

Den rättsliga grunden för detta program är artikel 28 i EIT-lagen och artikel 93 i genomförandebestämmelserna för Kinas lag om bolagsskatt (113) samt följande:

113

—

Cirkulär från ministeriet för vetenskap och teknik, finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om granskning och utfärdande av ”administrativa bestämmelser för erkännande av högteknologiska företag”, G.K.F.H. [2016] nr 32.

| — | Cirkulär från ministeriet för vetenskap och teknik, finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om granskning och utfärdande av riktlinjer för administration av ackreditering av högteknologiska företag”, Guo Ke Fa Huo [2016] nr 195. |
| --- | --- |

—

Cirkulär från ministeriet för vetenskap och teknik, finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om granskning och utfärdande av riktlinjer för administration av ackreditering av högteknologiska företag”, Guo Ke Fa Huo [2016] nr 195.

| — | Meddelande [2017] nr 24 från den statliga myndigheten för beskattning om tillämpning av förmånlig inkomstskatt på högteknologiska företag, och |
| --- | --- |

—

Meddelande [2017] nr 24 från den statliga myndigheten för beskattning om tillämpning av förmånlig inkomstskatt på högteknologiska företag, och

| — | 2016 års katalog över högteknologiska områden som stöds av staten (114), och |
| --- | --- |

—

2016 års katalog över högteknologiska områden som stöds av staten (114), och

114

| — | Meddelande från finansministeriet och den statliga skattemyndigheten [2019] nr 68. |
| --- | --- |

—

Meddelande från finansministeriet och den statliga skattemyndigheten [2019] nr 68.

| (465) | Kapitel IV i Kinas bolagsskattelag som innehåller bestämmelser vad gäller förmånsbeskattning. I artikel 25 i bolagsskattelagen, som utgör ingress till kapitel IV anges att ”staten erbjuder förmånlig beskattning till företag i industrier eller projekt vilkas utveckling stöds och främjas särskilt av staten”. Enligt artikel 28 i bolagsskattelagen ”ska bolagsskattesatsen på högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik och som behöver särskilt statligt stöd sänkas till 15 %”. |
| --- | --- |

(465)

Kapitel IV i Kinas bolagsskattelag som innehåller bestämmelser vad gäller förmånsbeskattning. I artikel 25 i bolagsskattelagen, som utgör ingress till kapitel IV anges att ”staten erbjuder förmånlig beskattning till företag i industrier eller projekt vilkas utveckling stöds och främjas särskilt av staten”. Enligt artikel 28 i bolagsskattelagen ”ska bolagsskattesatsen på högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik och som behöver särskilt statligt stöd sänkas till 15 %”.

| (466) | I artikel 93 i genomförandebestämmelserna för bolagsskattelagen klargörs följande:

  ”
  De viktiga högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik som staten ska stödja” enligt artikel 28 punkt 2 i lagen om bolagsskatt hänför sig till de företag som äger immateriella rättigheter och uppfyller följande villkor:







  1. | Förenlighet med tillämpningsområdet för nyckelområdena för statsstödda högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik |
| --- | --- | --- |

(466)

I artikel 93 i genomförandebestämmelserna för bolagsskattelagen klargörs följande:

”
  De viktiga högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik som staten ska stödja” enligt artikel 28 punkt 2 i lagen om bolagsskatt hänför sig till de företag som äger immateriella rättigheter och uppfyller följande villkor:

De viktiga högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik som staten ska stödja” enligt artikel 28 punkt 2 i lagen om bolagsskatt hänför sig till de företag som äger immateriella rättigheter och uppfyller följande villkor:

1.

Förenlighet med tillämpningsområdet för nyckelområdena för statsstödda högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik

Förenlighet med tillämpningsområdet för nyckelområdena för statsstödda högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik

| 2. | Andelen forsknings- och utvecklingsutgifter i försäljningsintäkterna ska vara minst lika stor som den föreskrivna andelen. |
| --- | --- |

2.

Andelen forsknings- och utvecklingsutgifter i försäljningsintäkterna ska vara minst lika stor som den föreskrivna andelen.

Andelen forsknings- och utvecklingsutgifter i försäljningsintäkterna ska vara minst lika stor som den föreskrivna andelen.

| 3. | Den andel av inkomsten som härrör från högteknologiska produkter eller tjänster i företagets totala intäkter får inte vara mindre än den föreskrivna andelen. |
| --- | --- |

3.

Den andel av inkomsten som härrör från högteknologiska produkter eller tjänster i företagets totala intäkter får inte vara mindre än den föreskrivna andelen.

Den andel av inkomsten som härrör från högteknologiska produkter eller tjänster i företagets totala intäkter får inte vara mindre än den föreskrivna andelen.

| 4. | Den tekniska personalens andel av företagets totala personal ska vara minst lika stor som den föreskrivna andelen. |
| --- | --- |

4.

Den tekniska personalens andel av företagets totala personal ska vara minst lika stor som den föreskrivna andelen.

Den tekniska personalens andel av företagets totala personal ska vara minst lika stor som den föreskrivna andelen.

| 5. | Övriga villkor som föreskrivs i åtgärderna för administration av identifiering av högteknologiska företag. |
| --- | --- |

5.

Övriga villkor som föreskrivs i åtgärderna för administration av identifiering av högteknologiska företag.

Övriga villkor som föreskrivs i åtgärderna för administration av identifiering av högteknologiska företag.

Bestämmelser om administration av högteknologiska företag och statsstödda viktiga högteknologiska och nya teknikområden ska utformas gemensamt av de avdelningar för teknik, finans och beskattning som lyder under statsrådet och träda i kraft efter godkännande av statsrådet.”

| (467) | I de ovannämnda bestämmelserna anges tydligt att den reducerade inkomstskattesatsen för företag är förbehållen ”viktiga högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik som ska stödjas av staten”, vilka äger viktiga immateriella rättigheter och uppfyller vissa villkor, t.ex. ”att följa tillämpningsområdet för centrala statliga områden med högteknologiskt stöd och stöd av ny teknik”. |
| --- | --- |

(467)

I de ovannämnda bestämmelserna anges tydligt att den reducerade inkomstskattesatsen för företag är förbehållen ”viktiga högteknologiska företag och företag som utnyttjar ny teknik som ska stödjas av staten”, vilka äger viktiga immateriella rättigheter och uppfyller vissa villkor, t.ex. ”att följa tillämpningsområdet för centrala statliga områden med högteknologiskt stöd och stöd av ny teknik”.

| (468) | Enligt artikel 11 i de administrativa bestämmelserna för erkännande av högteknologiska företag (G.K.F.H. [2016] nr 32) måste ett företag för att erkännas som ett högteknologiskt företag samtidigt uppfylla vissa villkor, bland annat följande: ”det har erhållit de immateriella rättigheter som är viktigast för tekniken för företagets viktigaste produkter (tjänster), genom oberoende forskning, överföring, sammanslagningar och förvärv osv.” och ”den teknik som är viktigast för företagets viktigaste produkter (tjänster) ingår bland de på förhand fastställda högteknologiska områden som stöds av staten”. |
| --- | --- |

(468)

Enligt artikel 11 i de administrativa bestämmelserna för erkännande av högteknologiska företag (G.K.F.H. [2016] nr 32) måste ett företag för att erkännas som ett högteknologiskt företag samtidigt uppfylla vissa villkor, bland annat följande: ”det har erhållit de immateriella rättigheter som är viktigast för tekniken för företagets viktigaste produkter (tjänster), genom oberoende forskning, överföring, sammanslagningar och förvärv osv.” och ”den teknik som är viktigast för företagets viktigaste produkter (tjänster) ingår bland de på förhand fastställda högteknologiska områden som stöds av staten”.

| (469) | De viktigaste högteknologiska områden som stöds av staten förtecknas i 2016 års katalog över högteknologiska områden som stöds av staten. I katalogen, under rubriken ”I. Elektronisk information”, punkt 4, nämns uttryckligen kommunikationsteknik, ”optiskt överföringsnät” och ”teknik för optiska överföringssystem”, vari ingår optiska fiberkablar, som högteknologiområden som stöds av staten. |
| --- | --- |

(469)

De viktigaste högteknologiska områden som stöds av staten förtecknas i 2016 års katalog över högteknologiska områden som stöds av staten. I katalogen, under rubriken ”I. Elektronisk information”, punkt 4, nämns uttryckligen kommunikationsteknik, ”optiskt överföringsnät” och ”teknik för optiska överföringssystem”, vari ingår optiska fiberkablar, som högteknologiområden som stöds av staten.

| (470) | Företag som drar fördel av denna åtgärd måste lämna in sin skattedeklaration och relevanta bilagor. Förmånens faktiska storlek anges i deklarationen. |
| --- | --- |

(470)

Företag som drar fördel av denna åtgärd måste lämna in sin skattedeklaration och relevanta bilagor. Förmånens faktiska storlek anges i deklarationen.

b)   Undersökningsresultat

| (471) | Kommissionen konstaterade att företagen i de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet kvalificerades som högteknologiska företag under undersökningsperioden och därför hade lägre bolagsskattesatser på 15 % eller 12,5 %. |
| --- | --- |

(471)

Kommissionen konstaterade att företagen i de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet kvalificerades som högteknologiska företag under undersökningsperioden och därför hade lägre bolagsskattesatser på 15 % eller 12,5 %.

| (472) | Kommissionen anser att skatterabatten i fråga är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna, vilket medför en förmån för de berörda företagen. Förmånen för mottagarna är lika med skatteminskningen. |
| --- | --- |

(472)

Kommissionen anser att skatterabatten i fråga är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna, vilket medför en förmån för de berörda företagen. Förmånen för mottagarna är lika med skatteminskningen.

| (473) | Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar tillämpningen av stödsystemet till att endast avse företag som är verksamma inom vissa prioriterade högteknologiområden som fastställts av staten, såsom visas i skälen 466–468. Såsom påpekas i skäl 469 är industrin för optiska fiberkablar en sådan högteknologisk prioritering. |
| --- | --- |

(473)

Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar tillämpningen av stödsystemet till att endast avse företag som är verksamma inom vissa prioriterade högteknologiområden som fastställts av staten, såsom visas i skälen 466–468. Såsom påpekas i skäl 469 är industrin för optiska fiberkablar en sådan högteknologisk prioritering.

| (474) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att de program för skattebefrielse och skatteavdrag som kommissionen använt för utjämning inte utgör utjämningsbara subventioner. Enligt de kinesiska myndigheterna är de påstådda skattebefrielserna och skatteavdragen följden av ett system som fastställer objektiva kriterier eller villkor för rätten att få tillgång till finansiellt stöd, där rätten till finansiellt stöd är automatisk och de kriterier och villkor som fastställs i programmen följs strikt, vilket innebär att vissa företag inte gynnas före andra, och systemet är rent ekonomiskt och horisontellt. De kinesiska myndigheterna hävdade därför att de inte är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(474)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att de program för skattebefrielse och skatteavdrag som kommissionen använt för utjämning inte utgör utjämningsbara subventioner. Enligt de kinesiska myndigheterna är de påstådda skattebefrielserna och skatteavdragen följden av ett system som fastställer objektiva kriterier eller villkor för rätten att få tillgång till finansiellt stöd, där rätten till finansiellt stöd är automatisk och de kriterier och villkor som fastställs i programmen följs strikt, vilket innebär att vissa företag inte gynnas före andra, och systemet är rent ekonomiskt och horisontellt. De kinesiska myndigheterna hävdade därför att de inte är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 b i grundförordningen.

| (475) | Kommissionen höll inte med om detta påstående eftersom den ansåg att de skattesystem som beskrivs i avsnitten 3.7.1.1–3.7.1.3 var selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, då det där anges att ”[o]m den myndighet som beviljar subventionen eller den tillämpliga lagstiftningen uttryckligen begränsar subventionen till att avse vissa företag, ska subventionen anses vara selektiv.”. Faktum är att de aktuella subventionssystemen har sin rättsliga grund i kapitel IV, Skatteförmåner, i bolagsskattelagen. Både genom sitt namn och sitt innehåll visar detta kapitel uttryckligen på en särskild förmånsbehandling som ”uttryckligen begränsar tillgången till en subvention till vissa företag”. Följaktligen är de subventioner som beviljas inom ramen för dessa skattesystem selektiva enligt artikel 4.2 a i grundförordningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(475)

Kommissionen höll inte med om detta påstående eftersom den ansåg att de skattesystem som beskrivs i avsnitten 3.7.1.1–3.7.1.3 var selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, då det där anges att ”[o]m den myndighet som beviljar subventionen eller den tillämpliga lagstiftningen uttryckligen begränsar subventionen till att avse vissa företag, ska subventionen anses vara selektiv.”. Faktum är att de aktuella subventionssystemen har sin rättsliga grund i kapitel IV, Skatteförmåner, i bolagsskattelagen. Både genom sitt namn och sitt innehåll visar detta kapitel uttryckligen på en särskild förmånsbehandling som ”uttryckligen begränsar tillgången till en subvention till vissa företag”. Följaktligen är de subventioner som beviljas inom ramen för dessa skattesystem selektiva enligt artikel 4.2 a i grundförordningen. Påståendet avvisades därför.

c)   Beräkning av subventionsbeloppet

| (476) | Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Denna förmån beräknades som skillnaden mellan den totala skatt som skulle betalats enligt den normala skattesatsen och den totala skatt som faktiskt betalades med den lägre skattesatsen. |
| --- | --- |

(476)

Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Denna förmån beräknades som skillnaden mellan den totala skatt som skulle betalats enligt den normala skattesatsen och den totala skatt som faktiskt betalades med den lägre skattesatsen.

| (477) | Den subventionsnivå som fastställdes för detta särskilda system var 0,10 % för FTT-gruppen och 0,48 % för ZTT-gruppen. |
| --- | --- |

(477)

Den subventionsnivå som fastställdes för detta särskilda system var 0,10 % för FTT-gruppen och 0,48 % för ZTT-gruppen.

3.7.1.2   Skatterabatt för forskning och utveckling enligt EIT-lagen

| (478) | Skatterabatten för forskning och utveckling innebär att företag får en förmånlig skattebehandling för sin FoU-verksamhet inom vissa prioriterade högteknologiområden som fastställts av staten, under förutsättning att vissa tröskelnivåer för FoU-utgifter uppnåtts. |
| --- | --- |

(478)

Skatterabatten för forskning och utveckling innebär att företag får en förmånlig skattebehandling för sin FoU-verksamhet inom vissa prioriterade högteknologiområden som fastställts av staten, under förutsättning att vissa tröskelnivåer för FoU-utgifter uppnåtts.

| (479) | Närmare bestämt innebär detta att FoU-utgifter för att utveckla ny teknik, nya produkter och nya metoder som inte utgör immateriella tillgångar och redovisas i vinst- och förlusträkningen för det innevarande räkenskapsåret efter det att de dragits av till fullo mot bakgrund av den aktuella situationen omfattas av ett avdrag på ytterligare 75 %. När de ovannämnda FoU-utgifterna utgör immateriella tillgångar omfattas de av avskrivning på grundval av 175 % av kostnaden för den immateriella tillgången. Sedan januari 2021 har det ytterligare avdraget före skatt för FoU-utgifter höjts till 100 % (115). |
| --- | --- |

(479)

Närmare bestämt innebär detta att FoU-utgifter för att utveckla ny teknik, nya produkter och nya metoder som inte utgör immateriella tillgångar och redovisas i vinst- och förlusträkningen för det innevarande räkenskapsåret efter det att de dragits av till fullo mot bakgrund av den aktuella situationen omfattas av ett avdrag på ytterligare 75 %. När de ovannämnda FoU-utgifterna utgör immateriella tillgångar omfattas de av avskrivning på grundval av 175 % av kostnaden för den immateriella tillgången. Sedan januari 2021 har det ytterligare avdraget före skatt för FoU-utgifter höjts till 100 % (115).

115

a)   Rättslig grund

| (480) | Den rättsliga grunden för detta program är artikel 30.1 i bolagsskattelagen, och genomförandebestämmelserna för Kinas bolagsskattelag liksom följande tillkännagivanden:






  — | Tillkännagivande från finansministeriet, den statliga skattemyndigheten och ministeriet för vetenskap och teknik om förbättrad politik avseende avdrag före skatt för forsknings- och utvecklingskostnader (Cai Shui [2015] nr 119). |
| --- | --- | --- |

(480)

Den rättsliga grunden för detta program är artikel 30.1 i bolagsskattelagen, och genomförandebestämmelserna för Kinas bolagsskattelag liksom följande tillkännagivanden:

—

Tillkännagivande från finansministeriet, den statliga skattemyndigheten och ministeriet för vetenskap och teknik om förbättrad politik avseende avdrag före skatt för forsknings- och utvecklingskostnader (Cai Shui [2015] nr 119).

| — | Cirkulär om att öka andelen utgifter för forskning och utveckling före skatt (Cai Shui [2018] nr 99) |
| --- | --- |

—

Cirkulär om att öka andelen utgifter för forskning och utveckling före skatt (Cai Shui [2018] nr 99)

| — | Meddelande nr 97 [2015] från den statliga skattemyndigheten om relevanta frågor gällande regler om ytterligare avdrag före skatt för forsknings- och utvecklingsutgifter i företag. |
| --- | --- |

—

Meddelande nr 97 [2015] från den statliga skattemyndigheten om relevanta frågor gällande regler om ytterligare avdrag före skatt för forsknings- och utvecklingsutgifter i företag.

| — | Meddelande nr 40 [2017] från den statliga skattemyndigheten om frågor gällande tillämpligheten av beräkningen av ytterligare avdrag före skatt för forsknings- och utvecklingsutgifter. och |
| --- | --- |

—

Meddelande nr 40 [2017] från den statliga skattemyndigheten om frågor gällande tillämpligheten av beräkningen av ytterligare avdrag före skatt för forsknings- och utvecklingsutgifter. och

| — | 2016 års katalog över högteknologiska områden som stöds av staten. |
| --- | --- |

—

2016 års katalog över högteknologiska områden som stöds av staten.

| (481) | I tidigare undersökningar (116) konstaterade kommissionen att ”ny teknik, nya produkter och nya metoder”, som kan dra fördel av skatteavdraget, ingår bland de högteknologiska områden som stöds av staten. Som anges i skäl 469 förtecknas de viktigaste högteknologiska områdena som stöds av staten i 2016 års katalog över högteknologiska områden som stöds av staten. |
| --- | --- |

(481)

I tidigare undersökningar (116) konstaterade kommissionen att ”ny teknik, nya produkter och nya metoder”, som kan dra fördel av skatteavdraget, ingår bland de högteknologiska områden som stöds av staten. Som anges i skäl 469 förtecknas de viktigaste högteknologiska områdena som stöds av staten i 2016 års katalog över högteknologiska områden som stöds av staten.

116

| (482) | Som anges i skäl 468 innehåller kapitel IV i bolagsskattelagen bestämmelser om förmånlig skattemässig behandling, särskilt artikel 25. I artikel 30.1 i bolagsskattelagen, som också ingår i samma kapitel, anges att ”företagens utgifter för forskning och utveckling i samband med ny teknik, nya produkter och nya metoder” får dras av vid den tidpunkt då den beskattningsbara inkomsten beräknas. I artikel 95 i genomförandebestämmelserna för bolagsskattelagen förtydligas innebörden av begreppet FoU, som ”utgifter för forskning och utveckling i syfte att utveckla ny teknik, nya produkter och nya metoder” i enlighet med artikel 30.1 i bolagsskattelagen. |
| --- | --- |

(482)

Som anges i skäl 468 innehåller kapitel IV i bolagsskattelagen bestämmelser om förmånlig skattemässig behandling, särskilt artikel 25. I artikel 30.1 i bolagsskattelagen, som också ingår i samma kapitel, anges att ”företagens utgifter för forskning och utveckling i samband med ny teknik, nya produkter och nya metoder” får dras av vid den tidpunkt då den beskattningsbara inkomsten beräknas. I artikel 95 i genomförandebestämmelserna för bolagsskattelagen förtydligas innebörden av begreppet FoU, som ”utgifter för forskning och utveckling i syfte att utveckla ny teknik, nya produkter och nya metoder” i enlighet med artikel 30.1 i bolagsskattelagen.

| (483) | I cirkuläret om att öka andelen utgifter för forskning och utveckling före skatt (Cai Shui [2018] nr 99) anges att ”beträffande forskning och utveckling (FoU) kan det för de utgifter som faktiskt uppkommit göras ett ytterligare avdrag på 75 % av det faktiska utgiftsbeloppet före skatt, utöver andra faktiska avdrag, under perioden från den 1 januari 2018 till den 31 december 2020, under förutsättning att dessa kostnader inte omvandlas till immateriella tillgångar eller räknas med i företagets kapitalvinster/-förluster. Om kostnader har omvandlats till immateriella tillgångar får emellertid sådana kostnader avskrivas med 175 % av den immateriella tillgångens kostnader före skatt under ovannämnda period.” |
| --- | --- |

(483)

I cirkuläret om att öka andelen utgifter för forskning och utveckling före skatt (Cai Shui [2018] nr 99) anges att ”beträffande forskning och utveckling (FoU) kan det för de utgifter som faktiskt uppkommit göras ett ytterligare avdrag på 75 % av det faktiska utgiftsbeloppet före skatt, utöver andra faktiska avdrag, under perioden från den 1 januari 2018 till den 31 december 2020, under förutsättning att dessa kostnader inte omvandlas till immateriella tillgångar eller räknas med i företagets kapitalvinster/-förluster. Om kostnader har omvandlats till immateriella tillgångar får emellertid sådana kostnader avskrivas med 175 % av den immateriella tillgångens kostnader före skatt under ovannämnda period.”

I cirkuläret om att öka andelen utgifter för forskning och utveckling före skatt (Cai Shui [2018] nr 99) anges att ”beträffande forskning och utveckling (FoU) kan det för de utgifter som faktiskt uppkommit göras ett ytterligare avdrag på 75 % av det faktiska utgiftsbeloppet före skatt, utöver andra faktiska avdrag, under perioden från den 1 januari 2018 till den 31 december 2020, under förutsättning att dessa kostnader inte omvandlas till immateriella tillgångar eller räknas med i företagets kapitalvinster/-förluster. Om kostnader har omvandlats till immateriella tillgångar får emellertid sådana kostnader avskrivas med 175 % av den immateriella tillgångens kostnader före skatt under ovannämnda period.

b)   Undersökningsresultat

| (484) | Kommissionen konstaterade att företagen i de grupper som ingick i urvalet kunde göra ”ytterligare avdrag för utgifter för forskning och utveckling avseende ny teknik, nya produkter och nya metoder”. |
| --- | --- |

(484)

Kommissionen konstaterade att företagen i de grupper som ingick i urvalet kunde göra ”ytterligare avdrag för utgifter för forskning och utveckling avseende ny teknik, nya produkter och nya metoder”.

| (485) | Kommissionen anser att skatterabatten i fråga är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna, vilket medför en förmån för de berörda företagen. Förmånen för mottagarna är lika med skatteminskningen. |
| --- | --- |

(485)

Kommissionen anser att skatterabatten i fråga är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna, vilket medför en förmån för de berörda företagen. Förmånen för mottagarna är lika med skatteminskningen.

| (486) | Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar tillämpningen av denna åtgärd till att endast avse företag som har FoU-utgifter inom vissa prioriterade högteknologiområden som fastställts av staten, som till exempel sektorn för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(486)

Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar tillämpningen av denna åtgärd till att endast avse företag som har FoU-utgifter inom vissa prioriterade högteknologiområden som fastställts av staten, som till exempel sektorn för optiska fiberkablar.

c)   Beräkning av subventionsbeloppet

| (487) | Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Denna förmån beräknades som skillnaden mellan den totala skatt som ska betalats enligt den normala skattesatsen och den totala skatt som ska betalas efter det ytterligare avdraget på 75 % av de faktiska FoU-utgifterna. |
| --- | --- |

(487)

Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Denna förmån beräknades som skillnaden mellan den totala skatt som ska betalats enligt den normala skattesatsen och den totala skatt som ska betalas efter det ytterligare avdraget på 75 % av de faktiska FoU-utgifterna.

| (488) | Den subventionsnivå som fastställdes för detta särskilda system var 1,28 % för FTT-gruppen och 0,13 % för ZTT-gruppen. |
| --- | --- |

(488)

Den subventionsnivå som fastställdes för detta särskilda system var 1,28 % för FTT-gruppen och 0,13 % för ZTT-gruppen.

3.7.1.3   Skattebefrielse på utdelning mellan berättigade inhemska företag

| (489) | Lagen om bolagsskatt erbjuder förmånlig beskattning till företag i industrier eller projekt vilkas utveckling stöds och främjas särskilt av staten och, i synnerhet, befrielse från skatt på intäkter från kapitalinvesteringar, till exempel utdelningar och bonusar, mellan berättigade inhemska företag. |
| --- | --- |

(489)

Lagen om bolagsskatt erbjuder förmånlig beskattning till företag i industrier eller projekt vilkas utveckling stöds och främjas särskilt av staten och, i synnerhet, befrielse från skatt på intäkter från kapitalinvesteringar, till exempel utdelningar och bonusar, mellan berättigade inhemska företag.

a)   Rättslig grund

| (490) | Den rättsliga grunden för detta program är artikel 26.2 i bolagsskattelagen och genomförandebestämmelserna för Kinas bolagsskattelag. |
| --- | --- |

(490)

Den rättsliga grunden för detta program är artikel 26.2 i bolagsskattelagen och genomförandebestämmelserna för Kinas bolagsskattelag.

| (491) | I artikel 25 i bolagsskattelagen, vilken utgör ingress till kapitel IV om förmånlig skattepolitik anges att ”staten erbjuder förmånlig beskattning till företag i industrier eller projekt vilkas utveckling stöds och främjas särskilt av staten”. Vidare anges i artikel 26.2 att skattebefrielsen är tillämpligt på inkomst från kapitalinvesteringar mellan ”berättigade inhemska företag”, vilket verkar begränsa dess tillämpningsområde till endast vissa inhemska företag. |
| --- | --- |

(491)

I artikel 25 i bolagsskattelagen, vilken utgör ingress till kapitel IV om förmånlig skattepolitik anges att ”staten erbjuder förmånlig beskattning till företag i industrier eller projekt vilkas utveckling stöds och främjas särskilt av staten”. Vidare anges i artikel 26.2 att skattebefrielsen är tillämpligt på inkomst från kapitalinvesteringar mellan ”berättigade inhemska företag”, vilket verkar begränsa dess tillämpningsområde till endast vissa inhemska företag.

b)   Undersökningsresultat

| (492) | Kommissionen konstaterade att vissa företag i urvalet var befriade från utdelningsskatt mellan berättigade inhemska företag. |
| --- | --- |

(492)

Kommissionen konstaterade att vissa företag i urvalet var befriade från utdelningsskatt mellan berättigade inhemska företag.

| (493) | Kommissionen ansåg att detta system är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna, vilket medför en förmån för de berörda företagen. Förmånen för mottagarna är lika med skatteminskningen. |
| --- | --- |

(493)

Kommissionen ansåg att detta system är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna, vilket medför en förmån för de berörda företagen. Förmånen för mottagarna är lika med skatteminskningen.

| (494) | Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar tillämpningen av denna åtgärd till att endast avse berättigade inhemska företag som mottar betydande stöd från staten och vars utveckling främjas av staten. |
| --- | --- |

(494)

Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar tillämpningen av denna åtgärd till att endast avse berättigade inhemska företag som mottar betydande stöd från staten och vars utveckling främjas av staten.

| (495) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att undantaget från utdelningsskatt syftar till att undanröja dubbelbeskattning av samma inkomst hos både moderbolag och dotterbolag, vilket är en internationellt accepterad skattepraxis. |
| --- | --- |

(495)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att undantaget från utdelningsskatt syftar till att undanröja dubbelbeskattning av samma inkomst hos både moderbolag och dotterbolag, vilket är en internationellt accepterad skattepraxis.

| (496) | Även om kommissionen höll med om att undanröjande av dubbelbeskattning är en internationellt erkänd skattepraxis, ingår artikel 26.2 i bolagsskattelagens kapitel IV om skatteförmåner, i vilket det föreskrivs ett antal förmånliga skattebehandlingar i form av undantag från de allmänna skattereglerna. Som förklaras i skäl 491 anges det i artikel 25 i bolagsskattelagen, som utgör ingress till kapitel IV om förmånlig skattepolitik, att ”staten erbjuder förmånlig beskattning till företag i industrier eller projekt vilkas utveckling stöds och främjas särskilt av staten”. Vidare anges det i artikel 26.2 att skattebefrielsen är tillämpligt på inkomst från kapitalinvesteringar mellan ”berättigade inhemska företag”, vilket verkar begränsa dess tillämpningsområde till endast vissa inhemska företag. Kommissionen ansåg därför att en sådan förmånlig skattepolitik är begränsad till vissa industrier som särskilt stöds och främjas av staten, såsom industrin för optiska fiberkablar, och därför är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Kommissionen bekräftade följaktligen den slutsats som kommissionen drar i skälen 493 och 494, dvs. att systemet utgör en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(496)

Även om kommissionen höll med om att undanröjande av dubbelbeskattning är en internationellt erkänd skattepraxis, ingår artikel 26.2 i bolagsskattelagens kapitel IV om skatteförmåner, i vilket det föreskrivs ett antal förmånliga skattebehandlingar i form av undantag från de allmänna skattereglerna. Som förklaras i skäl 491 anges det i artikel 25 i bolagsskattelagen, som utgör ingress till kapitel IV om förmånlig skattepolitik, att ”staten erbjuder förmånlig beskattning till företag i industrier eller projekt vilkas utveckling stöds och främjas särskilt av staten”. Vidare anges det i artikel 26.2 att skattebefrielsen är tillämpligt på inkomst från kapitalinvesteringar mellan ”berättigade inhemska företag”, vilket verkar begränsa dess tillämpningsområde till endast vissa inhemska företag. Kommissionen ansåg därför att en sådan förmånlig skattepolitik är begränsad till vissa industrier som särskilt stöds och främjas av staten, såsom industrin för optiska fiberkablar, och därför är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Kommissionen bekräftade följaktligen den slutsats som kommissionen drar i skälen 493 och 494, dvs. att systemet utgör en utjämningsbar subvention.

c)   Beräkning av subventionsbeloppet

| (497) | Kommissionen har beräknat subventionsbeloppet genom att tillämpa den normala skattesatsen på den utdelningsintäkt för vilken avdrag gjorts från den beskattningsbara inkomsten. |
| --- | --- |

(497)

Kommissionen har beräknat subventionsbeloppet genom att tillämpa den normala skattesatsen på den utdelningsintäkt för vilken avdrag gjorts från den beskattningsbara inkomsten.

| (498) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att kommissionen borde göra åtskillnad mellan två olika beskattningstyper i inkomstskattedeklarationen, dvs. mellan beskattning av utdelningsintäkter och skattejämkning för investeringar, eftersom det sistnämnda inte är en utdelningsintäkt av det slag som omfattas av bestämmelserna i artikel 26.2 i bolagsskattelagen. Kommissionen godtog detta påstående och korrigerade förmånsberäkningarna i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(498)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att kommissionen borde göra åtskillnad mellan två olika beskattningstyper i inkomstskattedeklarationen, dvs. mellan beskattning av utdelningsintäkter och skattejämkning för investeringar, eftersom det sistnämnda inte är en utdelningsintäkt av det slag som omfattas av bestämmelserna i artikel 26.2 i bolagsskattelagen. Kommissionen godtog detta påstående och korrigerade förmånsberäkningarna i enlighet med detta.

| (499) | Den subventionsnivå som fastställdes för detta särskilda system var 1,05 % för FTT-gruppen och 0,21 % för ZTT-gruppen. |
| --- | --- |

(499)

Den subventionsnivå som fastställdes för detta särskilda system var 1,05 % för FTT-gruppen och 0,21 % för ZTT-gruppen.

3.7.1.4   Degressiv avskrivning av utrustning som används av högteknologiska företag

| (500) | Enligt artikel 32 i bolagsskattelagen, ”där degressiv avskrivning av fasta tillgångar i ett företag verkligen är nödvändig på grund av tekniska framsteg eller andra anledningar, kan antalet år för avskrivningar minskas eller metoden med degressiv avskrivning användas.” |
| --- | --- |

(500)

Enligt artikel 32 i bolagsskattelagen, ”där degressiv avskrivning av fasta tillgångar i ett företag verkligen är nödvändig på grund av tekniska framsteg eller andra anledningar, kan antalet år för avskrivningar minskas eller metoden med degressiv avskrivning användas.”

a)   Rättslig grund

| (501) | Den rättsliga grunden för detta program är artikel 32 i bolagsskattelagen, och genomförandebestämmelserna för Kinas bolagsskattelag liksom följande tillkännagivanden:






  — | Tillkännagivande av finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om avdragsmetoder rörande utrustning och apparater i bolagsskattehänseende (Cai Shui [2018] nr 54). |
| --- | --- | --- |

(501)

Den rättsliga grunden för detta program är artikel 32 i bolagsskattelagen, och genomförandebestämmelserna för Kinas bolagsskattelag liksom följande tillkännagivanden:

—

Tillkännagivande av finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om avdragsmetoder rörande utrustning och apparater i bolagsskattehänseende (Cai Shui [2018] nr 54).

| — | Tillkännagivande av finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om finjustering av bolagsskattepolitiken avseende degressiv avskrivning av fasta tillgångar (Cai Shui [2014] nr 75). |
| --- | --- |

—

Tillkännagivande av finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om finjustering av bolagsskattepolitiken avseende degressiv avskrivning av fasta tillgångar (Cai Shui [2014] nr 75).

| — | Tillkännagivande av finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om ytterligare finjustering av bolagsskattepolitiken avseende degressiv avskrivning av fasta tillgångar (Cai Shui [2015] nr 106). |
| --- | --- |

—

Tillkännagivande av finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om ytterligare finjustering av bolagsskattepolitiken avseende degressiv avskrivning av fasta tillgångar (Cai Shui [2015] nr 106).

b)   Undersökningsresultat

| (502) | Enligt tillkännagivandet om avdragsmetoder rörande utrustning och apparater i bolagsskattehänseende (Cai Shui [2018] nr 54), gäller att
  ”där enhetsvärdet för ny utrustning och nya apparater som ett företag köpt under perioden 1 januari 2018–31 december 2020 inte överstiger fem miljoner renminbi yuan, får företaget ta med det värdet i kostnaderna och utgifterna för den aktuella perioden i form av en klumpsumma som dras av från företagets beskattningsbara inkomst istället för att det görs avskrivningar från år till år”
  . Denna lagstiftning är inte specifik för en viss industri. |
| --- | --- |

(502)

Enligt tillkännagivandet om avdragsmetoder rörande utrustning och apparater i bolagsskattehänseende (Cai Shui [2018] nr 54), gäller att
  ”där enhetsvärdet för ny utrustning och nya apparater som ett företag köpt under perioden 1 januari 2018–31 december 2020 inte överstiger fem miljoner renminbi yuan, får företaget ta med det värdet i kostnaderna och utgifterna för den aktuella perioden i form av en klumpsumma som dras av från företagets beskattningsbara inkomst istället för att det görs avskrivningar från år till år”
  . Denna lagstiftning är inte specifik för en viss industri.

”där enhetsvärdet för ny utrustning och nya apparater som ett företag köpt under perioden 1 januari 2018–31 december 2020 inte överstiger fem miljoner renminbi yuan, får företaget ta med det värdet i kostnaderna och utgifterna för den aktuella perioden i form av en klumpsumma som dras av från företagets beskattningsbara inkomst istället för att det görs avskrivningar från år till år”

| (503) | När det gäller tillgångar med ett värde per enhet mer än fem miljoner renminbi yuan är tillkännagivandet om finjustering av bolagsskattepolitiken avseende degressiv avskrivning av fasta tillgångar (Cai Shui [2014] nr 75) och tillkännagivandet om ytterligare finjustering av bolagsskattepolitiken avseende degressiv avskrivning av fasta tillgångar (Cai Shui [2015] nr 106) fortsatt tillämpliga. Enligt dessa tillkännagivanden är det möjligt att välja en degressiv avskrivningsmetod för fasta tillgångar som köps av företag i tio nyckelindustrier. |
| --- | --- |

(503)

När det gäller tillgångar med ett värde per enhet mer än fem miljoner renminbi yuan är tillkännagivandet om finjustering av bolagsskattepolitiken avseende degressiv avskrivning av fasta tillgångar (Cai Shui [2014] nr 75) och tillkännagivandet om ytterligare finjustering av bolagsskattepolitiken avseende degressiv avskrivning av fasta tillgångar (Cai Shui [2015] nr 106) fortsatt tillämpliga. Enligt dessa tillkännagivanden är det möjligt att välja en degressiv avskrivningsmetod för fasta tillgångar som köps av företag i tio nyckelindustrier.

| (504) | Kommissionen fastställde att företagen i urvalet under undersökningsperioden inte har tillämpat degressiv avskrivning för tillgångar med ett enhetsvärde på mer än fem miljoner renminbi yuan. Eftersom dessa tillgångar därför inte omfattades av tillkännagivandet Cai Shui [2014] nr 75 och tillkännagivandet Cai Shui [2015] nr 106, fann kommissionen att de exporterande tillverkarna inte gynnades av utjämningsbara subventioner. |
| --- | --- |

(504)

Kommissionen fastställde att företagen i urvalet under undersökningsperioden inte har tillämpat degressiv avskrivning för tillgångar med ett enhetsvärde på mer än fem miljoner renminbi yuan. Eftersom dessa tillgångar därför inte omfattades av tillkännagivandet Cai Shui [2014] nr 75 och tillkännagivandet Cai Shui [2015] nr 106, fann kommissionen att de exporterande tillverkarna inte gynnades av utjämningsbara subventioner.

| (505) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet kunde ha gynnats genom degressiv avskrivning för hus och byggnader som inte omfattas av tröskelvärdet på fem miljoner renminbi yuan i enlighet med artikel 2 i tillkännagivandet om avdragsmetoder rörande utrustning och apparater i bolagsskattehänseende (Cai Shui [2018] nr 54). Kommissionen bekräftade att företagen i urvalet inte hade gynnats genom degressiv avskrivning för hus och byggnader under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(505)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet kunde ha gynnats genom degressiv avskrivning för hus och byggnader som inte omfattas av tröskelvärdet på fem miljoner renminbi yuan i enlighet med artikel 2 i tillkännagivandet om avdragsmetoder rörande utrustning och apparater i bolagsskattehänseende (Cai Shui [2018] nr 54). Kommissionen bekräftade att företagen i urvalet inte hade gynnats genom degressiv avskrivning för hus och byggnader under undersökningsperioden.

c)   Slutsats

| (506) | Kommissionen ansåg att de exporterande tillverkarna inte drog nytta av utjämningsbara subventioner inom ramen för detta program under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(506)

Kommissionen ansåg att de exporterande tillverkarna inte drog nytta av utjämningsbara subventioner inom ramen för detta program under undersökningsperioden.

3.7.1.5   Befrielse från markanvändningsskatten

| (507) | En organisation eller enskild person som använder mark i storstäder, mindre städer och förvaltningsenheter, samt i industri- och gruvdistrikt, ska normalt sett erlägga skatt för markanvändning i storstadsområden. Markanvändningsskatten tas ut av de lokala skattemyndigheterna i det område där marken används. Vissa markkategorier är befriade från markanvändningsskatt, till exempel mark som vunnits ur havet, mark som används av statliga inrättningar, civilsamhällets organisationer och militära enheter för eget ändamål, mark som används av institutioner som finansieras med statliga anslag från finansministeriet, mark som används av religiösa tempel, offentliga parker, offentliga historiska platser, offentliga platser med skönhetsvärde, gator, vägar, torg, offentliga gräsmattor och annan offentlig mark i stadsområden. |
| --- | --- |

(507)

En organisation eller enskild person som använder mark i storstäder, mindre städer och förvaltningsenheter, samt i industri- och gruvdistrikt, ska normalt sett erlägga skatt för markanvändning i storstadsområden. Markanvändningsskatten tas ut av de lokala skattemyndigheterna i det område där marken används. Vissa markkategorier är befriade från markanvändningsskatt, till exempel mark som vunnits ur havet, mark som används av statliga inrättningar, civilsamhällets organisationer och militära enheter för eget ändamål, mark som används av institutioner som finansieras med statliga anslag från finansministeriet, mark som används av religiösa tempel, offentliga parker, offentliga historiska platser, offentliga platser med skönhetsvärde, gator, vägar, torg, offentliga gräsmattor och annan offentlig mark i stadsområden.

a)   Rättslig grund

| (508) | Följande dokument utgör den rättsliga grunden för detta program:






  — | Kinas provisoriska bestämmelser om fastighetsskatt (Guo Fa [1986] nr 90, ändrad 2011). |
| --- | --- | --- |

(508)

Följande dokument utgör den rättsliga grunden för detta program:

—

Kinas provisoriska bestämmelser om fastighetsskatt (Guo Fa [1986] nr 90, ändrad 2011).

| — | Kinas tillfälliga bestämmelser om skatt för markanvändning i stadsområden (reviderad 2019) (Föreskrift från Folkrepubliken Kinas statsråd nr 709). and |
| --- | --- |

—

Kinas tillfälliga bestämmelser om skatt för markanvändning i stadsområden (reviderad 2019) (Föreskrift från Folkrepubliken Kinas statsråd nr 709). and

| — | Ett antal yttranden om kraftfullt stöd till en hållbar och hälsosam utveckling av den privata ekonomin (EFa [2018] nr 33). |
| --- | --- |

—

Ett antal yttranden om kraftfullt stöd till en hållbar och hälsosam utveckling av den privata ekonomin (EFa [2018] nr 33).

b)   Undersökningsresultat

| (509) | Ett företag i en av de grupper som ingick i urvalet fick en nedsättning av markanvändningsskatten på 60 % på grundval av en särskild policy för högteknologiska företag under 2019 och 2020 i enlighet med artikel 2.1 i ”Ett antal yttranden om kraftfullt stöd till en hållbar och hälsosam utveckling av den privata ekonomin” (EFa [2018] nr 33). |
| --- | --- |

(509)

Ett företag i en av de grupper som ingick i urvalet fick en nedsättning av markanvändningsskatten på 60 % på grundval av en särskild policy för högteknologiska företag under 2019 och 2020 i enlighet med artikel 2.1 i ”Ett antal yttranden om kraftfullt stöd till en hållbar och hälsosam utveckling av den privata ekonomin” (EFa [2018] nr 33).

| (510) | Det berörda företaget omfattades inte av någon av de kategorier som undantas enligt artikel 6 i Kinas tillfälliga bestämmelser om skatt för markanvändning i stadsområden (reviderad 2019). |
| --- | --- |

(510)

Det berörda företaget omfattades inte av någon av de kategorier som undantas enligt artikel 6 i Kinas tillfälliga bestämmelser om skatt för markanvändning i stadsområden (reviderad 2019).

| (511) | Företaget befriades dessutom helt från markanvändningsskatten under första kvartalet 2020 på grundval av ”Tillkännagivandet av huvudkontoret för Hubeiprovinsens lokala folkregering om tryckning och distribution av relevanta politiska och andra åtgärder i syfte att hantera covid-19-situationen och stödja små och medelstora företag så att de kan klara svårigheterna” (EZhengBanFa (2020) nr 5) och ”Tillkännagivande av huvudkontoret för Hubeiprovinsens lokala folkregering om tryckning och distribution av relevanta politiska och andra åtgärder i syfte att påskynda den ekonomiska och samhälleliga utvecklingen i Hubeiprovinsen” (EZhengBanFa (2020) nr 6). |
| --- | --- |

(511)

Företaget befriades dessutom helt från markanvändningsskatten under första kvartalet 2020 på grundval av ”Tillkännagivandet av huvudkontoret för Hubeiprovinsens lokala folkregering om tryckning och distribution av relevanta politiska och andra åtgärder i syfte att hantera covid-19-situationen och stödja små och medelstora företag så att de kan klara svårigheterna” (EZhengBanFa (2020) nr 5) och ”Tillkännagivande av huvudkontoret för Hubeiprovinsens lokala folkregering om tryckning och distribution av relevanta politiska och andra åtgärder i syfte att påskynda den ekonomiska och samhälleliga utvecklingen i Hubeiprovinsen” (EZhengBanFa (2020) nr 6).

c)   Slutsats

| (512) | Kommissionen ansåg att den nedsättning av skatten för markanvändning för högteknologiska företag som beskrivs ovan är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a i, artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag, antingen i form av direkt överföring av medel (skatteåterbäring) eller uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna (ej betald skatt), vilket medför en förmån för det berörda företaget. Subventionen är selektiv eftersom den endast riktar sig till högteknologiska företag. |
| --- | --- |

(512)

Kommissionen ansåg att den nedsättning av skatten för markanvändning för högteknologiska företag som beskrivs ovan är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a i, artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag, antingen i form av direkt överföring av medel (skatteåterbäring) eller uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna (ej betald skatt), vilket medför en förmån för det berörda företaget. Subventionen är selektiv eftersom den endast riktar sig till högteknologiska företag.

| (513) | Förmånen för mottagarna är lika med det återbetalda beloppet/skatteminskningen. Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom företaget fick ett skatteavdrag trots att det inte omfattades av något av de objektiva kriterier som anges i skäl 507. |
| --- | --- |

(513)

Förmånen för mottagarna är lika med det återbetalda beloppet/skatteminskningen. Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom företaget fick ett skatteavdrag trots att det inte omfattades av något av de objektiva kriterier som anges i skäl 507.

| (514) | När det gäller befrielse från markanvändningsskatt under första kvartalet 2020 ansåg kommissionen att åtgärden inte är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom denna skattebefrielse, mot bakgrund av covid-pandemin, inte var begränsad till ett specifikt företag eller en specifik industri eller grupp av företag eller industrier, utan gällde för alla industrier. |
| --- | --- |

(514)

När det gäller befrielse från markanvändningsskatt under första kvartalet 2020 ansåg kommissionen att åtgärden inte är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom denna skattebefrielse, mot bakgrund av covid-pandemin, inte var begränsad till ett specifikt företag eller en specifik industri eller grupp av företag eller industrier, utan gällde för alla industrier.

d)   Beräkning av subventionsbeloppet

| (515) | Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Denna förmån ansågs vara det belopp som återbetalades under undersökningsperioden. Det subventionsbelopp som fastställdes för detta särskilda system var försumbart när det gäller FTT-gruppen. |
| --- | --- |

(515)

Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Denna förmån ansågs vara det belopp som återbetalades under undersökningsperioden. Det subventionsbelopp som fastställdes för detta särskilda system var försumbart när det gäller FTT-gruppen.

3.7.1.6   Totalt för alla system för skattebefrielse och program för skattereduktion

| (516) | Den totala subventionsnivån för alla system för skattebefrielse under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet har fastställts till följande:

  Befrielse från och nedsättning av skatter







  Företagets namn | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(516)

Den totala subventionsnivån för alla system för skattebefrielse under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet har fastställts till följande:

Befrielse från och nedsättning av skatter

Befrielse från och nedsättning av skatter

Företagets namn

Subventionsnivå

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

2,43  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,82  %

3.7.2   Elförsörjning till reducerade priser

Elförsörjning till reducerade priser

a)   Rättslig grund

| — | Skrivelse från den nationella kommissionen för utveckling och reformer och den nationella energimyndigheten för aktivt främjande av marknadsorienterade energitransaktioner och ytterligare förbättring av handelsmekanismen (Fa Gua Yun Xing [2018] nr 1027, utfärdad den 16 juli 2018. |
| --- | --- |

—

Skrivelse från den nationella kommissionen för utveckling och reformer och den nationella energimyndigheten för aktivt främjande av marknadsorienterade energitransaktioner och ytterligare förbättring av handelsmekanismen (Fa Gua Yun Xing [2018] nr 1027, utfärdad den 16 juli 2018.

| — | Ett antal yttranden från centralkommittén i Kinas kommunistiska parti och statsrådet om ytterligare fördjupning av reformen av kraftsystemet (Zhong Fa [2015] nr 9). |
| --- | --- |

—

Ett antal yttranden från centralkommittén i Kinas kommunistiska parti och statsrådet om ytterligare fördjupning av reformen av kraftsystemet (Zhong Fa [2015] nr 9).

| — | Tillkännagivande om en fullständig liberalisering av planen för elproduktion och elförbrukning för kommersiella användare (Nationella utvecklings- och reformkommissionen [2019] nr 1105). |
| --- | --- |

—

Tillkännagivande om en fullständig liberalisering av planen för elproduktion och elförbrukning för kommersiella användare (Nationella utvecklings- och reformkommissionen [2019] nr 1105).

| — | Regler för elhandel med medel- och långfristiga transaktioner (interimsregler) i Hubeiprovinsen av den 29 november 2019. |
| --- | --- |

—

Regler för elhandel med medel- och långfristiga transaktioner (interimsregler) i Hubeiprovinsen av den 29 november 2019.

| — | Regler för elhandel med medel- och långfristiga transaktioner i Jiangsuprovinsen. |
| --- | --- |

—

Regler för elhandel med medel- och långfristiga transaktioner i Jiangsuprovinsen.

| — | Tillkännagivande av prisbyrån i Jiangsuprovinsen om en rimlig justering av elprisstrukturen, Su Jia Gong [2017] nr 124. |
| --- | --- |

—

Tillkännagivande av prisbyrån i Jiangsuprovinsen om en rimlig justering av elprisstrukturen, Su Jia Gong [2017] nr 124.

| — | Cirkulär från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om minskning av elkostnaderna för företag till stöd för återställande av arbete samt produktionsutveckling och reformpris [2020] nr 258. |
| --- | --- |

—

Cirkulär från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om minskning av elkostnaderna för företag till stöd för återställande av arbete samt produktionsutveckling och reformpris [2020] nr 258.

b)   Undersökningsresultat

| (517) | Alla företag i urvalet köpte sin el. |
| --- | --- |

(517)

Alla företag i urvalet köpte sin el.

| (518) | När det gäller vissa företag inom de grupper som ingick i urvalet följde inköpspriserna för el de officiella priser för stora industriella användare som fastställs på provinsnivå. Såsom konstaterats i tidigare undersökningar (117) innebär tillhandahållandet av el till officiellt fastställda priser inte någon särskild fördel. |
| --- | --- |

(518)

När det gäller vissa företag inom de grupper som ingick i urvalet följde inköpspriserna för el de officiella priser för stora industriella användare som fastställs på provinsnivå. Såsom konstaterats i tidigare undersökningar (117) innebär tillhandahållandet av el till officiellt fastställda priser inte någon särskild fördel.

117

| (519) | Kommissionen fastställde dock att de undersökta företagen inom de två grupper som ingick i urvalet gynnades av minskningar eller återbetalningar/justeringar av en del av elkostnaderna. |
| --- | --- |

(519)

Kommissionen fastställde dock att de undersökta företagen inom de två grupper som ingick i urvalet gynnades av minskningar eller återbetalningar/justeringar av en del av elkostnaderna.

| (520) | Kommissionen konstaterade att företag inom en av grupperna i urvalet gynnades av särskilda återbetalningar/justeringar av elkostnaderna, eftersom dessa företag tilläts delta i ett pilotprogram för ”marknadsorienterade eltransaktioner”. Dessa företag hade inget avtal med en elproducent om direkt elförsörjning. Återbetalningarna/justeringarna beviljades eftersom de berörda företagen i förväg meddelade kraftverken sin efterfrågan på energi. |
| --- | --- |

(520)

Kommissionen konstaterade att företag inom en av grupperna i urvalet gynnades av särskilda återbetalningar/justeringar av elkostnaderna, eftersom dessa företag tilläts delta i ett pilotprogram för ”marknadsorienterade eltransaktioner”. Dessa företag hade inget avtal med en elproducent om direkt elförsörjning. Återbetalningarna/justeringarna beviljades eftersom de berörda företagen i förväg meddelade kraftverken sin efterfrågan på energi.

| (521) | Kommissionen konstaterade vidare att vissa undersökta företag, på samma sätt som i tidigare undersökningar (118), har rätt att köpa el direkt från elproducenterna genom direkta inköpsavtal. De avtalen omfattar en viss mängd el till ett visst pris, vilket är lägre än de officiella priser som fastställs på provinsnivå för stora industriella användare. |
| --- | --- |

(521)

Kommissionen konstaterade vidare att vissa undersökta företag, på samma sätt som i tidigare undersökningar (118), har rätt att köpa el direkt från elproducenterna genom direkta inköpsavtal. De avtalen omfattar en viss mängd el till ett visst pris, vilket är lägre än de officiella priser som fastställs på provinsnivå för stora industriella användare.

118

| (522) | Möjligheten att ingå avtal om direkt elförsörjning eller att gynnas av återbetalningar/justeringar av elkostnaderna genom att delta i ”marknadsorienterade eltransaktioner” är för närvarande inte öppen för alla stora industriella användare. På nationell nivå anges det i yttranden från Kinas kommunistiska partis centralkommitté och statsrådet om ytterligare fördjupning av reformen av kraftsystemet, att ”företag som inte följer den nationella industripolitiken och vars produkter och processer är eliminerade bör inte delta i direkta transaktioner” (119). I samma yttranden anges också att ”efter det att tillträdesvillkoren har fastställts bör vi också uppgradera de kataloger över lokala elproduktionsföretag och eldistributörer som uppfyller de villkor som årligen offentliggörs av provinsregeringarna och genomföra en dynamisk reglering av användarkatalogen. Elproduktionsföretag, elleverantörer och användare som ingår i katalogen kan frivilligt registrera sig hos handelsinstitutionerna för att bli marknadsaktörer”. För att kunna delta i direkthandelssystemet bör därför ett företag uppfylla vissa villkor och ingå i ”användarkatalogen”. |
| --- | --- |

(522)

Möjligheten att ingå avtal om direkt elförsörjning eller att gynnas av återbetalningar/justeringar av elkostnaderna genom att delta i ”marknadsorienterade eltransaktioner” är för närvarande inte öppen för alla stora industriella användare. På nationell nivå anges det i yttranden från Kinas kommunistiska partis centralkommitté och statsrådet om ytterligare fördjupning av reformen av kraftsystemet, att ”företag som inte följer den nationella industripolitiken och vars produkter och processer är eliminerade bör inte delta i direkta transaktioner” (119). I samma yttranden anges också att ”efter det att tillträdesvillkoren har fastställts bör vi också uppgradera de kataloger över lokala elproduktionsföretag och eldistributörer som uppfyller de villkor som årligen offentliggörs av provinsregeringarna och genomföra en dynamisk reglering av användarkatalogen. Elproduktionsföretag, elleverantörer och användare som ingår i katalogen kan frivilligt registrera sig hos handelsinstitutionerna för att bli marknadsaktörer”. För att kunna delta i direkthandelssystemet bör därför ett företag uppfylla vissa villkor och ingå i ”användarkatalogen”.

119

| (523) | I praktiken är det provinserna som sköter den direkta elhandeln. Företagen måste ansöka hos regionala myndigheter om godkännande att delta i pilotprojektet för direkta eltransaktioner, och de måste uppfylla vissa kriterier. För vissa företag är det dessutom inte fråga om riktiga marknadsbaserade förhandlingar eller anbudsförfaranden, eftersom de kvantiteter som köps in enligt direktavtal inte bygger på det faktiska utbudet och efterfrågan. Elproducenter och elanvändare får inte fritt sälja eller köpa all sin el direkt. De begränsas av kvantitativa kvoter som de tilldelas av den lokala myndigheten. Även om priserna ska förhandlas fram direkt mellan elproducenterna och den slutliga elanvändaren eller med mellanliggande tjänsteleverantörer, utfärdas fakturorna till företagen de facto fortfarande av det statliga nätföretaget. Slutligen måste alla undertecknade direktköpsavtal lämnas in till den lokala myndigheten för registrering. |
| --- | --- |

(523)

I praktiken är det provinserna som sköter den direkta elhandeln. Företagen måste ansöka hos regionala myndigheter om godkännande att delta i pilotprojektet för direkta eltransaktioner, och de måste uppfylla vissa kriterier. För vissa företag är det dessutom inte fråga om riktiga marknadsbaserade förhandlingar eller anbudsförfaranden, eftersom de kvantiteter som köps in enligt direktavtal inte bygger på det faktiska utbudet och efterfrågan. Elproducenter och elanvändare får inte fritt sälja eller köpa all sin el direkt. De begränsas av kvantitativa kvoter som de tilldelas av den lokala myndigheten. Även om priserna ska förhandlas fram direkt mellan elproducenterna och den slutliga elanvändaren eller med mellanliggande tjänsteleverantörer, utfärdas fakturorna till företagen de facto fortfarande av det statliga nätföretaget. Slutligen måste alla undertecknade direktköpsavtal lämnas in till den lokala myndigheten för registrering.

| (524) | De kinesiska myndigheterna utfärdade 2018 en skrivelse från den nationella kommissionen för utveckling och reformer och den nationella energimyndigheten för aktivt främjande av marknadsorienterade energitransaktioner och ytterligare förbättring av handelsmekanismen (Fa Gai Yun Xing [2018] nr 1027). Även om skrivelsen syftar till att öka antalet direkta transaktioner på elmarknaden, nämnder den specifikt att det är vissa industrier, däribland högteknologiska industrier och industrin för optiska fiberkablar, som understöds och gynnas av liberaliseringen av elmarknaden. I avsnitt III om ”Öppning för att möjliggöra inträde för användare som uppfyller kraven” anges i punkt 2 att ”syftet med stöd till framväxande industrier med högt mervärde, till exempel högteknologiska produkter, internet, stordata och avancerad tillverkningsindustri, liksom företag med särskilda fördelar och kännetecken och högt teknikinnehåll är att låta dessa delta i transaktioner, utan begränsningar av spänningsnivåer och elförbrukning”. |
| --- | --- |

(524)

De kinesiska myndigheterna utfärdade 2018 en skrivelse från den nationella kommissionen för utveckling och reformer och den nationella energimyndigheten för aktivt främjande av marknadsorienterade energitransaktioner och ytterligare förbättring av handelsmekanismen (Fa Gai Yun Xing [2018] nr 1027). Även om skrivelsen syftar till att öka antalet direkta transaktioner på elmarknaden, nämnder den specifikt att det är vissa industrier, däribland högteknologiska industrier och industrin för optiska fiberkablar, som understöds och gynnas av liberaliseringen av elmarknaden. I avsnitt III om ”Öppning för att möjliggöra inträde för användare som uppfyller kraven” anges i punkt 2 att ”syftet med stöd till framväxande industrier med högt mervärde, till exempel högteknologiska produkter, internet, stordata och avancerad tillverkningsindustri, liksom företag med särskilda fördelar och kännetecken och högt teknikinnehåll är att låta dessa delta i transaktioner, utan begränsningar av spänningsnivåer och elförbrukning”.

| (525) | I tillkännagivandet om en fullständig liberalisering av planen för elproduktion och elförbrukning för kommersiella användare [2019] nr 1105, vars syfte är att ytterligare liberalisera elmarknaden, föreskrivs att ”bland de kommersiella elanvändarna ska de som inte följer den nationella industripolitiken tillfälligt inte delta i marknadsorienterade transaktioner, och de elanvändare vars produkter och processer tillhör de eliminerade och begränsade kategorierna i den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning ska strikt följa den nuvarande prisdifferentieringspolicyn för el”. |
| --- | --- |

(525)

I tillkännagivandet om en fullständig liberalisering av planen för elproduktion och elförbrukning för kommersiella användare [2019] nr 1105, vars syfte är att ytterligare liberalisera elmarknaden, föreskrivs att ”bland de kommersiella elanvändarna ska de som inte följer den nationella industripolitiken tillfälligt inte delta i marknadsorienterade transaktioner, och de elanvändare vars produkter och processer tillhör de eliminerade och begränsade kategorierna i den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning ska strikt följa den nuvarande prisdifferentieringspolicyn för el”.

| (526) | I lagstiftningen föreskrivs därför en selektiv tillämpning av begreppet ”marknadsorienterade eltransaktioner” på elmarknaden som begränsas till vissa branscher, t.ex. industrier som följer den nationella industripolitiken, med särskild inriktning på högteknologiska industrier. Till följd av detta betalar dessa industrier lägre elpriser. |
| --- | --- |

(526)

I lagstiftningen föreskrivs därför en selektiv tillämpning av begreppet ”marknadsorienterade eltransaktioner” på elmarknaden som begränsas till vissa branscher, t.ex. industrier som följer den nationella industripolitiken, med särskild inriktning på högteknologiska industrier. Till följd av detta betalar dessa industrier lägre elpriser.

| (527) | Kommissionen konstaterade också att vissa undersökta företag gynnades av återbetalningar/justeringar av elkostnaderna under perioden mars-juni 2020 på grundval av en landsomfattande politik (120) som syftar till att lätta bördan för företagen till följd av covid-19-pandemin. Kommissionen ansåg att denna åtgärd inte är selektiv. |
| --- | --- |

(527)

Kommissionen konstaterade också att vissa undersökta företag gynnades av återbetalningar/justeringar av elkostnaderna under perioden mars-juni 2020 på grundval av en landsomfattande politik (120) som syftar till att lätta bördan för företagen till följd av covid-19-pandemin. Kommissionen ansåg att denna åtgärd inte är selektiv.

120

c)   Slutsats

| (528) | Kommissionen ansåg att det lägre elpriset och återbetalningarna/justeringarna till företagen i urvalet till följd av företagens deltagande i ”marknadsorienterade eltransaktioner”, oavsett om det finns ett avtal om elleverans eller inte, är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna (dvs. nätoperatören) som medför en förmån för de berörda företagen. Fördelen för mottagarna motsvarar elkostnadsbesparingen, antingen i form av lägre elpriser som förhandlas fram inom ramen för avtal om direkt elförsörjning eller i form av återbetalningar/justeringar till följd av deltagandet i ett pilotprogram för ”marknadsorienterade eltransaktioner”, eftersom elen tillhandahålls till ett pris som är lägre än det normala nätpris som betalas av andra stora industriella användare som inte tillåts delta i ”marknadsorienterade eltransaktioner” för sin elförsörjning. |
| --- | --- |

(528)

Kommissionen ansåg att det lägre elpriset och återbetalningarna/justeringarna till företagen i urvalet till följd av företagens deltagande i ”marknadsorienterade eltransaktioner”, oavsett om det finns ett avtal om elleverans eller inte, är en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna (dvs. nätoperatören) som medför en förmån för de berörda företagen. Fördelen för mottagarna motsvarar elkostnadsbesparingen, antingen i form av lägre elpriser som förhandlas fram inom ramen för avtal om direkt elförsörjning eller i form av återbetalningar/justeringar till följd av deltagandet i ett pilotprogram för ”marknadsorienterade eltransaktioner”, eftersom elen tillhandahålls till ett pris som är lägre än det normala nätpris som betalas av andra stora industriella användare som inte tillåts delta i ”marknadsorienterade eltransaktioner” för sin elförsörjning.

| (529) | Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar tillämpningen av systemet till vissa företag som uppfyller vissa industripolitiska mål som fastställts av staten, och vars produkter eller processer inte är eliminerade. |
| --- | --- |

(529)

Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar tillämpningen av systemet till vissa företag som uppfyller vissa industripolitiska mål som fastställts av staten, och vars produkter eller processer inte är eliminerade.

| (530) | Kommissionen drog därför slutsatsen att subventionssystemet var i kraft under undersökningsperioden och att det är selektivt i den mening som avses i artiklarna 4.2 a och 4.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(530)

Kommissionen drog därför slutsatsen att subventionssystemet var i kraft under undersökningsperioden och att det är selektivt i den mening som avses i artiklarna 4.2 a och 4.3 i grundförordningen.

d)   Beräkning av subventionsbeloppet

| (531) | Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Förmånen beräknades som skillnaden mellan det totala elpris som skulle ha betalts om man använt det officiella elpriset och det totala elpris som företagsgrupperna i urvalet betalade tack vare det reducerade priset och/eller olika former av återbetalningar/justeringar. |
| --- | --- |

(531)

Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades på grundval av den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Förmånen beräknades som skillnaden mellan det totala elpris som skulle ha betalts om man använt det officiella elpriset och det totala elpris som företagsgrupperna i urvalet betalade tack vare det reducerade priset och/eller olika former av återbetalningar/justeringar.

| (532) | Följande subventionsnivåer har fastställts för detta system under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:

  Elförsörjning till reducerade priser







  Företagets namn | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(532)

Följande subventionsnivåer har fastställts för detta system under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:

Elförsörjning till reducerade priser

Elförsörjning till reducerade priser

Företagets namn

Subventionsnivå

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,18  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,06  %

3.8   Tillhandahållande av varor mot för låg ersättning

Tillhandahållande av varor mot för låg ersättning

3.8.1   Tillhandahållande av mark mot för låg ersättning

Tillhandahållande av mark mot för låg ersättning

| (533) | All mark i Kina ägs antingen av staten eller av kollektiv som består av byar eller kommuner innan äganderätten till mark eller rätt till egendom kan patenteras eller beviljas företag eller enskilda ägare. Alla fastigheter i stadsområden ägs av staten och alla fastigheter på landsbygden ägs av byarna eller kommunerna. |
| --- | --- |

(533)

All mark i Kina ägs antingen av staten eller av kollektiv som består av byar eller kommuner innan äganderätten till mark eller rätt till egendom kan patenteras eller beviljas företag eller enskilda ägare. Alla fastigheter i stadsområden ägs av staten och alla fastigheter på landsbygden ägs av byarna eller kommunerna.

| (534) | Enligt den kinesiska konstitutionen och marklagstiftningen kan företag och enskilda emellertid köpa ”markanvändningsrättigheter”. För industrimark är arrendeperioden vanligtvis 50 år, med möjlighet till förnyelse med ytterligare 50 år. |
| --- | --- |

(534)

Enligt den kinesiska konstitutionen och marklagstiftningen kan företag och enskilda emellertid köpa ”markanvändningsrättigheter”. För industrimark är arrendeperioden vanligtvis 50 år, med möjlighet till förnyelse med ytterligare 50 år.

| (535) | Enligt de kinesiska myndigheterna föreskrivs i artikel 137 i Folkrepubliken Kinas egendomslag att ”mark som används för industriella ändamål, affärsändamål, underhållning eller kommersiella ändamål osv., samt mark med minst två avsedda användare ska avyttringen ske genom auktion, inbjudan att lämna anbud eller någon annan metod för offentliga anbud”. De kinesiska myndigheterna hänvisar vidare till artikel 3 i Kinas interimsbestämmelser om tilldelning och överföring av markanvändningsrättigheter till statligt ägd mark i stadsområden. I denna artikel anges att ”varje bolag, företag, annan organisation och individ inom eller utanför Folkrepubliken Kina får, om inte annat anges i lag, ansöka om rätten att använda mark och ägna sig åt att utveckla, utnyttja och förvalta mark i enlighet med bestämmelserna i dessa förordningar”. |
| --- | --- |

(535)

Enligt de kinesiska myndigheterna föreskrivs i artikel 137 i Folkrepubliken Kinas egendomslag att ”mark som används för industriella ändamål, affärsändamål, underhållning eller kommersiella ändamål osv., samt mark med minst två avsedda användare ska avyttringen ske genom auktion, inbjudan att lämna anbud eller någon annan metod för offentliga anbud”. De kinesiska myndigheterna hänvisar vidare till artikel 3 i Kinas interimsbestämmelser om tilldelning och överföring av markanvändningsrättigheter till statligt ägd mark i stadsområden. I denna artikel anges att ”varje bolag, företag, annan organisation och individ inom eller utanför Folkrepubliken Kina får, om inte annat anges i lag, ansöka om rätten att använda mark och ägna sig åt att utveckla, utnyttja och förvalta mark i enlighet med bestämmelserna i dessa förordningar”.

a)   Rättslig grund

| (536) | Tillhandahållandet av rättigheter för markanvändning i Kina regleras av den kinesiska lagen om markförvaltning. Vidare ingår följande dokument i den rättsliga grunden:






  — | Kinas egendomslag (föreskrift från Folkrepubliken Kinas president nr 62). |
| --- | --- | --- |

(536)

Tillhandahållandet av rättigheter för markanvändning i Kina regleras av den kinesiska lagen om markförvaltning. Vidare ingår följande dokument i den rättsliga grunden:

—

Kinas egendomslag (föreskrift från Folkrepubliken Kinas president nr 62).

| — | Kinas lag om markförvaltning.(föreskrift från Folkrepubliken Kinas president nr 28). |
| --- | --- |

—

Kinas lag om markförvaltning.(föreskrift från Folkrepubliken Kinas president nr 28).

| — | Kinas lag om fastighetsförvaltning i städer (föreskrift från Folkrepubliken Kinas president nr 18). |
| --- | --- |

—

Kinas lag om fastighetsförvaltning i städer (föreskrift från Folkrepubliken Kinas president nr 18).

| — | Kinas interimsbestämmelser om tilldelning och överföring av markanvändningsrättigheter till statligt ägd mark i stadsområden (dekret nr 55 från Folkrepubliken Kinas statsråd). |
| --- | --- |

—

Kinas interimsbestämmelser om tilldelning och överföring av markanvändningsrättigheter till statligt ägd mark i stadsområden (dekret nr 55 från Folkrepubliken Kinas statsråd).

| — | Genomförandeförordning för Kinas lag om markförvaltning (föreskrift från Folkrepubliken Kinas statsråd [2014] nr 653). |
| --- | --- |

—

Genomförandeförordning för Kinas lag om markförvaltning (föreskrift från Folkrepubliken Kinas statsråd [2014] nr 653).

| — | Bestämmelser om tilldelning av markanvändningsrättigheter för statsägd byggnadsmark genom anbud, auktion och offert (meddelande nr 39 från CSRC). |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om tilldelning av markanvändningsrättigheter för statsägd byggnadsmark genom anbud, auktion och offert (meddelande nr 39 från CSRC).

| — | Statsrådets meddelande om relevanta frågor rörande stärkandet av markkontrollen (Guo Fa (2006) nr 31). |
| --- | --- |

—

Statsrådets meddelande om relevanta frågor rörande stärkandet av markkontrollen (Guo Fa (2006) nr 31).

b)   Undersökningsresultat

| (537) | Enligt artikel 10 i bestämmelserna om tilldelning av markanvändningsrättigheter för statsägd byggnadsmark genom anbud, auktion och offert ska de lokala myndigheterna fastställa markpriserna i enlighet med systemet för värdering av mark i stadsområden (vilket endast uppdateras vart tredje år) och med den statliga industripolitiken. |
| --- | --- |

(537)

Enligt artikel 10 i bestämmelserna om tilldelning av markanvändningsrättigheter för statsägd byggnadsmark genom anbud, auktion och offert ska de lokala myndigheterna fastställa markpriserna i enlighet med systemet för värdering av mark i stadsområden (vilket endast uppdateras vart tredje år) och med den statliga industripolitiken.

| (538) | I tidigare undersökningar konstaterade kommissionen att de priser som betalats för markanvändningsrättigheter i Kina inte motsvarade marknadspriser som fastställs på grundval av utbud och efterfrågan på en fri marknad, eftersom auktionsförfarandet befanns vara otydligt, icke-transparent och inte fungerade i praktiken och eftersom priserna konstaterades vara godtyckligt fastställda av myndigheterna. (121) Såsom nämns i skälet ovan fastställs priserna av myndigheterna i enlighet med systemet för värdering av mark i storstadsområden och enligt det systemet ska de bland annat ta hänsyn till industripolitiken när de fastställer priset på industrimark. |
| --- | --- |

(538)

I tidigare undersökningar konstaterade kommissionen att de priser som betalats för markanvändningsrättigheter i Kina inte motsvarade marknadspriser som fastställs på grundval av utbud och efterfrågan på en fri marknad, eftersom auktionsförfarandet befanns vara otydligt, icke-transparent och inte fungerade i praktiken och eftersom priserna konstaterades vara godtyckligt fastställda av myndigheterna. (121) Såsom nämns i skälet ovan fastställs priserna av myndigheterna i enlighet med systemet för värdering av mark i storstadsområden och enligt det systemet ska de bland annat ta hänsyn till industripolitiken när de fastställer priset på industrimark.

121

| (539) | Den nu aktuella undersökningen har inte visat att det skulle ha skett några märkbara förändringar i detta hänseende. Kommissionen konstaterade till exempel att de flesta företagen i urvalet erhöll sina markanvändningsrättigheter genom tilldelning från lokala myndigheter och inte genom ett anbudsförfarande. |
| --- | --- |

(539)

Den nu aktuella undersökningen har inte visat att det skulle ha skett några märkbara förändringar i detta hänseende. Kommissionen konstaterade till exempel att de flesta företagen i urvalet erhöll sina markanvändningsrättigheter genom tilldelning från lokala myndigheter och inte genom ett anbudsförfarande.

| (540) | Ovannämnda bevisning motbevisar de kinesiska myndigheternas påståenden om att de priser som betalas för markanvändningsrättigheterna i Kina motsvarar ett marknadspris som bestämts av tillgång och efterfrågan på en fri marknad. |
| --- | --- |

(540)

Ovannämnda bevisning motbevisar de kinesiska myndigheternas påståenden om att de priser som betalas för markanvändningsrättigheterna i Kina motsvarar ett marknadspris som bestämts av tillgång och efterfrågan på en fri marknad.

c)   Slutsats

| (541) | Undersökningsresultaten visar att situationen vad gäller förvärv av markanvändningsrättigheter i Kina är icke-transparent och att priserna sätts godtyckligt av myndigheterna. |
| --- | --- |

(541)

Undersökningsresultaten visar att situationen vad gäller förvärv av markanvändningsrättigheter i Kina är icke-transparent och att priserna sätts godtyckligt av myndigheterna.

| (542) | De kinesiska myndigheternas tillhandahållande av markanvändningsrättigheter bör därför anses vara en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a iii och 3.2 i grundförordningen i form av ett tillhandahållande av varor som innebär att de mottagande företagen beviljas en förmån. Såsom förklaras i skälen 537–540 finns det ingen fungerande marknad för mark i Kina och användningen av ett externt referensvärde (se skälen 549–551) visar att de belopp som betalas för markanvändningsrättigheterna av de exporterande tillverkarna i urvalet ligger långt under det normala marknadspriset. |
| --- | --- |

(542)

De kinesiska myndigheternas tillhandahållande av markanvändningsrättigheter bör därför anses vara en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a iii och 3.2 i grundförordningen i form av ett tillhandahållande av varor som innebär att de mottagande företagen beviljas en förmån. Såsom förklaras i skälen 537–540 finns det ingen fungerande marknad för mark i Kina och användningen av ett externt referensvärde (se skälen 549–551) visar att de belopp som betalas för markanvändningsrättigheterna av de exporterande tillverkarna i urvalet ligger långt under det normala marknadspriset.

| (543) | Vad gäller förmånlig tillgång till industrimark för företag som tillhör vissa branscher noterade kommissionen att det pris som sätts av de lokala myndigheterna måste stå i samklang med den statliga industripolitiken (se skäl 538). Inom ramen för denna industripolitik betraktas industrin för optiska fiberkablar som en främjad industri (122). Enligt statsrådets beslut nr 40 ska myndigheterna ta hänsyn till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering samt industripolitiken när de tillhandahåller mark. I artikel XVIII i beslut nr 40 klargörs att industrier som är ”begränsade” inte ska få tillgång till markanvändningsrättigheter. Subventionen är selektiv i enlighet med artikel 4.2 a och 4.2 c i grundförordningen, eftersom det förmånliga tillhandahållandet av mark endast ges till företag som tillhör vissa branscher, i detta fall sektorn för optiska fiberkablar, och statens förfaranden på detta område är otydliga och icke-transparenta. |
| --- | --- |

(543)

Vad gäller förmånlig tillgång till industrimark för företag som tillhör vissa branscher noterade kommissionen att det pris som sätts av de lokala myndigheterna måste stå i samklang med den statliga industripolitiken (se skäl 538). Inom ramen för denna industripolitik betraktas industrin för optiska fiberkablar som en främjad industri (122). Enligt statsrådets beslut nr 40 ska myndigheterna ta hänsyn till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering samt industripolitiken när de tillhandahåller mark. I artikel XVIII i beslut nr 40 klargörs att industrier som är ”begränsade” inte ska få tillgång till markanvändningsrättigheter. Subventionen är selektiv i enlighet med artikel 4.2 a och 4.2 c i grundförordningen, eftersom det förmånliga tillhandahållandet av mark endast ges till företag som tillhör vissa branscher, i detta fall sektorn för optiska fiberkablar, och statens förfaranden på detta område är otydliga och icke-transparenta.

122

| (544) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att företagen i urvalet inte hade getts någon förmån i form av markanvändningsrättigheter, eftersom det finns en fri marknad för mark i Kina. I detta avseende hänvisade de kinesiska myndigheterna till artikel 347 i Kinas civillag, enligt vilken ”mark som används för industriella ändamål, kommersiella ändamål, turism, underhållning eller andra kommersiella ändamål, etc. för vilken det finns två användare som vill använda marken, ska marken tilldelas genom anbud, auktion eller en annan metod för offentliga anbud. Markpriset ska fastställas genom marknadskonkurrens”. |
| --- | --- |

(544)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att företagen i urvalet inte hade getts någon förmån i form av markanvändningsrättigheter, eftersom det finns en fri marknad för mark i Kina. I detta avseende hänvisade de kinesiska myndigheterna till artikel 347 i Kinas civillag, enligt vilken ”mark som används för industriella ändamål, kommersiella ändamål, turism, underhållning eller andra kommersiella ändamål, etc. för vilken det finns två användare som vill använda marken, ska marken tilldelas genom anbud, auktion eller en annan metod för offentliga anbud. Markpriset ska fastställas genom marknadskonkurrens”.

| (545) | Kommissionen konstaterade att det visserligen finns rättsliga bestämmelser som syftar till att tilldela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, till exempel genom anbudsförfaranden, men att dessa bestämmelser regelbundet inte följs, eftersom vissa köpare får sin mark gratis eller till priser som är lägre än marknadspriserna (123). Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark, bland annat genomförandet av ekonomiska planer (124). |
| --- | --- |

(545)

Kommissionen konstaterade att det visserligen finns rättsliga bestämmelser som syftar till att tilldela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, till exempel genom anbudsförfaranden, men att dessa bestämmelser regelbundet inte följs, eftersom vissa köpare får sin mark gratis eller till priser som är lägre än marknadspriserna (123). Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark, bland annat genomförandet av ekonomiska planer (124).

123

124

| (546) | De kinesiska myndigheterna höll vidare inte med kommissionen om att åtgärderna är selektiva, eftersom Kina inte har någon särskild markpolitik för någon industri. De hävdade vidare att inget i beslut nr 40 innebär ett krav på att myndigheterna ska säkerställa att mark tillhandahålls främjade industrier. |
| --- | --- |

(546)

De kinesiska myndigheterna höll vidare inte med kommissionen om att åtgärderna är selektiva, eftersom Kina inte har någon särskild markpolitik för någon industri. De hävdade vidare att inget i beslut nr 40 innebär ett krav på att myndigheterna ska säkerställa att mark tillhandahålls främjade industrier.

| (547) | I statsrådets beslut nr 40 nämns i artikel XII att den vägledande katalogen för industriell omstrukturering är en viktig referens för investeringsvägledning, statlig förvaltning av investeringsprojekt och utformning och genomförande av skattepolitik, kredit, mark (understrykning tillagd) samt import och export”. I inledningen till beslut nr 40 anges dessutom att ”Alla berörda avdelningar ska påskynda åtgärder för att utforma och ändra relevanta strategier vad gäller skatter, kredit, mark (kursivering tillagd) samt import och export osv, och stärka samordningen med industripolitiken för att ytterligare förbättra politiken för att främja industriell omstrukturering”. Det står därför klart att offentliga myndigheter måste ta hänsyn till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering och industripolitiken när de tillhandahåller mark till företag. I artikel XVIII i beslut nr 40 anges följande: ”De avdelningar som hanterar investeringar ska inte granska, godkänna eller registrera, inget finansiellt institut får bevilja lån , inga andra avdelningar som reglerar markanvändning, stadsplanering och byggande, miljöskydd, kvalitetskontroll, brandförsvar, tull, industri och handel osv. får gå igenom relevanta förfaranden” med avseende på de industrier som faller inom ramen för kategorin ”begränsade” (understrykning tillagd). Därför är det förbjudet för de avdelningar som reglerar markanvändningen att tillhandahålla mark till industrier som är ”begränsade”. De ovannämnda bestämmelserna i beslut nr 40, jämförda med den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, pekar på en tydlig koppling mellan industripolitiken för främjade industrier och politiken för tillhandahållande av mark. De kinesiska myndigheternas påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(547)

I statsrådets beslut nr 40 nämns i artikel XII att den vägledande katalogen för industriell omstrukturering är en viktig referens för investeringsvägledning, statlig förvaltning av investeringsprojekt och utformning och genomförande av skattepolitik, kredit, mark (understrykning tillagd) samt import och export”. I inledningen till beslut nr 40 anges dessutom att ”Alla berörda avdelningar ska påskynda åtgärder för att utforma och ändra relevanta strategier vad gäller skatter, kredit, mark (kursivering tillagd) samt import och export osv, och stärka samordningen med industripolitiken för att ytterligare förbättra politiken för att främja industriell omstrukturering”. Det står därför klart att offentliga myndigheter måste ta hänsyn till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering och industripolitiken när de tillhandahåller mark till företag. I artikel XVIII i beslut nr 40 anges följande: ”De avdelningar som hanterar investeringar ska inte granska, godkänna eller registrera, inget finansiellt institut får bevilja lån , inga andra avdelningar som reglerar markanvändning, stadsplanering och byggande, miljöskydd, kvalitetskontroll, brandförsvar, tull, industri och handel osv. får gå igenom relevanta förfaranden” med avseende på de industrier som faller inom ramen för kategorin ”begränsade” (understrykning tillagd). Därför är det förbjudet för de avdelningar som reglerar markanvändningen att tillhandahålla mark till industrier som är ”begränsade”. De ovannämnda bestämmelserna i beslut nr 40, jämförda med den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, pekar på en tydlig koppling mellan industripolitiken för främjade industrier och politiken för tillhandahållande av mark. De kinesiska myndigheternas påstående avvisades därför.

| (548) | Kommissionen ansåg följaktligen att denna subvention var utjämningsbar. |
| --- | --- |

(548)

Kommissionen ansåg följaktligen att denna subvention var utjämningsbar.

d)   Beräkning av subventionsbeloppet

| (549) | Liksom i tidigare undersökningar (125) och i enlighet med artikel 6 d ii i grundförordningen användes markpriser från det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu (Taiwan) som externt referensvärde (126). Förmånen för mottagarna beräknas som skillnaden mellan det belopp som faktiskt betalats av var och en av de exporterande tillverkarna i urvalet (dvs. det faktiska pris som anges i avtalet eller i tillämpliga fall priset i avtalet minus det belopp som den lokala myndigheten gett i återbetalning/bidrag) för markanvändningsrättigheterna och det belopp som normalt sett skulle ha betalats på grundval av referensvärdet från Taiwan. |
| --- | --- |

(549)

Liksom i tidigare undersökningar (125) och i enlighet med artikel 6 d ii i grundförordningen användes markpriser från det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu (Taiwan) som externt referensvärde (126). Förmånen för mottagarna beräknas som skillnaden mellan det belopp som faktiskt betalats av var och en av de exporterande tillverkarna i urvalet (dvs. det faktiska pris som anges i avtalet eller i tillämpliga fall priset i avtalet minus det belopp som den lokala myndigheten gett i återbetalning/bidrag) för markanvändningsrättigheterna och det belopp som normalt sett skulle ha betalats på grundval av referensvärdet från Taiwan.

125

Taiwan

126

| (550) | Kommissionen anser att Taiwan är ett lämpligt externt referensvärde av följande skäl:






  — | Den jämförbara ekonomiska utvecklingsnivån, BNP och den ekonomiska strukturen i Taiwan och i de flesta provinser och städer i Kina där de exporterande tillverkarna i urvalet är etablerade. |
| --- | --- | --- |

(550)

Kommissionen anser att Taiwan är ett lämpligt externt referensvärde av följande skäl:

—

Den jämförbara ekonomiska utvecklingsnivån, BNP och den ekonomiska strukturen i Taiwan och i de flesta provinser och städer i Kina där de exporterande tillverkarna i urvalet är etablerade.

| — | Den geografiska närheten mellan Kina och Taiwan. |
| --- | --- |

—

Den geografiska närheten mellan Kina och Taiwan.

| — | Den höga graden av industriell infrastruktur i både Taiwan och många provinser i Kina. |
| --- | --- |

—

Den höga graden av industriell infrastruktur i både Taiwan och många provinser i Kina.

| — | De starka ekonomiska banden och den gränsöverskridande handeln mellan Taiwan och Kina. |
| --- | --- |

—

De starka ekonomiska banden och den gränsöverskridande handeln mellan Taiwan och Kina.

| — | Den höga befolkningstätheten i många provinser i Kina och i Taiwan. |
| --- | --- |

—

Den höga befolkningstätheten i många provinser i Kina och i Taiwan.

| — | Likheten mellan typen av mark och de transaktioner som använts för att konstruera det relevanta referensvärdet i Taiwan med dem i Kina. and |
| --- | --- |

—

Likheten mellan typen av mark och de transaktioner som använts för att konstruera det relevanta referensvärdet i Taiwan med dem i Kina. and

| — | De gemensamma demografiska, språkliga och kulturella egenskaperna i Taiwan och Kina. |
| --- | --- |

—

De gemensamma demografiska, språkliga och kulturella egenskaperna i Taiwan och Kina.

| (551) | I enlighet med den metod som tillämpats i tidigare undersökningar (127) och i avsaknad av lämpligare uppgifter i detta avseende använde kommissionen det genomsnittliga markpris per kvadratmeter som fastställts i de sex distrikt i Taiwan där de flesta taiwanesiska industriparker är belägna (dvs. Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan, Hsinchu), med korrigering för inflations- och BNP-utvecklingen, från och med datumen för respektive avtal om markanvändningsrättigheter. Eftersom alla exporterande tillverkare i urvalet är belägna i industriområden i Kina ansåg kommissionen det lämpligt att fastställa ett referensvärde för transaktioner som också ägde rum i en industrizon. Uppgifterna om priser på industrimark från 2013 togs från webbplatsen för industrikontoret vid ekonomiministeriet i Taiwan (128). För tidigare år justerades priserna med hänsyn till inflationstakt och BNP-utveckling per capita i löpande priser US-dollar för Taiwan som offentliggjorts av IMF. |
| --- | --- |

(551)

I enlighet med den metod som tillämpats i tidigare undersökningar (127) och i avsaknad av lämpligare uppgifter i detta avseende använde kommissionen det genomsnittliga markpris per kvadratmeter som fastställts i de sex distrikt i Taiwan där de flesta taiwanesiska industriparker är belägna (dvs. Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan, Hsinchu), med korrigering för inflations- och BNP-utvecklingen, från och med datumen för respektive avtal om markanvändningsrättigheter. Eftersom alla exporterande tillverkare i urvalet är belägna i industriområden i Kina ansåg kommissionen det lämpligt att fastställa ett referensvärde för transaktioner som också ägde rum i en industrizon. Uppgifterna om priser på industrimark från 2013 togs från webbplatsen för industrikontoret vid ekonomiministeriet i Taiwan (128). För tidigare år justerades priserna med hänsyn till inflationstakt och BNP-utveckling per capita i löpande priser US-dollar för Taiwan som offentliggjorts av IMF.

127

128

| (552) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter motsatte sig de kinesiska myndigheterna användningen av ett referensvärde utanför det kinesiska fastlandet, vilket resulterade i en beräkning av förmånen som är oförenlig med artikel 6 d i grundförordningen och artikel 14 d i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. De kinesiska myndigheterna hävdade att det finns icke-snedvridna referensvärden på det kinesiska fastlandet, eftersom markanvändningsrättigheter tilldelas genom offentliga anbudsförfaranden eller auktioner enligt lagen om markförvaltning och eftersom privata företag som äger markanvändningsrättigheter kan hyra ut eller sälja dem till icke-närstående köpare, varför kommissionen borde ha använt priserna på det kinesiska fastlandet som referensvärde. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att det faktum att priserna fastställs genom konkurrensutsatta anbudsförfaranden och förhandlingar säkerställer att de inte snedvrids utan motsvarar ett lämpligt marknadspris. |
| --- | --- |

(552)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter motsatte sig de kinesiska myndigheterna användningen av ett referensvärde utanför det kinesiska fastlandet, vilket resulterade i en beräkning av förmånen som är oförenlig med artikel 6 d i grundförordningen och artikel 14 d i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. De kinesiska myndigheterna hävdade att det finns icke-snedvridna referensvärden på det kinesiska fastlandet, eftersom markanvändningsrättigheter tilldelas genom offentliga anbudsförfaranden eller auktioner enligt lagen om markförvaltning och eftersom privata företag som äger markanvändningsrättigheter kan hyra ut eller sälja dem till icke-närstående köpare, varför kommissionen borde ha använt priserna på det kinesiska fastlandet som referensvärde. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att det faktum att priserna fastställs genom konkurrensutsatta anbudsförfaranden och förhandlingar säkerställer att de inte snedvrids utan motsvarar ett lämpligt marknadspris.

| (553) | De kinesiska myndigheterna tillhandahöll dock inte någon statistik eller några uppgifter som kunde göra det möjligt för kommissionen att undersöka de priser till vilka privata företag hyr ut eller säljer vidare markanvändningsrättigheter. Kommissionen kunde inte heller hitta några allmänt tillgängliga uppgifter om detta. Även om sådan information skulle inkomma, skulle den endast gälla en sekundär marknad för överföringar, eftersom det bara finns en aktör på primärmarknaden (dvs. den ursprungliga tilldelningen av markanvändningsrättigheter görs alltid av de kinesiska myndigheterna). Den primära marknaden för ursprunglig tilldelning i 50 år skiljer sig från hyran på den sekundära marknaden, som normalt sett bör vara under en mycket kortare period, eller åtminstone med olika villkor för omvärdering, uppsägning osv. Därför har kommissionen fortsatt att förlita sig på de uppgifter som är tillgängliga för primärmarknaden, vilket är den marknad som är föremål för undersökning i detta ärende. |
| --- | --- |

(553)

De kinesiska myndigheterna tillhandahöll dock inte någon statistik eller några uppgifter som kunde göra det möjligt för kommissionen att undersöka de priser till vilka privata företag hyr ut eller säljer vidare markanvändningsrättigheter. Kommissionen kunde inte heller hitta några allmänt tillgängliga uppgifter om detta. Även om sådan information skulle inkomma, skulle den endast gälla en sekundär marknad för överföringar, eftersom det bara finns en aktör på primärmarknaden (dvs. den ursprungliga tilldelningen av markanvändningsrättigheter görs alltid av de kinesiska myndigheterna). Den primära marknaden för ursprunglig tilldelning i 50 år skiljer sig från hyran på den sekundära marknaden, som normalt sett bör vara under en mycket kortare period, eller åtminstone med olika villkor för omvärdering, uppsägning osv. Därför har kommissionen fortsatt att förlita sig på de uppgifter som är tillgängliga för primärmarknaden, vilket är den marknad som är föremål för undersökning i detta ärende.

| (554) | Vidare hävdade de kinesiska myndigheterna att om ett referensvärde utanför det kinesiska fastlandet skulle användas var både den jämförelsemetod som kommissionen använde och valet av Taiwan felaktiga. För det första jämförde kommissionen felaktigt vissa attribut för Taiwan, såsom ekonomisk utveckling, den industriella infrastrukturens tillstånd osv. med situationen i provinser och städer på det kinesiska fastlandet, vilket var fel eftersom de båda marknaderna inte liknar varandra. För det andra hävdade de kinesiska myndigheterna att markpriserna i Taiwan varken är närstående eller kopplade till de rådande marknadsvillkoren på det kinesiska fastlandet i enlighet med artikel 14 d i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, eftersom mark i Taiwan måste köpas, medan mark på det kinesiska fastlandet arrenderas under en period på 50 år. Befolkningstätheten, den geografiska storleken och BNP för det kinesiska fastlandet och Taiwan skiljer sig dessutom mycket åt och därför är dessa båda marknader inte jämförbara. Under 2020 var till exempel Kinas befolkningstäthet 149 personer per kvadratkilometer land, medan befolkningstätheten för Taiwan var 650 personer per kvadratkilometer mark. Dessutom är Taiwans geografiska storlek cirka 36 197 km2, vilket är mycket mindre än de berörda provinserna Hubei (185 900 km2) och Jiangsu (102 600 km2). De kinesiska myndigheterna hävdade därför att en justering måste göras för att ta hänsyn till dessa faktorer. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att ingen justering hade gjorts för inflation och begärde att de detaljerade uppgifter som ligger till grund för beräkningen av referensvärdet skulle lämnas ut, särskilt det referensvärde för priserna i Taiwan som använts och de uppgifter som använts för justeringen från tidigare år. |
| --- | --- |

(554)

Vidare hävdade de kinesiska myndigheterna att om ett referensvärde utanför det kinesiska fastlandet skulle användas var både den jämförelsemetod som kommissionen använde och valet av Taiwan felaktiga. För det första jämförde kommissionen felaktigt vissa attribut för Taiwan, såsom ekonomisk utveckling, den industriella infrastrukturens tillstånd osv. med situationen i provinser och städer på det kinesiska fastlandet, vilket var fel eftersom de båda marknaderna inte liknar varandra. För det andra hävdade de kinesiska myndigheterna att markpriserna i Taiwan varken är närstående eller kopplade till de rådande marknadsvillkoren på det kinesiska fastlandet i enlighet med artikel 14 d i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, eftersom mark i Taiwan måste köpas, medan mark på det kinesiska fastlandet arrenderas under en period på 50 år. Befolkningstätheten, den geografiska storleken och BNP för det kinesiska fastlandet och Taiwan skiljer sig dessutom mycket åt och därför är dessa båda marknader inte jämförbara. Under 2020 var till exempel Kinas befolkningstäthet 149 personer per kvadratkilometer land, medan befolkningstätheten för Taiwan var 650 personer per kvadratkilometer mark. Dessutom är Taiwans geografiska storlek cirka 36 197 km2, vilket är mycket mindre än de berörda provinserna Hubei (185 900 km2) och Jiangsu (102 600 km2). De kinesiska myndigheterna hävdade därför att en justering måste göras för att ta hänsyn till dessa faktorer. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att ingen justering hade gjorts för inflation och begärde att de detaljerade uppgifter som ligger till grund för beräkningen av referensvärdet skulle lämnas ut, särskilt det referensvärde för priserna i Taiwan som använts och de uppgifter som använts för justeringen från tidigare år.

2

2

2

| (555) | ZTT-gruppen hävdade också att det referensvärde som kommissionen använt är uppenbart olämpligt. För det första bör utvecklingssituationen i de kinesiska provinserna vid tidpunkten för förvärvet av markanvändningsrättigheten beaktas och jämföras med situationen i Taiwan och inte under undersökningsperioden. För det andra var Taiwans BNP mer än tre gånger så stort som BNP för det kinesiska fastlandet under de senaste tre åren och mer än 50 % så stort som BNP i Jiangsuprovinsen 2020. För det tredje bör de korrigeringsindex som ska tillämpas vara de som gäller i de kinesiska provinser där tillverkarna i urvalet är baserade och inte de som gäller i Taiwan. Slutligen begärde denna part att kommissionen skulle tillhandahålla meningsfull statistik, detaljerade uppgifter om beräkningen av referensvärdet eller den fullständiga uppsättning uppgifter som använts för en sådan beräkning. |
| --- | --- |

(555)

ZTT-gruppen hävdade också att det referensvärde som kommissionen använt är uppenbart olämpligt. För det första bör utvecklingssituationen i de kinesiska provinserna vid tidpunkten för förvärvet av markanvändningsrättigheten beaktas och jämföras med situationen i Taiwan och inte under undersökningsperioden. För det andra var Taiwans BNP mer än tre gånger så stort som BNP för det kinesiska fastlandet under de senaste tre åren och mer än 50 % så stort som BNP i Jiangsuprovinsen 2020. För det tredje bör de korrigeringsindex som ska tillämpas vara de som gäller i de kinesiska provinser där tillverkarna i urvalet är baserade och inte de som gäller i Taiwan. Slutligen begärde denna part att kommissionen skulle tillhandahålla meningsfull statistik, detaljerade uppgifter om beräkningen av referensvärdet eller den fullständiga uppsättning uppgifter som använts för en sådan beräkning.

| (556) | I detta avseende noterade kommissionen att valet av Taiwan som referensvärde grundades på en granskning av flera faktorer, vilka anges i skäl 550. Även om det finns vissa skillnader i marknadsvillkoren mellan markanvändningsrättigheter på det kinesiska fastlandet och försäljning av mark i Taiwan är dessa inte av sådan art att de gör valet av Taiwan för ett giltigt referensvärde ogiltigt. De kinesiska myndigheterna jämförde dessutom siffrorna för befolkningstäthet på landsnivå. Om man ser närmare på befolkningstätheten i de områden där de exporterande tillverkarna faktiskt är verksamma verkar det som om siffrorna för befolkningstäthet i själva verket är ganska lika. Till exempel var befolkningstätheten i Hubei 308 personer per km2 2020. Befolkningstätheten i staden Wuhan, där de flesta företagen är belägna, var dock 1 145 invånare per km2 (129). Befolkningstätheten i Jiangsu var 830 personer per km2 (130). Kommissionen ansåg därför att ingen justering var befogad. |
| --- | --- |

(556)

I detta avseende noterade kommissionen att valet av Taiwan som referensvärde grundades på en granskning av flera faktorer, vilka anges i skäl 550. Även om det finns vissa skillnader i marknadsvillkoren mellan markanvändningsrättigheter på det kinesiska fastlandet och försäljning av mark i Taiwan är dessa inte av sådan art att de gör valet av Taiwan för ett giltigt referensvärde ogiltigt. De kinesiska myndigheterna jämförde dessutom siffrorna för befolkningstäthet på landsnivå. Om man ser närmare på befolkningstätheten i de områden där de exporterande tillverkarna faktiskt är verksamma verkar det som om siffrorna för befolkningstäthet i själva verket är ganska lika. Till exempel var befolkningstätheten i Hubei 308 personer per km2 2020. Befolkningstätheten i staden Wuhan, där de flesta företagen är belägna, var dock 1 145 invånare per km2 (129). Befolkningstätheten i Jiangsu var 830 personer per km2 (130). Kommissionen ansåg därför att ingen justering var befogad.

2

2

129

2

130

| (557) | Följande subventionsnivåer har fastställts för denna subvention under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:

  Tillhandahållande av mark mot för låg ersättning







  Företagets namn | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(557)

Följande subventionsnivåer har fastställts för denna subvention under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:

Tillhandahållande av mark mot för låg ersättning

Tillhandahållande av mark mot för låg ersättning

Företagets namn

Subventionsnivå

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,84  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,40  %

3.8.2   Statligt tillhandahållande av råvaror mot för låg ersättning.

Statligt tillhandahållande av råvaror mot för låg ersättning.

| (558) | I sitt klagomål lade klaganden fram bevisning för att kinesiska tillverkare av optiska fiberkablar är verksamma i en främjad industri och att det är rimligt att dra slutsatsen att subventionerna till tillverkarna av de råvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar i slutändan gynnar tillverkarna av optiska fiberkablar. Denna förmån skulle tillfalla tillverkarna av optiska fiberkablar direkt, i den mån de är vertikalt integrerade, och indirekt, i den mån subventionerna leder till lägre priser på insatsvaror på den kinesiska inhemska marknaden än vad som annars skulle vara fallet. |
| --- | --- |

(558)

I sitt klagomål lade klaganden fram bevisning för att kinesiska tillverkare av optiska fiberkablar är verksamma i en främjad industri och att det är rimligt att dra slutsatsen att subventionerna till tillverkarna av de råvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar i slutändan gynnar tillverkarna av optiska fiberkablar. Denna förmån skulle tillfalla tillverkarna av optiska fiberkablar direkt, i den mån de är vertikalt integrerade, och indirekt, i den mån subventionerna leder till lägre priser på insatsvaror på den kinesiska inhemska marknaden än vad som annars skulle vara fallet.

| (559) | De kinesiska myndigheterna har visserligen, såsom anges i skälen 168 och 169, i samband med dubbelkontrollerna på distans tillhandahållit dokument om relevant regional statlig politik i Yunnan, men de har inte hjälpt kommissionen att inhämta information från privata och statsägda företag och ansågs därför endast samarbeta till viss del vad gäller kommissionens begäran om att få information om försörjningen med råvaror och respektive marknad. |
| --- | --- |

(559)

De kinesiska myndigheterna har visserligen, såsom anges i skälen 168 och 169, i samband med dubbelkontrollerna på distans tillhandahållit dokument om relevant regional statlig politik i Yunnan, men de har inte hjälpt kommissionen att inhämta information från privata och statsägda företag och ansågs därför endast samarbeta till viss del vad gäller kommissionens begäran om att få information om försörjningen med råvaror och respektive marknad.

| (560) | Denna slutsats påverkas inte av de kinesiska myndigheternas argument om att kommissionen hade begärt information om en irrelevant marknad, eftersom det inte är germanium utan germaniumtetraklorid som är den råvara som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar. Eftersom germanium är utgångsmaterialet för germaniumtetraklorid påverkar bestämmelserna om germanium och om respektive marknad den härledda produkten germaniumtetraklorid. |
| --- | --- |

(560)

Denna slutsats påverkas inte av de kinesiska myndigheternas argument om att kommissionen hade begärt information om en irrelevant marknad, eftersom det inte är germanium utan germaniumtetraklorid som är den råvara som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar. Eftersom germanium är utgångsmaterialet för germaniumtetraklorid påverkar bestämmelserna om germanium och om respektive marknad den härledda produkten germaniumtetraklorid.

| (561) | Eftersom de undersökta företagsgrupperna var vertikalt integrerade har de råvaror som tillhandahålls av närstående leverantörer till de enheter som tillverkar optiska fiberkablar i princip tagits med i undersökningen. Därför har vissa utjämningsbara subventioner som undersökts för dessa närstående leverantörer integrerats i beräkningarna för varje subventionssystem som analyseras ovan. |
| --- | --- |

(561)

Eftersom de undersökta företagsgrupperna var vertikalt integrerade har de råvaror som tillhandahålls av närstående leverantörer till de enheter som tillverkar optiska fiberkablar i princip tagits med i undersökningen. Därför har vissa utjämningsbara subventioner som undersökts för dessa närstående leverantörer integrerats i beräkningarna för varje subventionssystem som analyseras ovan.

| (562) | Kommissionen undersökte också huruvida icke-närstående leverantörer av basråvaror tillhandahöll insatsvaror mot för låg ersättning till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen inriktade sig särskilt på de basråvaror för tillverkning av optiska fiberkablar som de företag som ingick i urvalet i stor utsträckning köpte från icke-närstående leverantörer, dvs. germaniumtetraklorid och silikonklorid. |
| --- | --- |

(562)

Kommissionen undersökte också huruvida icke-närstående leverantörer av basråvaror tillhandahöll insatsvaror mot för låg ersättning till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen inriktade sig särskilt på de basråvaror för tillverkning av optiska fiberkablar som de företag som ingick i urvalet i stor utsträckning köpte från icke-närstående leverantörer, dvs. germaniumtetraklorid och silikonklorid.

| (563) | Det ursprungliga insatsmaterialet för germaniumtetraklorid är germanium, som är en oundgänglig råvara för många högteknologiska produkter. Det är ett viktigt insatsmaterial som används i produktionen av optiska fiberkablar för att öka de optiska fiberkablarnas brytningsindex och bidra till att minimera signalförluster över långa avstånd (131). Regionen Yunnan har, tack vare de geologiska förhållandena, en rik tillgång på germanium. |
| --- | --- |

(563)

Det ursprungliga insatsmaterialet för germaniumtetraklorid är germanium, som är en oundgänglig råvara för många högteknologiska produkter. Det är ett viktigt insatsmaterial som används i produktionen av optiska fiberkablar för att öka de optiska fiberkablarnas brytningsindex och bidra till att minimera signalförluster över långa avstånd (131). Regionen Yunnan har, tack vare de geologiska förhållandena, en rik tillgång på germanium.

131

| (564) | Mot bakgrund av att de kinesiska myndigheterna endast samarbetade delvis analyserade kommissionen det begränsade antal dokument som lämnats in av de kinesiska myndigheterna och kompletterade dem genom att undersöka de kinesiska myndigheternas planer och politik för dessa insatsvaror på grundval av tillgänglig information, samt information från aktörerna på marknaden för dessa insatsvaror. Kommissionen konstaterade att de kinesiska myndigheterna har genomfört planer och strategier för att stödja germaniumindustrin i Yunnan. Bland planerna för produktion av denna råvara återfinns den trettonde femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling i provinsen Yunnan (132), Yunnans provinsregerings tillkännagivande om utveckling av Yunnans industri 2016–2020 (133) och Yunnans provinsregerings tillkännagivande om ett antal åtgärder till stöd för utvecklingen av den reala ekonomin (134) |
| --- | --- |

(564)

Mot bakgrund av att de kinesiska myndigheterna endast samarbetade delvis analyserade kommissionen det begränsade antal dokument som lämnats in av de kinesiska myndigheterna och kompletterade dem genom att undersöka de kinesiska myndigheternas planer och politik för dessa insatsvaror på grundval av tillgänglig information, samt information från aktörerna på marknaden för dessa insatsvaror. Kommissionen konstaterade att de kinesiska myndigheterna har genomfört planer och strategier för att stödja germaniumindustrin i Yunnan. Bland planerna för produktion av denna råvara återfinns den trettonde femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling i provinsen Yunnan (132), Yunnans provinsregerings tillkännagivande om utveckling av Yunnans industri 2016–2020 (133) och Yunnans provinsregerings tillkännagivande om ett antal åtgärder till stöd för utvecklingen av den reala ekonomin (134)

132

133

134

| (565) | I den trettonde femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling i provinsen Yunnan hänvisas uttryckligen till germanium i samband med målet att ”aktivt utveckla nya solcellsmaterial såsom germanium och tunnfilm” och att ”stödja utvecklingen av den nya generationens IT-industri, påskynda utvecklingen av ny elektronisk information och halvledarfunktionella material baserade på platinagrupper, germanium, indium och andra sällsynta och ädla metaller”. |
| --- | --- |

(565)

I den trettonde femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling i provinsen Yunnan hänvisas uttryckligen till germanium i samband med målet att ”aktivt utveckla nya solcellsmaterial såsom germanium och tunnfilm” och att ”stödja utvecklingen av den nya generationens IT-industri, påskynda utvecklingen av ny elektronisk information och halvledarfunktionella material baserade på platinagrupper, germanium, indium och andra sällsynta och ädla metaller”.

| (566) | Femårsplanens mål återspeglas och utvecklas i ytterligare tillkännagivanden och genomförandeåtgärder från provinsregeringen. Såsom anges i skäl 79 leder plansystemet i Kina till att resurser anslås till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga. |
| --- | --- |

(566)

Femårsplanens mål återspeglas och utvecklas i ytterligare tillkännagivanden och genomförandeåtgärder från provinsregeringen. Såsom anges i skäl 79 leder plansystemet i Kina till att resurser anslås till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga.

| (567) | I Yunnans provinsregerings tillkännagivande om utveckling av Yunnans industri 2016–2020 anger provinsregeringen uttryckligen som strategiska uppgifter att ”kraftfullt främja Yunnans industripark för nya ädelmetaller, [...] den nationella germaniumindustribasen, produktion av nya optoelektroniska material och anordningar” och att ”bryta ned utländska tekniska barriärer och påskynda produktionen av nya sällsynta metallmaterial såsom [...] germanium och germaniumbaserade nya material” och ”proaktivt främja forskning och utveckling av nya material [...] som germanium”. |
| --- | --- |

(567)

I Yunnans provinsregerings tillkännagivande om utveckling av Yunnans industri 2016–2020 anger provinsregeringen uttryckligen som strategiska uppgifter att ”kraftfullt främja Yunnans industripark för nya ädelmetaller, [...] den nationella germaniumindustribasen, produktion av nya optoelektroniska material och anordningar” och att ”bryta ned utländska tekniska barriärer och påskynda produktionen av nya sällsynta metallmaterial såsom [...] germanium och germaniumbaserade nya material” och ”proaktivt främja forskning och utveckling av nya material [...] som germanium”.

| (568) | I det tredje dokumentet om mekanismen för att främja germaniumindustrin i provinsen Yunnan beskrivs ett direkt ekonomiskt stöd:
  ”I enlighet med principen om ”företags inköp och lagerhållning, banklån, finansiellt stöd, marknadsagerande, självfinansiering” har vi genomfört kommersiella inköp och lagring av [...] germanium, [...] och andra viktiga icke-järnmetallprodukter i hela provinsen. Den totala mängden för inköp och lagring omfattar cirka 800 000 ton, och insamlings- och lagringstiden är ett år. De medel som krävs för insamling och lagring ska lånas ut av företaget till banken i form av ett produktlöfte. Provinsstyrelsen avsatte en särskild fond på en miljard renminbi yuan för att subventionera banklån till företag. Härav kommer en subvention på 80 % att ges till företag som köper och lagrar tenn, germanium och indium.” |
| --- | --- |

(568)

I det tredje dokumentet om mekanismen för att främja germaniumindustrin i provinsen Yunnan beskrivs ett direkt ekonomiskt stöd:
  ”I enlighet med principen om ”företags inköp och lagerhållning, banklån, finansiellt stöd, marknadsagerande, självfinansiering” har vi genomfört kommersiella inköp och lagring av [...] germanium, [...] och andra viktiga icke-järnmetallprodukter i hela provinsen. Den totala mängden för inköp och lagring omfattar cirka 800 000 ton, och insamlings- och lagringstiden är ett år. De medel som krävs för insamling och lagring ska lånas ut av företaget till banken i form av ett produktlöfte. Provinsstyrelsen avsatte en särskild fond på en miljard renminbi yuan för att subventionera banklån till företag. Härav kommer en subvention på 80 % att ges till företag som köper och lagrar tenn, germanium och indium.”

”I enlighet med principen om ”företags inköp och lagerhållning, banklån, finansiellt stöd, marknadsagerande, självfinansiering” har vi genomfört kommersiella inköp och lagring av [...] germanium, [...] och andra viktiga icke-järnmetallprodukter i hela provinsen. Den totala mängden för inköp och lagring omfattar cirka 800 000 ton, och insamlings- och lagringstiden är ett år. De medel som krävs för insamling och lagring ska lånas ut av företaget till banken i form av ett produktlöfte. Provinsstyrelsen avsatte en särskild fond på en miljard renminbi yuan för att subventionera banklån till företag. Härav kommer en subvention på 80 % att ges till företag som köper och lagrar tenn, germanium och indium.”

| (569) | På grundval av offentligt tillgängliga uppgifter fann kommissionen att företag som är verksamma inom germaniumindustrin, inbegripet tillverkare av germaniumtetraklorid i provinsen Yunnan, har fått statliga subventioner. Till exempel fick det delvis statsägda företaget Yunnan Lincang Xinyuan Germanium och dess dotterbolag flera betalningar från de kinesiska myndigheterna. I sin årsredovisning från 2020 redovisar företaget 21 847 627 renminbi yuan som inkomst från subventionsutbetalningar för 2019. År 2020 uppgick bidragen från de kinesiska myndigheterna till 55 361 284 renminbi yuan (135). De bidrag som de kinesiska myndigheterna ger till germaniumindustrin är inte begränsade till ett enda företag. I sin årsredovisning för 2019 uppgav även det statsägda företaget Yunnan Chihong Zinc och Germanium att det hade erhållit subventioner motsvarande 43 771 439 renminbi yuan under det året (136). |
| --- | --- |

(569)

På grundval av offentligt tillgängliga uppgifter fann kommissionen att företag som är verksamma inom germaniumindustrin, inbegripet tillverkare av germaniumtetraklorid i provinsen Yunnan, har fått statliga subventioner. Till exempel fick det delvis statsägda företaget Yunnan Lincang Xinyuan Germanium och dess dotterbolag flera betalningar från de kinesiska myndigheterna. I sin årsredovisning från 2020 redovisar företaget 21 847 627 renminbi yuan som inkomst från subventionsutbetalningar för 2019. År 2020 uppgick bidragen från de kinesiska myndigheterna till 55 361 284 renminbi yuan (135). De bidrag som de kinesiska myndigheterna ger till germaniumindustrin är inte begränsade till ett enda företag. I sin årsredovisning för 2019 uppgav även det statsägda företaget Yunnan Chihong Zinc och Germanium att det hade erhållit subventioner motsvarande 43 771 439 renminbi yuan under det året (136).

135

136

| (570) | Det är därför uppenbart att de kinesiska myndigheterna är involverade i hela värdekedjan för optiska fiberkablar, vilket sannolikt påverkar priserna så att de inte återspeglar marknadskrafterna. På samma sätt som beskrivs ovan är de sektorer som producerar de råvaror som används för att tillverka optiska fiberkablar, särskilt germanium och germaniumtetraklorid, föremål för statliga ingripanden. |
| --- | --- |

(570)

Det är därför uppenbart att de kinesiska myndigheterna är involverade i hela värdekedjan för optiska fiberkablar, vilket sannolikt påverkar priserna så att de inte återspeglar marknadskrafterna. På samma sätt som beskrivs ovan är de sektorer som producerar de råvaror som används för att tillverka optiska fiberkablar, särskilt germanium och germaniumtetraklorid, föremål för statliga ingripanden.

| (571) | Med tanke på att antidumpningstullen kan fastställas till nivån för dumpningsmarginalen, såsom förklaras i skäl 769, och med tanke på att de omständigheter som anges i skäl 765 kan vara relevanta, beslutade kommissionen att inte fortsätta undersökningen av denna påstådda subvention och förbehöll sig rätten att återkomma till denna fråga vid behov. |
| --- | --- |

(571)

Med tanke på att antidumpningstullen kan fastställas till nivån för dumpningsmarginalen, såsom förklaras i skäl 769, och med tanke på att de omständigheter som anges i skäl 765 kan vara relevanta, beslutade kommissionen att inte fortsätta undersökningen av denna påstådda subvention och förbehöll sig rätten att återkomma till denna fråga vid behov.

3.9   Slutsats beträffande subventionering

Slutsats beträffande subventionering

| (572) | På grundval av den information som var tillgänglig beräknade kommissionen storleken på de utjämningsbara subventionerna till de företag som ingick i urvalet i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen, separat för varje subvention eller subventionsprogram, och adderade uppgifterna för att beräkna den totala storleken på subventioneringen för varje exporterande tillverkare för undersökningsperioden. För att beräkna den totala subventioneringen (se nedan) beräknade kommissionen först den relativa subventioneringen, dvs. subventionen som en procentandel av företagets totala omsättning. Denna procentandel användes därefter för att beräkna den subvention som avsåg exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton. |
| --- | --- |

(572)

På grundval av den information som var tillgänglig beräknade kommissionen storleken på de utjämningsbara subventionerna till de företag som ingick i urvalet i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen, separat för varje subvention eller subventionsprogram, och adderade uppgifterna för att beräkna den totala storleken på subventioneringen för varje exporterande tillverkare för undersökningsperioden. För att beräkna den totala subventioneringen (se nedan) beräknade kommissionen först den relativa subventioneringen, dvs. subventionen som en procentandel av företagets totala omsättning. Denna procentandel användes därefter för att beräkna den subvention som avsåg exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton.

| (573) | I enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen beräknades den totala storleken på subventioneringen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet för stickprovsförfarandet på grundval av det vägda genomsnittet av de utjämningsbara subventioner som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag av försumbara belopp samt storleken på de subventioner som fastställts enligt artikel 28.1 i grundförordningen. Kommissionen bortsåg emellertid inte från undersökningsresultat som delvis var baserade på tillgängliga uppgifter för att fastställa dessa belopp. Kommissionen ansåg att de tillgängliga uppgifter som användes i de fallen inte i någon väsentlig grad påverkade de upplysningar som behövdes för att fastställa storleken på subventioneringen på ett rättvist sätt, så att exportörer som inte uppmanats att samarbeta i undersökningen inte straffas genom att denna metod används (137). |
| --- | --- |

(573)

I enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen beräknades den totala storleken på subventioneringen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet för stickprovsförfarandet på grundval av det vägda genomsnittet av de utjämningsbara subventioner som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag av försumbara belopp samt storleken på de subventioner som fastställts enligt artikel 28.1 i grundförordningen. Kommissionen bortsåg emellertid inte från undersökningsresultat som delvis var baserade på tillgängliga uppgifter för att fastställa dessa belopp. Kommissionen ansåg att de tillgängliga uppgifter som användes i de fallen inte i någon väsentlig grad påverkade de upplysningar som behövdes för att fastställa storleken på subventioneringen på ett rättvist sätt, så att exportörer som inte uppmanats att samarbeta i undersökningen inte straffas genom att denna metod används (137).

137

| (574) | Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida och urvalets representativitet vad gäller subventionsberättigande, ansåg kommissionen det lämpligt att fastställa subventionsstorleken för ”Alla övriga företag” till nivån för den största subventionsstorlek som fastställts för företagen i urvalet. Subventionsstorleken för ”Alla övriga företag” kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.






  Företagets namn | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(574)

Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida och urvalets representativitet vad gäller subventionsberättigande, ansåg kommissionen det lämpligt att fastställa subventionsstorleken för ”Alla övriga företag” till nivån för den största subventionsstorlek som fastställts för företagen i urvalet. Subventionsstorleken för ”Alla övriga företag” kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.

Företagets namn

Subventionsnivå

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,33  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Övriga samarbetsvilliga företag

7,8  %

Alla övriga företag

10,33  %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Måttenhet

Måttenhet

| (575) | Även om officiell importstatistik rapporteras i kilogram ansåg kommissionen, i linje med synpunkter från exporterande tillverkare och unionsindustrin, att denna måttenhet inte är lämplig för en korrekt mätning av de berörda volymerna. Undersökningen visar att industrin vanligtvis längd istället för vikt som huvudsaklig volymindikator. Antingen mäts kabelns längd (kilometer kabel) eller den totala längden på de fibrer som kabeln innehåller (kilometer fibrer). Med tanke på att den nuvarande undersökningen gäller kablar anses kilometer kabel vara den lämpligaste måttenheten och den kommer att användas vid fastställandet av skada nedan. |
| --- | --- |

(575)

Även om officiell importstatistik rapporteras i kilogram ansåg kommissionen, i linje med synpunkter från exporterande tillverkare och unionsindustrin, att denna måttenhet inte är lämplig för en korrekt mätning av de berörda volymerna. Undersökningen visar att industrin vanligtvis längd istället för vikt som huvudsaklig volymindikator. Antingen mäts kabelns längd (kilometer kabel) eller den totala längden på de fibrer som kabeln innehåller (kilometer fibrer). Med tanke på att den nuvarande undersökningen gäller kablar anses kilometer kabel vara den lämpligaste måttenheten och den kommer att användas vid fastställandet av skada nedan.

| (576) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att importvolymerna borde ha beräknats på grundval av fiberkilometer i stället för kabelkilometer, eftersom fiberkilometer var den godkända branschstandarden och den enda måttenhet som återspeglade de enorma skillnaderna i antal fiber per kabel. |
| --- | --- |

(576)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att importvolymerna borde ha beräknats på grundval av fiberkilometer i stället för kabelkilometer, eftersom fiberkilometer var den godkända branschstandarden och den enda måttenhet som återspeglade de enorma skillnaderna i antal fiber per kabel.

| (577) | Kommissionen vidhöll att kabelkilometer är den lämpliga måttenheten eftersom de produkter som är föremål för undersökningen är kablar och antalet fibrer i en kabel är ett särdrag hos kabeln som återspeglas i produktkontrollnumret. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(577)

Kommissionen vidhöll att kabelkilometer är den lämpliga måttenheten eftersom de produkter som är föremål för undersökningen är kablar och antalet fibrer i en kabel är ett särdrag hos kabeln som återspeglas i produktkontrollnumret. Detta påstående avvisades därför.

4.2   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (578) | Den likadana produkten tillverkades av 29 unionstillverkare under undersökningsperioden. Med undantag av de två tillverkare som nämns i nästa avsnitt utgör dessa unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. Till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen baseras fastställandet av skada på uppgifter från 27 medlemsstater (EU27) för hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(578)

Den likadana produkten tillverkades av 29 unionstillverkare under undersökningsperioden. Med undantag av de två tillverkare som nämns i nästa avsnitt utgör dessa unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. Till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen baseras fastställandet av skada på uppgifter från 27 medlemsstater (EU27) för hela skadeundersökningsperioden.

| (579) | Den totala tillverkningen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till 1,2 miljoner kilometer kabel. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, bland annat direkt information från de nio parterna – sex klaganden och tre företag som stödde klagomålet – och marknadsinformation för övriga tillverkare. Såsom anges i skäl 41 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 52 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(579)

Den totala tillverkningen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till 1,2 miljoner kilometer kabel. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, bland annat direkt information från de nio parterna – sex klaganden och tre företag som stödde klagomålet – och marknadsinformation för övriga tillverkare. Såsom anges i skäl 41 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 52 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen.

4.3   Undantagande av två tillverkare från unionsindustrin

Undantagande av två tillverkare från unionsindustrin

| (580) | I enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen får tillverkare som är kinesiska exportörer eller importörer närstående och/eller själva är importörer av den produkt som påstås vara subventionerad undantas från unionsindustrin. I artikel 9.2 fastställs när tillverkare ska anses vara exportörer eller importörer närstående. |
| --- | --- |

(580)

I enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen får tillverkare som är kinesiska exportörer eller importörer närstående och/eller själva är importörer av den produkt som påstås vara subventionerad undantas från unionsindustrin. I artikel 9.2 fastställs när tillverkare ska anses vara exportörer eller importörer närstående.

| (581) | Kommissionen undersökte unionsindustrins befintliga relationer med exportörer och importörer av den berörda produkten. Undersökningen visade att en unionstillverkare som ingick i urvalet importerade en marginell volym optiska fiberkablar från Kina, och att en annan innehade minoritetsaktier i en exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet. Mot bakgrund av att den första tillverkaren endast hade importerat försumbara volymer och att den andra tillverkaren visade att den vare sig kontrollerade eller kontrollerades av den exporterande tillverkaren och att relationen inte gjorde att den betedde sig annorlunda än övriga, ej närstående tillverkare, drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns någon anledning att undanta någotdera företaget från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(581)

Kommissionen undersökte unionsindustrins befintliga relationer med exportörer och importörer av den berörda produkten. Undersökningen visade att en unionstillverkare som ingick i urvalet importerade en marginell volym optiska fiberkablar från Kina, och att en annan innehade minoritetsaktier i en exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet. Mot bakgrund av att den första tillverkaren endast hade importerat försumbara volymer och att den andra tillverkaren visade att den vare sig kontrollerade eller kontrollerades av den exporterande tillverkaren och att relationen inte gjorde att den betedde sig annorlunda än övriga, ej närstående tillverkare, drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns någon anledning att undanta någotdera företaget från unionsindustrin.

| (582) | Vad beträffar en tredje tillverkare som inte ingick i urvalet ansåg kommissionen att dess relation med en kinesisk exporterande tillverkare (som kontrolleras av samma enhet) och de betydande kvantiteter som importerades från Kina gjorde att det var lämpligt att undanta tillverkaren från definitionen av unionsindustrin, trots att tillverkaren fortfarande har betydande tillverkning i unionen. |
| --- | --- |

(582)

Vad beträffar en tredje tillverkare som inte ingick i urvalet ansåg kommissionen att dess relation med en kinesisk exporterande tillverkare (som kontrolleras av samma enhet) och de betydande kvantiteter som importerades från Kina gjorde att det var lämpligt att undanta tillverkaren från definitionen av unionsindustrin, trots att tillverkaren fortfarande har betydande tillverkning i unionen.

| (583) | När det gällde en icke-samarbetsvillig tillverkare i unionen, som deklarerade en betydande importvolym från Kina, beslöt kommissionen på liknande sätt, med hänsyn till tillverkarens relation med en kinesisk exporterande tillverkare och den betydande importvolymen, att tillverkaren ifråga också skulle undantas från definitionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(583)

När det gällde en icke-samarbetsvillig tillverkare i unionen, som deklarerade en betydande importvolym från Kina, beslöt kommissionen på liknande sätt, med hänsyn till tillverkarens relation med en kinesisk exporterande tillverkare och den betydande importvolymen, att tillverkaren ifråga också skulle undantas från definitionen av unionsindustrin.

| (584) | Undersökningen visade inte att någon annan tillverkare vare sig var kinesiska exportörer närstående eller importerade från Kina, varför inga ytterligare undantag från definitionen av unionsindustrin behövde göras. |
| --- | --- |

(584)

Undersökningen visade inte att någon annan tillverkare vare sig var kinesiska exportörer närstående eller importerade från Kina, varför inga ytterligare undantag från definitionen av unionsindustrin behövde göras.

| (585) | CCCME hävdade att ett antal unionstillverkare hade kopplingar till kinesiska tillverkare av optiska fiberkablar och begärde att kommissionen skulle genomföra en segmenterad skadeanalys genom att analysera detta importflöde separat. |
| --- | --- |

(585)

CCCME hävdade att ett antal unionstillverkare hade kopplingar till kinesiska tillverkare av optiska fiberkablar och begärde att kommissionen skulle genomföra en segmenterad skadeanalys genom att analysera detta importflöde separat.

| (586) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade CCCME detta påstående om att unionstillverkarnas import bör separeras och bedömas separat från andra parters import. CCCME ansåg också att kommissionen borde offentliggöra uppgifter om vilka volymer som unionstillverkarnas importerade från närstående och icke-närstående kinesiska tillverkare under undersökningsperioden och vilka procentandelar som dessa utgjorde. |
| --- | --- |

(586)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade CCCME detta påstående om att unionstillverkarnas import bör separeras och bedömas separat från andra parters import. CCCME ansåg också att kommissionen borde offentliggöra uppgifter om vilka volymer som unionstillverkarnas importerade från närstående och icke-närstående kinesiska tillverkare under undersökningsperioden och vilka procentandelar som dessa utgjorde.

| (587) | Såsom anges ovan tog kommissionen i sin analys vederbörlig hänsyn till unionstillverkarnas kopplingar till kinesiska företag och undantog tillverkare med betydande import från Kina; dessutom togs hänsyn till tillverkarnas förhållande till kinesiska exportörer. De unionstillverkare som ingick i urvalet importerade marginella kvantiteter (mindre än 1 % av tillverkningen) av den berörda produkten från närstående företag i Kina. Andra unionstillverkare som importerar ’ betydande mängder ansågs inte vara unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen (se skälen 582–584). Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(587)

Såsom anges ovan tog kommissionen i sin analys vederbörlig hänsyn till unionstillverkarnas kopplingar till kinesiska företag och undantog tillverkare med betydande import från Kina; dessutom togs hänsyn till tillverkarnas förhållande till kinesiska exportörer. De unionstillverkare som ingick i urvalet importerade marginella kvantiteter (mindre än 1 % av tillverkningen) av den berörda produkten från närstående företag i Kina. Andra unionstillverkare som importerar ’ betydande mängder ansågs inte vara unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen (se skälen 582–584). Påståendet avvisades därför.

| (588) | Connect Com lämnade in en förteckning över andra unionstillverkare av optiska fiberkablar, vilka inte beaktades i klagomålet. Kommissionen noterar att dessa företag inte visade samarbetsvilja med undersökningen och att uppskattningar när det gäller icke-samarbetsvilliga unionstillverkare har gjorts på grundval av tillförlitlig marknadsinformation (138). |
| --- | --- |

(588)

Connect Com lämnade in en förteckning över andra unionstillverkare av optiska fiberkablar, vilka inte beaktades i klagomålet. Kommissionen noterar att dessa företag inte visade samarbetsvilja med undersökningen och att uppskattningar när det gäller icke-samarbetsvilliga unionstillverkare har gjorts på grundval av tillförlitlig marknadsinformation (138).

138

4.4   Fastställande av den relevanta unionsmarknaden

Fastställande av den relevanta unionsmarknaden

| (589) | För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersökte kommissionen om, och i så fall i vilken utsträckning, denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(589)

För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersökte kommissionen om, och i så fall i vilken utsträckning, denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin.

4.5   Företagsintern användning

Företagsintern användning

| (590) | Kommissionen konstaterade att mellan 5,8 % och 4,4 % av unionstillverkarnas totala tillverkning var avsedd för företagsintern användning under skadeundersökningsperioden. Kablarna levererades i dessa fall internt inom samma företag eller företagsgrupp för användning i senare led, särskilt för produktion av kablar försedda med kopplingsanordningar. |
| --- | --- |

(590)

Kommissionen konstaterade att mellan 5,8 % och 4,4 % av unionstillverkarnas totala tillverkning var avsedd för företagsintern användning under skadeundersökningsperioden. Kablarna levererades i dessa fall internt inom samma företag eller företagsgrupp för användning i senare led, särskilt för produktion av kablar försedda med kopplingsanordningar.

| (591) | Skillnaden mellan den företagsinterna och den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen, eftersom produkter avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för direkt konkurrens från importerade produkter. Tillverkning som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(591)

Skillnaden mellan den företagsinterna och den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen, eftersom produkter avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för direkt konkurrens från importerade produkter. Tillverkning som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten.

| (592) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter om hela verksamheten för optiska fibrer och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(592)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter om hela verksamheten för optiska fibrer och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden.

| (593) | Kommissionen undersökte vissa ekonomiska indikatorer med avseende på unionsindustrin på grundval av uppgifter som rörde den öppna marknaden. Dessa indikatorer är försäljningsvolymer och försäljningspriser på unionens marknad, marknadsandel, tillväxt, exportvolymer och exportpriser, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde. I de fall där det var möjligt och motiverat jämfördes undersökningsresultaten med uppgifterna för den företagsinterna marknaden för att få en fullständig bild av unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(593)

Kommissionen undersökte vissa ekonomiska indikatorer med avseende på unionsindustrin på grundval av uppgifter som rörde den öppna marknaden. Dessa indikatorer är försäljningsvolymer och försäljningspriser på unionens marknad, marknadsandel, tillväxt, exportvolymer och exportpriser, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde. I de fall där det var möjligt och motiverat jämfördes undersökningsresultaten med uppgifterna för den företagsinterna marknaden för att få en fullständig bild av unionsindustrins situation.

| (594) | Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att man såg till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins (139) företagsinterna användning. Dessa indikatorer är följande: Produktion. Kapacitet och kapacitetsutnyttjande. Investeringar. Lager. Sysselsättning. Produktivitet. Lön. Kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(594)

Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att man såg till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins (139) företagsinterna användning. Dessa indikatorer är följande: Produktion. Kapacitet och kapacitetsutnyttjande. Investeringar. Lager. Sysselsättning. Produktivitet. Lön. Kapitalanskaffningsförmåga.

139

| (595) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att man inte borde bortse från den företagsinterna marknaden vid analysen av unionsindustrins övergripande marknadsställning. |
| --- | --- |

(595)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att man inte borde bortse från den företagsinterna marknaden vid analysen av unionsindustrins övergripande marknadsställning.

| (596) | Såsom beskrivs nedan bortsåg kommissionen inte från den företagsinterna marknaden utan identifierade den och bedömde dess utveckling över tid. Detta gav en fullständig bild av unionsindustrins situation. Marknadens ringa och minskande storlek visar att den inte har någon meningsfull inverkan på unionsindustrins situation. Kommissionen erinrar vidare om att kablar med anslutningsdon inte är den berörda produkten. |
| --- | --- |

(596)

Såsom beskrivs nedan bortsåg kommissionen inte från den företagsinterna marknaden utan identifierade den och bedömde dess utveckling över tid. Detta gav en fullständig bild av unionsindustrins situation. Marknadens ringa och minskande storlek visar att den inte har någon meningsfull inverkan på unionsindustrins situation. Kommissionen erinrar vidare om att kablar med anslutningsdon inte är den berörda produkten.

4.6   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (597) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsuppgifter som fastställts av klaganden samt importuppgifter som fastställts enligt den metod som beskrivs i skälen 600–607. |
| --- | --- |

(597)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsuppgifter som fastställts av klaganden samt importuppgifter som fastställts enligt den metod som beskrivs i skälen 600–607.

| (598) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (kilometer kabel) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen på den öppna marknaden | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Index | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Företagsintern marknad | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Källa: | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare, EU:s tullmyndigheter, Eurostat, klagandena. |

(598)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (kilometer kabel)

Förbrukning i unionen (kilometer kabel)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Total förbrukning i unionen på den öppna marknaden

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Index

Index

100

100

120

120

130

130

138

138

Företagsintern marknad

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Källa:

Källa:

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare, EU:s tullmyndigheter, Eurostat, klagandena.

| (599) | Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den omfattande digitala expansionen i EU är detta en marknad med en stark tillväxt som förväntas fortsätta i snabb takt (140). Förbrukningen fortsatte att öka fram till undersökningsperioden trots att periodens andra del (dvs. den första halvan av 2020) sammanföll med de första månaderna av störningarna på marknaden som orsakades av covid-19-pandemin. Undersökningsresultaten visar att covid-19-pandemin, som startade under undersökningsperiodens sista månader, och de förebyggande åtgärder som vidtogs på grund av den, visserligen saktade ner tillväxten, men inte hindrade att förbrukningen av den berörda produkten ökade i unionen totalt sett. Den företagsinterna marknaden utgörs av optiska fiberkablar i konnektivitetslösningar som företagen erbjuder, däribland kablar försedda med kontakter. Dess volymer, som var mycket begränsade i förhållande till den totala marknaden, minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(599)

Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den omfattande digitala expansionen i EU är detta en marknad med en stark tillväxt som förväntas fortsätta i snabb takt (140). Förbrukningen fortsatte att öka fram till undersökningsperioden trots att periodens andra del (dvs. den första halvan av 2020) sammanföll med de första månaderna av störningarna på marknaden som orsakades av covid-19-pandemin. Undersökningsresultaten visar att covid-19-pandemin, som startade under undersökningsperiodens sista månader, och de förebyggande åtgärder som vidtogs på grund av den, visserligen saktade ner tillväxten, men inte hindrade att förbrukningen av den berörda produkten ökade i unionen totalt sett. Den företagsinterna marknaden utgörs av optiska fiberkablar i konnektivitetslösningar som företagen erbjuder, däribland kablar försedda med kontakter. Dess volymer, som var mycket begränsade i förhållande till den totala marknaden, minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

140

4.7   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.7.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (600) | Officiell importstatistik avseende KN-nummer 8544 70 00 anges i kilogram och KN-nummer 8544 70 00 omfattar andra produkter än den berörda produkten. För att få en mer exakt bild av importen granskade kommissionen detaljerade uppgifter från de nationella tullmyndigheterna avseende samtliga enskilda importtransaktioner under perioden från 2017 till och med undersökningsperioden; uppgifterna motsvarade de uppgifter som importörerna angett i sina tulldeklarationer och som behandlats av tullmyndigheterna. Uppgifterna avsåg import till nio medlemsstater (Bulgarien, Danmark, Frankrike, Tyskland, Ungern, Nederländerna, Portugal, Rumänien och Spanien) och ansågs vara representativa eftersom de täckte 79 % av importen under skadeundersökningsperioden. En detaljerad analys på grundval av detta ledde till de slutsatser som presenteras nedan. |
| --- | --- |

(600)

Officiell importstatistik avseende KN-nummer 8544 70 00 anges i kilogram och KN-nummer 8544 70 00 omfattar andra produkter än den berörda produkten. För att få en mer exakt bild av importen granskade kommissionen detaljerade uppgifter från de nationella tullmyndigheterna avseende samtliga enskilda importtransaktioner under perioden från 2017 till och med undersökningsperioden; uppgifterna motsvarade de uppgifter som importörerna angett i sina tulldeklarationer och som behandlats av tullmyndigheterna. Uppgifterna avsåg import till nio medlemsstater (Bulgarien, Danmark, Frankrike, Tyskland, Ungern, Nederländerna, Portugal, Rumänien och Spanien) och ansågs vara representativa eftersom de täckte 79 % av importen under skadeundersökningsperioden. En detaljerad analys på grundval av detta ledde till de slutsatser som presenteras nedan.

| (601) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect com att importen endast granskades i nio medlemsstater och att detta inte var representativt eftersom stora medlemsstater som Italien, Polen, Österrike etc. inte ingick i denna analys. I detta avseende noterar kommissionen att uppgifter inhämtades från de nationella tullmyndigheterna som en ytterligare analys för att mer exakt identifiera den berörda produkten med ett fullständigt KN-nummer, dvs. 8544 70 00. Kommissionen använde uppgifter från alla nationella myndigheter som svarade i tid på begäran om upplysningar och ansåg att 79 % av den totala importen ger en representativ bild av den berörda produktens andel av all import enligt det aktuella KN-numret. Kommissionen ansåg därför att det saknades grund för detta argument. |
| --- | --- |

(601)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect com att importen endast granskades i nio medlemsstater och att detta inte var representativt eftersom stora medlemsstater som Italien, Polen, Österrike etc. inte ingick i denna analys. I detta avseende noterar kommissionen att uppgifter inhämtades från de nationella tullmyndigheterna som en ytterligare analys för att mer exakt identifiera den berörda produkten med ett fullständigt KN-nummer, dvs. 8544 70 00. Kommissionen använde uppgifter från alla nationella myndigheter som svarade i tid på begäran om upplysningar och ansåg att 79 % av den totala importen ger en representativ bild av den berörda produktens andel av all import enligt det aktuella KN-numret. Kommissionen ansåg därför att det saknades grund för detta argument.

| (602) | Importvolymen från Kina fastställdes på samma grund som i den separata antidumpningsundersökningen, dvs. på grundval av de uppgifter som lämnats av de kinesiska exporterande tillverkarna i samband med stickprovsförfarandet. |
| --- | --- |

(602)

Importvolymen från Kina fastställdes på samma grund som i den separata antidumpningsundersökningen, dvs. på grundval av de uppgifter som lämnats av de kinesiska exporterande tillverkarna i samband med stickprovsförfarandet.

| (603) | Importen från andra tredjeländer fastställdes på grundval av det detaljerade förfarande som nämns i skäl 600, genom vilket man fastställde importen av den berörda produkten i kg och omvandlade denna till kabelkilometer med hjälp av de exakta omvandlingsfaktorer som de kinesiska exporterande tillverkarna hade deklarerat i sina svar på begäran om ytterligare upplysningar som nämns i skäl 60. |
| --- | --- |

(603)

Importen från andra tredjeländer fastställdes på grundval av det detaljerade förfarande som nämns i skäl 600, genom vilket man fastställde importen av den berörda produkten i kg och omvandlade denna till kabelkilometer med hjälp av de exakta omvandlingsfaktorer som de kinesiska exporterande tillverkarna hade deklarerat i sina svar på begäran om ytterligare upplysningar som nämns i skäl 60.

| (604) | Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av importvolymen i förhållande till den volym av förbrukning på den öppna marknaden som anges i tabell 1. |
| --- | --- |

(604)

Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av importvolymen i förhållande till den volym av förbrukning på den öppna marknaden som anges i tabell 1.

| (605) | Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (kilometer kabel) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Index | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Marknadsandel (%) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Index | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Källa: | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare, Eurostat, EU:s tullmyndigheter. |

(605)

Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Importvolym från det berörda landet (kilometer kabel)

189 479

354 167

434 754

498 335

Index

Index

100

100

187

187

229

229

263

263

Marknadsandel (%)

14,8

23,0

26,3

28,3

Index

Index

100

100

155

155

177

177

191

191

Källa:

Källa:

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare, Eurostat, EU:s tullmyndigheter.

| (606) | Mot bakgrund av den betydande kinesiska överkapaciteten (som uppskattas vara dubbelt så stor som hela EU:s marknad, baserat på en marknadsanalys som tillhandahållits av klagandena (141)), konstaterades en ökning av importen från det berörda landet, från cirka 190 000 kabelkilometer till cirka 500 000 kabelkilometer under den berörda perioden, vilket är en mycket snabb ökning med två och en halv gång. Ökningen ligger på 163 %, dvs. den är mer än fyra gånger så stor som ökningen av förbrukningen, vilket tydligt visar i vilken stor omfattning och med vilken kraft den kinesiska importen har penetrerat marknaden. |
| --- | --- |

(606)

Mot bakgrund av den betydande kinesiska överkapaciteten (som uppskattas vara dubbelt så stor som hela EU:s marknad, baserat på en marknadsanalys som tillhandahållits av klagandena (141)), konstaterades en ökning av importen från det berörda landet, från cirka 190 000 kabelkilometer till cirka 500 000 kabelkilometer under den berörda perioden, vilket är en mycket snabb ökning med två och en halv gång. Ökningen ligger på 163 %, dvs. den är mer än fyra gånger så stor som ökningen av förbrukningen, vilket tydligt visar i vilken stor omfattning och med vilken kraft den kinesiska importen har penetrerat marknaden.

141

| (607) | Marknadsandelen för denna import ökade följaktligen under den berörda perioden från 14,8 % till 28,3 %, vilket är en betydande ökning med 91 %. Det bör noteras att importvolymerna från Kina ökade varje år under skadeundersökningsperioden, vilket visar hur snabb och omfattande marknadspenetrationen är. |
| --- | --- |

(607)

Marknadsandelen för denna import ökade följaktligen under den berörda perioden från 14,8 % till 28,3 %, vilket är en betydande ökning med 91 %. Det bör noteras att importvolymerna från Kina ökade varje år under skadeundersökningsperioden, vilket visar hur snabb och omfattande marknadspenetrationen är.

| (608) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att unionsindustrins marknadsandel var underskattad och att marknadsandelen för den kinesiska importen var överdriven. CCCME hävdade också att marknadsuppgifterna borde baseras på fiberkilometer i stället för kabelkilometer, vilket skulle ge en lägre marknadsandel för importen från Kina. |
| --- | --- |

(608)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att unionsindustrins marknadsandel var underskattad och att marknadsandelen för den kinesiska importen var överdriven. CCCME hävdade också att marknadsuppgifterna borde baseras på fiberkilometer i stället för kabelkilometer, vilket skulle ge en lägre marknadsandel för importen från Kina.

| (609) | Undersökningen visade att kabelkilometer är den lämpligaste måttenheten för den berörda produkten, vilket förklaras i skäl 575. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(609)

Undersökningen visade att kabelkilometer är den lämpligaste måttenheten för den berörda produkten, vilket förklaras i skäl 575. Påståendet avvisades därför.

4.7.2   Priser för import från det berörda landet, prisunderskridande, prisnedgång.

Priser för import från det berörda landet, prisunderskridande, prisnedgång.

| (610) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av de svar som lämnats av samarbetsvilliga exportörer som svar på begäran om upplysningar. |
| --- | --- |

(610)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av de svar som lämnats av samarbetsvilliga exportörer som svar på begäran om upplysningar.

| (611) | Det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (euro/kilometer kabel) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Index | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Källa: | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |

(611)

Det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (euro/kilometer kabel)

Importpriser (euro/kilometer kabel)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Kina

452,9

401,9

468,5

349,1

Index

Index

100

100

89

89

103

103

77

77

Källa:

Källa:

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

| (612) | Importpriserna från Kina minskade under den berörda perioden från 452 till 349 euro/kilometer kabel, vilket motsvarar en minskning med 23 %. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av den ökade aggressiviteten hos kinesiska exporterande tillverkare. som är kopplad till överkapaciteten i landet (se skäl 606). Denna indikator bör ses mot bakgrund av att det finns betydande prisvariationer under en viss period mellan olika produkttyper samt stora skillnader i produktmixen från år till år. Skillnaderna i produkttyper beror både på skillnader i produktegenskaper och därmed på priset på de typer av kablar som såldes och även på det faktum att inte alla produkttyper erbjöds eller såldes varje år. |
| --- | --- |

(612)

Importpriserna från Kina minskade under den berörda perioden från 452 till 349 euro/kilometer kabel, vilket motsvarar en minskning med 23 %. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av den ökade aggressiviteten hos kinesiska exporterande tillverkare. som är kopplad till överkapaciteten i landet (se skäl 606). Denna indikator bör ses mot bakgrund av att det finns betydande prisvariationer under en viss period mellan olika produkttyper samt stora skillnader i produktmixen från år till år. Skillnaderna i produkttyper beror både på skillnader i produktegenskaper och därmed på priset på de typer av kablar som såldes och även på det faktum att inte alla produkttyper erbjöds eller såldes varje år.

| (613) | För att undvika variationer i produktmixen i prisserien under skadeundersökningsperioden och för att få fram mer exakta och representativa uppgifter analyserade kommissionen också den omfattande informationen från de kinesiska exportörer och unionstillverkare som ingick i urvalet och använde därvid mer aggregerade grupper av direkt jämförbara produkter. Detta ledde till att man identifierade 35 identiska (matchande) grupper som såldes av både kinesiska exportörer och unionsindustrin och för vilka det förekom försäljning under vart och ett av de undersökta åren. Med andra ord fick kommissionen fram en fullständig tidsserie med pris per produkttyp för varje år under skadeundersökningsperioden. Dessa priser kan ses som representativa för den totala kinesiska exporten under perioden och omfattade 62 % av exporten från de företag som ingick i urvalet, under undersökningsperioden. Detta gav följande representativa tidsserie, på en viktad aggregerad basis:

  Tabell 3-a


  Kinesisk import (euro/kilometer kabel) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Index | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Representativitet (%) | 94 | 35 | 59 | 62 |

(613)

För att undvika variationer i produktmixen i prisserien under skadeundersökningsperioden och för att få fram mer exakta och representativa uppgifter analyserade kommissionen också den omfattande informationen från de kinesiska exportörer och unionstillverkare som ingick i urvalet och använde därvid mer aggregerade grupper av direkt jämförbara produkter. Detta ledde till att man identifierade 35 identiska (matchande) grupper som såldes av både kinesiska exportörer och unionsindustrin och för vilka det förekom försäljning under vart och ett av de undersökta åren. Med andra ord fick kommissionen fram en fullständig tidsserie med pris per produkttyp för varje år under skadeundersökningsperioden. Dessa priser kan ses som representativa för den totala kinesiska exporten under perioden och omfattade 62 % av exporten från de företag som ingick i urvalet, under undersökningsperioden. Detta gav följande representativa tidsserie, på en viktad aggregerad basis:

Tabell 3-a

Tabell 3-a

Kinesisk import (euro/kilometer kabel)

Kinesisk import (euro/kilometer kabel)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Genomsnittligt pris

854

720

593

320

Index

Index

100

100

84

84

69

69

38

38

Representativitet (%)

94

35

59

62

| (614) | Detta visar på ett betydande och kontinuerligt prisfall för den kinesiska exporten. När försäljningen av samma produkttyper jämförs år för år blir det tydligt att det är fråga om en märkbar prisnedgång i de kinesiska importpriserna från år till år och att de priserna låg långt under unionstillverkarnas priser under perioden 2018 – undersökningsperioden (tabell 7-a). |
| --- | --- |

(614)

Detta visar på ett betydande och kontinuerligt prisfall för den kinesiska exporten. När försäljningen av samma produkttyper jämförs år för år blir det tydligt att det är fråga om en märkbar prisnedgång i de kinesiska importpriserna från år till år och att de priserna låg långt under unionstillverkarnas priser under perioden 2018 – undersökningsperioden (tabell 7-a).

| (615) | Mot denna bakgrund fastställde kommissionen prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  — | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(615)

Mot denna bakgrund fastställde kommissionen prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

—

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| — | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de kinesiska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

—

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de kinesiska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (616) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Det visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet på 30,0 % respektive 33,2 %, vilket gav en övergripande underskridandemarginal på 31,5 %. Såsom beskrivs i skäl 673Error! No bookmark name given. bekräftar analysen av anbuden att det förekommer prisunderskridande på anbudsnivå. |
| --- | --- |

(616)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Det visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet på 30,0 % respektive 33,2 %, vilket gav en övergripande underskridandemarginal på 31,5 %. Såsom beskrivs i skäl 673Error! No bookmark name given. bekräftar analysen av anbuden att det förekommer prisunderskridande på anbudsnivå.

Error! No bookmark name given.

| (617) | Detta ligger i linje med de priser som anges i skälen 613 och 614. |
| --- | --- |

(617)

Detta ligger i linje med de priser som anges i skälen 613 och 614.

| (618) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen också att kommissionen inte gett någon förklaring till de aggregerade produktkontrollnummergrupperna, vilka därför är att betrakta som godtyckliga. CCCME hävdade att användningen av dessa grupper visar på ett problem med överensstämmelse och jämförbarhet mellan unionsindustrins priser och de kinesiska priserna. CCCME hänvisade till panelens rapport i Kina – X-Ray Equipment (142), där det konstaterades att en undersökningsmyndighet var skyldig att se till att de produkter som den jämförde i sin analys av prisunderskridande och prispress verkligen var jämförbara och hävdade att kommissionen inte hade säkerställt en sådan prisjämförbarhet. |
| --- | --- |

(618)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen också att kommissionen inte gett någon förklaring till de aggregerade produktkontrollnummergrupperna, vilka därför är att betrakta som godtyckliga. CCCME hävdade att användningen av dessa grupper visar på ett problem med överensstämmelse och jämförbarhet mellan unionsindustrins priser och de kinesiska priserna. CCCME hänvisade till panelens rapport i Kina – X-Ray Equipment (142), där det konstaterades att en undersökningsmyndighet var skyldig att se till att de produkter som den jämförde i sin analys av prisunderskridande och prispress verkligen var jämförbara och hävdade att kommissionen inte hade säkerställt en sådan prisjämförbarhet.

142

| (619) | Kommissionen instämde inte i detta påstående, av två orsaker. För det första användes inte dessa grupper för beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. För det andra användes de för en prisjämförelse från typ till typ enligt skäl 613 och specifikt för att säkerställa att prisutvecklingen över tid inte påverkades av betydande förändringar i produktmixen under perioden, vilket gav en mer noggrann jämförelse över tid, vilken baserades på grupper som, vilket förklaras ovan, var representativa för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(619)

Kommissionen instämde inte i detta påstående, av två orsaker. För det första användes inte dessa grupper för beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. För det andra användes de för en prisjämförelse från typ till typ enligt skäl 613 och specifikt för att säkerställa att prisutvecklingen över tid inte påverkades av betydande förändringar i produktmixen under perioden, vilket gav en mer noggrann jämförelse över tid, vilken baserades på grupper som, vilket förklaras ovan, var representativa för den berörda produkten.

| (620) | Kommissionen noterade att de modeller som exporterades till unionen från det berörda landet vid bedömningen av marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande utgör referensen för jämförelse. Det ligger i sakens natur att exportförsäljningen från exporterande tillverkare med försäljning i unionsindustrin jämförs med att inte alla exporterade modeller såldes av unionsindustrin. I det aktuella fallet var matchningsnivån 70 % för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och kommissionen ansåg denna nivå vara mer än tillräcklig för att säkerställa en bred och rättvis jämförelse av de exporterade modellerna och de modeller som såldes av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(620)

Kommissionen noterade att de modeller som exporterades till unionen från det berörda landet vid bedömningen av marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande utgör referensen för jämförelse. Det ligger i sakens natur att exportförsäljningen från exporterande tillverkare med försäljning i unionsindustrin jämförs med att inte alla exporterade modeller såldes av unionsindustrin. I det aktuella fallet var matchningsnivån 70 % för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och kommissionen ansåg denna nivå vara mer än tillräcklig för att säkerställa en bred och rättvis jämförelse av de exporterade modellerna och de modeller som såldes av unionsindustrin.

4.8   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.8.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (621) | I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(621)

I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (622) | Kommissionen har tagit emot ett flertal kommentarer från parterna beträffande skada. De kinesiska myndigheterna hävdade att import från Kina inte orsakade någon skada eller risk för skada då indikatorerna visade att unionsindustrins situation var god och att unionsindustrin fortfarande hade en dominerande ställning med sin marknadsandel. Connect Com framhöll att unionsindustrins minskade marknadsandel var mycket begränsad och att den skedde inom ramen för en möjlig oligopolistisk marknad. |
| --- | --- |

(622)

Kommissionen har tagit emot ett flertal kommentarer från parterna beträffande skada. De kinesiska myndigheterna hävdade att import från Kina inte orsakade någon skada eller risk för skada då indikatorerna visade att unionsindustrins situation var god och att unionsindustrin fortfarande hade en dominerande ställning med sin marknadsandel. Connect Com framhöll att unionsindustrins minskade marknadsandel var mycket begränsad och att den skedde inom ramen för en möjlig oligopolistisk marknad.

| (623) | Connect Com hävdade att en eventuell skada, om den hade existerat, hade varit obetydlig om vinster med en minimivinstmarginal på 5 % hade genererats och påminde i detta avseende om kommissionens beslut av den 23 december 1988 som avslutade antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa cellulära mobila radiotelefoner från Kanada, Hongkong och Japan (143), samt domen av den 17 december 1997 i målet EFMA mot Europeiska unionens råd (144). Det bör dock erinras om att vinstmarginalen i beslutet om radiotelefoner beaktades mot bakgrund av indikatorer som gick i positiv riktning och att det nämnda målet gällde en begäran där tribunalen avvisade påståendet om att det vinstmål som fastställdes av kommissionen under undersökningen skulle ha varit högre. Därför kan dessa prejudikat inte ligga till grund för synpunkten om att skadan skulle vara obetydlig när vinstmarginalerna ligger över 5 %. Skadan fastställs på grundval av en helhetsbedömning av alla de faktorer som anges i artikel 8.4 i grundförordningen och vilka analyseras inom ramen för den specifika berörda marknaden och industrin. Industrins vinst var dessutom lägre än det vinstmål som fastställts med beaktande av alla faktorer som är kopplade till den berörda industrin, i enlighet med vad som krävs i artikel 12.1a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(623)

Connect Com hävdade att en eventuell skada, om den hade existerat, hade varit obetydlig om vinster med en minimivinstmarginal på 5 % hade genererats och påminde i detta avseende om kommissionens beslut av den 23 december 1988 som avslutade antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa cellulära mobila radiotelefoner från Kanada, Hongkong och Japan (143), samt domen av den 17 december 1997 i målet EFMA mot Europeiska unionens råd (144). Det bör dock erinras om att vinstmarginalen i beslutet om radiotelefoner beaktades mot bakgrund av indikatorer som gick i positiv riktning och att det nämnda målet gällde en begäran där tribunalen avvisade påståendet om att det vinstmål som fastställdes av kommissionen under undersökningen skulle ha varit högre. Därför kan dessa prejudikat inte ligga till grund för synpunkten om att skadan skulle vara obetydlig när vinstmarginalerna ligger över 5 %. Skadan fastställs på grundval av en helhetsbedömning av alla de faktorer som anges i artikel 8.4 i grundförordningen och vilka analyseras inom ramen för den specifika berörda marknaden och industrin. Industrins vinst var dessutom lägre än det vinstmål som fastställts med beaktande av alla faktorer som är kopplade till den berörda industrin, i enlighet med vad som krävs i artikel 12.1a i grundförordningen.

143

144

| (624) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaret i frågeformuläret som lämnades in av klaganden, som omfattade uppgifter avseende samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(624)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaret i frågeformuläret som lämnades in av klaganden, som omfattade uppgifter avseende samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret.

| (625) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering. |
| --- | --- |

(625)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering.

| (626) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(626)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.8.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.8.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (627) | Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (kilometer kabel) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Produktionskapacitet (kilometer kabel) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Index | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Index | 100 | 102 | 92 | 88 |

(627)

Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Produktionsvolym (kilometer kabel)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Index

Index

100

100

112

112

118

118

116

116

Produktionskapacitet (kilometer kabel)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Index

Index

100

100

110

110

127

127

131

131

Kapacitetsutnyttjande (%)

67

68

62

59

Index

Index

100

100

102

102

92

92

88

88

| (628) | Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins produktionsvolym med 16 %. En detaljerad analys visar att unionstillverkningen ökade med 18 % mellan 2017 och 2019, medan den minskade lite under undersökningsperioden, med 2 procentenheter. |
| --- | --- |

(628)

Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins produktionsvolym med 16 %. En detaljerad analys visar att unionstillverkningen ökade med 18 % mellan 2017 och 2019, medan den minskade lite under undersökningsperioden, med 2 procentenheter.

| (629) | Den totala ökningen under skadeundersökningsperioden berodde på den efterfrågeökning som beskrivs i tabell 1. Unionsindustrin lyckades dock endast öka sin produktion med 16 % under skadeundersökningsperioden, på en marknad som växte med 38 %. Unionsindustrin kunde därför inte dra full nytta av marknadstillväxten. |
| --- | --- |

(629)

Den totala ökningen under skadeundersökningsperioden berodde på den efterfrågeökning som beskrivs i tabell 1. Unionsindustrin lyckades dock endast öka sin produktion med 16 % under skadeundersökningsperioden, på en marknad som växte med 38 %. Unionsindustrin kunde därför inte dra full nytta av marknadstillväxten.

| (630) | Under skadeundersökningsperioden ökade produktionskapaciteten i unionen med 31 %. Detta återspeglar de investeringar som en del av unionstillverkarna gjorde för att motsvara marknadens tillväxtpotential. Detta försök hindrades av de allt fler kinesiska produkter som med illojala prissättningsstrategier absorberade allt fler marknadsandelar från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(630)

Under skadeundersökningsperioden ökade produktionskapaciteten i unionen med 31 %. Detta återspeglar de investeringar som en del av unionstillverkarna gjorde för att motsvara marknadens tillväxtpotential. Detta försök hindrades av de allt fler kinesiska produkter som med illojala prissättningsstrategier absorberade allt fler marknadsandelar från unionsindustrin.

| (631) | Till följd av detta sjönk kapacitetsutnyttjandet med 12 % till en nivå som låg under 60 % under undersökningsperioden. Unionstillverkarna förhindrades att öka sin produktion i linje med marknadstillväxten. |
| --- | --- |

(631)

Till följd av detta sjönk kapacitetsutnyttjandet med 12 % till en nivå som låg under 60 % under undersökningsperioden. Unionstillverkarna förhindrades att öka sin produktion i linje med marknadstillväxten.

4.8.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (632) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (kilometer kabel) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Index | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Företagsintern marknad | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Företagsintern marknad i procent av försäljningen i unionen | 7,0 | 6,3 | 6,2 | 5,4 |
| Index | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Försäljning på den öppna marknaden | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Index | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Marknadsandel av försäljning på den öppna marknaden (%) | 64,3 | 57,6 | 57,2 | 53,5 |
| Index | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Källa: | Unionsindustrin. |

(632)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (kilometer kabel)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Index

Index

100

100

107

107

114

114

113

113

Företagsintern marknad

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Företagsintern marknad i procent av försäljningen i unionen

7,0

6,3

6,2

5,4

Index

Index

100

100

91

91

89

89

78

78

Försäljning på den öppna marknaden

821 268

886 040

946 729

941 498

Index

Index

100

100

108

108

115

115

115

115

Marknadsandel av försäljning på den öppna marknaden (%)

64,3

57,6

57,2

53,5

Index

Index

100

100

90

90

89

89

83

83

Källa:

Källa:

Unionsindustrin.

| (633) | Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins totala försäljningsvolym i unionen med 13 %. På grund av den ökade förbrukningen minskade emellertid marknadsandelen på den öppna marknaden under skadeundersökningsperioden, från 64,3 % till 53,5 %, vilket är en minskning med mer än tio procentenheter (-17 %). |
| --- | --- |

(633)

Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins totala försäljningsvolym i unionen med 13 %. På grund av den ökade förbrukningen minskade emellertid marknadsandelen på den öppna marknaden under skadeundersökningsperioden, från 64,3 % till 53,5 %, vilket är en minskning med mer än tio procentenheter (-17 %).

| (634) | Försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen ökade också med 15 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen i unionen följde mycket noga utvecklingen av unionstillverkningen, eftersom industrin i stort sett driver ett system med tillverkning på beställning. |
| --- | --- |

(634)

Försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen ökade också med 15 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen i unionen följde mycket noga utvecklingen av unionstillverkningen, eftersom industrin i stort sett driver ett system med tillverkning på beställning.

| (635) | Unionsindustrins företagsinterna marknad (uttryckt som en procentandel av den totala försäljningen i unionen) låg på mycket låga nivåer under skadeundersökningsperioden och utvecklingen karaktäriserades av en nedåtgående trend där procentandelen minskade från 7 % 2017 till 5,4 % under undersökningsperioden. Detta hade en marginell inverkan på grund av marknadens begränsade storlek. |
| --- | --- |

(635)

Unionsindustrins företagsinterna marknad (uttryckt som en procentandel av den totala försäljningen i unionen) låg på mycket låga nivåer under skadeundersökningsperioden och utvecklingen karaktäriserades av en nedåtgående trend där procentandelen minskade från 7 % 2017 till 5,4 % under undersökningsperioden. Detta hade en marginell inverkan på grund av marknadens begränsade storlek.

4.8.2.3   Tillväxt

| (636) | Den minskande marknadsandelen för försäljningen i unionen visar att unionsindustrin inte kunde dra nytta av tillväxten på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(636)

Den minskande marknadsandelen för försäljningen i unionen visar att unionsindustrin inte kunde dra nytta av tillväxten på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden.

4.8.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (637) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter (145)) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Produktivitet (kilometer kabel/heltidsekvivalent) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Källa: | Unionsindustrin. |

(637)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Antal anställda (heltidsekvivalenter (145))

145

4 088

4 589

4 815

4 659

Index

Index

100

100

112

112

118

118

114

114

Produktivitet (kilometer kabel/heltidsekvivalent)

260

260

260

264

Index

Index

100

100

100

100

100

100

102

102

Källa:

Källa:

Unionsindustrin.

| (638) | Antalet anställda inom unionsindustrin ökade med 18 % mellan 2017 och 2019, mätt i heltidsekvivalenter. Denna ökning följdes av en minskning med 4 procentenheter under undersökningsperioden. Denna utveckling följer i stort sett den utveckling av produktionsvolymen som visas i tabell 3. |
| --- | --- |

(638)

Antalet anställda inom unionsindustrin ökade med 18 % mellan 2017 och 2019, mätt i heltidsekvivalenter. Denna ökning följdes av en minskning med 4 procentenheter under undersökningsperioden. Denna utveckling följer i stort sett den utveckling av produktionsvolymen som visas i tabell 3.

| (639) | Eftersom siffrorna för produktion och antal anställda följde varandra noga låg produktiviteten mätt i kilometer kabel per anställd i stort sett på en stabil nivå. |
| --- | --- |

(639)

Eftersom siffrorna för produktion och antal anställda följde varandra noga låg produktiviteten mätt i kilometer kabel per anställd i stort sett på en stabil nivå.

4.8.2.5   Subventionsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare subventionering

| (640) | Alla subventionsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska subventionsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(640)

Alla subventionsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska subventionsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet.

| (641) | Detta är den första antisubventionsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan av eventuell tidigare subventionering. |
| --- | --- |

(641)

Detta är den första antisubventionsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan av eventuell tidigare subventionering.

4.8.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.8.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (642) | De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspriser i unionen | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/kilometer kabel) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Index | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/kilometer kabel) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Index | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Källa: | De unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(642)

De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/kilometer kabel)

816

861

944

821

Index

Index

100

100

105

105

116

116

101

101

Tillverkningskostnad per enhet (euro/kilometer kabel)

756

785

860

758

Index

Index

100

100

104

104

114

114

100

100

Källa:

Källa:

De unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (643) | Försäljningspriserna på unionens marknad till icke-närstående partner (den öppna marknaden) ökade med 16 % mellan 2017 och 2019, och minskade sedan under undersökningsperioden och nådde en liknande nivå som den som registrerades 2017 (+1 %). Prisnivåerna är emellertid i hög grad beroende av hur komplexa de sålda produkterna är, med tanke på att priset kan variera stort utefter kabelns egenskaper (däribland antal fibrer, antal och typ av höljen osv.). |
| --- | --- |

(643)

Försäljningspriserna på unionens marknad till icke-närstående partner (den öppna marknaden) ökade med 16 % mellan 2017 och 2019, och minskade sedan under undersökningsperioden och nådde en liknande nivå som den som registrerades 2017 (+1 %). Prisnivåerna är emellertid i hög grad beroende av hur komplexa de sålda produkterna är, med tanke på att priset kan variera stort utefter kabelns egenskaper (däribland antal fibrer, antal och typ av höljen osv.).

| (644) | Detta är uppenbart när prisernas utveckling jämförs med tillverkningskostnaderna, då mer komplexa kablar som kan säljas till högre priser också medför högre tillverkningskostnad. |
| --- | --- |

(644)

Detta är uppenbart när prisernas utveckling jämförs med tillverkningskostnaderna, då mer komplexa kablar som kan säljas till högre priser också medför högre tillverkningskostnad.

| (645) | Tillverkningskostnaden per enhet ökade med 14 % mellan 2017 och 2019, vilket i stora drag följde genomsnittspriserna på den öppna unionsmarknaden (16 %). Därför sjönk den med 14 %, vilket även detta var i linje med prisfallet mellan 2019 och undersökningsperioden (15 %). |
| --- | --- |

(645)

Tillverkningskostnaden per enhet ökade med 14 % mellan 2017 och 2019, vilket i stora drag följde genomsnittspriserna på den öppna unionsmarknaden (16 %). Därför sjönk den med 14 %, vilket även detta var i linje med prisfallet mellan 2019 och undersökningsperioden (15 %).

| (646) | Såsom nämns i skäl 613 analyserade kommissionen, för att undvika de variationer i produktmixen som är inneboende i prisserierna under skadeundersökningsperioden, en omfattande samling uppgifter från de kinesiska exportörer och unionstillverkare som ingick i urvalet och baserade analysen på mer aggregerade grupper av direkt jämförbara produkter. Detta ledde till att man identifierade 35 identiska (matchande) grupper som såldes av både kinesiska exportörer och unionsindustrin och för vilka det finns kompletta tidsserier för varje år under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(646)

Såsom nämns i skäl 613 analyserade kommissionen, för att undvika de variationer i produktmixen som är inneboende i prisserierna under skadeundersökningsperioden, en omfattande samling uppgifter från de kinesiska exportörer och unionstillverkare som ingick i urvalet och baserade analysen på mer aggregerade grupper av direkt jämförbara produkter. Detta ledde till att man identifierade 35 identiska (matchande) grupper som såldes av både kinesiska exportörer och unionsindustrin och för vilka det finns kompletta tidsserier för varje år under skadeundersökningsperioden.

| (647) | Dessa är representativa för unionsindustrins försäljning under perioden och står för mer än 34 % av försäljningen av sådana matchande produkter under undersökningsperioden. Detta gav följande representativa tidsserie:

  Tabell 7-a


  Unionsindustrin (euro/kilometer kabel) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Representativitet (%) | 42 | 38 | 35 | 34 |

(647)

Dessa är representativa för unionsindustrins försäljning under perioden och står för mer än 34 % av försäljningen av sådana matchande produkter under undersökningsperioden. Detta gav följande representativa tidsserie:

Tabell 7-a

Tabell 7-a

Unionsindustrin (euro/kilometer kabel)

Unionsindustrin (euro/kilometer kabel)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Genomsnittligt pris

817

780

792

719

Index

Index

100

100

95

95

97

97

88

88

Representativitet (%)

42

38

35

34

| (648) | Detta visar på en betydande nedgång i unionsindustrins priser, liknande det prisfall som observerats för den kinesiska exporten och som nämns i skäl 613. |
| --- | --- |

(648)

Detta visar på en betydande nedgång i unionsindustrins priser, liknande det prisfall som observerats för den kinesiska exporten och som nämns i skäl 613.

| (649) | Med tanke på att kunderna ofta efterfrågar optiska fiberkablar som är skräddarsydda för deras specifika behov och eftersom vissa medlemsstater också fastställer specifika tekniska krav ger en jämförelse över tid av priserna för en och samma kund och medlemsstat en ännu mer exakt bild av prisutvecklingen. Unionsindustrin inkom med kompletterande detaljerade uppgifter om detta. Prisutvecklingen för de tjugo viktigaste produktgrupps-, kund- och medlemsstatskombinationerna var enligt följande (146):

  Tabell 7-b


  Unionsindustrin (euro/kilometer kabel, index)









  2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(649)

Med tanke på att kunderna ofta efterfrågar optiska fiberkablar som är skräddarsydda för deras specifika behov och eftersom vissa medlemsstater också fastställer specifika tekniska krav ger en jämförelse över tid av priserna för en och samma kund och medlemsstat en ännu mer exakt bild av prisutvecklingen. Unionsindustrin inkom med kompletterande detaljerade uppgifter om detta. Prisutvecklingen för de tjugo viktigaste produktgrupps-, kund- och medlemsstatskombinationerna var enligt följande (146):

146

Tabell 7-b

Tabell 7-b

Unionsindustrin (euro/kilometer kabel, index)

Unionsindustrin (euro/kilometer kabel, index)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

100

100

73

73

56

56

59

59

| (650) | Detta visar återigen på en tydlig nedgång i unionsindustrins priser under perioden, till följd av de prisfall för kinesisk export som nämns i skälen 610 – 614. |
| --- | --- |

(650)

Detta visar återigen på en tydlig nedgång i unionsindustrins priser under perioden, till följd av de prisfall för kinesisk export som nämns i skälen 610 – 614.

4.8.3.2   Arbetskraftskostnader

| (651) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per heltidsekvivalent) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Index | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Källa: | De unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(651)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per heltidsekvivalent)

39 511

35 826

39 157

38 966

Index

Index

100

100

91

91

99

99

99

99

Källa:

Källa:

De unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (652) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd höll sig relativt stabil mellan 2017 och undersökningsperioden. Den lätta minskningen under 2018 sammanhänger med den 13-procentiga ökningen av antalet heltidsekvivalenter, och återspeglar kostnaden för denna ytterligare arbetskraft. |
| --- | --- |

(652)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd höll sig relativt stabil mellan 2017 och undersökningsperioden. Den lätta minskningen under 2018 sammanhänger med den 13-procentiga ökningen av antalet heltidsekvivalenter, och återspeglar kostnaden för denna ytterligare arbetskraft.

4.8.3.3   Lagerhållning

| (653) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lagerhållning | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (kilometer kabel) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Index | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Utgående lager som andel av produktionen (%) | 12,7 | 13,5 | 12,9 | 13,9 |
| Index | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Källa: | De unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(653)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lagerhållning

Lagerhållning

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Utgående lager (kilometer kabel)

134 925

161 561

161 878

171 058

Index

Index

100

100

120

120

120

120

127

127

Utgående lager som andel av produktionen (%)

12,7

13,5

12,9

13,9

Index

Index

100

100

106

106

102

102

110

110

Källa:

Källa:

De unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (654) | Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingick i urvalet steg med 27 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt som ökningen av lagren tyder på en långsammare omsättning för vissa återkommande artiklar och kan kopplas till unionsindustrins allt större svårigheter att sälja sina produkter på grund av den mycket aggressiva priskonkurrensen från kinesiska exporterande tillverkare kan ökningen under perioden från 2019 till och med undersökningsperioden också vara säsongsbetingad. Eftersom huvuddelen av tillverkningen sker på beställning och i enlighet med kundens specifikationer kan lagerhållningen i vilket fall som helst inte ses som en huvudindikator på skada. |
| --- | --- |

(654)

Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingick i urvalet steg med 27 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt som ökningen av lagren tyder på en långsammare omsättning för vissa återkommande artiklar och kan kopplas till unionsindustrins allt större svårigheter att sälja sina produkter på grund av den mycket aggressiva priskonkurrensen från kinesiska exporterande tillverkare kan ökningen under perioden från 2019 till och med undersökningsperioden också vara säsongsbetingad. Eftersom huvuddelen av tillverkningen sker på beställning och i enlighet med kundens specifikationer kan lagerhållningen i vilket fall som helst inte ses som en huvudindikator på skada.

4.8.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (655) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Kassaflöde (euro) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Index | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Investeringar (euro) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Index | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Räntabilitet (i procent) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Index | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Källa: | De unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(655)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

8,1

8,4

8,5

7,9

Index

Index

100

100

104

104

104

104

97

97

Kassaflöde (euro)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Index

Index

100

100

146

146

125

125

120

120

Investeringar (euro)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Index

Index

100

100

112

112

137

137

99

99

Räntabilitet (i procent)

34

36

24

20

Index

Index

100

100

105

105

70

70

58

58

Källa:

Källa:

De unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (656) | Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning. |
| --- | --- |

(656)

Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning.

| (657) | Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet var positiv, men onormalt låg under skadeundersökningsperioden och minskade från 8,1 % under 2017 till 7,9 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(657)

Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet var positiv, men onormalt låg under skadeundersökningsperioden och minskade från 8,1 % under 2017 till 7,9 % under undersökningsperioden.

| (658) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade ZTT-gruppen att unionsindustrin genom en omvänd teknikanalys gjorde mycket stora vinster genom att sätta för höga priser på unionsmarknaden, något som gav upphov till allvarliga tvivel rörande unionsindustrins utsatta situation, och ZTT-gruppen hävdade att prisunderskridandet berodde på unionsindustrins orimliga prissättning och inte på lågprisimporten från Kina. |
| --- | --- |

(658)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade ZTT-gruppen att unionsindustrin genom en omvänd teknikanalys gjorde mycket stora vinster genom att sätta för höga priser på unionsmarknaden, något som gav upphov till allvarliga tvivel rörande unionsindustrins utsatta situation, och ZTT-gruppen hävdade att prisunderskridandet berodde på unionsindustrins orimliga prissättning och inte på lågprisimporten från Kina.

| (659) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Den omvända teknikanalys som tillhandahållits av ZTT-gruppen var ofullständig och byggde inte på en fullständig kostnads- och prisbedömning. Kommissionen kontrollerade vinstmarginalerna på grundval av en sådan omfattande analys och fann att dessa var exakt som beskrivits ovan i skälen 655–657. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(659)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Den omvända teknikanalys som tillhandahållits av ZTT-gruppen var ofullständig och byggde inte på en fullständig kostnads- och prisbedömning. Kommissionen kontrollerade vinstmarginalerna på grundval av en sådan omfattande analys och fann att dessa var exakt som beskrivits ovan i skälen 655–657. Påståendet avvisades därför.

| (660) | Klagandena hävdade att behovet av investeringar och forskning i sektorn skulle kräva en vinstmarginal på 15 %. Undersökningen visade att det skulle ha behövts vinster på i genomsnitt 13,4 % under skadeundersökningsperioden för att genomföra de redan planerade investeringar som skulle ha ägt rum under normala omständigheter för att hålla jämna steg med marknadsutvecklingen. Investeringarna avsåg följande: Utrustnings- och underhållskostnader för att säkerställa den befintliga kapacitetens effektivitet och anpassa kapaciteten till förändringar i produktmixen, kapacitetsökning, och utgifter för forskning och utveckling (produkt- och processinnovation). |
| --- | --- |

(660)

Klagandena hävdade att behovet av investeringar och forskning i sektorn skulle kräva en vinstmarginal på 15 %. Undersökningen visade att det skulle ha behövts vinster på i genomsnitt 13,4 % under skadeundersökningsperioden för att genomföra de redan planerade investeringar som skulle ha ägt rum under normala omständigheter för att hålla jämna steg med marknadsutvecklingen. Investeringarna avsåg följande: Utrustnings- och underhållskostnader för att säkerställa den befintliga kapacitetens effektivitet och anpassa kapaciteten till förändringar i produktmixen, kapacitetsökning, och utgifter för forskning och utveckling (produkt- och processinnovation).

| (661) | Kommissionen konstaterade att uppgifterna är i linje med de historiska vinster på omkring 12 % som förekom före den subventionerade kinesiska importen, vilket understryks i analysen i tabell 10-b. |
| --- | --- |

(661)

Kommissionen konstaterade att uppgifterna är i linje med de historiska vinster på omkring 12 % som förekom före den subventionerade kinesiska importen, vilket understryks i analysen i tabell 10-b.

| (662) | Detta visar att en vinstnivå kring 8 % under skadeundersökningsperioden inte är tillräcklig för att upprätthålla verksamheten på en expanderande högteknologisk marknad och detta är därmed är ett tecken på skada för unionsindustrin.

  Tabell 10-a


  Unionsindustrins lönsamhet före 2017 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal (%) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(662)

Detta visar att en vinstnivå kring 8 % under skadeundersökningsperioden inte är tillräcklig för att upprätthålla verksamheten på en expanderande högteknologisk marknad och detta är därmed är ett tecken på skada för unionsindustrin.

Tabell 10-a

Tabell 10-a

Unionsindustrins lönsamhet före 2017

Unionsindustrins lönsamhet före 2017

2014

2015

2016

Vinstmarginal (%)

10,4

12,6

12,4

| (663) | Något sådant konstaterande har emellertid inte gjorts i det aktuella ärendet. Jämfört med perioden 2014–2016 minskade lönsamheten. Den lägre vinstnivån under hela skadeundersökningsperioden visar på att en betydande prisskada under skadeundersökningsperioden. På grund av det nedåtgående trycket till följd av importen från Kina (både sett till ökade volymer och låga priser) kunde unionsindustrin inte höja priserna eller minimera kostnaderna för att nå de vinstnivåer som var normala före den kinesiska expansionen och unionsindustrin kunde inte heller öka sin försäljning. |
| --- | --- |

(663)

Något sådant konstaterande har emellertid inte gjorts i det aktuella ärendet. Jämfört med perioden 2014–2016 minskade lönsamheten. Den lägre vinstnivån under hela skadeundersökningsperioden visar på att en betydande prisskada under skadeundersökningsperioden. På grund av det nedåtgående trycket till följd av importen från Kina (både sett till ökade volymer och låga priser) kunde unionsindustrin inte höja priserna eller minimera kostnaderna för att nå de vinstnivåer som var normala före den kinesiska expansionen och unionsindustrin kunde inte heller öka sin försäljning.

| (664) | Efter en ökning 2018 minskade kassaflödet under den andra hälften av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(664)

Efter en ökning 2018 minskade kassaflödet under den andra hälften av skadeundersökningsperioden.

| (665) | Som en direkt följd av pressen från importerade varor var unionsindustrin tvungen att skjuta upp investeringar, varav vissa redan var planerade och godkända. Dessa investeringar, som syftade till att utöka unionens befintliga produktionskapacitet, stoppades (även när genomförandet redan hade inletts) under skadeundersökningsperioden som en direkt effekt av de förändrade marknadsförhållanden som orsakats av den kinesiska importens aggressiva prissättning. Detta ledde till att investeringarna minskade kraftigt mot slutet av skadeundersökningsperioden, i motsats till tidigare års tendens och den totala tillväxten på marknaden. |
| --- | --- |

(665)

Som en direkt följd av pressen från importerade varor var unionsindustrin tvungen att skjuta upp investeringar, varav vissa redan var planerade och godkända. Dessa investeringar, som syftade till att utöka unionens befintliga produktionskapacitet, stoppades (även när genomförandet redan hade inletts) under skadeundersökningsperioden som en direkt effekt av de förändrade marknadsförhållanden som orsakats av den kinesiska importens aggressiva prissättning. Detta ledde till att investeringarna minskade kraftigt mot slutet av skadeundersökningsperioden, i motsats till tidigare års tendens och den totala tillväxten på marknaden.

| (666) | Avkastningen på de investeringar som gjorts utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden och sjönk faktiskt med 42 %. Denna negativa utveckling visar att även om investeringar fortfarande gjordes för att upprätthålla och förbättra effektiviteten och konkurrenskraften, har räntabiliteten för dessa investeringar sjunkit avsevärt under skadeundersökningsperioden eftersom det var omöjligt för unionsindustrin att förbättra lönsamhetsgraden. |
| --- | --- |

(666)

Avkastningen på de investeringar som gjorts utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden och sjönk faktiskt med 42 %. Denna negativa utveckling visar att även om investeringar fortfarande gjordes för att upprätthålla och förbättra effektiviteten och konkurrenskraften, har räntabiliteten för dessa investeringar sjunkit avsevärt under skadeundersökningsperioden eftersom det var omöjligt för unionsindustrin att förbättra lönsamhetsgraden.

| (667) | Med en så snabbt sjunkande räntabilitet hotas förmågan hos de tillverkande enheter som ingick i urvalet att anskaffa kapital i framtiden, om situationen inte skulle förbättras. |
| --- | --- |

(667)

Med en så snabbt sjunkande räntabilitet hotas förmågan hos de tillverkande enheter som ingick i urvalet att anskaffa kapital i framtiden, om situationen inte skulle förbättras.

4.9   Analys av försäljningen på grundval av anbud

Analys av försäljningen på grundval av anbud

| (668) | De allra flesta optiska fiberkablar säljs genom upphandlingsförfaranden. För att få insyn beträffande denna viktiga aspekt av marknaden och för att komplettera skadeanalysen begärde kommissionen in detaljerad information om upphandlingsförfaranden från de kinesiska exporterande tillverkare och unionstillverkare som ingick i urvalet samt från användarna. Kommissionen ställde frågor om slag, process, tidpunkt och andra relevanta aspekter av både avslutade och pågående upphandlingsförfaranden. De upphandlande enheterna samarbetade endast i mycket liten utsträckning med kommissionen. Ingen offentlig upphandlande enhet deltog i undersökningen och bland de stora teleoperatörerna tillhandahöll endast Deutsche Telekom detaljerad information om upphandlingsförfarandena. |
| --- | --- |

(668)

De allra flesta optiska fiberkablar säljs genom upphandlingsförfaranden. För att få insyn beträffande denna viktiga aspekt av marknaden och för att komplettera skadeanalysen begärde kommissionen in detaljerad information om upphandlingsförfaranden från de kinesiska exporterande tillverkare och unionstillverkare som ingick i urvalet samt från användarna. Kommissionen ställde frågor om slag, process, tidpunkt och andra relevanta aspekter av både avslutade och pågående upphandlingsförfaranden. De upphandlande enheterna samarbetade endast i mycket liten utsträckning med kommissionen. Ingen offentlig upphandlande enhet deltog i undersökningen och bland de stora teleoperatörerna tillhandahöll endast Deutsche Telekom detaljerad information om upphandlingsförfarandena.

| (669) | Efter det att det hade beslutats att provisoriska åtgärder inte skulle införas begärde kommissionen in kompletterande uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet rörande alla upphandlingsförfaranden som dessa deltog i under skadeundersökningsperioden, inklusive eventuella tillgängliga uppgifter om anbud, priser och konkurrenter. |
| --- | --- |

(669)

Efter det att det hade beslutats att provisoriska åtgärder inte skulle införas begärde kommissionen in kompletterande uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet rörande alla upphandlingsförfaranden som dessa deltog i under skadeundersökningsperioden, inklusive eventuella tillgängliga uppgifter om anbud, priser och konkurrenter.

| (670) | Den information som lämnats in gav en mycket heterogen och fragmenterad bild med ett mycket stort antal upphandlingsförfaranden varje år i olika medlemsstater, en mängd olika upphandlande enheter och anbudsgivare och olika varaktigheter och villkor. För en upphandlande enhets vidkommande kan upphandlingsförfarandena antingen vara offentliga och organiseras av kommuner eller andra offentliga organ eller privata och organiseras av stora telekomoperatörer eller nätoperatörer. Det finns också många andra mindre typer av bud, offerter, e-auktioner och mindre mängder kan också säljas direkt till kunderna. Upphandlingsförfarandena och deras utformning skiljer sig mycket åt mellan de upphandlande enheterna, då dessa kan använda en mängd olika processer beroende på den specifika upphandlingen och marknadsutvecklingen. Det finns också ett antal olika aktörer som lämnar anbud i upphandlingsförfarandena. Kinesiska exporterande tillverkare deltar direkt i upphandlingsförfarandena (även genom sina dotterbolag) och indirekt genom att bilda partnerskap med lokala företag i de olika medlemsstaterna. Importörer, handlare och distributörer konkurrerar också med unionstillverkarna. Ibland är också installatörer involverade, genom vilka de leverantörer som slutligen valts genomför försäljning till teleoperatörerna. |
| --- | --- |

(670)

Den information som lämnats in gav en mycket heterogen och fragmenterad bild med ett mycket stort antal upphandlingsförfaranden varje år i olika medlemsstater, en mängd olika upphandlande enheter och anbudsgivare och olika varaktigheter och villkor. För en upphandlande enhets vidkommande kan upphandlingsförfarandena antingen vara offentliga och organiseras av kommuner eller andra offentliga organ eller privata och organiseras av stora telekomoperatörer eller nätoperatörer. Det finns också många andra mindre typer av bud, offerter, e-auktioner och mindre mängder kan också säljas direkt till kunderna. Upphandlingsförfarandena och deras utformning skiljer sig mycket åt mellan de upphandlande enheterna, då dessa kan använda en mängd olika processer beroende på den specifika upphandlingen och marknadsutvecklingen. Det finns också ett antal olika aktörer som lämnar anbud i upphandlingsförfarandena. Kinesiska exporterande tillverkare deltar direkt i upphandlingsförfarandena (även genom sina dotterbolag) och indirekt genom att bilda partnerskap med lokala företag i de olika medlemsstaterna. Importörer, handlare och distributörer konkurrerar också med unionstillverkarna. Ibland är också installatörer involverade, genom vilka de leverantörer som slutligen valts genomför försäljning till teleoperatörerna.

| (671) | Undersökningen visade också att det anordnas ett mycket stort antal upphandlingsförfaranden i EU. De tre unionstillverkare som ingick i urvalet rapporterade att de sammanlagt deltagit i fler än 500 upphandlingsförfaranden under undersökningsperioden. En av de icke-närstående importörerna säger sig delta i 150–200 upphandlingsförfaranden per år och inriktar sig endast på den tyska marknaden. |
| --- | --- |

(671)

Undersökningen visade också att det anordnas ett mycket stort antal upphandlingsförfaranden i EU. De tre unionstillverkare som ingick i urvalet rapporterade att de sammanlagt deltagit i fler än 500 upphandlingsförfaranden under undersökningsperioden. En av de icke-närstående importörerna säger sig delta i 150–200 upphandlingsförfaranden per år och inriktar sig endast på den tyska marknaden.

| (672) | Upphandlingsförfarandenas löptid varierar mellan allt ifrån omedelbar leverans till tre år. Vid längre upphandlingsförfaranden är priserna fastställda, men volymerna är inte fasta och därför kan upphandlande enheter inleda nya upphandlingsförfaranden som ersätter befintliga upphandlingsförfaranden när priserna sjunker. Trots att upphandlingsförfaranden sätter ett slags ”tak” för prisvillkoren kan priserna därför ändå ändras och gör också så dynamiskt under anbudets hela livscykel. Till följd av detta tenderar priserna att anpassa sig och i stort återspegla de rådande marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

(672)

Upphandlingsförfarandenas löptid varierar mellan allt ifrån omedelbar leverans till tre år. Vid längre upphandlingsförfaranden är priserna fastställda, men volymerna är inte fasta och därför kan upphandlande enheter inleda nya upphandlingsförfaranden som ersätter befintliga upphandlingsförfaranden när priserna sjunker. Trots att upphandlingsförfaranden sätter ett slags ”tak” för prisvillkoren kan priserna därför ändå ändras och gör också så dynamiskt under anbudets hela livscykel. Till följd av detta tenderar priserna att anpassa sig och i stort återspegla de rådande marknadsvillkoren.

| (673) | Kommissionen har analyserat de detaljerade uppgifter om upphandlingsförfaranden som unionstillverkarna i urvalet lämnade in som svar på kommissionens begäran. Av de upphandlingsförfaranden i vilka unionstillverkarna deltog under skadeundersökningsperioden analyserade kommissionen de upphandlingsförfaranden inom vilka det fanns konkreta bevis för kinesiskt deltagande. Femtiofem sådana upphandlingsförfaranden ägde rum under skadeundersökningsperioden. De analyserade upphandlingsförfarandena motsvarar 45 % av försäljningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet och 14 % av den totala förbrukningen i EU under undersökningsperioden. Avseende dessa upphandlingsförfaranden har en detaljerad analys gjorts per anbud av den skada som vållats i fråga om pris och volym, som visar betydande förluster av försäljning (mellan 25 % och 100 %) och/eller prisnedgång (mellan 5 % och 55 %) och/eller prisunderskridande (mellan 8 % och 39 %). Denna anbudsspecifika analys bekräftade återigen den prisnedgång och det prisunderskridande som redan konstaterats ovan under hela perioden. |
| --- | --- |

(673)

Kommissionen har analyserat de detaljerade uppgifter om upphandlingsförfaranden som unionstillverkarna i urvalet lämnade in som svar på kommissionens begäran. Av de upphandlingsförfaranden i vilka unionstillverkarna deltog under skadeundersökningsperioden analyserade kommissionen de upphandlingsförfaranden inom vilka det fanns konkreta bevis för kinesiskt deltagande. Femtiofem sådana upphandlingsförfaranden ägde rum under skadeundersökningsperioden. De analyserade upphandlingsförfarandena motsvarar 45 % av försäljningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet och 14 % av den totala förbrukningen i EU under undersökningsperioden. Avseende dessa upphandlingsförfaranden har en detaljerad analys gjorts per anbud av den skada som vållats i fråga om pris och volym, som visar betydande förluster av försäljning (mellan 25 % och 100 %) och/eller prisnedgång (mellan 5 % och 55 %) och/eller prisunderskridande (mellan 8 % och 39 %). Denna anbudsspecifika analys bekräftade återigen den prisnedgång och det prisunderskridande som redan konstaterats ovan under hela perioden.

| (674) | Connect Com lämnade in kommentarer rörande upphandlingsförfarandena och påpekade att de unionstillverkare som företräddes av klaganden inte förlorade ett stort antal upphandlingar överlag, utan endast ett eller ett fåtal stora privata upphandlingar. Företaget betonade att klaganden hänvisade till ett enda privat upphandlingsförfarande och en enda kinesisk tillverkares prissättning som bevisning för prisunderskridandet. Connect Com lämnade in ett meddelande om tilldelning av kontrakt i ett distrikt i Tyskland, i vilket priserna i det antagna anbudet uttryckligen angavs. Företaget gjorde gällande att klaganden hade utelämnat hela det marknadssegment som består av offentliga upphandlingsförfaranden i sin presentation. Enligt Connect Com var de unionstillverkare som företräddes av klaganden inte framgångsrika i dessa upphandlingsförfaranden eftersom de inte uppfyllde kriterierna (t.ex. i fråga om magasin, lager, produktutbud, logistiskt koncept). Connect Com betonade i synnerhet Prysmians och Kornings låga lagringskapacitet. Connect Com påstod att det vore fel att inte erkänna existensen av det marknadssegment som består av offentliga upphandlingsförfaranden, eftersom priserna på den offentliga och den privata upphandlingsmarknaden i stor utsträckning motsvarar varandra eller är ömsesidigt beroende av varandra. Enligt Connect Com vore det fel att införa tullar som omfattar en hel marknad då denna i själva verket är segmenterad i offentliga och privata upphandlingar. Det hänvisades till skäl 42 i kommissionens beslut 98/230/EG (147). På grundval av det beslutet hävdade Connect Com ifråga om segmenterade marknader att det inte föreligger någon övergripande skada för unionsindustrin, då unionsindustrin, trots en viss minskning av försäljningen i ett marknadssegment (här privata anbudsförfaranden), har försäljningsmöjligheter i ett annat marknadssegment (här offentliga upphandlingar) som kompenserar för minskningen av försäljningsvolymen. |
| --- | --- |

(674)

Connect Com lämnade in kommentarer rörande upphandlingsförfarandena och påpekade att de unionstillverkare som företräddes av klaganden inte förlorade ett stort antal upphandlingar överlag, utan endast ett eller ett fåtal stora privata upphandlingar. Företaget betonade att klaganden hänvisade till ett enda privat upphandlingsförfarande och en enda kinesisk tillverkares prissättning som bevisning för prisunderskridandet. Connect Com lämnade in ett meddelande om tilldelning av kontrakt i ett distrikt i Tyskland, i vilket priserna i det antagna anbudet uttryckligen angavs. Företaget gjorde gällande att klaganden hade utelämnat hela det marknadssegment som består av offentliga upphandlingsförfaranden i sin presentation. Enligt Connect Com var de unionstillverkare som företräddes av klaganden inte framgångsrika i dessa upphandlingsförfaranden eftersom de inte uppfyllde kriterierna (t.ex. i fråga om magasin, lager, produktutbud, logistiskt koncept). Connect Com betonade i synnerhet Prysmians och Kornings låga lagringskapacitet. Connect Com påstod att det vore fel att inte erkänna existensen av det marknadssegment som består av offentliga upphandlingsförfaranden, eftersom priserna på den offentliga och den privata upphandlingsmarknaden i stor utsträckning motsvarar varandra eller är ömsesidigt beroende av varandra. Enligt Connect Com vore det fel att införa tullar som omfattar en hel marknad då denna i själva verket är segmenterad i offentliga och privata upphandlingar. Det hänvisades till skäl 42 i kommissionens beslut 98/230/EG (147). På grundval av det beslutet hävdade Connect Com ifråga om segmenterade marknader att det inte föreligger någon övergripande skada för unionsindustrin, då unionsindustrin, trots en viss minskning av försäljningen i ett marknadssegment (här privata anbudsförfaranden), har försäljningsmöjligheter i ett annat marknadssegment (här offentliga upphandlingar) som kompenserar för minskningen av försäljningsvolymen.

147

| (675) | Argumenten och analysen i skäl 673 motsäger dessa påståenden. Trots betydande ansträngningar från unionsindustrins sida för att bibehålla priskonkurrensförmågan tog kinesiska exportörer över stora marknadsandelar, då unionsindustrin inte kunde erbjuda lika låga priser som de kinesiska exportörerna. I kommissionens beslut från 1998 beträffande import av volframoxid och volframsyra konstaterade kommissionen att unionsindustrins minskade marknadsandel på den öppna marknaden borde ses mot bakgrund av unionsindustrins tendens att använda en ökande andel av sin tillverkning av den berörda produkten för att tillverka produkter i senare led i förädlingskedjan. Den underliggande faktiska situationen för dessa två olika marknadssegment inom unionsindustrin (öppen marknad och företagsintern användning) skiljer sig från konkurrenssituationen i det fallet, då den företagsinterna marknadens storlek minskade något under skadeundersökningsperioden och utgör en mycket liten del av tillverkningen av den berörda produkten. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(675)

Argumenten och analysen i skäl 673 motsäger dessa påståenden. Trots betydande ansträngningar från unionsindustrins sida för att bibehålla priskonkurrensförmågan tog kinesiska exportörer över stora marknadsandelar, då unionsindustrin inte kunde erbjuda lika låga priser som de kinesiska exportörerna. I kommissionens beslut från 1998 beträffande import av volframoxid och volframsyra konstaterade kommissionen att unionsindustrins minskade marknadsandel på den öppna marknaden borde ses mot bakgrund av unionsindustrins tendens att använda en ökande andel av sin tillverkning av den berörda produkten för att tillverka produkter i senare led i förädlingskedjan. Den underliggande faktiska situationen för dessa två olika marknadssegment inom unionsindustrin (öppen marknad och företagsintern användning) skiljer sig från konkurrenssituationen i det fallet, då den företagsinterna marknadens storlek minskade något under skadeundersökningsperioden och utgör en mycket liten del av tillverkningen av den berörda produkten. Dessa påståenden avvisades därför.

| (676) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att kommissionen inte hade lämnat ut information om hur många av upphandlingsförfarandena som tilldelats en kinesisk tillverkare och undrade över skälet för detta samt upprepade sitt argument om att priset aldrig är det enda avgörande kriteriet utan snarare kvalitet och logistik. Connect Com begärde också att resultaten av analysen i skäl 673 skulle lämnas ut. |
| --- | --- |

(676)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att kommissionen inte hade lämnat ut information om hur många av upphandlingsförfarandena som tilldelats en kinesisk tillverkare och undrade över skälet för detta samt upprepade sitt argument om att priset aldrig är det enda avgörande kriteriet utan snarare kvalitet och logistik. Connect Com begärde också att resultaten av analysen i skäl 673 skulle lämnas ut.

| (677) | För detta ändamål samlade kommissionen in detaljerade uppgifter om upphandlingsförfaranden under skadeundersökningsperioden. Kommissionen kontrollerade och analyserade dessa uppgifter som är strikt konfidentiella och därför inte kan lämnas ut till berörda parter. |
| --- | --- |

(677)

För detta ändamål samlade kommissionen in detaljerade uppgifter om upphandlingsförfaranden under skadeundersökningsperioden. Kommissionen kontrollerade och analyserade dessa uppgifter som är strikt konfidentiella och därför inte kan lämnas ut till berörda parter.

| (678) | Analysen av upphandlingsförfarandena pekar på en process där unionsindustrins produkter snabbt ersätts av kinesiska produkter, vilket bekräftas i de upphandlingsförfaranden som genomfördes i slutet av undersökningsperioden. Detta visar på prisurholkning och ytterligare betydande volymförluster för unionsindustrin, något som är i linje med och bekräftar den övergripande skadebilden. |
| --- | --- |

(678)

Analysen av upphandlingsförfarandena pekar på en process där unionsindustrins produkter snabbt ersätts av kinesiska produkter, vilket bekräftas i de upphandlingsförfaranden som genomfördes i slutet av undersökningsperioden. Detta visar på prisurholkning och ytterligare betydande volymförluster för unionsindustrin, något som är i linje med och bekräftar den övergripande skadebilden.

4.10   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (679) | Flera indikatorer visade en positiv utveckling, såsom tillverkning, kapacitet, försäljningsvolym på unionsmarknaden och antal anställda. Utvecklingen av dessa indikatorer höll dock inte jämna steg med den ökade förbrukningen, och i själva verket borde dessa indikatorer ha förbättrats ännu mer om unionsindustrin hade kunnat dra full nytta av den växande marknaden. Trots den ökade försäljningsvolymen förlorade unionsindustrin 10,8 procentenheter i marknadsandelar (från 64,3 % till 53,5 %) på en växande marknad. Detta är kopplat till prispressen från kinesisk export, med betydande prisunderskridande och, under alla omständigheter, prisnedgång under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(679)

Flera indikatorer visade en positiv utveckling, såsom tillverkning, kapacitet, försäljningsvolym på unionsmarknaden och antal anställda. Utvecklingen av dessa indikatorer höll dock inte jämna steg med den ökade förbrukningen, och i själva verket borde dessa indikatorer ha förbättrats ännu mer om unionsindustrin hade kunnat dra full nytta av den växande marknaden. Trots den ökade försäljningsvolymen förlorade unionsindustrin 10,8 procentenheter i marknadsandelar (från 64,3 % till 53,5 %) på en växande marknad. Detta är kopplat till prispressen från kinesisk export, med betydande prisunderskridande och, under alla omständigheter, prisnedgång under hela skadeundersökningsperioden.

| (680) | Det förstnämnda ledde till ekonomisk skada i form av lägre vinster och en minskning av investeringar och avkastningar från sådana. |
| --- | --- |

(680)

Det förstnämnda ledde till ekonomisk skada i form av lägre vinster och en minskning av investeringar och avkastningar från sådana.

| (681) | Förutom detta, och som förklaras i skäl 673, visar analysen av försäljningen inom ramen för upphandlingsförfarandena att marknadsandelen och prisfallet accelererar och kommer att fortsätta på grund av det extremt aggressiva beteendet från kinesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(681)

Förutom detta, och som förklaras i skäl 673, visar analysen av försäljningen inom ramen för upphandlingsförfarandena att marknadsandelen och prisfallet accelererar och kommer att fortsätta på grund av det extremt aggressiva beteendet från kinesiska exporterande tillverkare.

| (682) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att flera nyckelindikatorer inte visade på någon skada för unionsindustrin, eftersom produktiviteten förblev stabil och till och med ökade och produktionsvolymen och sysselsättningen förblev stabila, kapaciteten ökade, unionsindustrins försäljningspriser förblev stabila med en liten minskning och dess lönsamhet och investeringar låg kvar på höga nivåer. CCCME hävdade också att panelen i ärendet Thailand – H-Beams (148) hävdade att en ”sådan positiv utveckling avseende ett antal faktorer skulle kräva en övertygande förklaring av varför och hur den inhemska industrin, mot bakgrund av sådana uppenbara positiva tendenser, skadades eller förblev skadad i den mening som avses i avtalet”. CCCME hävdade att kommissionen inte hade lämnat någon sådan övertygande förklaring. CCCME hävdade också att kommissionen i ärendet Tartaric Acid (149) drog slutsatsen att den berörda industrin inte lidit någon skada eftersom lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och sysselsättningen ökade under skadeundersökningsperioden, trots industrins nedåtgående trender när det gäller tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandel. |
| --- | --- |

(682)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att flera nyckelindikatorer inte visade på någon skada för unionsindustrin, eftersom produktiviteten förblev stabil och till och med ökade och produktionsvolymen och sysselsättningen förblev stabila, kapaciteten ökade, unionsindustrins försäljningspriser förblev stabila med en liten minskning och dess lönsamhet och investeringar låg kvar på höga nivåer. CCCME hävdade också att panelen i ärendet Thailand – H-Beams (148) hävdade att en ”sådan positiv utveckling avseende ett antal faktorer skulle kräva en övertygande förklaring av varför och hur den inhemska industrin, mot bakgrund av sådana uppenbara positiva tendenser, skadades eller förblev skadad i den mening som avses i avtalet”. CCCME hävdade att kommissionen inte hade lämnat någon sådan övertygande förklaring. CCCME hävdade också att kommissionen i ärendet Tartaric Acid (149) drog slutsatsen att den berörda industrin inte lidit någon skada eftersom lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och sysselsättningen ökade under skadeundersökningsperioden, trots industrins nedåtgående trender när det gäller tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandel.

148

149

| (683) | Som anges i skäl 679 måste dessa indikatorer bedömas mot bakgrund av den ökade förbrukningen på en växande marknad och en sådan analys visar att unionsindustrin inte i tillräcklig utsträckning kunde dra nytta av en expanderande marknad, vilket i sin tur understryker de faktiska negativa effekterna på unionsindustrins tillväxt. Den detaljerade anbudsanalysen visade dessutom mycket tydligt på prisunderskridande och ökande försäljningsförluster för unionsindustrin. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(683)

Som anges i skäl 679 måste dessa indikatorer bedömas mot bakgrund av den ökade förbrukningen på en växande marknad och en sådan analys visar att unionsindustrin inte i tillräcklig utsträckning kunde dra nytta av en expanderande marknad, vilket i sin tur understryker de faktiska negativa effekterna på unionsindustrins tillväxt. Den detaljerade anbudsanalysen visade dessutom mycket tydligt på prisunderskridande och ökande försäljningsförluster för unionsindustrin. Påståendet avvisades därför.

| (684) | Kommissionen erinrar om att bedömningen av skadefaktorerna varierar i varje enskilt fall, beroende på bransch och faktisk situation. Inget av de mål som CCCME har åberopat är faktiskt jämförbart med förevarande ärende. När det gäller ärendet Tartaric Acid uppvisade unionsindustrins lönsamhet en stadig positiv trend under skadeundersökningsperioden och överskred till och med vinstmålet under undersökningsperioden, vilket inte är fallet i det aktuella ärendet. På samma sätt var den faktiska situationen i den undersökning som gjordes för panelen i ärendet Thailand – H-Beams i grunden annorlunda. Viktigast av allt var att panelen tog upp det faktum att den thailändska undersökande myndigheten inte hade förklarat på vilket sätt de positiva tendenserna (särskilt lönsamheten) kunde underbygga ett fastställande av skada. De faktiska omständigheterna i förevarande ärende liknar inte heller omständigheterna i ärendet H-Beams. Bortsett från att flera skadeindikatorer i detta ärende uppvisade en negativ trend, har kommissionen utförligt förklarat sin analys och slutsatser vad gäller skadefaktorerna. Kommissionen konstaterade därför att slutsatsen avseende de fall som CCCME nämnt inte var tillämplig i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(684)

Kommissionen erinrar om att bedömningen av skadefaktorerna varierar i varje enskilt fall, beroende på bransch och faktisk situation. Inget av de mål som CCCME har åberopat är faktiskt jämförbart med förevarande ärende. När det gäller ärendet Tartaric Acid uppvisade unionsindustrins lönsamhet en stadig positiv trend under skadeundersökningsperioden och överskred till och med vinstmålet under undersökningsperioden, vilket inte är fallet i det aktuella ärendet. På samma sätt var den faktiska situationen i den undersökning som gjordes för panelen i ärendet Thailand – H-Beams i grunden annorlunda. Viktigast av allt var att panelen tog upp det faktum att den thailändska undersökande myndigheten inte hade förklarat på vilket sätt de positiva tendenserna (särskilt lönsamheten) kunde underbygga ett fastställande av skada. De faktiska omständigheterna i förevarande ärende liknar inte heller omständigheterna i ärendet H-Beams. Bortsett från att flera skadeindikatorer i detta ärende uppvisade en negativ trend, har kommissionen utförligt förklarat sin analys och slutsatser vad gäller skadefaktorerna. Kommissionen konstaterade därför att slutsatsen avseende de fall som CCCME nämnt inte var tillämplig i den aktuella undersökningen.

| (685) | CCCME hävdade också att marknadsandelskriterierna i sig inte kunde ligga till grund för slutsatsen om väsentlig skada på det sätt som panelen konstaterar i ärendet EC and certain member States – Large Civil Aircraft (150) och att försäljningen ökade hos alla marknadsaktörer i takt med att efterfrågan ökade, något som tyder på en öppen och konkurrensutsatt marknad. CCCME hävdade dessutom att den framtida försämringen av unionsindustrins situation och exportörernas överkapacitet inte kunde ligga till grund för ett konstaterande om väsentlig skada, eftersom denna undersökning inte bedömer risken för skada och inte uppfyller de beviskrav som krävs för ett sådant ärende i linje med mål T-528/09 – Hubei Xinyegang Steel mot rådet (151), i vilket tribunalen ansåg att bedömningen av exportörernas överkapacitet ingick i testet beträffande sannolik skada. |
| --- | --- |

(685)

CCCME hävdade också att marknadsandelskriterierna i sig inte kunde ligga till grund för slutsatsen om väsentlig skada på det sätt som panelen konstaterar i ärendet EC and certain member States – Large Civil Aircraft (150) och att försäljningen ökade hos alla marknadsaktörer i takt med att efterfrågan ökade, något som tyder på en öppen och konkurrensutsatt marknad. CCCME hävdade dessutom att den framtida försämringen av unionsindustrins situation och exportörernas överkapacitet inte kunde ligga till grund för ett konstaterande om väsentlig skada, eftersom denna undersökning inte bedömer risken för skada och inte uppfyller de beviskrav som krävs för ett sådant ärende i linje med mål T-528/09 – Hubei Xinyegang Steel mot rådet (151), i vilket tribunalen ansåg att bedömningen av exportörernas överkapacitet ingick i testet beträffande sannolik skada.

EC and certain member States – Large Civil Aircraft

150

151

| (686) | I detta avseende erinrar kommissionen om att slutsatsen om väsentlig skada inte enbart grundas på marknadsandelar, utan på samtliga de ekonomiska indikatorer som bedöms i skälen 599, 606, 612 och 661, vilka bland annat inbegriper faktiska negativa effekter på tillväxt, prisnedgång, prisunderskridande, målprisunderskridande och sjunkande vinster, vilka tyder på väsentlig skada. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(686)

I detta avseende erinrar kommissionen om att slutsatsen om väsentlig skada inte enbart grundas på marknadsandelar, utan på samtliga de ekonomiska indikatorer som bedöms i skälen 599, 606, 612 och 661, vilka bland annat inbegriper faktiska negativa effekter på tillväxt, prisnedgång, prisunderskridande, målprisunderskridande och sjunkande vinster, vilka tyder på väsentlig skada. Påståendet avvisades därför.

| (687) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(687)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (688) | I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den subventionerade importen från det berörda landet inte tillskrevs den subventionerade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, företagsintern försäljning och råvarupriser. |
| --- | --- |

(688)

I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den subventionerade importen från det berörda landet inte tillskrevs den subventionerade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, företagsintern försäljning och råvarupriser.

5.1   Verkningar av den subventionerade importen

Verkningar av den subventionerade importen

| (689) | Försämringen av unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden skedde samtidigt som och var direkt kopplad till att betydande importvolymer från Kina kom in på unionsmarknaden, vilket innebar ett väsentligt underskridande av unionsindustrins priser och, tveklöst, innebar en kraftig prispress på försäljningen i unionen. |
| --- | --- |

(689)

Försämringen av unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden skedde samtidigt som och var direkt kopplad till att betydande importvolymer från Kina kom in på unionsmarknaden, vilket innebar ett väsentligt underskridande av unionsindustrins priser och, tveklöst, innebar en kraftig prispress på försäljningen i unionen.

| (690) | Importvolymen från Kina ökade (vilket framgår av tabell 2) från cirka 189 000 kilometer kabel 2017 till omkring 498 000 kilometer kabel under undersökningsperioden, vilket är en ökning med +163 %. Importens marknadsandel ökade under samma period från 14,8 % till 28,3 %, vilket nästan är en fördubbling (+91 %). Under samma period (se tabell 5) ökade unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden med endast 14 % och dess marknadsandel minskade från 64,3 % till 53,5 %, en minskning med 10,8 procentenheter (eller -17 %). Försäljningen på den mindre företagsinterna marknaden uppvisade en måttlig minskning (-12 %). Den subventionerade importen har ökat både absolut och relativt sett. Som framgår av tabell 1 har förbrukningen på unionens marknad ökat med 38 % under skadeundersökningsperioden, och det är uppenbart att det främst är importen från Kina som har haft fördel av den tillväxten. |
| --- | --- |

(690)

Importvolymen från Kina ökade (vilket framgår av tabell 2) från cirka 189 000 kilometer kabel 2017 till omkring 498 000 kilometer kabel under undersökningsperioden, vilket är en ökning med +163 %. Importens marknadsandel ökade under samma period från 14,8 % till 28,3 %, vilket nästan är en fördubbling (+91 %). Under samma period (se tabell 5) ökade unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden med endast 14 % och dess marknadsandel minskade från 64,3 % till 53,5 %, en minskning med 10,8 procentenheter (eller -17 %). Försäljningen på den mindre företagsinterna marknaden uppvisade en måttlig minskning (-12 %). Den subventionerade importen har ökat både absolut och relativt sett. Som framgår av tabell 1 har förbrukningen på unionens marknad ökat med 38 % under skadeundersökningsperioden, och det är uppenbart att det främst är importen från Kina som har haft fördel av den tillväxten.

| (691) | Priserna för den subventionerade importen sjönk avsevärt under skadeundersökningsperioden, exempelvis med 62 % enligt tabell 3-a. Unionsindustrins jämförbara försäljningspriser på unionsmarknaden till icke-närstående parter (den öppna marknaden) föll med totalt 12 % under perioden enligt analysen i tabell 7-a och med 41 % enligt den mer detaljerade analysen i tabell 7-b. Prisnivån beror till stor del på komplexiteten hos de produkttyper som säljs, och en jämförelse produkttyp för produkttyp mellan inhemskt tillverkade och importerade produkter från det berörda landet (på grundval av de företag som ingick i urvalet) är det mest korrekta verktyget för att undersöka prisutvecklingen. Detta visar en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mer än 30 % under undersökningsperioden för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(691)

Priserna för den subventionerade importen sjönk avsevärt under skadeundersökningsperioden, exempelvis med 62 % enligt tabell 3-a. Unionsindustrins jämförbara försäljningspriser på unionsmarknaden till icke-närstående parter (den öppna marknaden) föll med totalt 12 % under perioden enligt analysen i tabell 7-a och med 41 % enligt den mer detaljerade analysen i tabell 7-b. Prisnivån beror till stor del på komplexiteten hos de produkttyper som säljs, och en jämförelse produkttyp för produkttyp mellan inhemskt tillverkade och importerade produkter från det berörda landet (på grundval av de företag som ingick i urvalet) är det mest korrekta verktyget för att undersöka prisutvecklingen. Detta visar en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mer än 30 % under undersökningsperioden för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (692) | Detta aggressiva beteende började urholka unionsindustrins marknadsandel i början av skadeundersökningsperioden, och under undersökningsperioden har det på marknaden fortsatt funnits tillgång till kinesiska produkter till extremt låga priser (långt under unionsindustrins produktionskostnad). Bland annat genom de mekanismer som beskrivs ovan i avsnittet om anbud (skälen 670–673) har detta gett upphov till sjunkande priser, förlorad försäljning, minskad marknadsandel och ekonomisk skada både i form av minskad lönsamhet och avtagande investeringar, vilket äventyrar unionsindustrins existens. |
| --- | --- |

(692)

Detta aggressiva beteende började urholka unionsindustrins marknadsandel i början av skadeundersökningsperioden, och under undersökningsperioden har det på marknaden fortsatt funnits tillgång till kinesiska produkter till extremt låga priser (långt under unionsindustrins produktionskostnad). Bland annat genom de mekanismer som beskrivs ovan i avsnittet om anbud (skälen 670–673) har detta gett upphov till sjunkande priser, förlorad försäljning, minskad marknadsandel och ekonomisk skada både i form av minskad lönsamhet och avtagande investeringar, vilket äventyrar unionsindustrins existens.

| (693) | Såsom beskrivs i skäl 665 fanns det också bevis för att vissa av unionsindustrins planerade investeringar och expansionsprojekt hade ställts in eller avbrutits på grund av ökningen av aggressivt prissatt kinesisk import och den därav följande förlusten av marknadsandelar för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(693)

Såsom beskrivs i skäl 665 fanns det också bevis för att vissa av unionsindustrins planerade investeringar och expansionsprojekt hade ställts in eller avbrutits på grund av ökningen av aggressivt prissatt kinesisk import och den därav följande förlusten av marknadsandelar för unionsindustrin.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (694) | Importen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Import från tredjeländer











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sydkorea | Volym (kilometer kabel) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Index | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Marknadsandel (%) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Index | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turkiet | Volym (kilometer kabel) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Index | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Marknadsandel (%) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Index | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norge | Volym (kilometer kabel) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Index | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Marknadsandel (%) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Index | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Övriga tredjeländer | Volym (kilometer kabel) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Index | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Marknadsandel (%) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Index | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Totalt för alla tredjeländer utom det berörda landet | Volym (kilometer kabel) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Index | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Marknads-andel (%) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Index | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Källa: | Uppgifter från tullmyndigheter i EU, Comext (Eurostat). |

(694)

Importen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Sydkorea

Volym (kilometer kabel)

20 450

51 339

44 405

45 908

Index

Index

100

100

251

251

217

217

224

224

Marknadsandel (%)

1,6

3,3

2,7

2,6

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

796

873

1 627

1 073

Index

Index

100

100

110

110

204

204

135

135

Turkiet

Volym (kilometer kabel)

26 732

32 932

22 922

37 008

Index

Index

100

100

123

123

86

86

138

138

Marknadsandel (%)

2,1

2,1

1,4

2,1

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

428

501

776

594

Index

Index

100

100

117

117

181

181

139

139

Norge

Volym (kilometer kabel)

12 143

11 622

22 728

26 471

Index

Index

100

100

96

96

187

187

218

218

Marknadsandel (%)

1,0

0,8

1,4

1,5

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

330

271

279

261

Index

Index

100

100

82

82

85

85

79

79

Övriga tredjeländer

Volym (kilometer kabel)

126 307

114 520

77 787

107 334

Index

Index

100

100

91

91

62

62

85

85

Marknadsandel (%)

9,9

7,4

4,7

6,1

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

1 631

1 728

2 447

1 218

Index

Index

100

100

106

106

150

150

75

75

Totalt för alla tredjeländer utom det berörda landet

Volym (kilometer kabel)

185 633

210 414

167 842

216 721

Index

Index

100

100

113

113

90

90

117

117

Marknads-andel (%)

14,5

13,7

10,1

12,3

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

1 280

1 247

1 708

964

Index

Index

100

100

97

97

133

133

75

75

Källa:

Källa:

Uppgifter från tullmyndigheter i EU, Comext (Eurostat).

| (695) | Importen från Sydkorea ökade under skadeundersökningsperioden, från cirka 20 000 kilometer kabel under 2017 till omkring 45 000 kilometer kabel under undersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import steg från 1,6 % 2017 till 2,6 % under undersökningsperioden. De sydkoreanska genomsnittspriserna verkar avsevärt lägre än både unionsindustrins och de exporterande tillverkarnas priser. Med tanke på de höga priserna och de begränsade volymerna förefaller importen från Sydkorea därför inte ha haft någon betydelse för den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(695)

Importen från Sydkorea ökade under skadeundersökningsperioden, från cirka 20 000 kilometer kabel under 2017 till omkring 45 000 kilometer kabel under undersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import steg från 1,6 % 2017 till 2,6 % under undersökningsperioden. De sydkoreanska genomsnittspriserna verkar avsevärt lägre än både unionsindustrins och de exporterande tillverkarnas priser. Med tanke på de höga priserna och de begränsade volymerna förefaller importen från Sydkorea därför inte ha haft någon betydelse för den skada som unionsindustrin lidit.

| (696) | Importen från Turkiet förefaller ha sålts till låga priser, men till högre priser än den kinesiska importen under perioden 2018 – undersökningsperioden och priserna förefaller ha ökat gradvis. De turkiska exportörernas marknadsandel låg i grunden stabilt på något över 2 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling är grundad på statistik som innefattar många produkttyper, och därför kunde kommissionen, mot bakgrund av de begränsade volymerna, inte komma fram till någon definitiv slutsats om hur denna import påverkar unionsindustrins situation. Samtidigt som det inte kan uteslutas att importen från Turkiet bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen, mot bakgrund av importens relativa volym i förhållande till importen av den berörda produkten och dess stabila marknadsandel under perioden, emellertid slutsatsen att denna import, även om den hade en viss inverkan på industrins situation, inte försvagar orsakssambandet mellan subventionerad kinesisk import och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(696)

Importen från Turkiet förefaller ha sålts till låga priser, men till högre priser än den kinesiska importen under perioden 2018 – undersökningsperioden och priserna förefaller ha ökat gradvis. De turkiska exportörernas marknadsandel låg i grunden stabilt på något över 2 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling är grundad på statistik som innefattar många produkttyper, och därför kunde kommissionen, mot bakgrund av de begränsade volymerna, inte komma fram till någon definitiv slutsats om hur denna import påverkar unionsindustrins situation. Samtidigt som det inte kan uteslutas att importen från Turkiet bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen, mot bakgrund av importens relativa volym i förhållande till importen av den berörda produkten och dess stabila marknadsandel under perioden, emellertid slutsatsen att denna import, även om den hade en viss inverkan på industrins situation, inte försvagar orsakssambandet mellan subventionerad kinesisk import och den skada som unionsindustrin lidit.

| (697) | Importen från Norge ökade under skadeundersökningsperioden. De norska priserna, som var låga redan 2017, fortsatte att sjunka under skadeundersökningsperioden (-21 % mellan 2017 och undersökningsperioden) och låg på en prisnivå långt under både unionsindustrins och de kinesiska exportörernas. De norska exportörernas marknadsandel ökade under samma period från 1 % till 1,5 %. Denna utveckling är grundad på statistik som innefattar många produkttyper, och därför kunde kommissionen, mot bakgrund av de begränsade volymerna, inte komma fram till någon definitiv slutsats om hur denna import påverkar unionsindustrins situation. Samtidigt som det inte kan uteslutas att importen från Norge bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen, mot bakgrund av importens relativa volym i förhållande till importen av den berörda produkten, emellertid slutsatsen att denna import, även om den hade en viss inverkan på industrins situation, inte försvagar orsakssambandet mellan subventionerad kinesisk import och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(697)

Importen från Norge ökade under skadeundersökningsperioden. De norska priserna, som var låga redan 2017, fortsatte att sjunka under skadeundersökningsperioden (-21 % mellan 2017 och undersökningsperioden) och låg på en prisnivå långt under både unionsindustrins och de kinesiska exportörernas. De norska exportörernas marknadsandel ökade under samma period från 1 % till 1,5 %. Denna utveckling är grundad på statistik som innefattar många produkttyper, och därför kunde kommissionen, mot bakgrund av de begränsade volymerna, inte komma fram till någon definitiv slutsats om hur denna import påverkar unionsindustrins situation. Samtidigt som det inte kan uteslutas att importen från Norge bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen, mot bakgrund av importens relativa volym i förhållande till importen av den berörda produkten, emellertid slutsatsen att denna import, även om den hade en viss inverkan på industrins situation, inte försvagar orsakssambandet mellan subventionerad kinesisk import och den skada som unionsindustrin lidit.

| (698) | Importen från övriga tredjeländer minskade något under skadeundersökningsperioden i absoluta termer och tappade samtidigt avsevärda marknadsandelar. Genomsnittspriserna var höga och det finns inga indikationer på att de vållade väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(698)

Importen från övriga tredjeländer minskade något under skadeundersökningsperioden i absoluta termer och tappade samtidigt avsevärda marknadsandelar. Genomsnittspriserna var höga och det finns inga indikationer på att de vållade väsentlig skada för unionsindustrin.

| (699) | CCCME gjorde gällande att det inte fanns något samband mellan importen från Kina och unionsindustrins utveckling. CCCME hävdade särskilt att unionsindustrin hade ökat sin lönsamhet samtidigt som den kraftigaste ökningen av importvolymen från Kina pågick mellan 2017 och 2018. CCCME hävdade också att unionstillverkarna under perioden 2018–2019, när den kinesiska importen ökade och priserna sjönk, höjde sina försäljningspriser utan att förlora marknadsandelar. |
| --- | --- |

(699)

CCCME gjorde gällande att det inte fanns något samband mellan importen från Kina och unionsindustrins utveckling. CCCME hävdade särskilt att unionsindustrin hade ökat sin lönsamhet samtidigt som den kraftigaste ökningen av importvolymen från Kina pågick mellan 2017 och 2018. CCCME hävdade också att unionstillverkarna under perioden 2018–2019, när den kinesiska importen ökade och priserna sjönk, höjde sina försäljningspriser utan att förlora marknadsandelar.

| (700) | I detta avseende erinrar kommissionen om att den övervägande delen av marknaden arbetar på grundval av långsiktiga leveransavtal, vilket förklaras i skälen 668–678. Dessutom låg unionsindustrins lönsamhet under vinstmålet under skadeundersökningsperioden, vilket visar att unionsindustrin drabbades av skada redan 2018 och 2019 när den dumpade importen från Kina, såsom konstateras av CCCME, ökade kraftigt. Kommissionen anser därför att de ovannämnda argumenten från CCCME inte påvisar att det inte finns något orsakssamband mellan dumpning och skada. Kommissionen bekräftade endast att det fanns en viss tidsskillnad mellan ökningen av importen av den berörda produkten från Kina och den negativa trenden för vissa av skadeindikatorerna. |
| --- | --- |

(700)

I detta avseende erinrar kommissionen om att den övervägande delen av marknaden arbetar på grundval av långsiktiga leveransavtal, vilket förklaras i skälen 668–678. Dessutom låg unionsindustrins lönsamhet under vinstmålet under skadeundersökningsperioden, vilket visar att unionsindustrin drabbades av skada redan 2018 och 2019 när den dumpade importen från Kina, såsom konstateras av CCCME, ökade kraftigt. Kommissionen anser därför att de ovannämnda argumenten från CCCME inte påvisar att det inte finns något orsakssamband mellan dumpning och skada. Kommissionen bekräftade endast att det fanns en viss tidsskillnad mellan ökningen av importen av den berörda produkten från Kina och den negativa trenden för vissa av skadeindikatorerna.

| (701) | Mot bakgrund av ovanstående kan konstateras att import från andra länder än Kina inte kan ha orsakat den konstaterade försämringen för unionsindustrin och importen från andra länder än Kina försvagar inte under några omständigheter orsakssambandet mellan försämringen och den kinesiska importpenetrationen. |
| --- | --- |

(701)

Mot bakgrund av ovanstående kan konstateras att import från andra länder än Kina inte kan ha orsakat den konstaterade försämringen för unionsindustrin och importen från andra länder än Kina försvagar inte under några omständigheter orsakssambandet mellan försämringen och den kinesiska importpenetrationen.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (702) | Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Unionstillverkarnas exportresultat | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (kilometer kabel) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Index | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Index | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Källa: | Unionsindustrin. |

(702)

Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Unionstillverkarnas exportresultat

Unionstillverkarnas exportresultat

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Exportvolym (kilometer kabel)

85 676

99 295

95 397

108 672

Index

Index

100

100

116

116

111

111

127

127

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

1 329

1 111

1 282

949

Index

Index

100

100

84

84

96

96

71

71

Källa:

Källa:

Unionsindustrin.

| (703) | Unionsindustrins export ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden, från cirka 85 000 ton 2017 till omkring 108 000 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(703)

Unionsindustrins export ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden, från cirka 85 000 ton 2017 till omkring 108 000 ton under undersökningsperioden.

| (704) | Det genomsnittliga priset för exporten från de unionstillverkare som ingick i urvalet föll med 29 % under skadeundersökningsperioden, från 1 329 euro/kilometer kabel under 2017 till 949 euro/kilometer kabel under undersökningsperioden. Prisnivåerna låg över dem i unionen. |
| --- | --- |

(704)

Det genomsnittliga priset för exporten från de unionstillverkare som ingick i urvalet föll med 29 % under skadeundersökningsperioden, från 1 329 euro/kilometer kabel under 2017 till 949 euro/kilometer kabel under undersökningsperioden. Prisnivåerna låg över dem i unionen.

| (705) | Mot bakgrund av ökande export och relativt höga prisnivåer är det tydligt att denna export inte kan ha vållat skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(705)

Mot bakgrund av ökande export och relativt höga prisnivåer är det tydligt att denna export inte kan ha vållat skada för unionsindustrin.

5.2.3   Företagsinterna volymer

Företagsinterna volymer

| (706) | Som framgår av tabell 4 ökade unionsindustrins försäljning till den företagsinterna marknaden med 12 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(706)

Som framgår av tabell 4 ökade unionsindustrins försäljning till den företagsinterna marknaden med 12 % under skadeundersökningsperioden.

| (707) | Med marknadens begränsade storlek (uppskattad till mindre än 5 % av tillverkningen i unionen under undersökningsperioden) i åtanke, konstaterade kommissionen att den något minskade företagsinterna användningen inte vållade väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(707)

Med marknadens begränsade storlek (uppskattad till mindre än 5 % av tillverkningen i unionen under undersökningsperioden) i åtanke, konstaterade kommissionen att den något minskade företagsinterna användningen inte vållade väsentlig skada för unionsindustrin.

5.2.4   Råvarupriser

Råvarupriser

| (708) | Den huvudråvara som används av unionsindustrin är optiska fibrer, som antingen produceras i unionen eller importeras. Åtskilliga importörer har hävdat att de unionstillverkare som ingick i urvalet köper optiska fibrer från sina närstående företag utanför unionen till internpriser som inte motsvarar råvarans marknadspris. Importörerna misstänkte i själva verket att detta internpris var för högt och därför ledde till lägre vinst för de EU-tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(708)

Den huvudråvara som används av unionsindustrin är optiska fibrer, som antingen produceras i unionen eller importeras. Åtskilliga importörer har hävdat att de unionstillverkare som ingick i urvalet köper optiska fibrer från sina närstående företag utanför unionen till internpriser som inte motsvarar råvarans marknadspris. Importörerna misstänkte i själva verket att detta internpris var för högt och därför ledde till lägre vinst för de EU-tillverkare som ingick i urvalet.

| (709) | I synnerhet uttryckte Connect Com oro över internpriser för företagsinterna transaktioner som äger rum inom koncernerna Prysmian och Corning. |
| --- | --- |

(709)

I synnerhet uttryckte Connect Com oro över internpriser för företagsinterna transaktioner som äger rum inom koncernerna Prysmian och Corning.

| (710) | För att utreda det påståendet begärde kommissionen kompletterande upplysningar från de unionstillverkare som ingick i urvalet om deras inköp av optiska fibrer som använts till tillverkning av optiska fiberkablar under undersökningsperioden. Kommissionen begärde också upplysningar om de optiska fibrer som tillverkats av företag som är närstående de unionstillverkare som ingick i urvalet och om försäljningen av dessa typer av fibrer (volym och kvantitet) till både närstående och icke-närstående kunder inom och utanför unionen. Genom att jämföra försäljningen av samma produkttyper av fiber till närstående och icke-närstående parter kunde kommissionen fastställa att priserna var av samma storleksordning och att försäljningen av fibrer till närstående företag därför utfördes på armlängds avstånd. Uppgifterna om denna verksamhet är företagsspecifika och kan därför inte lämnas ut. |
| --- | --- |

(710)

För att utreda det påståendet begärde kommissionen kompletterande upplysningar från de unionstillverkare som ingick i urvalet om deras inköp av optiska fibrer som använts till tillverkning av optiska fiberkablar under undersökningsperioden. Kommissionen begärde också upplysningar om de optiska fibrer som tillverkats av företag som är närstående de unionstillverkare som ingick i urvalet och om försäljningen av dessa typer av fibrer (volym och kvantitet) till både närstående och icke-närstående kunder inom och utanför unionen. Genom att jämföra försäljningen av samma produkttyper av fiber till närstående och icke-närstående parter kunde kommissionen fastställa att priserna var av samma storleksordning och att försäljningen av fibrer till närstående företag därför utfördes på armlängds avstånd. Uppgifterna om denna verksamhet är företagsspecifika och kan därför inte lämnas ut.

| (711) | Kommissionen drog därför slutsatsen att den väsentliga skada som vållats unionsindustrin inte orsakats av att internpriser påverkat lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(711)

Kommissionen drog därför slutsatsen att den väsentliga skada som vållats unionsindustrin inte orsakats av att internpriser påverkat lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet.

5.2.5   Effekterna av covid-19-pandemin

Effekterna av covid-19-pandemin

| (712) | I sin inlaga om inledande som nämns i skäl 5 hävdade CCCME att det finns ett tydligt samband mellan nedgången i försäljningen för EU:s (och den globala) OFC-industrin och pandemins början och att denna situation inte bör utnyttjas för att införa omotiverade handelspolitiska skyddsåtgärder. I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade Connect Com att det inte var tydligt vilken del av uppgifterna avseende undersökningsperioden som avsåg 2019 och vilken del av dem som avsåg 2020 och att det därför inte var möjligt att bedöma den förväntade effekten av covid-19-pandemin och man begärde därför en uppdelning av uppgifterna om undersökningsperioden. Avseende detta påstående noterar kommissionen att den begärde att alla uppgifter från parterna skulle delas upp kvartalsvis för att det skulle vara möjligt att bedöma de eventuella effekterna av covid-19-pandemin på undersökningsperioden. Undersökningen visade att covid-19-pandemin endast hade en mycket begränsad och temporär inverkan på industrin (se skälen 599 och 729) och inte förhindrade den betydande ökningen av förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(712)

I sin inlaga om inledande som nämns i skäl 5 hävdade CCCME att det finns ett tydligt samband mellan nedgången i försäljningen för EU:s (och den globala) OFC-industrin och pandemins början och att denna situation inte bör utnyttjas för att införa omotiverade handelspolitiska skyddsåtgärder. I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade Connect Com att det inte var tydligt vilken del av uppgifterna avseende undersökningsperioden som avsåg 2019 och vilken del av dem som avsåg 2020 och att det därför inte var möjligt att bedöma den förväntade effekten av covid-19-pandemin och man begärde därför en uppdelning av uppgifterna om undersökningsperioden. Avseende detta påstående noterar kommissionen att den begärde att alla uppgifter från parterna skulle delas upp kvartalsvis för att det skulle vara möjligt att bedöma de eventuella effekterna av covid-19-pandemin på undersökningsperioden. Undersökningen visade att covid-19-pandemin endast hade en mycket begränsad och temporär inverkan på industrin (se skälen 599 och 729) och inte förhindrade den betydande ökningen av förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (713) | Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den subventionerade importens skadevållande verkningar. Inga andra faktorer förklarade unionsindustrins negativa utveckling sett till tappade marknadsandelar, prisnedgång och låg lönsamhet, minskande investeringsnivåer och minskande räntabilitet. |
| --- | --- |

(713)

Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den subventionerade importens skadevållande verkningar. Inga andra faktorer förklarade unionsindustrins negativa utveckling sett till tappade marknadsandelar, prisnedgång och låg lönsamhet, minskande investeringsnivåer och minskande räntabilitet.

| (714) | De negativa konsekvenser för lönsamheten som orsakades av den subventionerade importen och den ständiga prispressen gjorde att unionsindustrin inte kunde genomföra de nödvändiga investeringarna för industrins långsiktiga överlevnad. Detta stöds av den nedåtgående trend som beskrivs i skäl 657 och de uteblivna planerade investeringar som diskuteras i skäl 665. |
| --- | --- |

(714)

De negativa konsekvenser för lönsamheten som orsakades av den subventionerade importen och den ständiga prispressen gjorde att unionsindustrin inte kunde genomföra de nödvändiga investeringarna för industrins långsiktiga överlevnad. Detta stöds av den nedåtgående trend som beskrivs i skäl 657 och de uteblivna planerade investeringar som diskuteras i skäl 665.

| (715) | På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den subventionerade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. De andra kända faktorerna var inte, varken var och en för sig eller tillsammans, inte tillräckliga för att motsäga orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(715)

På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den subventionerade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. De andra kända faktorerna var inte, varken var och en för sig eller tillsammans, inte tillräckliga för att motsäga orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den väsentliga skadan.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (716) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande subventionering konstaterats föreligga. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla olika berörda intressen, däribland intresset hos unionsindustrin, importörer, användare och andra relevanta ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(716)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande subventionering konstaterats föreligga. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla olika berörda intressen, däribland intresset hos unionsindustrin, importörer, användare och andra relevanta ekonomiska aktörer.

| (717) | Åtskilliga synpunkter lämnades in angående unionens intresse. Framför allt hävdade de kinesiska myndigheterna att import från Kina ändamålsenligt främjar den tekniska utvecklingen i industrin och gynnar konkurrensen på unionsmarknaden. Enligt de kinesiska myndigheterna kommer industrin för optiska fiberkablar i unionen, om den blir överbeskyddad, bara att tappa mark i jämförelse med tredjeländer, och därför har unionen inget intresse av att genomdriva någon undersökning i sektorn, som skulle kunna skada det bilaterala samarbetet mellan Kina och unionen på det digitala området. |
| --- | --- |

(717)

Åtskilliga synpunkter lämnades in angående unionens intresse. Framför allt hävdade de kinesiska myndigheterna att import från Kina ändamålsenligt främjar den tekniska utvecklingen i industrin och gynnar konkurrensen på unionsmarknaden. Enligt de kinesiska myndigheterna kommer industrin för optiska fiberkablar i unionen, om den blir överbeskyddad, bara att tappa mark i jämförelse med tredjeländer, och därför har unionen inget intresse av att genomdriva någon undersökning i sektorn, som skulle kunna skada det bilaterala samarbetet mellan Kina och unionen på det digitala området.

| (718) | Connect Com menade också att införandet av åtgärder skulle bli förödande för industrin, eftersom importörer från Kina inte längre skulle kunna lämna attraktiva erbjudanden vid upphandlingsförfaranden. På grund av det skulle prisnivån vid upphandlingsförfaranden höjas, med negativa följder för offentliga budgetar. |
| --- | --- |

(718)

Connect Com menade också att införandet av åtgärder skulle bli förödande för industrin, eftersom importörer från Kina inte längre skulle kunna lämna attraktiva erbjudanden vid upphandlingsförfaranden. På grund av det skulle prisnivån vid upphandlingsförfaranden höjas, med negativa följder för offentliga budgetar.

| (719) | CCCME noterade att det skulle vara bäst för EU:s digitaliseringsagenda och 5G-övergången om försörjningen av optiska fiberkablar av hög kvalitet från Kina inte begränsades ytterligare. |
| --- | --- |

(719)

CCCME noterade att det skulle vara bäst för EU:s digitaliseringsagenda och 5G-övergången om försörjningen av optiska fiberkablar av hög kvalitet från Kina inte begränsades ytterligare.

| (720) | Cable 77 underströk istället att det, om det införs tullar på optiska fiberkablar, även skulle påverka andra industrier, plus att det vid införda tullar på kablar även borde införas tullar på fibrer, eftersom unionstillverkarna tillika använder sig av fibrer som tillverkas utanför unionen. |
| --- | --- |

(720)

Cable 77 underströk istället att det, om det införs tullar på optiska fiberkablar, även skulle påverka andra industrier, plus att det vid införda tullar på kablar även borde införas tullar på fibrer, eftersom unionstillverkarna tillika använder sig av fibrer som tillverkas utanför unionen.

| (721) | Som beskrivs i följande skäl fann dock kommissionen inga tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(721)

Som beskrivs i följande skäl fann dock kommissionen inga tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (722) | I unionen finns 29 företag, med omkring 4 700 anställda (heltidsekvivalenter), som tillverkar optiska fiberkablar. Tillverkarna är mycket spridda över hela unionen. |
| --- | --- |

(722)

I unionen finns 29 företag, med omkring 4 700 anställda (heltidsekvivalenter), som tillverkar optiska fiberkablar. Tillverkarna är mycket spridda över hela unionen.

| (723) | Ett införande av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att upprätthålla en konkurrenskraftig position på marknaden och återta förlorade marknadsandelar, och samtidigt höja sin lönsamhet till hållbara nivåer. |
| --- | --- |

(723)

Ett införande av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att upprätthålla en konkurrenskraftig position på marknaden och återta förlorade marknadsandelar, och samtidigt höja sin lönsamhet till hållbara nivåer.

| (724) | Om inga åtgärder vidtas får detta sannolikt en betydande negativ inverkan på unionsindustrin i form av fortsatt prisnedgång och lägre försäljning och tillverkning, med ytterligare ekonomisk försämring sett till lönsamhet och investeringar, något som äventyrar dess framtid. |
| --- | --- |

(724)

Om inga åtgärder vidtas får detta sannolikt en betydande negativ inverkan på unionsindustrin i form av fortsatt prisnedgång och lägre försäljning och tillverkning, med ytterligare ekonomisk försämring sett till lönsamhet och investeringar, något som äventyrar dess framtid.

6.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (725) | Den importerande sektorn uppvisade en relativt låg samarbetsvilja. Fem icke-närstående importörer lämnade in ett stickprovsformulär inom tidsfristen. Av dessa fem importörer lämnade fyra in ett svar på frågeformuläret. En ny importör gav sig till känna efter att antisubventionsundersökningen om optiska fiberkablar från Kina inletts, och begärde att också få samarbeta i den föreliggande undersökningen. Kommissionen beviljade denna importör status som berörd part i den föreliggande undersökningen från och med den dag den gav sig till känna, och godkände att beakta den information som tillhandahölls till denna undersökning utan att det påverkade de förfaranden som redan utförts. |
| --- | --- |

(725)

Den importerande sektorn uppvisade en relativt låg samarbetsvilja. Fem icke-närstående importörer lämnade in ett stickprovsformulär inom tidsfristen. Av dessa fem importörer lämnade fyra in ett svar på frågeformuläret. En ny importör gav sig till känna efter att antisubventionsundersökningen om optiska fiberkablar från Kina inletts, och begärde att också få samarbeta i den föreliggande undersökningen. Kommissionen beviljade denna importör status som berörd part i den föreliggande undersökningen från och med den dag den gav sig till känna, och godkände att beakta den information som tillhandahölls till denna undersökning utan att det påverkade de förfaranden som redan utförts.

| (726) | De fem samarbetsvilliga importörerna utgör omkring 12 % av den kinesiska importen. Två importörer tillhandahöll fullständig information i sitt svar på frågeformuläret, medan tre andra inte kunde lämna korrekta vinstuppgifter för den berörda produkten för undersökningsperioden. Samtliga samarbetsvilliga importörer motsatte sig åtgärderna. |
| --- | --- |

(726)

De fem samarbetsvilliga importörerna utgör omkring 12 % av den kinesiska importen. Två importörer tillhandahöll fullständig information i sitt svar på frågeformuläret, medan tre andra inte kunde lämna korrekta vinstuppgifter för den berörda produkten för undersökningsperioden. Samtliga samarbetsvilliga importörer motsatte sig åtgärderna.

| (727) | De samarbetsvilliga importörerna finns i fyra olika medlemsstater och har sin verksamhet i första hand där. De importerar mellan 70 och 90 % av sina inköp av optiska fiberkablar från Kina och anskaffar den återstående delen från unionstillverkare och tillverkare i andra tredjeländer. De underströk betydelsen av att ha flera olika försörjningskällor. Import av optiska fiberkablar från tredjeländer är inte belagd med tull i unionen. |
| --- | --- |

(727)

De samarbetsvilliga importörerna finns i fyra olika medlemsstater och har sin verksamhet i första hand där. De importerar mellan 70 och 90 % av sina inköp av optiska fiberkablar från Kina och anskaffar den återstående delen från unionstillverkare och tillverkare i andra tredjeländer. De underströk betydelsen av att ha flera olika försörjningskällor. Import av optiska fiberkablar från tredjeländer är inte belagd med tull i unionen.

| (728) | En viktig del i de samarbetsvilliga importörernas verksamhet är att ge anbud för mindre projekt. Utöver dessa anbud erbjuder de också ytterligare produkter (t.ex. ledningsrör, kontakter och kopplingsskåp) och komplexa tjänster till kunder (t.ex. utformning och installation av nät). I genomsnitt står den berörda produkten för omkring en tredjedel av deras totala omsättning. |
| --- | --- |

(728)

En viktig del i de samarbetsvilliga importörernas verksamhet är att ge anbud för mindre projekt. Utöver dessa anbud erbjuder de också ytterligare produkter (t.ex. ledningsrör, kontakter och kopplingsskåp) och komplexa tjänster till kunder (t.ex. utformning och installation av nät). I genomsnitt står den berörda produkten för omkring en tredjedel av deras totala omsättning.

| (729) | Ingen av importörerna hävdade att covid-19-pandemin skulle ha haft stor inverkan på deras affärsverksamhet. En importör uppgav att det blivit en viss nedgång i mars 2020 på grund av nedstängningen, men betonade att projekt för fiber till hemmet blev mycket viktigare genom krisen. |
| --- | --- |

(729)

Ingen av importörerna hävdade att covid-19-pandemin skulle ha haft stor inverkan på deras affärsverksamhet. En importör uppgav att det blivit en viss nedgång i mars 2020 på grund av nedstängningen, men betonade att projekt för fiber till hemmet blev mycket viktigare genom krisen.

| (730) | Importörerna anser att den konkurrensfördel de har gentemot unionstillverkarna ligger i deras effektiva försäljningsstruktur och logistik. De förkortar sina leveranstider genom att ha ett stort varulager och siktar på att snabbt och flexibelt svara på sina kunders behov. |
| --- | --- |

(730)

Importörerna anser att den konkurrensfördel de har gentemot unionstillverkarna ligger i deras effektiva försäljningsstruktur och logistik. De förkortar sina leveranstider genom att ha ett stort varulager och siktar på att snabbt och flexibelt svara på sina kunders behov.

| (731) | Importörerna hävdade att de inte kan anskaffa alla sina optiska fiberkablar från unionsindustrin, eftersom industrin inte kan leverera de kvantiteter som krävs inom de tidsfrister som krävs. De påstod att det rådde brist på optiska fiberkablar och på dess huvudråvara, optiska fibrer, på marknaden 2017–2018, då unionsindustrin inte kunde täcka deras efterfrågan och de därför var tvungna att hitta andra leverantörer. En del importörer betonade att efterfrågan på optiska fiberkablar har stigit i och med utbyggnaden av fiberoptik- och 5G-nät, och förväntas stiga ytterligare. De menade att denna ökade efterfrågan, i kombination med potentiella handelspolitiska skyddsåtgärder, skulle kunna leda till en ny brist på marknaden och till dröjsmål i utökningen av fiberoptik- och 5G-nätet. |
| --- | --- |

(731)

Importörerna hävdade att de inte kan anskaffa alla sina optiska fiberkablar från unionsindustrin, eftersom industrin inte kan leverera de kvantiteter som krävs inom de tidsfrister som krävs. De påstod att det rådde brist på optiska fiberkablar och på dess huvudråvara, optiska fibrer, på marknaden 2017–2018, då unionsindustrin inte kunde täcka deras efterfrågan och de därför var tvungna att hitta andra leverantörer. En del importörer betonade att efterfrågan på optiska fiberkablar har stigit i och med utbyggnaden av fiberoptik- och 5G-nät, och förväntas stiga ytterligare. De menade att denna ökade efterfrågan, i kombination med potentiella handelspolitiska skyddsåtgärder, skulle kunna leda till en ny brist på marknaden och till dröjsmål i utökningen av fiberoptik- och 5G-nätet.

| (732) | Unionsindustrin tillbakavisade påståendet om utbudsproblem och anförde att industrin har gott om outnyttjad kapacitet. I undersökningen konstaterades också att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande var 59 % under undersökningsperioden och att produktionskapaciteten för optiska fiberkablar är över 2 miljoner kabelkilometer, långt över den beräknade förbrukningen av optiska fiberkablar i unionen för de kommande åren. Unionsindustrin lade fram bevisning för att unionstillverkarna har kapacitet att tillverka fler optiska fiberkablar om det behövs. Dessutom finns det alternativa försörjningskällor i tredjeländer. |
| --- | --- |

(732)

Unionsindustrin tillbakavisade påståendet om utbudsproblem och anförde att industrin har gott om outnyttjad kapacitet. I undersökningen konstaterades också att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande var 59 % under undersökningsperioden och att produktionskapaciteten för optiska fiberkablar är över 2 miljoner kabelkilometer, långt över den beräknade förbrukningen av optiska fiberkablar i unionen för de kommande åren. Unionsindustrin lade fram bevisning för att unionstillverkarna har kapacitet att tillverka fler optiska fiberkablar om det behövs. Dessutom finns det alternativa försörjningskällor i tredjeländer.

| (733) | Importörerna har även hävdat att de har långfristiga leveransavtal med sina kunder, där fasta priser är avtalade för en total tid på 2–4 år och det inte finns någon paragraf om prisjustering vid oförutsedda höjningar av deras inköpspriser. Det skulle därför inte vara möjligt att övervältra de höjda kostnaderna till deras kunder. Dessutom har importörerna hävdat att de inte kan bjuda vid upphandlingsförfaranden som tillkännages under den föreliggande undersökningen, eftersom de inte vet vilket pris de kommer att få betala för optiska fiberkablar i händelse av att det införs åtgärder. |
| --- | --- |

(733)

Importörerna har även hävdat att de har långfristiga leveransavtal med sina kunder, där fasta priser är avtalade för en total tid på 2–4 år och det inte finns någon paragraf om prisjustering vid oförutsedda höjningar av deras inköpspriser. Det skulle därför inte vara möjligt att övervältra de höjda kostnaderna till deras kunder. Dessutom har importörerna hävdat att de inte kan bjuda vid upphandlingsförfaranden som tillkännages under den föreliggande undersökningen, eftersom de inte vet vilket pris de kommer att få betala för optiska fiberkablar i händelse av att det införs åtgärder.

| (734) | Importörerna hävdade även att det inte skulle vara möjligt att ställa om försörjningskällorna till andra tredjeländer med nuvarande avtal, eftersom kablarna har genomgått komplicerade godkännandeprocesser, och det därmed finns risk för allvarliga tidsfördröjningar och avsevärda svårigheter i blåsningsprocessen som måste anpassas efter kabelns styvhet, vilken varierar mellan leverantörerna även när det gäller produkter med samma tekniska specifikation. |
| --- | --- |

(734)

Importörerna hävdade även att det inte skulle vara möjligt att ställa om försörjningskällorna till andra tredjeländer med nuvarande avtal, eftersom kablarna har genomgått komplicerade godkännandeprocesser, och det därmed finns risk för allvarliga tidsfördröjningar och avsevärda svårigheter i blåsningsprocessen som måste anpassas efter kabelns styvhet, vilken varierar mellan leverantörerna även när det gäller produkter med samma tekniska specifikation.

| (735) | Dessutom har vissa importörer också hävdat att kvaliteten på kinesiska kablar är högre än på dem som tillverkas av unionsindustrin. Även om de tekniska specifikationerna är desamma, menar de att kinesiska optiska fiberkablar tillverkas i nyare produktionslinjer och att ytbehandlingen, upprullningen och de tekniska egenskaperna håller högre standard. Dessa importörer hävdar även att skillnaden i kvalitet inte bara gäller produkten, utan de kinesiska tillverkarna tillgodoser sina kunders individuella behov mer flexibelt och i rätt tid och tillhandahåller bättre service efter försäljning. Vidare anser en importör att prisskillnaden mellan optiska fiberkablar från unionen och från Kina är lägre än vad som anges i klagomålet. Denna importör hävdar också att unionstillverkarna levererar andra produkter (ledningsrör, inspektionsbrunnar, förslutningsanordningar) och anser att åtgärder skulle göra det möjligt för unionstillverkarna att knyta dessa andra produkter till optiska fiberkablar genom att sälja dem som en del i ett projekt. Importören anser också att åtgärder skulle ge unionstillverkarna mindre stimulans till innovation, då de skulle skydda dem mot konkurrens. Enligt importörens uppfattning skulle detta leda till långsammare utbyggnad av näten. |
| --- | --- |

(735)

Dessutom har vissa importörer också hävdat att kvaliteten på kinesiska kablar är högre än på dem som tillverkas av unionsindustrin. Även om de tekniska specifikationerna är desamma, menar de att kinesiska optiska fiberkablar tillverkas i nyare produktionslinjer och att ytbehandlingen, upprullningen och de tekniska egenskaperna håller högre standard. Dessa importörer hävdar även att skillnaden i kvalitet inte bara gäller produkten, utan de kinesiska tillverkarna tillgodoser sina kunders individuella behov mer flexibelt och i rätt tid och tillhandahåller bättre service efter försäljning. Vidare anser en importör att prisskillnaden mellan optiska fiberkablar från unionen och från Kina är lägre än vad som anges i klagomålet. Denna importör hävdar också att unionstillverkarna levererar andra produkter (ledningsrör, inspektionsbrunnar, förslutningsanordningar) och anser att åtgärder skulle göra det möjligt för unionstillverkarna att knyta dessa andra produkter till optiska fiberkablar genom att sälja dem som en del i ett projekt. Importören anser också att åtgärder skulle ge unionstillverkarna mindre stimulans till innovation, då de skulle skydda dem mot konkurrens. Enligt importörens uppfattning skulle detta leda till långsammare utbyggnad av näten.

| (736) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att den föreslagna tullnivån avsevärt överstiger företagets vinstmarginaler. Detta skulle innebära betydande förluster eftersom företaget inte skulle kunna ta ut kostnaderna för tullarna från sina kunder, då företaget har befintliga långfristiga avtal med fasta priser med sina kunder. Connect Com hävdade dessutom att dess vinstmarginal för offentliga kontrakt vanligtvis var betydligt lägre än 20 % och att antisubventionsåtgärderna i kombination med antidumpningstullarna skulle göra det omöjligt för dem att fullgöra sina nuvarande avtal. Tullarna kan därför så småningom leda till att företaget går i konkurs. De hävdade också att unionstillverkarna inte kunde eller var villiga att leverera optiska fiberkablar som motsvarar deras krav i tid och att det skulle uppstå en brist på optiska fiberkablar och en avsevärd försening i ledtiderna och i utbyggnaden av nät om åtgärder infördes. Connect Com hävdade dessutom att det inte var korrekt att ge EU-tillverkarna en ökning av deras vinstmarginal från 8 % till 12 % samtidigt som importörernas vinstmarginal minskas till noll eller till och med till förluster. |
| --- | --- |

(736)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att den föreslagna tullnivån avsevärt överstiger företagets vinstmarginaler. Detta skulle innebära betydande förluster eftersom företaget inte skulle kunna ta ut kostnaderna för tullarna från sina kunder, då företaget har befintliga långfristiga avtal med fasta priser med sina kunder. Connect Com hävdade dessutom att dess vinstmarginal för offentliga kontrakt vanligtvis var betydligt lägre än 20 % och att antisubventionsåtgärderna i kombination med antidumpningstullarna skulle göra det omöjligt för dem att fullgöra sina nuvarande avtal. Tullarna kan därför så småningom leda till att företaget går i konkurs. De hävdade också att unionstillverkarna inte kunde eller var villiga att leverera optiska fiberkablar som motsvarar deras krav i tid och att det skulle uppstå en brist på optiska fiberkablar och en avsevärd försening i ledtiderna och i utbyggnaden av nät om åtgärder infördes. Connect Com hävdade dessutom att det inte var korrekt att ge EU-tillverkarna en ökning av deras vinstmarginal från 8 % till 12 % samtidigt som importörernas vinstmarginal minskas till noll eller till och med till förluster.

| (737) | Kommissionen har konstaterat att de samarbetsvilliga importörerna visserligen har stabila affärsförbindelser med sina leverantörer av optiska fiberkablar i Kina, men inte långfristiga avtal med dessa leverantörer där volymer eller inköpspriser är fixerade. Faktum är att importörerna gör regelbundna beställningar av optiska fiberkablar i större volymer och får ett priserbjudande för varje enskild beställning från de kinesiska tillverkarna. Importörerna hävdar att det skulle bli kostsamt och kräva mycket tid att byta leverantör, men de köper samtliga även från andra källor (dvs. i unionen, Förenta staterna, Indien, Kazakstan, Belarus, Ukraina) och de hade lyckats hitta nya leverantörer under den påstådda bristen 2017–2018. Detta tyder på att det, även om importörerna verkligen skulle behöva betala ett högre pris för de beställningar de redan gjort men ännu inte mottagit innan åtgärderna infördes, inte skulle bli överdrivet svårt för dem att byta till nya leverantörer på relativt kort tid. |
| --- | --- |

(737)

Kommissionen har konstaterat att de samarbetsvilliga importörerna visserligen har stabila affärsförbindelser med sina leverantörer av optiska fiberkablar i Kina, men inte långfristiga avtal med dessa leverantörer där volymer eller inköpspriser är fixerade. Faktum är att importörerna gör regelbundna beställningar av optiska fiberkablar i större volymer och får ett priserbjudande för varje enskild beställning från de kinesiska tillverkarna. Importörerna hävdar att det skulle bli kostsamt och kräva mycket tid att byta leverantör, men de köper samtliga även från andra källor (dvs. i unionen, Förenta staterna, Indien, Kazakstan, Belarus, Ukraina) och de hade lyckats hitta nya leverantörer under den påstådda bristen 2017–2018. Detta tyder på att det, även om importörerna verkligen skulle behöva betala ett högre pris för de beställningar de redan gjort men ännu inte mottagit innan åtgärderna infördes, inte skulle bli överdrivet svårt för dem att byta till nya leverantörer på relativt kort tid.

| (738) | Utjämningsåtgärderna kommer sannolikt att få viss negativ inverkan på importörerna och kan komma att minska deras lönsamhet, men de kommer ändå att kunna absorbera och/eller ta ut en del av den kostnadshöjning som tullen orsakar från sina kunder, med tanke på att importörerna har betydande vinstmarginaler på mer än 20 %. De kan också finna alternativa försörjningskällor, däribland från andra tredjeländer och unionsindustrin. Kombinationen av andra försörjningskällor för den berörda produkten och möjligheten att absorbera och/eller åtminstone delvis ta ut tullarna från kunderna skulle därför innebära att de icke-närstående importörerna inte påverkas oproportionerligt av att åtgärder införs. |
| --- | --- |

(738)

Utjämningsåtgärderna kommer sannolikt att få viss negativ inverkan på importörerna och kan komma att minska deras lönsamhet, men de kommer ändå att kunna absorbera och/eller ta ut en del av den kostnadshöjning som tullen orsakar från sina kunder, med tanke på att importörerna har betydande vinstmarginaler på mer än 20 %. De kan också finna alternativa försörjningskällor, däribland från andra tredjeländer och unionsindustrin. Kombinationen av andra försörjningskällor för den berörda produkten och möjligheten att absorbera och/eller åtminstone delvis ta ut tullarna från kunderna skulle därför innebära att de icke-närstående importörerna inte påverkas oproportionerligt av att åtgärder införs.

| (739) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att införandet av utjämningsåtgärder skulle inverka negativt på EU:s agenda för digitalisering och konnektivitetsmål, eftersom de kommer att leda till en allvarlig brist på den aktuella produkten som är viktig för 5G-nät och leda till en prisökning, med CCCME lade inte fram några bevis för detta. |
| --- | --- |

(739)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att införandet av utjämningsåtgärder skulle inverka negativt på EU:s agenda för digitalisering och konnektivitetsmål, eftersom de kommer att leda till en allvarlig brist på den aktuella produkten som är viktig för 5G-nät och leda till en prisökning, med CCCME lade inte fram några bevis för detta.

| (740) | Påståendena om kvalitetsskillnader, otillräcklig försörjning, oförmåga eller ovilja hos unionsindustrin att leverera till marknaden, prisskillnader, importörers lönsamhet, risker för monopol eller oligopol, incitament till innovation och installationstider för telekommunikationsnät var ogrundade och kunde därför inte godtas. |
| --- | --- |

(740)

Påståendena om kvalitetsskillnader, otillräcklig försörjning, oförmåga eller ovilja hos unionsindustrin att leverera till marknaden, prisskillnader, importörers lönsamhet, risker för monopol eller oligopol, incitament till innovation och installationstider för telekommunikationsnät var ogrundade och kunde därför inte godtas.

| (741) | Undersökningen har under alla omständigheter visat att en av de viktigaste skadeaspekterna i detta ärende är just det faktum att unionsindustrin på grund av den dumpade kinesiska importen inte kan uppnå den vinstnivå som den behöver för att kunna fortsätta att investera i bland annat ytterligare kapacitet för att möta den växande efterfrågan på den expanderande unionsmarknaden. Åtgärdernas förväntade effekt är just att återupprätta lika villkor och möjliggöra sådana vinster, investeringar och kapacitetsökningar. |
| --- | --- |

(741)

Undersökningen har under alla omständigheter visat att en av de viktigaste skadeaspekterna i detta ärende är just det faktum att unionsindustrin på grund av den dumpade kinesiska importen inte kan uppnå den vinstnivå som den behöver för att kunna fortsätta att investera i bland annat ytterligare kapacitet för att möta den växande efterfrågan på den expanderande unionsmarknaden. Åtgärdernas förväntade effekt är just att återupprätta lika villkor och möjliggöra sådana vinster, investeringar och kapacitetsökningar.

| (742) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att råvarukostnaderna ökade avsevärt inom alla sektorer och att tillverkningen av bredbandskablar också påverkades. I detta avseende gav Connect Com exempel på prisökningar för en anonym kinesisk leverantör under perioden från det andra kvartalet 2020 till det andra kvartalet 2021. I detta avseende hävdade Connect Com att det finns ett akut behov av att utvidga bredbandsnäten i Europa, men att efterfrågan inte kan tillgodoses av unionstillverkarna på kort sikt till konkurrenskraftiga och godtagbara priser och att tullarna därför inte bör införas eller åtminstone upphävas. |
| --- | --- |

(742)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att råvarukostnaderna ökade avsevärt inom alla sektorer och att tillverkningen av bredbandskablar också påverkades. I detta avseende gav Connect Com exempel på prisökningar för en anonym kinesisk leverantör under perioden från det andra kvartalet 2020 till det andra kvartalet 2021. I detta avseende hävdade Connect Com att det finns ett akut behov av att utvidga bredbandsnäten i Europa, men att efterfrågan inte kan tillgodoses av unionstillverkarna på kort sikt till konkurrenskraftiga och godtagbara priser och att tullarna därför inte bör införas eller åtminstone upphävas.

| (743) | Ingen styrkande bevisning lades fram, varken för representativiteten eller för prisökningens effekter för användare och importörer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(743)

Ingen styrkande bevisning lades fram, varken för representativiteten eller för prisökningens effekter för användare och importörer. Påståendet avvisades därför.

6.3   Användarnas och distributörernas intressen

Användarnas och distributörernas intressen

| (744) | Den berörda produkten anskaffas av flera industrier, främst stora telekommunikationsoperatörer, offentliga organ (som kommuner) som har ansvar för att utöka bredbandsnätet, installatörer och operatörer samt distributörer. |
| --- | --- |

(744)

Den berörda produkten anskaffas av flera industrier, främst stora telekommunikationsoperatörer, offentliga organ (som kommuner) som har ansvar för att utöka bredbandsnätet, installatörer och operatörer samt distributörer.

| (745) | I undersökningen samarbetade ett blygsamt antal användare: två stora teleoperatörer (Deutsche Telekom i Tyskland och Proximus i Belgien), fem nätinstallatörer och nätoperatörer, en distributör och en mindre användare. Tillsammans står de samarbetsvilliga användarna för under 12 % av den totala importvolymen av optiska fiberkablar från Kina och för mindre än 9 % av den totala förbrukningsvolymen av optiska fiberkablar i EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(745)

I undersökningen samarbetade ett blygsamt antal användare: två stora teleoperatörer (Deutsche Telekom i Tyskland och Proximus i Belgien), fem nätinstallatörer och nätoperatörer, en distributör och en mindre användare. Tillsammans står de samarbetsvilliga användarna för under 12 % av den totala importvolymen av optiska fiberkablar från Kina och för mindre än 9 % av den totala förbrukningsvolymen av optiska fiberkablar i EU under undersökningsperioden.

| (746) | Många av användarnas svar på frågeformuläret var mycket bristfälliga och innehöll inga argument eller uppgifter om unionens intresse. Inget av de offentliga organ som upphandlar optiska fiberkablar samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(746)

Många av användarnas svar på frågeformuläret var mycket bristfälliga och innehöll inga argument eller uppgifter om unionens intresse. Inget av de offentliga organ som upphandlar optiska fiberkablar samarbetade i undersökningen.

| (747) | BYCN Axione och en annan användare som främst köper in optiska fiberkablar av unionstillverkare uttryckte inga invändningar mot åtgärder. Deutsche Telekom och den spanska distributören Comercial Electro Industrial S.A. (Comel) skulle motsätta sig införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(747)

BYCN Axione och en annan användare som främst köper in optiska fiberkablar av unionstillverkare uttryckte inga invändningar mot åtgärder. Deutsche Telekom och den spanska distributören Comercial Electro Industrial S.A. (Comel) skulle motsätta sig införandet av åtgärder.

| (748) | Deutsche Telekom förväntar sig ökad efterfrågan på optiska fiberkablar på grund av den massiva 5G-utbyggnaden och vidhåller att optiska fiberkablar är en världsmarknad med standardiserad teknik, global utbyggnad och globala leverantörer. Deutsche Telekom hävdar att tullar på optiska fiberkablar från Kina kan leda till betydande problem med att tillgodose efterfrågan på kablar i unionen och riskerar att förhindra eller fördröja nätutbyggnaderna och skulle medföra en markant kostnadsökning för EU-kunderna. Den påstår också att priserna har gått ner på grund av den befintliga överkapaciteten och att alla aktörer investerade i att öka kapaciteten under den påstådda utbudsbristen för några år sedan. |
| --- | --- |

(748)

Deutsche Telekom förväntar sig ökad efterfrågan på optiska fiberkablar på grund av den massiva 5G-utbyggnaden och vidhåller att optiska fiberkablar är en världsmarknad med standardiserad teknik, global utbyggnad och globala leverantörer. Deutsche Telekom hävdar att tullar på optiska fiberkablar från Kina kan leda till betydande problem med att tillgodose efterfrågan på kablar i unionen och riskerar att förhindra eller fördröja nätutbyggnaderna och skulle medföra en markant kostnadsökning för EU-kunderna. Den påstår också att priserna har gått ner på grund av den befintliga överkapaciteten och att alla aktörer investerade i att öka kapaciteten under den påstådda utbudsbristen för några år sedan.

| (749) | Kommissionen drog slutsatsen att det är oundvikligt att utjämningstullar får kostnadsmässiga konsekvenser för användare som köper in sina optiska fiberkablar från Kina, men att detta beror på de kinesiska exportörernas illojala exportbeteende. Dessutom fastställdes i undersökningen att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden vid utbyggnadsprojekt för digitala nät och när det gäller 5G är den mindre än 5 %. De samarbetsvilliga telekommunikationsoperatörernas inköp av den berörda produkten utgör en marginell procentandel av företagens omsättning, och firmorna köper en avsevärd del av sina optiska fiberkablar från andra källor. När det gäller den andra användarens påstående att det är svårt att byta leverantör har andra importörer, vilket också förklaras i skäl 737, också konstaterats köpa från andra källor i tredjeländer. På samma sätt har användarna också möjlighet att hitta alternativa försörjningskällor, däribland leverantörer från andra tredjeländer. Eftersom efterfrågan på optiska fiberkablar förväntas öka under kommande år, kommer användare och distributörer att få konkurrera på en större marknad än tidigare. Detta ger dem möjlighet att behålla och utveckla sina affärsverksamheter, även om deras priser stiger på grund av utjämningstullarna. |
| --- | --- |

(749)

Kommissionen drog slutsatsen att det är oundvikligt att utjämningstullar får kostnadsmässiga konsekvenser för användare som köper in sina optiska fiberkablar från Kina, men att detta beror på de kinesiska exportörernas illojala exportbeteende. Dessutom fastställdes i undersökningen att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden vid utbyggnadsprojekt för digitala nät och när det gäller 5G är den mindre än 5 %. De samarbetsvilliga telekommunikationsoperatörernas inköp av den berörda produkten utgör en marginell procentandel av företagens omsättning, och firmorna köper en avsevärd del av sina optiska fiberkablar från andra källor. När det gäller den andra användarens påstående att det är svårt att byta leverantör har andra importörer, vilket också förklaras i skäl 737, också konstaterats köpa från andra källor i tredjeländer. På samma sätt har användarna också möjlighet att hitta alternativa försörjningskällor, däribland leverantörer från andra tredjeländer. Eftersom efterfrågan på optiska fiberkablar förväntas öka under kommande år, kommer användare och distributörer att få konkurrera på en större marknad än tidigare. Detta ger dem möjlighet att behålla och utveckla sina affärsverksamheter, även om deras priser stiger på grund av utjämningstullarna.

| (750) | Det understryks vidare att den överkapacitet som Kina driver fram inte motiverar illojala handelsmetoder som genom att göra skada på unionsindustrin äventyrar såväl dess framtid som mångfalden i utbudet och därmed konkurrensen på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(750)

Det understryks vidare att den överkapacitet som Kina driver fram inte motiverar illojala handelsmetoder som genom att göra skada på unionsindustrin äventyrar såväl dess framtid som mångfalden i utbudet och därmed konkurrensen på unionsmarknaden.

| (751) | Därför drog kommissionen slutsatsen att användare och distributörer inte påverkas oproportionerligt av att åtgärderna införs. |
| --- | --- |

(751)

Därför drog kommissionen slutsatsen att användare och distributörer inte påverkas oproportionerligt av att åtgärderna införs.

6.4   Andra faktorer

Andra faktorer

| (752) | Optiska fiberkablar behövs för att bygga upp snabba bredbandsnät och har därför stor betydelse för medborgare, företag och offentliga organ runtom i EU som är beroende av dessa nät för hemarbete, för hemstudier, för att driva företag eller tillhandahålla tjänster. Investeringar genom programmet NextGenerationEU (152) är en av Europeiska unionens huvudprioriteringar, och programmet syftar även utbyggnad av en högteknisk bredbandsinfrastruktur som når ut överallt i EU. Optiska fiberkablar är därför nyckeln till EU:s digitala decennium (153) och även för dess digitala suveränitet. |
| --- | --- |

(752)

Optiska fiberkablar behövs för att bygga upp snabba bredbandsnät och har därför stor betydelse för medborgare, företag och offentliga organ runtom i EU som är beroende av dessa nät för hemarbete, för hemstudier, för att driva företag eller tillhandahålla tjänster. Investeringar genom programmet NextGenerationEU (152) är en av Europeiska unionens huvudprioriteringar, och programmet syftar även utbyggnad av en högteknisk bredbandsinfrastruktur som når ut överallt i EU. Optiska fiberkablar är därför nyckeln till EU:s digitala decennium (153) och även för dess digitala suveränitet.

152

153

| (753) | Med tanke på hur viktig den berörda produkten är mot bakgrund av de ovan nämnda offentliga målen, har kommissionen noggrant analyserat hur potentiella åtgärder skulle påverka utbyggnadsprojekten för bredbandsnät. |
| --- | --- |

(753)

Med tanke på hur viktig den berörda produkten är mot bakgrund av de ovan nämnda offentliga målen, har kommissionen noggrant analyserat hur potentiella åtgärder skulle påverka utbyggnadsprojekten för bredbandsnät.

| (754) | Åtskilliga parter har hävdat att konsumenter och offentliga budgetar i unionen skulle ta skada om det infördes åtgärder, då priset på optiska fiberkablar och därmed totalpriset för nätprojekt skulle gå upp. |
| --- | --- |

(754)

Åtskilliga parter har hävdat att konsumenter och offentliga budgetar i unionen skulle ta skada om det infördes åtgärder, då priset på optiska fiberkablar och därmed totalpriset för nätprojekt skulle gå upp.

| (755) | Kommissionen har därför analyserat hur stor del kostnaden är för optiska fiberkablar i totalkostnaden för nätprojekten. Undersökningen har visat att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden för att bygga ut digitala nät. Konstruktionsarbetena (dvs. att gräva i marken för att lägga ner kablarna) är faktiskt den mest betydande kostnadsposten i dessa projekt, och uppgår till omkring 80 % av kostnaderna. Återstående 20 % utgörs av materialkostnader som innefattar även andra produkter, som ledningsrör, kopplingsskåp och kontakter. Kommissionen har konstaterat att optiska fiberkablar utgör en mindre andel av totalkostnaderna för nätprojekt och när det gäller 5G är andelen mindre än 5 %, enligt en av de större användarna. EU-tillverkarna och de samarbetsvilliga importörerna har också hävdat att optiska fiberkablar utgör omkring 5-10 % av totalkostnaderna för nätprojekt. |
| --- | --- |

(755)

Kommissionen har därför analyserat hur stor del kostnaden är för optiska fiberkablar i totalkostnaden för nätprojekten. Undersökningen har visat att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden för att bygga ut digitala nät. Konstruktionsarbetena (dvs. att gräva i marken för att lägga ner kablarna) är faktiskt den mest betydande kostnadsposten i dessa projekt, och uppgår till omkring 80 % av kostnaderna. Återstående 20 % utgörs av materialkostnader som innefattar även andra produkter, som ledningsrör, kopplingsskåp och kontakter. Kommissionen har konstaterat att optiska fiberkablar utgör en mindre andel av totalkostnaderna för nätprojekt och när det gäller 5G är andelen mindre än 5 %, enligt en av de större användarna. EU-tillverkarna och de samarbetsvilliga importörerna har också hävdat att optiska fiberkablar utgör omkring 5-10 % av totalkostnaderna för nätprojekt.

| (756) | Att de större nätoperatörerna och offentliga organen med ansvar för stora nätprojekt har samarbetat i så pass låg grad visar också att eventuella åtgärder för optiska fiberkablar inte skulle ha någon avsevärd inverkan på de här projektens kostnader och tidsplaner. |
| --- | --- |

(756)

Att de större nätoperatörerna och offentliga organen med ansvar för stora nätprojekt har samarbetat i så pass låg grad visar också att eventuella åtgärder för optiska fiberkablar inte skulle ha någon avsevärd inverkan på de här projektens kostnader och tidsplaner.

6.5   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (757) | I undersökningen konstaterades att det i unionen och övriga tredjeländer finns tillräcklig kapacitet att ersätta import som har sitt ursprung i Kina. Genom att införa utjämningsåtgärder skulle dessutom unionsindustrin kunna investera i sina produktionsanläggningar i unionen och i ny teknik som gynnar användarindustrin. Samtidigt skulle åtgärder inte förhindra att importvaror från tredjeländer (inte heller från Kina) konkurrerar under rättvisa former på unionsmarknaden. Även om efterfrågan på optiska fiberkablar ökar under kommande år, som marknadsaktörer, importörer och användare av den berörda produkten förväntar sig, skulle det inte bli några märkbara risker för utbudsbrist, och utbyggnaden av bredbandsnätet med optisk fiber till bostäder och företag skulle därför inte bli fördröjd. |
| --- | --- |

(757)

I undersökningen konstaterades att det i unionen och övriga tredjeländer finns tillräcklig kapacitet att ersätta import som har sitt ursprung i Kina. Genom att införa utjämningsåtgärder skulle dessutom unionsindustrin kunna investera i sina produktionsanläggningar i unionen och i ny teknik som gynnar användarindustrin. Samtidigt skulle åtgärder inte förhindra att importvaror från tredjeländer (inte heller från Kina) konkurrerar under rättvisa former på unionsmarknaden. Även om efterfrågan på optiska fiberkablar ökar under kommande år, som marknadsaktörer, importörer och användare av den berörda produkten förväntar sig, skulle det inte bli några märkbara risker för utbudsbrist, och utbyggnaden av bredbandsnätet med optisk fiber till bostäder och företag skulle därför inte bli fördröjd.

| (758) | Om inga åtgärder införs kan importörer, slutkunder och offentliga budgetar på kort sikt gynnas av billigare produkter, men på det hela taget skulle den subventionerade importen från Kina ändå ofrånkomligen driva bort unionstillverkarna från unionsmarknaden, vilket leder till att användarindustrin förlorar värdefulla försörjningskällor och eventuellt till att importpriserna stiger när det inte finns någon konkurrens från unionstillverkarna. Slutligen är unionstillverkarnas överlevnad nyckeln till EU:s digitala suveränitet. |
| --- | --- |

(758)

Om inga åtgärder införs kan importörer, slutkunder och offentliga budgetar på kort sikt gynnas av billigare produkter, men på det hela taget skulle den subventionerade importen från Kina ändå ofrånkomligen driva bort unionstillverkarna från unionsmarknaden, vilket leder till att användarindustrin förlorar värdefulla försörjningskällor och eventuellt till att importpriserna stiger när det inte finns någon konkurrens från unionstillverkarna. Slutligen är unionstillverkarnas överlevnad nyckeln till EU:s digitala suveränitet.

| (759) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av optiska fiberkablar från Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(759)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av optiska fiberkablar från Folkrepubliken Kina.

7.   SLUTGILTIGA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (760) | Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 15 i grundförordningen, bör en slutgiltig utjämningstull införas. |
| --- | --- |

(760)

Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 15 i grundförordningen, bör en slutgiltig utjämningstull införas.

7.1   Nivån på de slutgiltiga utjämningsåtgärderna

Nivån på de slutgiltiga utjämningsåtgärderna

| (761) | Enligt artikel 15.1 tredje stycket i grundförordningen får beloppet för den slutgiltiga utjämningstullen inte överstiga det fastställda beloppet för utjämningsbara subventioner. |
| --- | --- |

(761)

Enligt artikel 15.1 tredje stycket i grundförordningen får beloppet för den slutgiltiga utjämningstullen inte överstiga det fastställda beloppet för utjämningsbara subventioner.

| (762) | I artikel 15.1 fjärde stycket fastställs att ”[o]m kommissionen på grundval av samtliga lämnade uppgifter klart och tydligt kan slå fast att det inte ligger i unionens intresse att bestämma omfattningen av åtgärderna i enlighet med tredje stycket, ska beloppet för utjämningstullen vara lägre om en sådan lägre tull är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin”. |
| --- | --- |

(762)

I artikel 15.1 fjärde stycket fastställs att ”[o]m kommissionen på grundval av samtliga lämnade uppgifter klart och tydligt kan slå fast att det inte ligger i unionens intresse att bestämma omfattningen av åtgärderna i enlighet med tredje stycket, ska beloppet för utjämningstullen vara lägre om en sådan lägre tull är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin”.

| (763) | Ingen sådan information har lämnats in till kommissionen, och därför kommer nivån på utjämningsåtgärderna att fastställas med hänvisning till artikel 15.1 tredje stycket. |
| --- | --- |

(763)

Ingen sådan information har lämnats in till kommissionen, och därför kommer nivån på utjämningsåtgärderna att fastställas med hänvisning till artikel 15.1 tredje stycket.

| (764) | På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga utjämningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Företag | Utjämningstullsats |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(764)

På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga utjämningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Utjämningstullsats

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Andra företag som samarbetade i både antisubventions- och antidumpningsundersökningen och som förtecknas i bilaga I

7,8  %

Andra företag som samarbetade i antidumpningsundersökningen, men inte i antisubventionsundersökningen och som förtecknas i bilaga II

10,3  %

Alla övriga företag

10,3  %

| (765) | Antisubventionsundersökningen genomfördes parallellt med en separat antidumpningsundersökning avseende samma berörda produkt med ursprung i Kina, där kommissionen införde antidumpningsåtgärder på en nivå som motsvarar dumpningsmarginalen. Kommissionen såg till att införandet av en kumulerad tull som återspeglar subventionsnivån och den fullständiga dumpningsnivån inte skulle leda till att effekterna av subventioneringen kompenseras två gånger (s.k. dubbelräkning) i enlighet med artikel 24.1 och artikel 15.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(765)

Antisubventionsundersökningen genomfördes parallellt med en separat antidumpningsundersökning avseende samma berörda produkt med ursprung i Kina, där kommissionen införde antidumpningsåtgärder på en nivå som motsvarar dumpningsmarginalen. Kommissionen såg till att införandet av en kumulerad tull som återspeglar subventionsnivån och den fullständiga dumpningsnivån inte skulle leda till att effekterna av subventioneringen kompenseras två gånger (s.k. dubbelräkning) i enlighet med artikel 24.1 och artikel 15.2 i grundförordningen.

| (766) | Normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.6a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (154) med hänvisning till icke snedvridna kostnader och vinster i ett lämpligt externt representativt land. I enlighet med artikel 15.2 i grundförordningen och för att undvika dubbelräkning införde kommissionen därför först den slutgiltiga utjämningstullen på nivån för det fastställda slutgiltiga subventionsbeloppet och därefter den återstående slutgiltiga antidumpningstullen, som motsvarar den relevanta dumpningsmarginalen minus beloppet för utjämningstullen och upp till den relevanta nivån för undanröjande av skada som fastställdes i den separata antidumpningsundersökningen. Eftersom kommissionen minskade den dumpningsmarginal som konstaterats med hela det subventionsbelopp som fastställts i Kina fanns det inget dubbelräkningsproblem i den mening som avses i artikel 24.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(766)

Normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.6a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (154) med hänvisning till icke snedvridna kostnader och vinster i ett lämpligt externt representativt land. I enlighet med artikel 15.2 i grundförordningen och för att undvika dubbelräkning införde kommissionen därför först den slutgiltiga utjämningstullen på nivån för det fastställda slutgiltiga subventionsbeloppet och därefter den återstående slutgiltiga antidumpningstullen, som motsvarar den relevanta dumpningsmarginalen minus beloppet för utjämningstullen och upp till den relevanta nivån för undanröjande av skada som fastställdes i den separata antidumpningsundersökningen. Eftersom kommissionen minskade den dumpningsmarginal som konstaterats med hela det subventionsbelopp som fastställts i Kina fanns det inget dubbelräkningsproblem i den mening som avses i artikel 24.1 i grundförordningen.

154

| (767) | Med tanke på den höga graden av samarbetsvilja hos kinesiska exporterande tillverkare konstaterade kommissionen att nivån på den högsta tull som införs för de företag som ingick i urvalet är lämplig för ”Alla övriga företag”. Tullsatsen för ”Alla övriga företag” kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen. |
| --- | --- |

(767)

Med tanke på den höga graden av samarbetsvilja hos kinesiska exporterande tillverkare konstaterade kommissionen att nivån på den högsta tull som införs för de företag som ingick i urvalet är lämplig för ”Alla övriga företag”. Tullsatsen för ”Alla övriga företag” kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.

| (768) | I enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen beräknades den totala storleken på subventioneringen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet på grundval av det vägda genomsnittet av de utjämningsbara subventioner som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag av försumbara belopp samt storleken på de subventioner som fastställts för enheter som omfattas av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen. Kommissionen bortsåg emellertid inte från de undersökningsresultat som delvis var baserade på tillgängliga uppgifter vid fastställandet av dessa belopp. Kommissionen ansåg att de tillgängliga uppgifter som användes i de fallen inte i någon väsentlig grad påverkade de upplysningar som behövdes för att fastställa storleken på subventioneringen på ett rättvist sätt, så att exportörer som inte uppmanats att samarbeta i undersökningen inte straffas genom att denna metod används. |
| --- | --- |

(768)

I enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen beräknades den totala storleken på subventioneringen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet på grundval av det vägda genomsnittet av de utjämningsbara subventioner som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag av försumbara belopp samt storleken på de subventioner som fastställts för enheter som omfattas av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen. Kommissionen bortsåg emellertid inte från de undersökningsresultat som delvis var baserade på tillgängliga uppgifter vid fastställandet av dessa belopp. Kommissionen ansåg att de tillgängliga uppgifter som användes i de fallen inte i någon väsentlig grad påverkade de upplysningar som behövdes för att fastställa storleken på subventioneringen på ett rättvist sätt, så att exportörer som inte uppmanats att samarbeta i undersökningen inte straffas genom att denna metod används.

| (769) | På grundval av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:










  Företag | Dumpningsmarginal | Subventionsnivå | Nivå för undanröjande av skada | Utjämningstullsats | Antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(769)

På grundval av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Subventionsnivå

Nivå för undanröjande av skada

Utjämningstullsats

Antidumpningstullsats

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

5,1  %

42,0  %

5,1  %

14,6  %

Andra företag som samarbetade i både antisubventions- och antidumpningsundersökningen och som förtecknas i bilaga I

31,2  %

7,8  %

52,7  %

7,8  %

23,4  %

Andra företag som samarbetade i antidumpningsundersökningen, men inte i antisubventionsundersökningen och som förtecknas i bilaga II

31,2  %

10,3  %

52,8  %

10,3  %

20,9  %

Alla övriga företag

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

| (770) | Den individuella företagsspecifika utjämningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under den undersökningen för det berörda företaget. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tull som är tillämplig för ”Alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet vilka tillverkats av det företag som omnämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i denna förordnings normativa del, däribland enheter som är närstående dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”Alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(770)

Den individuella företagsspecifika utjämningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under den undersökningen för det berörda företaget. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tull som är tillämplig för ”Alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet vilka tillverkats av det företag som omnämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i denna förordnings normativa del, däribland enheter som är närstående dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”Alla övriga företag”.

| (771) | Ett företag får begära att dessa individuella tullsatser tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen. Begäran måste innehålla all relevant information som visar att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer en förordning om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(771)

Ett företag får begära att dessa individuella tullsatser tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen. Begäran måste innehålla all relevant information som visar att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer en förordning om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

7.2   Särskild övervakningsklausul

Särskild övervakningsklausul

| (772) | För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella utjämningstullarna tillämpas. Företag med individuella utjämningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utjämningstull som gäller för ”Alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(772)

För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella utjämningstullarna tillämpas. Företag med individuella utjämningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utjämningstull som gäller för ”Alla övriga företag”.

| (773) | Även om det är nödvändigt att fakturan uppvisas för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för utjämningstullen på import, är uppvisandet av den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen. |
| --- | --- |

(773)

Även om det är nödvändigt att fakturan uppvisas för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för utjämningstullen på import, är uppvisandet av den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen.

| (774) | Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av de berörda åtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 23.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva individuella tullsatser och därefter fastställa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(774)

Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av de berörda åtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 23.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva individuella tullsatser och därefter fastställa en landsomfattande tull.

| (775) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av utjämningstullen bör nivån på tullen för alla övriga företag inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(775)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av utjämningstullen bör nivån på tullen för alla övriga företag inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

8.   UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (776) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera att en slutgiltig utjämningstull införs på import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som lämnats ut särskilt till dem. |
| --- | --- |

(776)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera att en slutgiltig utjämningstull införs på import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som lämnats ut särskilt till dem.

9.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (777) | Enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (155), gäller att när ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol, ska den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(777)

Enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (155), gäller att när ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol, ska den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

155

Europeiska unionens officiella tidning

| (778) | Såsom förklaras i skälen 765–769 drog kommissionen av en del av subventionsbeloppet från dumpningsmarginalen för att undvika dubbelräkning. Om det skulle inträffa att de slutgiltiga utjämningstullarna på något sätt ändras eller upphävs, bör därför nivån på antidumpningstullarna automatiskt höjas med samma andel för att avspegla den faktiska omfattningen av dubbelräkningen till följd av denna ändring eller detta upphävande. Denna ändring av antidumpningstullarna bör ske från och med den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(778)

Såsom förklaras i skälen 765–769 drog kommissionen av en del av subventionsbeloppet från dumpningsmarginalen för att undvika dubbelräkning. Om det skulle inträffa att de slutgiltiga utjämningstullarna på något sätt ändras eller upphävs, bör därför nivån på antidumpningstullarna automatiskt höjas med samma andel för att avspegla den faktiska omfattningen av dubbelräkningen till följd av denna ändring eller detta upphävande. Denna ändring av antidumpningstullarna bör ske från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

| (779) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 (156). |
| --- | --- |

(779)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 (156).

156

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningstull införs på import av enkelmods optiska fiberkablar, bestående av en eller flera individuellt skärmade fibrer, med skyddshölje, med eller utan ingående elektriska ledare, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8544 70 00 (Taric-nummer 8544700010), som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.

Följande produkter ingår inte:

| i) | Kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna. |
| --- | --- |

i)

Kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna.

| ii) | Optiska fiberkablar för undervattensbruk. Optiska fiberkablar för undervattensbruk är plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler. |
| --- | --- |

ii)

Optiska fiberkablar för undervattensbruk. Optiska fiberkablar för undervattensbruk är plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler.

2.   Följande slutgiltiga utjämningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig utjämningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  1. | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Företag

Slutgiltig utjämningstull

Taric-tilläggsnummer

FTT-gruppen:

1.

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| 2. | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

2.

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| 3. | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

C696

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

C697

Andra företag som samarbetade i både antisubventions- och antidumpningsundersökningen och som förtecknas i bilaga I

7,8  %

Andra företag som samarbetade i antidumpningsundersökningen, men inte i antisubventionsundersökningen och som förtecknas i bilaga II

10,3  %

Alla övriga företag

10,3  %

C999

3.   De individuella utjämningstullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (mängd) (berörd produkt) som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

5.   I tulldeklarationen ska det anges vilken längd i kilometer av den produkt som beskrivs i artikel 1.1 som det är fråga om, förutsatt att denna uppgift är förenlig med bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (157).

6.   I de fall då utjämningstullen har dragits av från antidumpningstullen för vissa exporterande tillverkare ska en ansökan om återbetalning enligt artikel 21 i förordning (EU) 2016/1037 även utlösa en bedömning av den dumpningsmarginal som gällde för den exporterande tillverkaren under undersökningsperioden avseende återbetalning.

Artikel 2

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2011 (158) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:







  Företag | Slutgiltig antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

1.

Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

”2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

33,7  %

C696

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

14,6  %

C697

Andra företag som samarbetade i både antisubventions- och antidumpningsundersökningen och som förtecknas i bilaga I

23,4  %

Andra företag som samarbetade i antidumpningsundersökningen, men inte i antisubventionsundersökningen och som förtecknas i bilaga II

20,9  %

Alla övriga företag

33,7  %

C699”

| 2. | Följande ska införas som artikel 1.7:

  ”7.   Om de slutgiltiga utjämningstullar som införs genom artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/72 (*1) ändras eller upphävs ska de tullar som anges i punkt 2 eller i bilaga I eller II ökas i motsvarande grad, begränsat till den faktiskt konstaterade dumpningsmarginalen eller den skademarginal som konstaterats, beroende på vad som är lämpligt, per företag och från och med ikraftträdandet av denna förordning.


  (*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/72 av den 18 januari 2022 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 12, 19.1.2022, s. 34).
  ”

  " |
| --- | --- |

2.

Följande ska införas som artikel 1.7:

”7.   Om de slutgiltiga utjämningstullar som införs genom artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/72 (*1) ändras eller upphävs ska de tullar som anges i punkt 2 eller i bilaga I eller II ökas i motsvarande grad, begränsat till den faktiskt konstaterade dumpningsmarginalen eller den skademarginal som konstaterats, beroende på vad som är lämpligt, per företag och från och med ikraftträdandet av denna förordning.

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/72 av den 18 januari 2022 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 12, 19.1.2022, s. 34).
  ”

  "

*1

”

| 3. | Följande ska införas som artikel 1.8:

  ”8.   I de fall då utjämningstullen har dragits av från antidumpningstullen för vissa exporterande tillverkare ska en ansökan om återbetalning enligt artikel 21 i förordning (EU) 2016/1037 även utlösa en bedömning av den dumpningsmarginal som gällde för den aktuella exporterande tillverkaren under undersökningsperioden avseende återbetalning.” |
| --- | --- |

3.

Följande ska införas som artikel 1.8:

”8.   I de fall då utjämningstullen har dragits av från antidumpningstullen för vissa exporterande tillverkare ska en ansökan om återbetalning enligt artikel 21 i förordning (EU) 2016/1037 även utlösa en bedömning av den dumpningsmarginal som gällde för den aktuella exporterande tillverkaren under undersökningsperioden avseende återbetalning.”

| 4. | Bilaga I ska ersättas med bilagorna I och II i denna förordning. |
| --- | --- |

4.

Bilaga I ska ersättas med bilagorna I och II i denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 januari 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  
  EUT C 442, 21.12.2020, s. 18.

2

(3)  I denna förordning används begreppet ”de kinesiska myndigheterna” i vid bemärkelse, dvs. det täcker såväl statsrådet som ministerier, myndigheter och andra organ på central, regional och lokal nivå.

3

(4)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 316, 24.9.2020, s. 10).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17) (ärendet om varmvalsade platta stålprodukter), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1690 av den 9 november 2018 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa däck, andra än massivdäck, av gummi, nya eller regummerade, av sådana slag som används på bussar eller lastbilar, med ett belastningsindex högre än 121, med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1579 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa däck, andra än massivdäck, av gummi, nya eller regummerade, av sådana slag som används på bussar eller lastbilar, med ett belastningsindex högre än 121, med ursprung i Folkrepubliken Kina och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2018/163 (EUT L 283, 12.11.2018, s. 1) (ärendet om däck), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/72 av den 17 januari 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 16, 18.1.2019, s. 5) (ärendet om elcyklar) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/776 av den 12 juni 2020 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av vissa vävda och/eller sydda glasfibermaterial med ursprung i Folkrepubliken Kina och Egypten och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/492 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar beträffande import av vissa vävda och/eller sydda glasfibermaterial med ursprung i Folkrepubliken Kina och Egypten (EUT L 189, 15.6.2020, s. 33) (ärendet om glasfibermaterial).

5

ärendet om varmvalsade platta stålprodukter

ärendet om däck

ärendet om elcyklar

ärendet om glasfibermaterial

(6)  Se panelrapporten United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, WT/DS437/R, av den 16 januari 2015, punkt. 7.152.

6

United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China

(7)  Se de ärenden som nämns i fotnot 5.

7

(8)  Finns påhttps://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2508.

8

(9)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (2020/C 86/06), EUT C 86, 16.3.2020, s. 6.

9

(10)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 20 december 2017 om betydande snedvridningar av Kinas ekonomi i samband med undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder (SWD(2017) 483 final/2) (rapporten), kapitel 4, s. 41, 42 och 83.

10

rapporten

(11)  Se den vägledande katalogen med nyckelprodukter och nyckeltjänster inom strategiska framväxande industrier. http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf och katalogen med de fyra viktigaste elementen för Made in China 2025: http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html och http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf, senast hämtade dem 18 augusti 2021.

11

(12)  Rapporten – kapitel 2, s. 17.

12

(13)  Tillkännagivande från statsrådet om lansering av Made in China 2025 (Guofa (2015) nr 28) - Kolumn för spridning av information från myndigheterna (www.gov.cn), senast hämtad den 28 juni 2021

13

(14)  Se US-China Economic and Security Review Commission: The 13th Five-Year Plan, s. 12.

14

(15)  http://www.gov.cn/xinwen/2014-10/14/content_2764849.htm,senast hämtad den 6 augusti 2021.

15

(16)  http://www.forestry.gov.cn/lczb/5/20210429/101204144404645.html, senast hämtad den 18 augusti 2021.

16

(17)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123, senast hämtad den 6 augusti 2021.

17

(18)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf,senast hämtad den 28 juni 2021.

18

(19)  Se Made in China 2025, kapitel 4: Strategiskt stöd och utbud.

19

(20)  http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html, senast hämtad den 6 augusti 2021.

20

(21)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-06/24/content_9972.htm, senast hämtad den 6 augusti 2021.

21

(22)  http://www.gov.cn/xinwen/2016-12/08/content_5145162.htm, senast hämtad den 6 augusti 2021.

22

(23)  http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n4509627/c5862297/part/5862506.doc, senast hämtad den 18 augusti 2021.

23

(24)  https://www.miit.gov.cn/ztzl/rdzt/znzzxggz/wjfb/art/2020/art_4430cca546bd4f4c9dd7c96b31bc7c11. html, senast hämtad den 18 augusti 2021.

24

(25)  https://www.directindustry.com/soc/yangtze-optical-fibre-cable-joint-stock-limited-company-212621.html, senast hämtad den 6 augusti 2021.

25

(26)  http://www.gov.cn/zwgk/2009-04/15/content_1282430.htm, senast hämtad den 2 augusti 2021.

26

(27)  http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm, senast hämtad den 2 augusti 2021.

27

(28)  http://www.gov.cn/zwgk/2010-04/08/content_1576039.htm, senast hämtad den 2 augusti 2021.

28

(29)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-07/04/content_10002.htm, senast hämtad den 2 augusti 2021.

29

(30)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm, senast hämtad den 5 augusti 2021.

30

(31)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123, senast hämtad den 3 augusti 2021.

31

(32)  http://www.gov.cn/zwgk/2006-12/21/content_474651.htm, senast hämtad den 7 augusti 2021.

32

(33)  http://www.most.gov.cn/xwzx/xwfb/200312/t20031214_10451.html, senast hämtad den 7 augusti 2021.

33

(34)  Överprövningsorganets rapport, European Communities and Certain Member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft.

34

European Communities and Certain Member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft

(35)  https://itlaw.wikia.org/wiki/Broadband_infrastructure, senast hämtad den 26 oktober 2021.

35

https://www.investopedia.com/terms/b/broadband.asp, senast hämtad den 26 oktober 2021.

(36)  Den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2011 års version) (2013 års ändring) (utfärdad genom föreskrift nr 9 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 27 mars 2011 och ändrad i enlighet med beslutet från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om ändring av relevanta bestämmelser i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2011 års version), utfärdad genom föreskrift nr 21 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 16 februari 2013).

36

(37)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, senast hämtad den 18 augusti 2021.

37

(38)  Trettonde femårsplanen för nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri (2017), s. 9, http://www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201705/t20170510_132712.html, senast hämtad den 10 augusti 2021.

38

(39)  Preferential policies of the National High-Tech Industrial Development Zones, s. 1.

39

(40)  Preferential policies of the National High-Tech Industrial Development Zones, s. 1.

40

(41)  Se avsnitt 3.3.1 i katalogen.

41

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf, senast hämtad den 18 augusti 2021.

(42)  Se meddelandet från folkregeringen i provinsen Zhejiang om utfärdande av provinsen Zhejiangs åtgärdsplan för omfattande omvandling och uppgradering av tillverkningsindustrier (2017–2020). http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html, senast hämtad den 11 augusti 2021.

42

(43)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/, senast hämtad den 18 augusti 2021.

43

(44)  Se artikeln ”Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies”, Pedatas webbplats, den 27 februari 2013, https://free.pedata.cn/755314.html, senast hämtad den 10 augusti 2021. Se utdrag: ”Tio företag har upptagits i den nya tredje styrelsen (New Third Board) och erhållit motsvarande statliga subventioner. [...] När det gäller att locka till sig kapitalinvesteringar för att etablera sig i parken eller investera i företag i parken har de relevanta avdelningarna i provinsen Hubei, Wuhans kommun och East Lake High-tech Zone inrättat riskkapitalfonder. Jämfört med högteknologiska zoner i kustområden är dess attraktionskraft för riskkapital- och privatkapitalinstitut relativt betydande på grund av dess små hinder för företagsregistrering, starka stöd till stimulansåtgärder och stora antal statliga vägledningsfonder, även om kapitalinvesteringsindustrin i den inlandsbaserade delen av East Lake High-tech Zone inleddes senare”.

44

[...] När det gäller att locka till sig kapitalinvesteringar för att etablera sig i parken eller investera i företag i parken har de relevanta avdelningarna i provinsen Hubei, Wuhans kommun och East Lake High-tech Zone inrättat riskkapitalfonder.

(45)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, s. 133, 138–139, senast hämtad den 11 augusti 2021.

45

(46)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf, s. 205, 215, senast hämtad den 11 augusti 2021.

46

(47)  
  EGT C 394, 17.12.1998, s. 6.

47

(48)  Se bland annat rådets genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 (EUT L 128, 14.5.2011, s. 18) (bestruket finpapper), rådets genomförandeförordning (EU) nr 215/2013 (EUT L 73, 11.3.2013, s. 16) (stålprodukter belagda med organiskt material), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/366 (EUT L 56, 3.3.2017, s. 1) (solcellspaneler), kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014 (EUT L 367, 23.12.2014, s. 22), (glasfiberfilament), kommissionens genomförandebeslut 2014/918 (EUT L 360, 17.12.2014, s. 65) (polyesterstapelfibrer).

48

(49)  Panelrapport i ärendet EC – Large Civil Aircraft, punkterna 7.1230–7.1231, panelrapport i ärendet US – AD/CVD (China), punkterna 9.138–9.139.

49

(50)  Panelrapport i ärendet United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China, WT/DS379/R, punkterna 9.140–9.144, 9.157.

50

(51)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), överprövningsorganets rapport av den 11 mars 2011, DS 379, punkt 318. Se även WT/DS436/AB/R (US – Carbon Steel (India)), överprövningsorganets rapport av den 8 december 2014, punkterna 4.9–4.10, 4.17–4.20 och WT/DS437/AB/R (United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China), överprövningsorganets rapport av den 18 december 2014, punkt 4.92.

51

(52)  Dekret nr 283 från Folkrepubliken Kinas statsråd.

52

(53)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, senast hämtad den 13 augusti 2021.

53

(54)  Enligt CBIRC:s genomförandebestämmelser för administrativa licensärenden för Kinafinansierade affärsbanker (CBIRC:s föreskrift [2017] nr 1), CBIRC:s genomförandebestämmelser för administrativa licensärenden med avseende på utlandsfinansierade banker (CBIRC:s föreskrift [2015] nr 4) och administrativa bestämmelser för direktörers och högre tjänstemäns kvalifikationer i finansinstitut inom banksektorn (CBIRC [2013] nr 3).

54

(55)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html, senast hämtad den 3 augusti 2021.

55

(56)  Se till exempel ärendet om varmvalsade platta stålprodukter, ärendet om däck och ärendet om elcyklar som citeras i fotnot 5 samt i avsnitt 3.4.1.1.b, avsnitt 3.4.1.1.b och avsnitt 3.5.1.1.

56

(57)  Se http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/ senast hämtad den 28 oktober 2021.

57

(58)  Se ärendet om glasfibermaterial och ärendet om däck som nämns i fotnot 5.

58

(59)  Se ärendet om glasfibermaterial och ärendet om däck som nämns i fotnot 5.

59

(60)  WT/DS/296 (DS296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea), överprövningsorganets rapport av den 21 februari 2005, punkt 116.

60

(61)  Överprövningsorganets rapport, DS 296, punkt 116.

61

(62)  Överprövningsorganets rapport, DS 296, punkt 115.

62

(63)  Överprövningsorganets rapport, DS 296, punkt 114, i överensstämmelse med panelens rapport, DS194, punkt 8.31 i detta hänseende.

63

(64)  Överprövningsorganets rapport, DS 296, punkt 115.

64

(65)  Se ärendet om glasfibermaterial och ärendet om däck som nämns i fotnot 5.

65

(66)  IMF:s arbetsdokument Resolving China’s Corporate Debt Problem av Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktober 2016, WP/16/203.

66

Resolving China’s Corporate Debt Problem

(67)  Livingston, M. Poon, W.P.H. och Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, i Journal of Banking & Finance s. 24.

67

(68)  China bond market insight 2021, https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf, senast hämtad den 8 augusti 2021.

68

(69)  China bond market insight 2021, fotnot 59, s. 31.

69

(70)  Price, A.H., Brightbill T.C., De Francesco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. och Neelakantan, U. (2017). China’s broken promises: why it is not a market-economy, Wiley Rein LLP, s. 68.

70

(71)  Se preliminära åtgärder för förvaltning av kreditvärderingsföretag rörande värdepappersmarknaden utfärdade av Kinas tillsynsmyndighet på värdepappersområdet, föreskrift [2007] nr 50 av den 24 augusti 2007. Tillkännagivande av Kinas folkbank om kvalifikationer i China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd., och andra institutioner som sysslar med kreditvärdering av företagsobligationer, YinFa [1997] nr 547 av den 16 december 1997 och meddelande nr 14 [2018] från Kinas folkbank och Kinas tillsynsmyndighet på värdepappersområdet om frågor rörande obligationsvärderingsverksamhet som utförs av kreditvärderingsinstitut på interbankmarknaden för obligationer och marknaden för börsnoterade obligationer.

71

(72)  PBOC Working Paper No.2017/5, av den 25 maj 2017, s. 28.

72

(73)  Se China Development Banks webbplats: http://www.cdb.com.cn/English/ywgl/zhjryw/gkfzjj/, senast hämtad den 18 augusti 2021.

73

(74)  Se ärendet om varmvalsade platta stålprodukter (skälen 152–244), ärendet om däck (skäl 236) och ärendet om glasfibermaterial (skäl 300), till vilka det hänvisas i fotnot 5.

74

(75)  Se skäl 189.

75

(76)  När det gäller lån till fast ränta. För lån med rörlig ränta användes PBOC:s referensränta, och från och med den 20 augusti 2019, den låneränta som NIFC tillkännager.

76

(77)  Kvoten för skuldsättningsgraden används för att bedöma ett företags finansiella hävstång. Skuldsättningsgraden uttrycks som en jämförelse mellan ett företags totala skulder och aktieägarnas kapital.

77

(78)  Avkastning på eget kapital mäter ett bolags lönsamhet i förhållande till aktieägarnas kapital. Avkastningen på eget kapital beräknas genom att vinsten före skatt divideras med aktieägarnas kapital.

78

(79)  Källa: Capital IQ, 2018 som ingår i Jiangsu Zhongtian Technology Bond Prospectus.

79

(80)  Enligt ett sådant avtal kan företaget konvertera en del av sin skuld till aktier och därmed minska sina skulder i balansräkningen.

80

(81)  Ärendet om varmvalsade platta stålprodukter och ärendet om däck som det hänvisas till i fotnot 5, skälen 175–187 i ärendet om varmvalsade platta stålprodukter och skäl 256 ff. i ärendet om däck.

81

(82)  Se https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/, senast hämtad den 18 augusti 2021, beträffande avgifter för löpande krediter - “för löpande krediter på mer än 15 000 GBP tas det ut en startavgift på 1,5 % av den överenskomna kreditgränsen och en förnyelseavgift på 1,5 %”.

82

(83)  Se ärendet om glasfibermaterial som nämns i fotnot 5 (skälen 354 och 355).

83

(84)  Se fotnot 79.

84

(85)  https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/finance/commitment-fee/

85

(86)  https://www.barclays.co.uk/business-banking/borrow/overdrafts/

86

(87)  Se Kinas folkbanks webbplats:

87

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html, senast hämtad den 18 augusti 2021.

(88)  Se ovan.

88

(89)  Se DBS Banks webbplats: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance, senast hämtad den 18 augusti 2021.

89

(90)  Se ärendet om glasfibermaterial som nämns i fotnot 5, skäl 385.

90

(91)  Se ärendet om glasfibermaterial som nämns i fotnot 5, skäl 399.

91

(92)  
  ”Quarterly Review, Summer 1981”

92

(93)  Se Bank of Canada Discussion Paper: A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market och https://fast.bnm.gov.my/fastweb/public/files/BA_Apr2004_Updated.pdf

93

(94)  Se skäl 189.

94

(95)  Lagstiftning som var tillämplig vid tidpunkten då de konvertibla obligationerna emitterades.

95

(96)  Senast ändrad den 28 december 2019 genom presidentdekret nr 37 med verkan från och med den 1 mars 2020.

96

(97)  Senast ändrat den 14 februari 2020 i enlighet med beslutet om översyn av de administrativa bestämmelserna avseende börsnoterade företags emission av värdepapper från Kinas tillsynsmyndighet för värdepapper med verkan från och med den 14 februari 2020.

97

(98)  Ersatt med de administrativa bestämmelserna för sponsring av värdepappersemissioner och börsnotering., dekret nr 170 från Kinas tillsynsmyndighet för värdepapper av den 12 juni 2020 med verkan från och med den 12 juni 2020.

98

(99)  Se China bond market insight 2021, fotnot 59, s. 33.

99

(100)  Eftersom det inte fanns några specifika uppgifter om konvertibla företagsobligationer som var offentligt tillgängliga använde kommissionen de tillgängliga uppgifterna om företagsobligationer, vilka även torde omfatta konvertibla företagsobligationer.

100

(101)  Se skäl 189.

101

(102)  Senast ändrad den 28 december 2019 genom presidentdekret nr 37 med verkan från och med den 1 mars 2020.

102

(103)  Se China bond market insight 2021, fotnot 59, s. 33.

103

(104)  OECD:s studie om Kinas politik och program för exportkrediter, s. 7, punkt 32, som finns att tillgå på https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, senast hämtad den 18 augusti 2021.

104

(105)  Se Sinosures webbplats, Company profile, Supporting ”Made in China”, https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml, senast hämtad den 17 augusti 2021.

105

(106)  Se ärendet om däck som nämns i fotnot 5, skäl 429.

106

(107)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml, senast hämtad den 18 augusti 2021.

107

(108)  Kinas exportkatalog för högteknologiska produkter, t.ex. nr 775, 780, 781, 1035, 1098, 1100, 1104, 1107 och 1109.

108

(109)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html, senast hämtad den 12 augusti 2021.

109

(110)  Sinosures årsrapport 2019, s. 11, https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf, senast hämtad den 18 augusti 2019.

110

(111)  Ibid, s. 28 och 29.

111

(112)  Beslut nr 23 av Folkrepubliken Kinas president.

112

(113)  Genomförandebestämmelser för Folkrepubliken Kinas lag om företagsbeskattning (omarbetad 2019) (Föreskrift från Folkrepubliken Kinas statsråd nr 714).

113

(114)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm, senast hämtad den 17 augusti 2021.

114

(115)  Tillkännagivande [2021] nr 13 från finansministeriet och den statliga skattemyndigheten om ytterligare förbättringar av politiken med vägda avdrag före skatt för forsknings- och utvecklingskostnader.

115

(116)  Se ärendet om varmvalsade platta produkter och ärendet om däck, till vilka det hänvisas i fotnot 5 och i skälen 330, 521 och 560.

116

(117)  Skäl 182 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 215/2013 av den 11 mars 2013 om införande av en utjämningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 73, 15.3.2013, s. 16).

117

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 av den 6 maj 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 128, 14.5.2011, s. 1).

(118)  Se ärendet om glasfibermaterial, skäl 531.

118

(119)  Ett antal yttranden från centralkommittén i Kinas kommunistiska parti och statsrådet om ytterligare fördjupning av reformen av kraftsystemet (Zhong Fa [2015] nr 9), avsnitt III.4.

119

(120)  Cirkulär från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om minskning av elkostnaderna för företag till stöd för återställande av arbete samt produktionsutveckling och reformpris [2020] nr 258.

120

(121)  Se ärendena om glasfibermaterial, stålprodukter belagda med organiskt material och solpaneler.

121

(122)  Se avsnitt 3.1.

122

(123)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 20 december 2017 om betydande snedvridningar av Kinas ekonomi i samband med undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder (SWD(2017) 483 final/2), kapitel 9, s. 213–215.

123

(124)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 20 december 2017 om betydande snedvridningar av Kinas ekonomi i samband med undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder (SWD(2017) 483 final/2), kapitel 9, s. 209-211.

124

(125)  Se fotnot 105.

125

(126)  Såsom accepterats av tribunalen i mål T-444/11, Gold East Paper och Gold Huacheng Paper mot rådet, tribunalens dom av den 11 september 2014 ECLI:EU:T:2014:773.

126

(127)  Se ärendena om glasfibermaterial, stålprodukter belagda med organiskt material och solpaneler.

127

(128)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/, senast hämtad den 18 augusti 2021.

128

(129)  Hubei - Wikipedia

129

(130)  Jiangsu - Wikipedia

130

(131)  https://www.earthmagazine.org/article/mineral-resource-month-germanium/, senast hämtad den 17 augusti 2021.

131

(132)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/gjfzgh/201603/P020191104614882474091.pdf, senast hämtad den 4 augusti 2021.

132

(133)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/201701/t20170106_143075.html, senast hämtad den 4 augusti 2021.

133

(134)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/202004/t20200426_203069.html, senast hämtad den 4 augusti 2021.

134

(135)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202104221487092732_1.pdf?1619123432000.pdf, s. 171, senast hämtad den 5 augusti 2021.

135

(136)  https://chxz.chinalco.com.cn/tzzgx/dqbg/202103/P020210325553668267186.pdf, s. 221, senast hämtad den 6 augusti 2021.

136

(137)  Se även, i tillämpliga delar, WT/DS294/AB/RW, US–Zeroing (artikel 21.5 DSU), överprövningsorganets rapport av den 14 maj 2009, punkt 453.

137

(138)  CRU:s marknadsprognos (augusti 2020), kompletterad med marknadsinformation från klagandena.

138

(139)  Dessa indikatorer baserades på direkta uppgifter som samlats in av klaganden om de åtta klagande eller stödjande unionstillverkarna (med undantag av ett företag av det orsaker som förklaras i skäl 574), vilka stod för nästan 80 % av unionstillverkarna i undersökningsperioden, samt en uppskattning för övriga unionstillverkare baserad på marknadsundersökningar och marknadsinformation.

139

(140)  CRU Cable Market Outlook (augusti 2020), s. 29, och CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region, februari 2021.

140

(141)  Uppskattningar baserade på offentliga källor (CRU, artikel från den 10 januari 2020
  ”Further instability on the horizon as tumultuous year ends” och presentationssidor från CRU Wire Cable Conference i juni 2019), vilka tillhandahålls i bilagorna 6.1 och 6.5 till klagomålet och som behandlats ytterligare av klaganden.

141

(142)  Panelrapport i ärendet China – Definitive Anti-Dumping Duties on X-Ray Security Inspection Equipment from the European Union – WT/DS425/R, punkt 7.67.

142

(143)  
  EGT L 362, 30.12.1988, s. 59, skäl 7.

143

(144)  Dom av den 17 december 1997, European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA) mot Europeiska unionens råd, T-121/95, EU:C:1997:198, punkt 105.

144

(145)  Heltidsekvivalent

145

(146)  Dessa är representativa och täcker 36 % av unionsindustrins försäljning under undersökningsperioden.

146

(147)  Kommissionens beslut 98/230/EG av den 20 mars 1998 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av volframoxid och volframsyra med ursprung i Kina (EGT L 87, 21.3.1998, s. 24).

147

(148)  Panelrapport i ärendet Thailand – Anti-Dumping Duties on Angles, Shapes and Sections of Iron or Non-Alloy Steel and H Beams from Poland, WT/DS122/R, punkt. 7.245-7.256

148

(149)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/176 av den 9 februari 2016 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina som tillverkas av Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd EUT L 33, 10.2.2016, s. 14, skäl 140.

149

(150)  Panelrapport i ärendet European Communities and Certain member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft, WT/DS316, punkt 7.2083.

150

(151)  Tribunalens dom av den 29 januari 2014, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd mot Europeiska unionens råd, T-528/09, EU:T:2014:35, punkterna 79 och 80.

151

(152)  I sitt tal om tillståndet i unionen 2020 fastslog kommissionsordförande Ursula von der Leyen följande: ”Den här investeringsökningen genom NextGenerationEU är en unik möjlighet att driva på utvecklingen i varenda by. Därför vill vi rikta in våra investeringar på säker uppkoppling, på utbyggnaden av 5G, 6G och fiber. NextGenerationEU är också en unik möjlighet att ta fram en mer sammanhållen europeisk strategi för digital uppkoppling och digital infrastruktur.”

152

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/SPEECH_20_1655.

(153)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet, 9.3.2021, COM(2021) 118 final.

153

(154)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

154

(155)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

155

(156)  Senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/825 av den 30 maj 2018 om ändring av förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen och förordning (EU) 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 143, 7.6.2018, s. 1).

156

(157)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1). Bilaga I (Kombinerade nomenklaturen).

157

(158)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2011 av den 17 november 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 410, 18.11.2021, s. 51).

158

---

BILAGA I

Andra företag som samarbetade i både antisubventions- och antidumpningsundersökningen

| Företagets namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd. | C700 |
| Fasten Group: | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd. |

Företagets namn

Taric-tilläggsnummer

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd.

C700

Fasten Group:

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd.

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd.

C703

Jiangsu Etern Co., Ltd.

C704

Jiangsu Hengtong Group:

| | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd. |
| --- | --- |

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd.

| | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd.

| | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd.

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd.

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd.

C709

SDG Group:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd.

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd.

C725

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd.

C712

Shenzhen Wanbao Optical Fiber Communication Co., Ltd.

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd.

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd.

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd.

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd.

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd.

C718

Yangtze Optical Fibre and Cable group:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd.

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd.

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

BILAGA II

Andra företag som samarbetade i antidumpningsundersökningen men inte i antisubventionsundersökningen

| Företagets namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd. | C698 |
| Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd. | C710 |

Företagets namn

Taric-tilläggsnummer

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd.

C698

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd.

C710

---

BESLUT

| 19.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/148

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/73

av den 18 januari 2022

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/1490 vad gäller bemyndigande för Ungern att under ytterligare en period tillämpa den särskilda åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 287.12 i direktiv 2006/112/EG får Ungern tillämpa befrielse från mervärdesskatt för beskattningsbara personer vars årsomsättning högst är lika med motvärdet i nationell valuta av 35 000 EUR enligt den omräkningskurs som gällde på dagen för landets anslutning. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 287.12 i direktiv 2006/112/EG får Ungern tillämpa befrielse från mervärdesskatt för beskattningsbara personer vars årsomsättning högst är lika med motvärdet i nationell valuta av 35 000 EUR enligt den omräkningskurs som gällde på dagen för landets anslutning.

| (2) | Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1490 (2) bemyndigades Ungern att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG för att tillämpa befrielse från mervärdesskatt för beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överstiger motvärdet i nationell valuta av 48 000 EUR enligt den omräkningskurs som gällde på dagen för landets anslutning, antingen till och med den 31 december 2021 eller fram till det att ett direktiv om ändring av artiklarna 281–294 i direktiv 2006/112/EG träder i kraft, beroende på vilket som infaller först (den särskilda åtgärden). |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1490 (2) bemyndigades Ungern att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG för att tillämpa befrielse från mervärdesskatt för beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överstiger motvärdet i nationell valuta av 48 000 EUR enligt den omräkningskurs som gällde på dagen för landets anslutning, antingen till och med den 31 december 2021 eller fram till det att ett direktiv om ändring av artiklarna 281–294 i direktiv 2006/112/EG träder i kraft, beroende på vilket som infaller först (den särskilda åtgärden).

| (3) | Genom en skrivelse till kommissionen av den 19 april 2021 ansökte Ungern om bemyndigande att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2024, som är det datum då medlemsstaterna senast ska införliva rådets direktiv (EU) 2020/285 (3) som fastställer enklare mervärdesskatteregler för små företag. Det direktivet gör det också möjligt för medlemsstaterna att tillämpa skattebefrielse för beskattningsbara personer vars årsomsättning i medlemsstaten inte överstiger ett tröskelvärde av 85 000 EUR eller motsvarande belopp i nationell valuta. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse till kommissionen av den 19 april 2021 ansökte Ungern om bemyndigande att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2024, som är det datum då medlemsstaterna senast ska införliva rådets direktiv (EU) 2020/285 (3) som fastställer enklare mervärdesskatteregler för små företag. Det direktivet gör det också möjligt för medlemsstaterna att tillämpa skattebefrielse för beskattningsbara personer vars årsomsättning i medlemsstaten inte överstiger ett tröskelvärde av 85 000 EUR eller motsvarande belopp i nationell valuta.

| (4) | Enligt artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen Ungerns ansökan till de andra medlemsstaterna genom en skrivelse av den 28 juni 2021. Genom en skrivelse av den 29 juni 2021 underrättade kommissionen Ungern om att den hade alla nödvändiga uppgifter för behandlingen av ansökan. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen Ungerns ansökan till de andra medlemsstaterna genom en skrivelse av den 28 juni 2021. Genom en skrivelse av den 29 juni 2021 underrättade kommissionen Ungern om att den hade alla nödvändiga uppgifter för behandlingen av ansökan.

| (5) | Den särskilda åtgärden är i linje med direktiv (EU) 2020/285, som syftar till att minska kostnaderna för efterlevnad av mervärdesskattereglerna för små företag, snedvridning av konkurrensen både på nationell nivå och på unionsnivå och de negativa effekterna av övergången från skattebefrielse till beskattning (tröskeleffekten). Det syftar också till att underlätta små företags regelefterlevnad och skatteförvaltningarnas övervakning. Tröskelvärdet på 48 000 EUR är förenligt med det nya tröskelvärde för skattebefrielse som fastställs genom direktiv (EU) 2020/285. |
| --- | --- |

(5)

Den särskilda åtgärden är i linje med direktiv (EU) 2020/285, som syftar till att minska kostnaderna för efterlevnad av mervärdesskattereglerna för små företag, snedvridning av konkurrensen både på nationell nivå och på unionsnivå och de negativa effekterna av övergången från skattebefrielse till beskattning (tröskeleffekten). Det syftar också till att underlätta små företags regelefterlevnad och skatteförvaltningarnas övervakning. Tröskelvärdet på 48 000 EUR är förenligt med det nya tröskelvärde för skattebefrielse som fastställs genom direktiv (EU) 2020/285.

| (6) | Den särskilda åtgärden kommer att fortsätta att vara frivillig för beskattningsbara personer. Beskattningsbara personer får, enligt artikel 290 i direktiv 2006/112/EG, fortfarande välja de normala mervärdesskattereglerna. |
| --- | --- |

(6)

Den särskilda åtgärden kommer att fortsätta att vara frivillig för beskattningsbara personer. Beskattningsbara personer får, enligt artikel 290 i direktiv 2006/112/EG, fortfarande välja de normala mervärdesskattereglerna.

| (7) | Av de uppgifter som Ungern tillhandahållit framgår det att den särskilda åtgärden endast kommer att få en försumbar effekt på Ungerns totala skatteintäkter som tas ut i det sista konsumtionsledet. |
| --- | --- |

(7)

Av de uppgifter som Ungern tillhandahållit framgår det att den särskilda åtgärden endast kommer att få en försumbar effekt på Ungerns totala skatteintäkter som tas ut i det sista konsumtionsledet.

| (8) | Till följd av ikraftträdandet av rådets förordning (EU, Euratom) 2021/769 (4) kommer Ungern inte att genomföra någon kompensationsberäkning från och med översikten för de mervärdesskattebaserade egna medlen för budgetåret 2021. |
| --- | --- |

(8)

Till följd av ikraftträdandet av rådets förordning (EU, Euratom) 2021/769 (4) kommer Ungern inte att genomföra någon kompensationsberäkning från och med översikten för de mervärdesskattebaserade egna medlen för budgetåret 2021.

| (9) | Med tanke på den särskilda åtgärdens positiva effekter för att förenkla de mervärdesskatterelaterade skyldigheterna genom att minska den administrativa bördan och kostnaderna för regelefterlevnaden för små företag och för skatteförvaltningarna samt att den inte får någon större effekt på de totala intäkterna från mervärdesskatt, bör Ungern bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden under ytterligare en period. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på den särskilda åtgärdens positiva effekter för att förenkla de mervärdesskatterelaterade skyldigheterna genom att minska den administrativa bördan och kostnaderna för regelefterlevnaden för små företag och för skatteförvaltningarna samt att den inte får någon större effekt på de totala intäkterna från mervärdesskatt, bör Ungern bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden under ytterligare en period.

| (10) | Bemyndigandet att tillämpa den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsat. Tidsfristen bör vara tillräcklig för att göra det möjligt att bedöma om tröskelvärdet är ändamålsenligt och lämpligt. Enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2020/285 ska medlemsstaterna dessutom senast den 31 december 2024 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1 i det direktivet, och tillämpa de bestämmelserna från och med den 1 januari 2025. Ungern bör därför bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2024. |
| --- | --- |

(10)

Bemyndigandet att tillämpa den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsat. Tidsfristen bör vara tillräcklig för att göra det möjligt att bedöma om tröskelvärdet är ändamålsenligt och lämpligt. Enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2020/285 ska medlemsstaterna dessutom senast den 31 december 2024 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1 i det direktivet, och tillämpa de bestämmelserna från och med den 1 januari 2025. Ungern bör därför bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2024.

| (11) | I syfte att undvika störande effekter bör Ungern tillåtas att tillämpa den särskilda åtgärden utan avbrott. Det ansökta bemyndigandet bör därför beviljas med verkan från och med den 1 januari 2022, så att det blir tillämpligt omedelbart efter det att de tidigare reglerna enligt genomförandebeslut (EU) 2018/1490 upphört att gälla. |
| --- | --- |

(11)

I syfte att undvika störande effekter bör Ungern tillåtas att tillämpa den särskilda åtgärden utan avbrott. Det ansökta bemyndigandet bör därför beviljas med verkan från och med den 1 januari 2022, så att det blir tillämpligt omedelbart efter det att de tidigare reglerna enligt genomförandebeslut (EU) 2018/1490 upphört att gälla.

| (12) | Genomförandebeslut (EU) 2018/1490 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandebeslut (EU) 2018/1490 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 i genomförandebeslut (EU) 2018/1490 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2019 till och med den 31 december 2024.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 18 januari 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1490 av den 2 oktober 2018 om bemyndigande för Ungern att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 252, 8.10.2018, s. 38).

2

(3)  Rådets direktiv (EU) 2020/285 av den 18 februari 2020 om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för små företag och förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller det administrativa samarbetet och utbyte av information för kontrollen av att den särskilda ordningen för små företag tillämpas på ett korrekt sätt (EUT L 62, 2.3.2020, s. 13).

3

(4)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2021/769 av den 30 april 2021 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (EUT L 165, 11.5.2021, s. 9).

4

---

| 19.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/151

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/74

av den 17 januari 2022

om fastställande av förteckningen över Interregprogram med totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden och från vart och ett av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder och förteckningen över de belopp som överförts mellan delar inom målet Europeiskt territoriellt samarbete för perioden 2021–2027

[delgivet med nr C(2022) 131]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 av den 24 juni 2021 om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder (1), särskilt artikel 11.1,

efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 115.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (2), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9 i förordning (EU) 2021/1059 fastställs de samlade resurser som är tillgängliga inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) och hur de ska fördelas mellan gränsöverskridande samarbete, transnationellt samarbete, interregionalt samarbete och de yttersta randområdenas samarbete. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i förordning (EU) 2021/1059 fastställs de samlade resurser som är tillgängliga inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) och hur de ska fördelas mellan gränsöverskridande samarbete, transnationellt samarbete, interregionalt samarbete och de yttersta randområdenas samarbete.

| (2) | I enlighet med artikel 9.3 i förordning (EU) 2021/1059 meddelade kommissionen varje medlemsstat dess andel av totalbeloppen för gränsöverskridande samarbete, transnationellt samarbete och de yttersta randområdenas samarbete, uppdelat per år enligt den metod som anges i punkt 8 i bilaga XXVI till förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 9.3 i förordning (EU) 2021/1059 meddelade kommissionen varje medlemsstat dess andel av totalbeloppen för gränsöverskridande samarbete, transnationellt samarbete och de yttersta randområdenas samarbete, uppdelat per år enligt den metod som anges i punkt 8 i bilaga XXVI till förordning (EU) 2021/1060.

| (3) | I enlighet med artikel 9.5 i förordning (EU) 2021/1059 informerade varje medlemsstat, med utgångspunkt i de belopp som kommissionen meddelat i enlighet med punkt 3 i den artikeln, kommissionen om, och på vilket sätt, den har utnyttjat den överföringsmöjlighet som föreskrivs i punkt 4 i den artikeln samt om den därav följande fördelningen av dess andel mellan de Interregprogram i vilka medlemsstaten deltar. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 9.5 i förordning (EU) 2021/1059 informerade varje medlemsstat, med utgångspunkt i de belopp som kommissionen meddelat i enlighet med punkt 3 i den artikeln, kommissionen om, och på vilket sätt, den har utnyttjat den överföringsmöjlighet som föreskrivs i punkt 4 i den artikeln samt om den därav följande fördelningen av dess andel mellan de Interregprogram i vilka medlemsstaten deltar.

| (4) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) 2021/1059 fastställer kommissionen och de berörda medlemsstaterna Erufs bidrag till externa gränsöverskridande Interregprogram som också ska få stöd från den finansieringsram som tilldelats inom instrumentet för stöd inför anslutningen III för gränsöverskridande samarbete (IPA III-anslag för gränsöverskridande samarbete) eller från den finansieringsram som tilldelats inom instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen för gränsöverskridande samarbete för det geografiska område som omfattas av grannskapspolitiken (NDICI-anslag för gränsöverskridande samarbete). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) 2021/1059 fastställer kommissionen och de berörda medlemsstaterna Erufs bidrag till externa gränsöverskridande Interregprogram som också ska få stöd från den finansieringsram som tilldelats inom instrumentet för stöd inför anslutningen III för gränsöverskridande samarbete (IPA III-anslag för gränsöverskridande samarbete) eller från den finansieringsram som tilldelats inom instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen för gränsöverskridande samarbete för det geografiska område som omfattas av grannskapspolitiken (NDICI-anslag för gränsöverskridande samarbete).

| (5) | I enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/1059 upprättar kommissionen även en förteckning över de belopp som överförts i enlighet med artikel 9.4 i den förordningen, uppdelade per medlemsstat. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/1059 upprättar kommissionen även en förteckning över de belopp som överförts i enlighet med artikel 9.4 i den förordningen, uppdelade per medlemsstat.

| (6) | Därför är det nödvändigt att upprätta en förteckning över Interregprogrammen och att ange totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Eruf och, i förekommande fall, det sammanlagda stödet från vart och ett av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder samt en förteckning över de belopp som överförts i enlighet med artikel 9.4 i förordning (EU) 2021/1059, uppdelade per medlemsstat. |
| --- | --- |

(6)

Därför är det nödvändigt att upprätta en förteckning över Interregprogrammen och att ange totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Eruf och, i förekommande fall, det sammanlagda stödet från vart och ett av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder samt en förteckning över de belopp som överförts i enlighet med artikel 9.4 i förordning (EU) 2021/1059, uppdelade per medlemsstat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningen över program för gränsöverskridande samarbete, totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Eruf och, i förekommande fall, det sammanlagda stödet från vart och ett av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder för varje program fastställs i bilaga I.

Artikel 2

Förteckningen över program för transnationellt samarbete, totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Eruf och, i förekommande fall, det sammanlagda stödet från vart och ett av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder för varje program fastställs i bilaga II.

Artikel 3

Förteckningen över program för interregionalt samarbete, totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Eruf och, i förekommande fall, det sammanlagda stödet från vart och ett av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder för varje program fastställs i bilaga III.

Artikel 4

Förteckningen över program för de yttersta randområdenas samarbete, totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Eruf och, i förekommande fall, det sammanlagda stödet från vart och ett av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder för varje program fastställs i bilaga IV.

Artikel 5

De belopp som överförts i enlighet med artikel 9.4 i förordning (EU) 2021/1059, uppdelade per medlemsstat, fastställs i bilaga V.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 januari 2022.

På kommissionens vägnar

Elisa FERREIRA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 231, 30.6.2021, s. 94.

1

(2)  
  EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

2

---

BILAGA I

Förteckning över program för gränsöverskridande samarbete med totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) och instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) för varje program för gränsöverskridande samarbete

| Nr | CCI | Programmets namn | Medlemsstat | Tredjeländer Sammanlagt | bidrag från Eruf | IPA III-bidrag | NDICI-bidrag | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFCB001 | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) | NL BE DE | | 125 677 095 | | | 125 677 095 |
| 2 | 2021TC16RFCB002 | (Interreg VI-A) Österrike–Tjeckien | AT CZ | | 86 821 148 | | | 86 821 148 |
| 3 | 2021TC16RFCB003 | (Interreg VI-A) Slovakien–Österrike | SK AT | | 55 500 000 | | | 55 500 000 |
| 4 | 2021TC16RFCB004 | (Interreg VI-A) Österrike–Tyskland/Bayern | AT DE | | 61 547 037 | | | 61 547 037 |
| 5 | 2021TC16RFCB005 | (Interreg VI-A) Spanien-Portugal (POCTEP) | ES PT | | 320 622 726 | | | 320 622 726 |
| 6 | 2021TC16RFCB006 | (Interreg VI-A) Spanien–Frankrike–Andorra (POCTEFA) | ES FR | AD | 243 079 964 | | | 243 079 964 |
| 7 | 2021TC16RFCB007 | (Interreg VI-A) Ungern–Kroatien | HU HR | | 70 034 030 | | | 70 034 030 |
| 8 | 2021TC16RFCB008 | (Interreg VI-A) Tyskland/Bayern–Tjeckien | DE CZ | | 99 064 772 | | | 99 064 772 |
| 9 | 2021TC16RFCB009 | (Interreg VI-A) Österrike–Ungern | AT HU | | 49 561 200 | | | 49 561 200 |
| 10 | 2021TC16RFCB010 | (Interreg VI-A) Tyskland/Brandenburg–Polen | DE PL | | 88 300 000 | | | 88 300 000 |
| 11 | 2021TC16RFCB011 | (Interreg VI-A) Polen–Slovakien | PL SK | | 129 286 462 | | | 129 286 462 |
| 12 | 2021TC16RFCB012 | (Interreg VI-A) Polen–Danmark–Tyskland–Litauen–Sverige (södra Östersjön) | PL DK DE LT SE | | 83 802 411 | | | 83 802 411 |
| 13 | 2021TC16RFCB013 | (Interreg VI-A) Finland–Estland–Lettland–Sverige (Mellersta Östersjön) | FI EE LV SE | | 126 788 865 | | | 126 788 865 |
| 14 | 2021TC16RFCB014 | (Interreg VI-A) Ungern–Slovakien | HU SK | | 129 000 000 | | | 129 000 000 |
| 15 | 2021TC16RFCB015 | (Interreg VI-A) Sverige–Norge | SE | NO | 47 200 000 | | | 47 200 000 |
| 16 | 2021TC16RFCB016 | (Interreg VI-A) Tyskland/Sachsen–Tjeckien | DE CZ | | 152 364 968 | | | 152 364 968 |
| 17 | 2021TC16RFCB017 | (Interreg VI-A) Polen–Tyskland/Sachsen | PL DE | | 60 275 000 | | | 60 275 000 |
| 18 | 2021TC16RFCB018 | (Interreg VI-A) Tyskland/Mecklenburg- Vorpommern/Brandenburg–Polen | DE PL | | 124 580 000 | | | 124 580 000 |
| 19 | 2021TC16RFCB019 | (Interreg VI-A) Grekland–Italien | EL IT | | 79 582 928 | | | 79 582 928 |
| 20 | 2021TC16RFCB020 | (Interreg VI-A) Rumänien–Bulgarien | RO BG | | 163 497 401 | | | 163 497 401 |
| 21 | 2021TC16RFCB021 | (Interreg VI-A) Grekland–Bulgarien | EL BG | | 67 162 945 | | | 67 162 945 |
| 22 | 2021TC16RFCB022 | (Interreg VI-A) Tyskland–Nederländerna | DE NL | | 240 775 132 | | | 240 775 132 |
| 23 | 2021TC16RFCB023 | (Interreg VI-A) Tyskland–Österrike–Schweiz–Liechtenstein
  (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) | DE AT | CH LI | 47 569 062 | | | 47 569 062 |
| 24 | 2021TC16RFCB024 | (Interreg VI-A) Tjeckien–Polen | CZ PL | | 178 870 508 | | | 178 870 508 |
| 25 | 2021TC16RFCB025 | (Interreg VI-A) Sverige–Danmark–Norge (Öresund–Kattegatt–
  Skagerrak) | SE DK | NO | 141 300 000 | | | 141 300 000 |
| 26 | 2021TC16RFCB026 | (Interreg VI-A) Lettland–Litauen | LV LT | | 31 752 230 | | | 31 752 230 |
| 27 | 2021TC16RFCB027 | (Interreg VI-A) Sverige–Finland–Norge (Aurora) | SE FI | NO | 93 809 500 | | | 93 809 500 |
| 28 | 2021TC16RFCB028 | (Interreg VI-A) Slovenien–Kroatien | SI HR | | 39 344 493 | | | 39 344 493 |
| 29 | 2021TC16RFCB029 | (Interreg VI-A) Slovakien–Tjeckien | SK CZ | | 85 323 597 | | | 85 323 597 |
| 30 | 2021TC16RFCB030 | (Interreg VI-A) Litauen–Polen | LT PL | | 45 706 836 | | | 45 706 836 |
| 31 | 2021TC16RFCB031 | (Interreg VI-A) Italien–Frankrike (Maritime) | IT FR | | 154 636 861 | | | 154 636 861 |
| 32 | 2021TC16RFCB032 | (Interreg VI-A) Frankrike–Italien | FR IT | | 182 330 487 | | | 182 330 487 |
| 33 | 2021TC16RFCB033 | (Interreg VI-A) Italien–Schweiz | IT | CH | 82 346 673 | | | 82 346 673 |
| 34 | 2021TC16RFCB034 | (Interreg VI-A) Italien–Slovenien | IT SI | | 70 898 662 | | | 70 898 662 |
| 35 | 2021TC16RFCB035 | (Interreg VI-A) Italien–Malta | IT MT | | 46 083 225 | | | 46 083 225 |
| 36 | 2021TC16RFCB036 | (Interreg VI-A) Frankrike–Tyskland–Schweiz (Oberrhein) | FR DE | CH | 125 117 615 | | | 125 117 615 |
| 37 | 2021TC16RFCB037 | (Interreg VI-A) Frankrike–Schweiz | FR | CH | 69 766 796 | | | 69 766 796 |
| 38 | 2021TC16RFCB038 | (Interreg VI-A) Italien–Kroatien | IT HR | | 172 986 266 | | | 172 986 266 |
| 39 | 2021TC16RFCB039 | (Interreg VI-A) Belgien–Frankrike (Wallonie–Vlaanderen–Frankrike) | BE FR | | 286 882 570 | | | 286 882 570 |
| 40 | 2021TC16RFCB040 | (Interreg VI-A) Frankrike–Belgien–Tyskland–Luxemburg (Grande Région/Großregion) | FR BE DE LU | | 181 942 401 | | | 181 942 401 |
| 41 | 2021TC16RFCB041 | (Interreg VI-A) Belgien–Nederländerna(Vlaanderen–Nederland) | BE NL | | 205 405 605 | | | 205 405 605 |
| 42 | 2021TC16RFCB042 | (Interreg VI-A) Rumänien–Ungern | RO HU | | 140 752 020 | | | 140 752 020 |
| 43 | 2021TC16RFCB043 | (Interreg VI-A) Estland–Lettland | EE LV | | 26 004 949 | | | 26 004 949 |
| 44 | 2021TC16RFCB044 | (Interreg VI-A) Italien–Österrike | IT AT | | 73 071 805 | | | 73 071 805 |
| 45 | 2021TC16RFCB045 | (Interreg VI-A) Slovenien–Ungern | SI HU | | 14 109 017 | | | 14 109 017 |
| 46 | 2021TC16RFCB046 | (Interreg VI-A) Slovenien–Österrike | SI AT | | 45 846 198 | | | 45 846 198 |
| 47 | 2021TC16RFCB047 | (Interreg VI-A) Grekland–Cypern | EL CY | | 45 991 214 | | | 45 991 214 |
| 48 | 2021TC16RFCB048 | (Interreg VI-A) Tyskland–Danmark | DE DK | | 93 771 505 | | | 93 771 505 |
| 49 | 2014TC16RFPC001 | PEACE PLUS Irland–Nordirland/Förenade kungariket | IE | UK | 234 474 919 | | | 234 474 919 |
| 50 | 2021TC16IPCB006 | (Interreg VI-A) IPA Bulgarien Nordmakedonien | BG | MK | 12 916 849 | 13 562 691 | | 26 479 540 |
| 51 | 2021TC16IPCB007 | (Interreg VI-A) IPA Bulgarien Serbien | BG | RS | 15 804 360 | 16 594 578 | | 32 398 938 |
| 52 | 2021TC16IPCB005 | (Interreg VI-A) IPA Bulgarien Turkiet | BG | TR | 14 269 738 | 14 983 225 | | 29 252 963 |
| 53 | 2021TC16IPCB003 | (Interreg VI-A) IPA Kroatien Serbien | HR | RS | 18 673 977 | 19 607 676 | | 38 281 653 |
| 54 | 2021TC16IPCB004 | (Interreg VI-A) IPA Kroatien–Bosnien och Hercegovina Montenegro | HR | BA ME | 57 407 658 | 60 278 041 | | 117 685 699 |
| 55 | 2021TC16IPCB010 | (Interreg VI-A) IPA Grekland Albanien | EL | AL | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 56 | 2021TC16IPCB009 | (Interreg VI-A) IPA Grekland Nordmakedonien | EL | MK | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 57 | 2021TC16IPCB001 | (Interreg VI-A) IPA Ungern Serbien | HU | RS | 31 000 000 | 32 550 000 | | 63 550 000 |
| 58 | 2021TC16IPCB008 | (Interreg VI-A) IPA Italien Albanien Montenegro (södra Adriatiska havet) | IT | AL ME | 32 695 846 | 34 330 638 | | 67 026 484 |
| 59 | 2021TC16IPCB002 | (Interreg VI-A) IPA Rumänien Serbien | RO | RS | 36 374 062 | 38 192 765 | | 74 566 827 |
| 60 | 2021TC16NXCB004 | (Interreg VI-A) Estland–Ryssland | EE | RU | 10 906 623 | | 11 124 755 | 22 031 378 |
| 61 | 2021TC16NXCB010 | (Interreg VI-A) NEXT Ungern Slovakien Rumänien Ukraina | HU SK RO | UA | 30 998 055 | | 31 618 016 | 62 616 071 |
| 62 | 2021TC16NXCB013 | (Interreg VI-A) NEXT Italien Tunisien | IT | TN | 16 010 314 | | 16 330 520 | 32 340 834 |
| 63 | 2021TC16NXCB002 | (Interreg VI-A) NEXT Karelen | FI | RU | 14 003 500 | | 14 283 570 | 28 287 070 |
| 64 | 2021TC16NXCB001 | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic | FI SE | RU NO | 17 501 359 | | 17 851 386 | 35 352 745 |
| 65 | 2021TC16NXCB005 | (Interreg VI-A) Lettland Ryssland | LV | RU | 7 000 000 | | 7 140 000 | 14 140 000 |
| 66 | 2021TC16NXCB006 | (Interreg VI-A) Litauen Ryssland | LT | RU | 11 952 500 | | 12 191 550 | 24 144 050 |
| 67 | 2021TC16NXCB009 | (Interreg VI-A) NEXT Polen Belarus Ukraina | PL | BY UA | 87 900 000 | | 89 658 000 | 177 558 000 |
| 68 | 2021TC16NXCB007 | (Interreg VI-A) Polen Ryssland | PL | RU | 43 240 000 | | 44 104 800 | 87 344 800 |
| 69 | 2021TC16NXCB011 | (Interreg VI-A) NEXT Rumänien Moldavien | RO | MD | 36 250 000 | | 36 975 000 | 73 225 000 |
| 70 | 2021TC16NXCB012 | (Interreg VI-A) NEXT Rumänien Ukraina | RO | UA | 25 350 000 | | 25 857 000 | 51 207 000 |
| 71 | 2021TC16NXCB003 | (Interreg VI-A) NEXT Sydöstra Finland Ryssland | FI | RU | 24 003 500 | | 24 483 570 | 48 487 070 |
| 72 | 2021TC16NXCB008 | (Interreg VI-A) NEXT Lettland Belarus | LV | BY | 5 860 134 | | 5 977 337 | 11 837 471 |
| 73 | 2021TC16NXCB014 | (Interreg VI-A) NEXT Litauen Belarus | LT | BY | 16 000 000 | | 16 320 000 | 32 320 000 |
| | | | | Totalt: | 6 115 505 509 | 257 399 614 | 353 915 504 | 6 726 820 627 |

Nr

CCI

Programmets namn

Medlemsstat

Tredjeländer Sammanlagt

bidrag från Eruf

IPA III-bidrag

NDICI-bidrag

Totalt

1

2021TC16RFCB001

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

NL BE DE

125 677 095

125 677 095

2

2021TC16RFCB002

(Interreg VI-A) Österrike–Tjeckien

AT CZ

86 821 148

86 821 148

3

2021TC16RFCB003

(Interreg VI-A) Slovakien–Österrike

SK AT

55 500 000

55 500 000

4

2021TC16RFCB004

(Interreg VI-A) Österrike–Tyskland/Bayern

AT DE

61 547 037

61 547 037

5

2021TC16RFCB005

(Interreg VI-A) Spanien-Portugal (POCTEP)

ES PT

320 622 726

320 622 726

6

2021TC16RFCB006

(Interreg VI-A) Spanien–Frankrike–Andorra (POCTEFA)

ES FR

AD

243 079 964

243 079 964

7

2021TC16RFCB007

(Interreg VI-A) Ungern–Kroatien

HU HR

70 034 030

70 034 030

8

2021TC16RFCB008

(Interreg VI-A) Tyskland/Bayern–Tjeckien

DE CZ

99 064 772

99 064 772

9

2021TC16RFCB009

(Interreg VI-A) Österrike–Ungern

AT HU

49 561 200

49 561 200

10

2021TC16RFCB010

(Interreg VI-A) Tyskland/Brandenburg–Polen

DE PL

88 300 000

88 300 000

11

2021TC16RFCB011

(Interreg VI-A) Polen–Slovakien

PL SK

129 286 462

129 286 462

12

2021TC16RFCB012

(Interreg VI-A) Polen–Danmark–Tyskland–Litauen–Sverige (södra Östersjön)

PL DK DE LT SE

83 802 411

83 802 411

13

2021TC16RFCB013

(Interreg VI-A) Finland–Estland–Lettland–Sverige (Mellersta Östersjön)

FI EE LV SE

126 788 865

126 788 865

14

2021TC16RFCB014

(Interreg VI-A) Ungern–Slovakien

HU SK

129 000 000

129 000 000

15

2021TC16RFCB015

(Interreg VI-A) Sverige–Norge

SE

NO

47 200 000

47 200 000

16

2021TC16RFCB016

(Interreg VI-A) Tyskland/Sachsen–Tjeckien

DE CZ

152 364 968

152 364 968

17

2021TC16RFCB017

(Interreg VI-A) Polen–Tyskland/Sachsen

PL DE

60 275 000

60 275 000

18

2021TC16RFCB018

(Interreg VI-A) Tyskland/Mecklenburg- Vorpommern/Brandenburg–Polen

DE PL

124 580 000

124 580 000

19

2021TC16RFCB019

(Interreg VI-A) Grekland–Italien

EL IT

79 582 928

79 582 928

20

2021TC16RFCB020

(Interreg VI-A) Rumänien–Bulgarien

RO BG

163 497 401

163 497 401

21

2021TC16RFCB021

(Interreg VI-A) Grekland–Bulgarien

EL BG

67 162 945

67 162 945

22

2021TC16RFCB022

(Interreg VI-A) Tyskland–Nederländerna

DE NL

240 775 132

240 775 132

23

2021TC16RFCB023

(Interreg VI-A) Tyskland–Österrike–Schweiz–Liechtenstein

(Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

DE AT

CH LI

47 569 062

47 569 062

24

2021TC16RFCB024

(Interreg VI-A) Tjeckien–Polen

CZ PL

178 870 508

178 870 508

25

2021TC16RFCB025

(Interreg VI-A) Sverige–Danmark–Norge (Öresund–Kattegatt–

Skagerrak)

SE DK

NO

141 300 000

141 300 000

26

2021TC16RFCB026

(Interreg VI-A) Lettland–Litauen

LV LT

31 752 230

31 752 230

27

2021TC16RFCB027

(Interreg VI-A) Sverige–Finland–Norge (Aurora)

SE FI

NO

93 809 500

93 809 500

28

2021TC16RFCB028

(Interreg VI-A) Slovenien–Kroatien

SI HR

39 344 493

39 344 493

29

2021TC16RFCB029

(Interreg VI-A) Slovakien–Tjeckien

SK CZ

85 323 597

85 323 597

30

2021TC16RFCB030

(Interreg VI-A) Litauen–Polen

LT PL

45 706 836

45 706 836

31

2021TC16RFCB031

(Interreg VI-A) Italien–Frankrike (Maritime)

IT FR

154 636 861

154 636 861

32

2021TC16RFCB032

(Interreg VI-A) Frankrike–Italien

FR IT

182 330 487

182 330 487

33

2021TC16RFCB033

(Interreg VI-A) Italien–Schweiz

IT

CH

82 346 673

82 346 673

34

2021TC16RFCB034

(Interreg VI-A) Italien–Slovenien

IT SI

70 898 662

70 898 662

35

2021TC16RFCB035

(Interreg VI-A) Italien–Malta

IT MT

46 083 225

46 083 225

36

2021TC16RFCB036

(Interreg VI-A) Frankrike–Tyskland–Schweiz (Oberrhein)

FR DE

CH

125 117 615

125 117 615

37

2021TC16RFCB037

(Interreg VI-A) Frankrike–Schweiz

FR

CH

69 766 796

69 766 796

38

2021TC16RFCB038

(Interreg VI-A) Italien–Kroatien

IT HR

172 986 266

172 986 266

39

2021TC16RFCB039

(Interreg VI-A) Belgien–Frankrike (Wallonie–Vlaanderen–Frankrike)

BE FR

286 882 570

286 882 570

40

2021TC16RFCB040

(Interreg VI-A) Frankrike–Belgien–Tyskland–Luxemburg (Grande Région/Großregion)

FR BE DE LU

181 942 401

181 942 401

41

2021TC16RFCB041

(Interreg VI-A) Belgien–Nederländerna(Vlaanderen–Nederland)

BE NL

205 405 605

205 405 605

42

2021TC16RFCB042

(Interreg VI-A) Rumänien–Ungern

RO HU

140 752 020

140 752 020

43

2021TC16RFCB043

(Interreg VI-A) Estland–Lettland

EE LV

26 004 949

26 004 949

44

2021TC16RFCB044

(Interreg VI-A) Italien–Österrike

IT AT

73 071 805

73 071 805

45

2021TC16RFCB045

(Interreg VI-A) Slovenien–Ungern

SI HU

14 109 017

14 109 017

46

2021TC16RFCB046

(Interreg VI-A) Slovenien–Österrike

SI AT

45 846 198

45 846 198

47

2021TC16RFCB047

(Interreg VI-A) Grekland–Cypern

EL CY

45 991 214

45 991 214

48

2021TC16RFCB048

(Interreg VI-A) Tyskland–Danmark

DE DK

93 771 505

93 771 505

49

2014TC16RFPC001

PEACE PLUS Irland–Nordirland/Förenade kungariket

IE

UK

234 474 919

234 474 919

50

2021TC16IPCB006

(Interreg VI-A) IPA Bulgarien Nordmakedonien

BG

MK

12 916 849

13 562 691

26 479 540

51

2021TC16IPCB007

(Interreg VI-A) IPA Bulgarien Serbien

BG

RS

15 804 360

16 594 578

32 398 938

52

2021TC16IPCB005

(Interreg VI-A) IPA Bulgarien Turkiet

BG

TR

14 269 738

14 983 225

29 252 963

53

2021TC16IPCB003

(Interreg VI-A) IPA Kroatien Serbien

HR

RS

18 673 977

19 607 676

38 281 653

54

2021TC16IPCB004

(Interreg VI-A) IPA Kroatien–Bosnien och Hercegovina Montenegro

HR

BA ME

57 407 658

60 278 041

117 685 699

55

2021TC16IPCB010

(Interreg VI-A) IPA Grekland Albanien

EL

AL

13 000 000

13 650 000

26 650 000

56

2021TC16IPCB009

(Interreg VI-A) IPA Grekland Nordmakedonien

EL

MK

13 000 000

13 650 000

26 650 000

57

2021TC16IPCB001

(Interreg VI-A) IPA Ungern Serbien

HU

RS

31 000 000

32 550 000

63 550 000

58

2021TC16IPCB008

(Interreg VI-A) IPA Italien Albanien Montenegro (södra Adriatiska havet)

IT

AL ME

32 695 846

34 330 638

67 026 484

59

2021TC16IPCB002

(Interreg VI-A) IPA Rumänien Serbien

RO

RS

36 374 062

38 192 765

74 566 827

60

2021TC16NXCB004

(Interreg VI-A) Estland–Ryssland

EE

RU

10 906 623

11 124 755

22 031 378

61

2021TC16NXCB010

(Interreg VI-A) NEXT Ungern Slovakien Rumänien Ukraina

HU SK RO

UA

30 998 055

31 618 016

62 616 071

62

2021TC16NXCB013

(Interreg VI-A) NEXT Italien Tunisien

IT

TN

16 010 314

16 330 520

32 340 834

63

2021TC16NXCB002

(Interreg VI-A) NEXT Karelen

FI

RU

14 003 500

14 283 570

28 287 070

64

2021TC16NXCB001

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI SE

RU NO

17 501 359

17 851 386

35 352 745

65

2021TC16NXCB005

(Interreg VI-A) Lettland Ryssland

LV

RU

7 000 000

7 140 000

14 140 000

66

2021TC16NXCB006

(Interreg VI-A) Litauen Ryssland

LT

RU

11 952 500

12 191 550

24 144 050

67

2021TC16NXCB009

(Interreg VI-A) NEXT Polen Belarus Ukraina

PL

BY UA

87 900 000

89 658 000

177 558 000

68

2021TC16NXCB007

(Interreg VI-A) Polen Ryssland

PL

RU

43 240 000

44 104 800

87 344 800

69

2021TC16NXCB011

(Interreg VI-A) NEXT Rumänien Moldavien

RO

MD

36 250 000

36 975 000

73 225 000

70

2021TC16NXCB012

(Interreg VI-A) NEXT Rumänien Ukraina

RO

UA

25 350 000

25 857 000

51 207 000

71

2021TC16NXCB003

(Interreg VI-A) NEXT Sydöstra Finland Ryssland

FI

RU

24 003 500

24 483 570

48 487 070

72

2021TC16NXCB008

(Interreg VI-A) NEXT Lettland Belarus

LV

BY

5 860 134

5 977 337

11 837 471

73

2021TC16NXCB014

(Interreg VI-A) NEXT Litauen Belarus

LT

BY

16 000 000

16 320 000

32 320 000

Totalt:

6 115 505 509

257 399 614

353 915 504

6 726 820 627

---

BILAGA II

Förteckning över program för transnationellt samarbete med totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) och instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) för varje program för gränsöverskridande samarbete

| Nr | CCI | Programmets namn | Medlemsstat | Tredjeländer Sammanlagt | bidrag från Eruf | IPA III-bidrag | NDICI-bidrag | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16IPTN001 | (Interreg VI-B) IPA Adriatiska–Joniska havet | EL HR IT SI | AL BA ME RS SM | 65 848 129 | 70 840 386 | | 136 688 515 |
| 2 | 2021TC16RFTN001 | (Interreg VI-B) Alpområdet | DE FR IT AT SI | CH LI | 107 051 188 | | | 107 051 188 |
| 3 | 2021TC16RFTN002 | (Interreg VI-B) Atlantområdet | ES FR PT | | 113 075 964 | | | 113 075 964 |
| 4 | 2021TC16FFTN003 | (Interreg VI-B) Östersjöområdet | DE DK EE LV LT PL FI SE | BY NO RU | 250 984 823 | | 8 800 000 | 259 784 823 |
| 5 | 2021TC16RFTN003 | (Interreg VI-B) Centraleuropa | CZ DE IT HR HU AT PL SI SK | | 224 623 802 | | | 224 623 802 |
| 6 | 2021TC16FFTN004 | (Interreg VI-B) Donau | AT BG CZ DE HR HU RO SI SK | BA ME RS MD UA | 165 424 228 | 30 000 000 | 17 679 725 | 213 103 953 |
| 7 | 2021TC16FFTN001 | (Interreg VI-B) Europa–Medelhavsområdet (Euromed) | BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI | ME MK AL BA | 216 559 226 | 18 340 000 | | 234 899 226 |
| 8 | 2021TC16FFTN005 | (Interreg VI-B) Norra periferin och Arktis | IE FI SE | FO GL IS NO | 43 716 415 | | | 43 716 415 |
| 9 | 2021TC16RFTN004 | (Interreg VI-B) Nordsjön | BE DK DE FR NL SE | NO | 171 154 311 | | | 171 154 311 |
| 10 | 2021TC16RFTN005 | (Interreg VI-B) nordvästra Europa | BE DE FR IE NL LU | CH | 310 480 455 | | | 310 480 455 |
| 11 | 2021TC16RFTN006 | (Interreg VI-B) sydvästra Europa (SUDOE) | ES FR PT | AD | 106 260 516 | | | 106 260 516 |
| 12 | 2021TC16NXTN001 | (Interreg VI-B) NEXT Medelhavsområdet (NEXT MED) | EL ES FR IT MT CY PT | TR DZ EG IL JO LB PS TN | 96 199 962 | 9 500 000 | 138 713 588 | 244 413 550 |
| 13 | 2021TC16NXTN003 | (Interreg VI-B) NEXT mellersta Atlanten | ES PT | MA | 55 100 000 | | 55 100 000 | 110 200 000 |
| 14 | 2021TC16NXTN002 | (Interreg VI-B) NEXT Svarta havsområdet | BG EL RO | TR UA AM GE MD RU | 14 552 489 | 9 500 000 | 36 934 183 | 60 986 672 |
| Totalt: | 1 941 031 508 | 138 180 386 | 257 227 496 | 2 336 439 390 |

Nr

CCI

Programmets namn

Medlemsstat

Tredjeländer Sammanlagt

bidrag från Eruf

IPA III-bidrag

NDICI-bidrag

Totalt

1

2021TC16IPTN001

(Interreg VI-B) IPA Adriatiska–Joniska havet

EL HR IT SI

AL BA ME RS SM

65 848 129

70 840 386

136 688 515

2

2021TC16RFTN001

(Interreg VI-B) Alpområdet

DE FR IT AT SI

CH LI

107 051 188

107 051 188

3

2021TC16RFTN002

(Interreg VI-B) Atlantområdet

ES FR PT

113 075 964

113 075 964

4

2021TC16FFTN003

(Interreg VI-B) Östersjöområdet

DE DK EE LV LT PL FI SE

BY NO RU

250 984 823

8 800 000

259 784 823

5

2021TC16RFTN003

(Interreg VI-B) Centraleuropa

CZ DE IT HR HU AT PL SI SK

224 623 802

224 623 802

6

2021TC16FFTN004

(Interreg VI-B) Donau

AT BG CZ DE HR HU RO SI SK

BA ME RS MD UA

165 424 228

30 000 000

17 679 725

213 103 953

7

2021TC16FFTN001

(Interreg VI-B) Europa–Medelhavsområdet (Euromed)

BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI

ME MK AL BA

216 559 226

18 340 000

234 899 226

8

2021TC16FFTN005

(Interreg VI-B) Norra periferin och Arktis

IE FI SE

FO GL IS NO

43 716 415

43 716 415

9

2021TC16RFTN004

(Interreg VI-B) Nordsjön

BE DK DE FR NL SE

NO

171 154 311

171 154 311

10

2021TC16RFTN005

(Interreg VI-B) nordvästra Europa

BE DE FR IE NL LU

CH

310 480 455

310 480 455

11

2021TC16RFTN006

(Interreg VI-B) sydvästra Europa (SUDOE)

ES FR PT

AD

106 260 516

106 260 516

12

2021TC16NXTN001

(Interreg VI-B) NEXT Medelhavsområdet (NEXT MED)

EL ES FR IT MT CY PT

TR DZ EG IL JO LB PS TN

96 199 962

9 500 000

138 713 588

244 413 550

13

2021TC16NXTN003

(Interreg VI-B) NEXT mellersta Atlanten

ES PT

MA

55 100 000

55 100 000

110 200 000

14

2021TC16NXTN002

(Interreg VI-B) NEXT Svarta havsområdet

BG EL RO

TR UA AM GE MD RU

14 552 489

9 500 000

36 934 183

60 986 672

Totalt:

1 941 031 508

138 180 386

257 227 496

2 336 439 390

---

BILAGA III

Förteckning över program för interregionalt samarbete med totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) för varje program för gränsöverskridande samarbete

| Nr | CCI | Programmets namn | Medlemsstat | Tredjeländer Sammanlagt | bidrag från Eruf | IPA III-bidrag | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFIR001 | (Interreg VI-C) lnterreg Europe | Alla medlemsstater | NO CH | 379 482 670 | | 379 482 670 |
| 2 | 2021TC16FFIR001 | (Interreg VI-C) Urbact IV | Alla medlemsstater | NO CH AL BA ME MK RS | 79 769 799 | 5 000 000 | 84 769 799 |
| 3 | 2021TC16RFIR004 | (Interreg VI-C) samarbetsprogrammet ESPON 2030 | Alla medlemsstater | NO CH IS LI | 48 000 000 | | 48 000 000 |
| 4 | 2021TC16RFIR002 | (Interreg VI-C) Interact | Alla medlemsstater | NO CH | 45 000 000 | | 45 000 000 |
| Totalt: | 552 252 469 | 5 000 000 | 557 252 469 |

Nr

CCI

Programmets namn

Medlemsstat

Tredjeländer Sammanlagt

bidrag från Eruf

IPA III-bidrag

Totalt

1

2021TC16RFIR001

(Interreg VI-C) lnterreg Europe

Alla medlemsstater

NO CH

379 482 670

379 482 670

2

2021TC16FFIR001

(Interreg VI-C) Urbact IV

Alla medlemsstater

NO CH AL BA ME MK RS

79 769 799

5 000 000

84 769 799

3

2021TC16RFIR004

(Interreg VI-C) samarbetsprogrammet ESPON 2030

Alla medlemsstater

NO CH IS LI

48 000 000

48 000 000

4

2021TC16RFIR002

(Interreg VI-C) Interact

Alla medlemsstater

NO CH

45 000 000

45 000 000

Totalt:

552 252 469

5 000 000

557 252 469

---

BILAGA IV

Förteckning över program för de yttersta randområdenas samarbete med totalbeloppet för det sammanlagda stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för varje program för gränsöverskridande samarbete

| Nr | CCI | Programmets namn | Medlemsstat | Tredjeland Sammanlagt | bidrag från Eruf |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16FFOR004 | (Interreg VI-D) Indiska oceanen | FR | Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | 62 252 459 |
| 2 | 2021TC16FFOR003 | (Interreg VI-D) Karibien | FR | Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | 67 895 832 |
| 3 | 2021TC16FFOR005 | (Interreg VI-D) Amazonas | FR | Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | 18 899 049 |
| 4 | 2021TC16FFOR001 | (Interreg VI-D) Madeira–Azorerna–Kanarieöarna (MAC) | ES PT | Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | 169 898 663 |
| 5 | 2021TC16FFOR002 | (Interreg VI-D) Moçambiquekanalen | FR | Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | 10 228 777 |
| Totalt: | 329 174 780 |

Nr

CCI

Programmets namn

Medlemsstat

Tredjeland Sammanlagt

bidrag från Eruf

1

2021TC16FFOR004

(Interreg VI-D) Indiska oceanen

FR

Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

62 252 459

2

2021TC16FFOR003

(Interreg VI-D) Karibien

FR

Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

67 895 832

3

2021TC16FFOR005

(Interreg VI-D) Amazonas

FR

Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

18 899 049

4

2021TC16FFOR001

(Interreg VI-D) Madeira–Azorerna–Kanarieöarna (MAC)

ES PT

Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

169 898 663

5

2021TC16FFOR002

(Interreg VI-D) Moçambiquekanalen

FR

Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

10 228 777

Totalt:

329 174 780

---

BILAGA V

Överföringar mellan delar föreslagna av medlemsstater

| ID | LAND | DEL | TOTALT ANSLAG | FRÅN MEDLEMSSTATEN | ÖVERFÖRING | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgien | | 374 383 720 | | | |
| BE | gränsöverskridande | 332 648 155 | 301 477 183 | -31 170 972 | -9,37 |
| BE | transnationellt | 41 735 565 | 72 906 537 | 31 170 972 | |
| BG | Bulgarien | | 135 521 264 | | | |
| BG | gränsöverskridande | 109 183 390 | 113 134 071 | 3 950 681 | |
| BG | transnationellt | 26 337 874 | 22 387 193 | -3 950 681 | -15,00 |
| CZ | Tjeckien | | 310 867 301 | | | |
| CZ | gränsöverskridande | 271 822 272 | 277 679 027 | 5 856 755 | |
| CZ | transnationellt | 39 045 029 | 33 188 274 | -5 856 755 | -15,00 |
| DK | Danmark | | 152 000 000 | | | |
| DK | gränsöverskridande | 130 840 407 | 115 300 000 | -15 540 407 | -11,88 |
| DK | transnationellt | 21 159 593 | 36 700 000 | 15 540 407 | |
| DE | Tyskland | | 1 017 882 396 | | | |
| DE | gränsöverskridande | 714 007 944 | 699 742 467 | -14 265 477 | -2,00 |
| DE | transnationellt | 303 874 452 | 318 139 929 | 14 265 477 | |
| EE | Estland | | 58 059 611 | | | |
| EE | gränsöverskridande | 53 200 437 | 53 200 437 | 0 | 0,00 |
| EE | transnationellt | 4 859 174 | 4 859 174 | 0 | |
| IE | Irland | | 293 402 230 | | | |
| IE | gränsöverskridande | 275 852 846 | 234 474 919 | -41 377 927 | -15,00 |
| IE | transnationellt | 17 549 384 | 58 927 311 | 41 377 927 | |
| EL | Grekland | | 128 236 156 | | | |
| EL | gränsöverskridande | 88 385 657 | 94 363 232 | 5 977 575 | |
| EL | transnationellt | 39 850 499 | 33 872 924 | -5 977 575 | -15,00 |
| ES | Spanien | | 694 796 132 | | | |
| ES | gränsöverskridande | 382 709 233 | 358 561 065 | -24 148 168 | -6,31 |
| ES | transnationellt | 171 704 452 | 199 155 881 | 27 451 429 | |
| ES | yttersta randområdena | 140 382 447 | 137 079 186 | -3 303 261 | -2,35  % |
| FR | Frankrike | | 1 107 421 089 | | | |
| FR | gränsöverskridande | 718 304 673 | 639 687 357 | -78 617 316 | -10,94 |
| FR | transnationellt | 246 523 404 | 308 457 615 | 61 934 211 | |
| FR | yttersta randområdena | 142 593 012 | 159 276 117 | 16 683 105 | |
| HR | Kroatien | | 186 871 939 | | | |
| HR | gränsöverskridande | 171 461 871 | 171 461 871 | 0 | 0,00 |
| HR | transnationellt | 15 410 068 | 15 410 068 | 0 | |
| IT | Italien | | 947 705 559 | | | |
| IT | gränsöverskridande | 723 649 055 | 682 037 150 | -41 611 905 | -5,75 |
| IT | transnationellt | 224 056 504 | 265 668 409 | 41 611 905 | |
| CY | Cypern | | 37 259 150 | | | |
| CY | gränsöverskridande | 34 107 311 | 28 991 214 | -5 116 097 | -15,00 |
| CY | transnationellt | 3 151 839 | 8 267 936 | 5 116 097 | |
| LV | Lettland | | 49 764 070 | | | |
| LV | gränsöverskridande | 42 523 827 | 43 609 864 | 1 086 037 | |
| LV | transnationellt | 7 240 243 | 6 154 206 | -1 086 037 | -15,00 |
| LT | Litauen | | 83 055 466 | | | |
| LT | gränsöverskridande | 72 459 911 | 72 459 911 | 0 | 0,00 |
| LT | transnationellt | 10 595 555 | 10 595 555 | 0 | |
| LU | Luxemburg | | 29 026 447 | | | |
| LU | gränsöverskridande | 26 870 192 | 23 026 447 | -3 843 745 | -14,30 |
| LU | transnationellt | 2 156 255 | 6 000 000 | 3 843 745 | |
| HU | Ungern | | 258 768 190 | | | |
| HU | gränsöverskridande | 222 498 055 | 222 498 055 | 0 | 0,00 |
| HU | transnationellt | 36 270 135 | 36 270 135 | 0 | |
| MT | Malta | | 23 116 871 | | | |
| MT | gränsöverskridande | 21 429 922 | 20 416 871 | -1 013 051 | -4,73 |
| MT | transnationellt | 1 686 949 | 2 700 000 | 1 013 051 | |
| NL | Nederländerna | | 378 695 652 | | | |
| NL | gränsöverskridande | 315 751 099 | 274 554 348 | -41 196 751 | -13,05 |
| NL | transnationellt | 62 944 553 | 104 141 304 | 41 196 751 | |
| AT | Österrike | | 219 711 720 | | | |
| AT | gränsöverskridande | 187 482 629 | 186 882 629 | - 600 000 | -0,32 |
| AT | transnationellt | 32 229 091 | 32 829 091 | 600 000 | |
| PL | Polen | | 567 530 160 | | | |
| PL | gränsöverskridande | 425 499 779 | 446 804 336 | 21 304 557 | |
| PL | transnationellt | 142 030 381 | 120 725 824 | -21 304 557 | -15,00 |
| PT | Portugal | | 138 751 654 | | | |
| PT | gränsöverskridande | 67 766 585 | 73 491 424 | 5 724 839 | |
| PT | transnationellt | 38 165 592 | 32 440 753 | -5 724 839 | -15,00 |
| PT | yttersta randområdena | 32 819 477 | 32 819 477 | 0 | |
| RO | Rumänien | | 372 637 625 | | | |
| RO | gränsöverskridande | 299 820 777 | 310 743 304 | 10 922 527 | |
| RO | transnationellt | 72 816 848 | 61 894 321 | -10 922 527 | -15,00 |
| SI | Slovenien | | 75 065 477 | | | |
| SI | gränsöverskridande | 67 436 070 | 67 436 070 | 0 | 0,00 |
| SI | transnationellt | 7 629 407 | 7 629 407 | 0 | |
| SK | Slovakien | | 223 354 237 | | | |
| SK | gränsöverskridande | 203 286 462 | 203 286 462 | 0 | 0,00 |
| SK | transnationellt | 20 067 775 | 20 067 775 | 0 | |
| FI | Finland | | 162 721 339 | | | |
| FI | gränsöverskridande | 142 416 484 | 122 514 000 | -19 902 484 | -13,97 |
| FI | transnationellt | 20 304 855 | 40 207 339 | 19 902 484 | |
| SE | Sverige | | 356 338 406 | | | |
| SE | gränsöverskridande | 319 655 650 | 274 903 859 | -44 751 791 | -14,00 |
| SE | transnationellt | 36 682 756 | 81 434 547 | 44 751 791 | |

ID

LAND

DEL

TOTALT ANSLAG

FRÅN MEDLEMSSTATEN

ÖVERFÖRING

%

BE

Belgien

374 383 720

BE

gränsöverskridande

332 648 155

301 477 183

-31 170 972

-9,37

BE

transnationellt

41 735 565

72 906 537

31 170 972

BG

Bulgarien

135 521 264

BG

gränsöverskridande

109 183 390

113 134 071

3 950 681

BG

transnationellt

26 337 874

22 387 193

-3 950 681

-15,00

CZ

Tjeckien

310 867 301

CZ

gränsöverskridande

271 822 272

277 679 027

5 856 755

CZ

transnationellt

39 045 029

33 188 274

-5 856 755

-15,00

DK

Danmark

152 000 000

DK

gränsöverskridande

130 840 407

115 300 000

-15 540 407

-11,88

DK

transnationellt

21 159 593

36 700 000

15 540 407

DE

Tyskland

1 017 882 396

DE

gränsöverskridande

714 007 944

699 742 467

-14 265 477

-2,00

DE

transnationellt

303 874 452

318 139 929

14 265 477

EE

Estland

58 059 611

EE

gränsöverskridande

53 200 437

53 200 437

0

0,00

EE

transnationellt

4 859 174

4 859 174

0

IE

Irland

293 402 230

IE

gränsöverskridande

275 852 846

234 474 919

-41 377 927

-15,00

IE

transnationellt

17 549 384

58 927 311

41 377 927

EL

Grekland

128 236 156

EL

gränsöverskridande

88 385 657

94 363 232

5 977 575

EL

transnationellt

39 850 499

33 872 924

-5 977 575

-15,00

ES

Spanien

694 796 132

ES

gränsöverskridande

382 709 233

358 561 065

-24 148 168

-6,31

ES

transnationellt

171 704 452

199 155 881

27 451 429

ES

yttersta randområdena

140 382 447

137 079 186

-3 303 261

-2,35  %

FR

Frankrike

1 107 421 089

FR

gränsöverskridande

718 304 673

639 687 357

-78 617 316

-10,94

FR

transnationellt

246 523 404

308 457 615

61 934 211

FR

yttersta randområdena

142 593 012

159 276 117

16 683 105

HR

Kroatien

186 871 939

HR

gränsöverskridande

171 461 871

171 461 871

0

0,00

HR

transnationellt

15 410 068

15 410 068

0

IT

Italien

947 705 559

IT

gränsöverskridande

723 649 055

682 037 150

-41 611 905

-5,75

IT

transnationellt

224 056 504

265 668 409

41 611 905

CY

Cypern

37 259 150

CY

gränsöverskridande

34 107 311

28 991 214

-5 116 097

-15,00

CY

transnationellt

3 151 839

8 267 936

5 116 097

LV

Lettland

49 764 070

LV

gränsöverskridande

42 523 827

43 609 864

1 086 037

LV

transnationellt

7 240 243

6 154 206

-1 086 037

-15,00

LT

Litauen

83 055 466

LT

gränsöverskridande

72 459 911

72 459 911

0

0,00

LT

transnationellt

10 595 555

10 595 555

0

LU

Luxemburg

29 026 447

LU

gränsöverskridande

26 870 192

23 026 447

-3 843 745

-14,30

LU

transnationellt

2 156 255

6 000 000

3 843 745

HU

Ungern

258 768 190

HU

gränsöverskridande

222 498 055

222 498 055

0

0,00

HU

transnationellt

36 270 135

36 270 135

0

MT

Malta

23 116 871

MT

gränsöverskridande

21 429 922

20 416 871

-1 013 051

-4,73

MT

transnationellt

1 686 949

2 700 000

1 013 051

NL

Nederländerna

378 695 652

NL

gränsöverskridande

315 751 099

274 554 348

-41 196 751

-13,05

NL

transnationellt

62 944 553

104 141 304

41 196 751

AT

Österrike

219 711 720

AT

gränsöverskridande

187 482 629

186 882 629

- 600 000

-0,32

AT

transnationellt

32 229 091

32 829 091

600 000

PL

Polen

567 530 160

PL

gränsöverskridande

425 499 779

446 804 336

21 304 557

PL

transnationellt

142 030 381

120 725 824

-21 304 557

-15,00

PT

Portugal

138 751 654

PT

gränsöverskridande

67 766 585

73 491 424

5 724 839

PT

transnationellt

38 165 592

32 440 753

-5 724 839

-15,00

PT

yttersta randområdena

32 819 477

32 819 477

0

RO

Rumänien

372 637 625

RO

gränsöverskridande

299 820 777

310 743 304

10 922 527

RO

transnationellt

72 816 848

61 894 321

-10 922 527

-15,00

SI

Slovenien

75 065 477

SI

gränsöverskridande

67 436 070

67 436 070

0

0,00

SI

transnationellt

7 629 407

7 629 407

0

SK

Slovakien

223 354 237

SK

gränsöverskridande

203 286 462

203 286 462

0

0,00

SK

transnationellt

20 067 775

20 067 775

0

FI

Finland

162 721 339

FI

gränsöverskridande

142 416 484

122 514 000

-19 902 484

-13,97

FI

transnationellt

20 304 855

40 207 339

19 902 484

SE

Sverige

356 338 406

SE

gränsöverskridande

319 655 650

274 903 859

-44 751 791

-14,00

SE

transnationellt

36 682 756

81 434 547

44 751 791

---

| 19.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/164

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/75

av den 17 januari 2022

om fastställande av förteckningen över de Interregprogramområden som ska få stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder, uppdelade efter programdel och Interregprogram inom målet Europeiskt territoriellt samarbete

[delgivet med nr C(2022) 109]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 av den 24 juni 2021 om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder (1), särskilt artikel 8.1,

efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 115.1. i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) stöder målet Europeiskt territoriellt samarbete i vissa regioner som motsvarar nivå 3 i den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts 3-regioner) för gränsöverskridande samarbete, och i alla regioner som motsvarar nivå 2 i den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts 2-regioner) för transnationellt samarbete i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (3). Dessa regioner behöver därför förtecknas. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) stöder målet Europeiskt territoriellt samarbete i vissa regioner som motsvarar nivå 3 i den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts 3-regioner) för gränsöverskridande samarbete, och i alla regioner som motsvarar nivå 2 i den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts 2-regioner) för transnationellt samarbete i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (3). Dessa regioner behöver därför förtecknas.

| (2) | Enligt artikel 8.1 andra stycket i förordning (EU) 2021/1059 ska externa gränsöverskridande Interregprogram förtecknas som ”Interreg A IPA III-program för gränsöverskridande samarbete” (IPA III-CBC) eller ”Interreg A NEXT-program för gränsöverskridande samarbete” (NDICI-CBC). |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 8.1 andra stycket i förordning (EU) 2021/1059 ska externa gränsöverskridande Interregprogram förtecknas som ”Interreg A IPA III-program för gränsöverskridande samarbete” (IPA III-CBC) eller ”Interreg A NEXT-program för gränsöverskridande samarbete” (NDICI-CBC).

| (3) | Enligt artikel 8.3 i förordning (EU) 2021/1059 ska regioner i tredjeländer, partnerländer eller territorier utanför unionen som inte får stöd genom Eruf eller något av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder eller som bidrar till unionens budget genom externa inkomster avsatta för särskilda ändamål också tas upp i förteckningen över Interregprogramområden. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 8.3 i förordning (EU) 2021/1059 ska regioner i tredjeländer, partnerländer eller territorier utanför unionen som inte får stöd genom Eruf eller något av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder eller som bidrar till unionens budget genom externa inkomster avsatta för särskilda ändamål också tas upp i förteckningen över Interregprogramområden.

| (4) | Enligt artikel 5 i förordning (EU) 2021/1059 ska, när det gäller transnationellt samarbete, de regioner som får stöd från Eruf vara regioner på Nuts 2-nivå i unionen eller, i avsaknad av en Nuts-klassificering, motsvarande områden. De kan inbegripa yttersta randområden som omfattar större transnationella territorier och, i tillämpliga fall, med beaktande av makroregionala strategier eller havsområdesstrategier. Transnationellt samarbete kan också omfatta regioner som ska vara Nuts 2-regioner eller, i avsaknad av Nuts-klassificering, motsvarande områden i Island, Norge, Schweiz, Förenade kungariket, Andorra, Färöarna, Liechtenstein, Monaco och San Marino, utomeuropeiska länder eller territorier (ULT) och regioner i partnerländer inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen III (IPA III) eller instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (NDICI). |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 5 i förordning (EU) 2021/1059 ska, när det gäller transnationellt samarbete, de regioner som får stöd från Eruf vara regioner på Nuts 2-nivå i unionen eller, i avsaknad av en Nuts-klassificering, motsvarande områden. De kan inbegripa yttersta randområden som omfattar större transnationella territorier och, i tillämpliga fall, med beaktande av makroregionala strategier eller havsområdesstrategier. Transnationellt samarbete kan också omfatta regioner som ska vara Nuts 2-regioner eller, i avsaknad av Nuts-klassificering, motsvarande områden i Island, Norge, Schweiz, Förenade kungariket, Andorra, Färöarna, Liechtenstein, Monaco och San Marino, utomeuropeiska länder eller territorier (ULT) och regioner i partnerländer inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen III (IPA III) eller instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (NDICI).

| (5) | Enligt artikel 6 i förordning (EU) 2021/1059 ska hela unionens territorium, inbegripet de yttersta randområdena, få stöd från Eruf för interregionalt samarbete. Interregionala samarbetsprogram får också omfatta hela territoriet av tredjeländer, partnerländer som ingår i IPA III eller NDICI och andra territorier, eller delar därav, eller utomeuropeiska länder och territorier, oavsett om de får stöd genom unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder eller inte. Det är därför inte nödvändigt att fastställa något programområde för interregionalt samarbete. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 6 i förordning (EU) 2021/1059 ska hela unionens territorium, inbegripet de yttersta randområdena, få stöd från Eruf för interregionalt samarbete. Interregionala samarbetsprogram får också omfatta hela territoriet av tredjeländer, partnerländer som ingår i IPA III eller NDICI och andra territorier, eller delar därav, eller utomeuropeiska länder och territorier, oavsett om de får stöd genom unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder eller inte. Det är därför inte nödvändigt att fastställa något programområde för interregionalt samarbete.

| (6) | Enligt artikel 7 i förordning (EU) 2021/1059 ska, för de yttersta randområdenas samarbete, alla regioner som anges i artikel 349 första stycket i EUF-fördraget få stöd genom Eruf. Interregprogram som inbegriper de yttersta randområdena får omfatta hela eller delar av partnerländer som får stöd genom NDICI eller utomeuropeiska länder och territorier som får stöd genom programmet för utomeuropeiska länder och territorier (ULT-programmet), eller bådadera. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 7 i förordning (EU) 2021/1059 ska, för de yttersta randområdenas samarbete, alla regioner som anges i artikel 349 första stycket i EUF-fördraget få stöd genom Eruf. Interregprogram som inbegriper de yttersta randområdena får omfatta hela eller delar av partnerländer som får stöd genom NDICI eller utomeuropeiska länder och territorier som får stöd genom programmet för utomeuropeiska länder och territorier (ULT-programmet), eller bådadera.

| (7) | Enligt artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/1059 bör förteckningen över regioner för gränsöverskridande samarbete också innehålla uppgifter om de regioner på Nuts 3-nivå i unionen som tas i beaktande vid tilldelningen av medel från Eruf för gränsöverskridande samarbete vid alla inre gränser och de yttre gränser som omfattas av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder. Nuts 3-regionerna för programområdena för program för gränsöverskridande samarbete bör förtecknas på grundval av förordning (EG) nr 1059/2003, senast ändrad genom kommissionens delegerade förordning 2019/1755 (4). Vid tillämpningen av artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/1059 grundas emellertid de Nuts 3-regioner som beaktas för Eruf-anslaget på förordning (EG) nr 1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2016/2066 (5). |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/1059 bör förteckningen över regioner för gränsöverskridande samarbete också innehålla uppgifter om de regioner på Nuts 3-nivå i unionen som tas i beaktande vid tilldelningen av medel från Eruf för gränsöverskridande samarbete vid alla inre gränser och de yttre gränser som omfattas av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder. Nuts 3-regionerna för programområdena för program för gränsöverskridande samarbete bör förtecknas på grundval av förordning (EG) nr 1059/2003, senast ändrad genom kommissionens delegerade förordning 2019/1755 (4). Vid tillämpningen av artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/1059 grundas emellertid de Nuts 3-regioner som beaktas för Eruf-anslaget på förordning (EG) nr 1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2016/2066 (5).

| (8) | Det är därför nödvändigt att upprätta förteckningar över de Interregprogramområden som ska få stöd, uppdelade efter programdel och Interregprogram. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför nödvändigt att upprätta förteckningar över de Interregprogramområden som ska få stöd, uppdelade efter programdel och Interregprogram.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga I anges förteckningen över programområden som är berättigade till stöd från Eruf inom delen för gränsöverskridande samarbete enligt målet Europeiskt territoriellt samarbete, inbegripet inom ramen för gränsöverskridande samarbete som också stöds av IPA III och NDICI och inbegripet regioner i tredjeländer eller partnerländer eller territorier utanför unionen som inte får stöd från Eruf eller från något av unionens finansieringsinstrument för externa åtgärder, eller som bidrar till unionens budget genom externa inkomster avsatta för särskilda ändamål.

Artikel 2

I bilaga II anges förteckningen över programområden som är berättigade till stöd från Eruf och unionens finansieringsinstrument för externa åtgärder inom ramen för delen för transnationellt samarbete enligt målet Europeiskt territoriellt samarbete, inbegripet regioner i tredjeländer eller partnerländer eller territorier utanför unionen som inte får stöd från Eruf eller från något av unionens finansieringsinstrument för externa åtgärder, eller som bidrar till unionens budget genom externa inkomster avsatta för särskilda ändamål.

Artikel 3

I bilaga III anges förteckningen över programområden, inbegripet partnerländer eller delar av partnerländer som får stöd från NDICI eller utomeuropeiska länder eller territorier som får stöd genom ULT-programmet eller bådadera, som är berättigade till stöd från Eruf inom delen för de yttersta randområdena enligt målet Europeiskt territoriellt samarbete.

Artikel 4

I bilaga IV anges förteckningen över Nuts 3-regioner i unionen som beaktas vid Eruf-anslaget för gränsöverskridande samarbete vid alla inre gränser och de yttre gränser som omfattas av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 januari 2022.

På kommissionens vägnar

Elisa FERREIRA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 231, 30.6.2021, s. 94.

1

(2)  
  EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/1755 av den 8 augusti 2019 om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 270, 24.10.2019, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) 2016/2066 av den 21 november 2016 om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 322, 29.11.2016, s. 1).

5

---

BILAGA I

Förteckning över Interregprogramområden som ska få stöd inom del A

| Interreg-interna gränsöverskridande program |
| --- |
| CCI | | Regioner på Nuts 3-nivå (i enlighet med förordning (EU) nr 1059/2003, senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16RFCB001 | BE DE NL | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | DEA26 Düren |
| | | DEA28 Euskirchen |
| | | DEA29 Heinsberg |
| | | DEA2D Städteregion Aachen |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB002 | AT CZ | (Interreg VI-A) Österrike-Tjeckien |
| | | AT121 Mostviertel-Eisenwurzen |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT314 Steyr-Kirchdorf |
| | | CZ031 Jihočeský kraj |
| | | CZ063 Kraj Vysočina |
| | | CZ064 Jihomoravský kraj |
| 2021TC16RFCB003 | AT SK | (Interreg VI-A) Slovakien-Österrike |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| 2021TC16RFCB004 | AT DE | (Interreg VI-A) Österrike-Tyskland/Bayern |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT315 Traunviertel |
| | | AT321 Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323 Salzburg und Umgebung |
| | | AT331 Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| | | DE214 Altötting |
| | | DE215 Berchtesgadener Land |
| | | DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen |
| | | DE21D Garmisch-Partenkirchen |
| | | DE21F Miesbach |
| | | DE21G Mühldorf a. Inn |
| | | DE21K Rosenheim, Landkreis |
| | | DE21M Traunstein |
| | | DE21N Weilheim-Schongau |
| | | DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE227 Landshut, Landkreis |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22A Rottal-Inn |
| | | DE22C Dingolfing-Landau |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| 2021TC16RFCB005 | ES PT | (Interreg VI-A) Spanien-Portugal (POCTEP) |
| | | ES111 A Coruña |
| | | ES112 Lugo |
| | | ES113 Ourense |
| | | ES114 Pontevedra |
| | | ES148 Valladolid |
| | | ES411 Ávila |
| | | ES413 León |
| | | ES415 Salamanca |
| | | ES419 Zamora |
| | | ES431 Badajoz |
| | | ES432 Cáceres |
| | | ES612 Cádiz |
| | | ES613 Córdoba |
| | | ES615 Huelva |
| | | ES618 Sevilla |
| | | PT111 Alto Minho |
| | | PT112 Cávado |
| | | PT119 Ave |
| | | PT11A Area Metropolitana do Porto |
| | | PT11B Alto Tâmega |
| | | PT11C Tamega e Sousa |
| | | PT11D Douro |
| | | PT11E Terras de Trás-os-Montes |
| | | PT150 Algarve |
| | | PT16B Oeste |
| | | PT16D Região de Aveiro |
| | | PT16E Região de Coimbra |
| | | PT16F Região de Leiria |
| | | PT16G Viseu Dão Lafões |
| | | PT16H Beira Baixa |
| | | PT 16I Médio Tejo |
| | | PT16J Beiras e Serra da Estrela |
| | | PT181 Alentejo litoral |
| | | PT184 Baixo Alentejo |
| | | PT186 Alto Alentejo |
| | | PT187 Alentejo Central |
| | | |
| 2021TC16RFCB006 | ES FR AD | (Interreg VI-A) Spanien-Frankrike-Andorra (POCTEFA) |
| | | ES211 Araba/Alava Álava |
| | | ES212 GuipùzcoaGipuzkoa |
| | | ES213 Vizcaya/Bizkaia |
| | | ES220 Navarra |
| | | ES230 La Rioja |
| | | ES241 Huesca |
| | | ES243 Zaragoza |
| | | ES511 Barcelona |
| | | ES512 Girona |
| | | ES513 Lleida |
| | | FRI15 Pyrénées-Atlantiques |
| | | FRJ21 Ariège |
| | | FRJ23 Haute -Garonne |
| | | FRJ15 Pyrénées -Orientales |
| | | FRJ26 Hautes-Pyrénées |
| | | AD Andorra (third country) |
| 2021TC16RFCB007 | HU HR | (Interreg VI-A) Ungern-Kroatien |
| | | HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | | HR022 Virovitičko-podravska županija |
| | | HR023 Požeško-slavonska županija |
| | | HR025 Osječko-baranjska županija |
| | | HR026 Vukovarsko-srijemska županija |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR063 Koprivničko-križevačka županija |
| | | HU223 Zala |
| | | HU231 Baranya |
| | | HU232 Somogy |
| 2021TC16RFCB008 | DE CZ | (Interreg VI-A) Tyskland/Bayern-Tjeckien |
| | | CZ031 Jihoceský kraj |
| | | CZ032 Plzeňský kraj |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22B Straubing-Bogen |
| | | DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| | | DE234 Amberg-Sulzbach |
| | | DE235 Cham |
| | | DE237 Neustadt a. d. Waldnaab |
| | | DE238 Regensburg, Landkreis |
| | | DE239 Schwandorf |
| | | DE23A Tirschenreuth |
| | | DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt |
| | | DE244 Hof, Kreisfreie Stadt |
| | | DE246 Bayreuth, Landkreis |
| | | DE249 Hof, Landkreis |
| | | DE24A Kronach |
| | | DE24B Kulmbach |
| | | DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| 2021TC16RFCB009 | AT HU | (Interreg VI-A) Österrike-Ungern |
| | | AT111 Mittelburgenland |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT221 Graz |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| 2021TC16RFCB010 | DE PL | (Interreg VI-A) Tyskland/Brandenburg-Polen |
| | | DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| | | DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40C Oder-Spree |
| | | DE40G Spree-Neiße |
| | | PL431 Gorzowski |
| | | PL432 Zielonogórski |
| 2021TC16RFCB011 | PL SK | (Interreg VI-A) Polen-Slovakien |
| | | PL214 Krakowski |
| | | PL218 Nowosądecki |
| | | PL219 Nowotarski |
| | | PL21A Oświęcimski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL821 Krośnieński |
| | | PL822 Przemyski |
| | | PL823 Rzeszowski |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| | | SK041 Prešovský kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB012 | DE DK LT PL SE | (Interreg VI-A) Polen-Danmark-Tyskland-Litauen-Sverige (södra Östersjön) |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt |
| | | DE80M Nordwestmecklenburg |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80K Landkreis Rostock |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszaliński |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| | | PL636 Słupski |
| | | PL637 Chojnicki |
| | | PL638 Starogardzki |
| | | PL633 Trójmiejski |
| | | PL634 Gdański |
| | | PL621 Elbląski |
| | | SE212 Kronobergs län |
| | | SE213 Kalmar län |
| | | SE221 Blekinge län |
| | | SE224 Skåne län |
| 2021TC16RFCB013 | EE FI LV SE | (Interreg VI-A) Finland-Estland-Lettland-Sverige (centrala Östersjön) |
| | | EE001 Põhja-Eesti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | EE009 Kesk-Eesti |
| | | EE00A Kirde-Eesti |
| | | FI1B1 Helsinki-Uusimaa |
| | | FI1C1 Varsinais-Suomi |
| | | FI1C2 Kanta-Häme |
| | | FI1C3 Päijät-Häme |
| | | FI1C4 Kymenlaakso |
| | | FI1C5 Etelä-Karjala |
| | | FI196 Satakunta |
| | | FI197 Pirkanmaa |
| | | FI200 Åland |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| | | LV009 Zemgale |
| | | SE110 Stockholms län |
| | | SE121 Uppsala län |
| | | SE122 Södermanlands län |
| | | SE123 Östergötlands län |
| | | SE124 Örebro län |
| | | SE125 Västmanlands län |
| | | SE214 Gotlands län |
| | | SE313 Gävleborgs län |
| 2021TC16RFCB014 | HU SK | (Interreg VI-A) Ungern-Slovakien |
| | | HU110 Budapest |
| | | HU120 Pest |
| | | HU212 Komárom-Esztergom |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | | HU312 Heves |
| | | HU313 Nógrád |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK023 Nitriansky kraj |
| | | SK032 Banskobystrický kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB015 | SE NO | (Interreg VI-A) Sverige-Norge |
| | | SE311 Värmlands län |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE232 Västra Götalands län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO082 Viken |
| 2021TC16RFCB016 | CZ DE | (Interreg VI-A) Tyskland/Sachsen-Tjeckien |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | CZ042 Ústecký kraj |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| | | DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt |
| | | DED42 Erzgebirgskreis |
| | | DED43 Mittelsachsen |
| | | DED44 Vogtlandkreis |
| | | DED45 Zwickau |
| 2021TC16RFCB017 | DE PL | (Interreg VI-A) Polen-Tyskland/Sachsen |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | PL432 Zielonogórski |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| 2021TC16RFCB018 | DE PL | (Interreg VI-A) Tyskland/Mecklenburg-Vorpommern/Brandenburg-Polen |
| | | DE405 Barnim |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40I Uckermark |
| | | DE80J Mecklenburgische Seenplatte |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszalinski |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| 2021TC16RFCB019 | EL IT | (Interreg VI-A) Grekland-Italien |
| | | EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta / Arta, Preveza) |
| | | EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| | | EL543 Ιωάννινα (Ioannina) |
| | | EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos) |
| | | EL622 Κέρκυρα (Kerkyra) |
| | | EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia) |
| | | EL624 Λευκάδα (Lefkada) |
| | | EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania) |
| | | EL632 Αχαΐα (Achaia) |
| | | EL633 Ηλεία (Ileia) |
| | | ITF43 Taranto |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITF52 Matera |
| | | ITF61 Cosenza |
| | | ITF62 Crotone |
| | | ITF63 Catanzaro |
| | | ITF65 Reggio di Calabria |
| 2021TC16RFCB020 | BG RO | (Interreg VI-A) Rumänien-Bulgarien |
| | | BG311 Видин (Vidin) |
| | | BG312 Монтана (Montana) |
| | | BG313 Враца (Vratsa) |
| | | BG314 Плевен (Pleven) |
| | | BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| | | BG323 Русе (Ruse) |
| | | BG325 Силистра (Silistra) |
| | | BG332 Добрич (Dobrich) |
| | | RO223 Constanţa |
| | | RO312 Călăraşi |
| | | RO314 Giurgiu |
| | | RO317 Teleorman |
| | | RO411 Dolj |
| | | RO413 Mehedinţi |
| | | RO414 Olt |
| 2021TC16RFCB021 | BG EL | (Interreg VI-A) Greece-Bulgaria |
| | | BG413 Благоевград (Blagoevgrad) |
| | | BG422 Хасково (Haskovo) |
| | | BG424 Смолян (Smolyan) |
| | | BG425 Кърджали (Kardzhali) |
| | | EL511 Έβρος (Evros) |
| | | EL512 Ξάνθη (Xanthi) |
| | | EL513 Ροδόπη (Rodopi) |
| | | EL514 Δράμα (Drama) |
| | | EL515 Καβάλα (Kavala) |
| | | EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | | EL526 Σέρρες (Serres) |
| 2021TC16RFCB022 | DE NL | (Interreg VI-A) Tyskland-Nederländerna |
| | | DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt |
| | | DE942 Emden, Kreisfreie Stadt |
| | | DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt |
| | | DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt |
| | | DE946 Ammerland |
| | | DE947 Aurich |
| | | DE948 Cloppenburg |
| | | DE949 Emsland |
| | | DE94A Friesland (DE) |
| | | DE94B Grafschaft Bentheim |
| | | DE94C Leer |
| | | DE94D Oldenburg, Landkreis |
| | | DE94E Osnabrück, Landkreis |
| | | DE94F Vechta |
| | | DE94G Wesermarsch |
| | | DE94H Wittmund |
| | | DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA1B Kleve |
| | | DEA1D Rhein-Kreis Neuss |
| | | DEA1E Viersen |
| | | DEA1F Wesel |
| | | DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA34 Borken |
| | | DEA35 Coesfeld |
| | | DEA37 Steinfurt |
| | | DEA38 Warendorf |
| | | NL111 Oost-Groningen |
| | | NL112 Delfzijl en omgeving |
| | | NL113 Overig Groningen |
| | | NL124 Noord-Friesland |
| | | NL125 Zuidwest-Friesland |
| | | NL126 Zuidoost-Friesland |
| | | NL131 Noord-Drenthe |
| | | NL132 Zuidoost-Drenthe |
| | | NL133 Zuidwest-Drenthe |
| | | NL211 Noord-Overijssel |
| | | NL212 Zuidwest-Overijssel |
| | | NL213 Twente |
| | | NL221 Veluwe |
| | | NL224 Zuidwest-Gelderland |
| | | NL225 Achterhoek |
| | | NL226 Arnhem/Nijmegen |
| | | NL230 Flevoland |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| 2021TC16RFCB023 | AT DE CH LI | (Interreg VI-A) Tyskland-Österrike-Schweiz-Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis |
| | | DE137 Tuttlingen |
| | | DE138 Konstanz |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DE147 Bodenseekreis |
| | | DE148 Ravensburg |
| | | DE149 Sigmaringen |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Landkreis Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| | | CH033 Aargau |
| | | CH040 Zürich |
| | | CH051 Glarus |
| | | CH052 Schaffhausen |
| | | CH053 Appenzell Ausserrhoden |
| | | CH054 Appenzell Innerrhoden |
| | | CH055 St. Gallen |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH057 Thurgau |
| | | LI000 Liechtenstein |
| 2021TC16RFCB024 | CZ PL | (Interreg VI-A) Tjeckien-Polen |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | CZ052 Královéhradecký kraj |
| | | CZ053 Pardubický kraj |
| | | CZ071 Olomoucký kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL227 Rybnicki |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| | | PL517 Wałbrzyski |
| | | PL518 Wrocławski |
| | | PL523 Nyski |
| | | PL524 Opolski |
| 2021TC16RFCB025 | SE NO DK | (Interreg VI-A) Sverige-Danmark-Norge (Öresund-Kattegat-Skagerrak) |
| | | SE224 Skåne län |
| | | SE231 Hallands län |
| | | SE232 Västra Götalandsregionen |
| | | NO081 Oslo |
| | | NO082 Viken |
| | | NO091 Vestfold og Telemark |
| | | NO092 Agder |
| | | DK011 Byen København |
| | | DK012 Københavns omegn |
| | | DK013 Nordsjælland |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK041 Vestjylland |
| | | DK042 Østjylland |
| | | DK050 Nordjylland |
| 2021TC16RFCB026 | LT LV | (Interreg VI-A) Lettland-Litauen |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT025 Panevėžio apskritis |
| | | LT026 Šiaulių apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | LT029 Utenos apskritis |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV005 Latgale |
| | | LV009 Zemgale |
| 2021TC16RFCB027 | FI SE NO | (Interreg VI-A) Sverige-Finland-Norge (AURORA) |
| | | FI1D5 Keski-Pohjanmaa |
| | | FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa |
| | | FI1D7 Lappi |
| | | FI194 Etelä-Pohjanmaa |
| | | FI195 Pohjanmaa |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | SE331 Västerbottens län |
| | | SE332 Norrbottens län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO071 Nordland |
| | | NO074 Troms og Finnmark |
| 2021TC16RFCB028 | SI HR | (Interreg VI-A) Slovenien-Kroatien |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR050 Grad Zagreb |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR064 Krapinsko-zagorska županija |
| | | HR065 Zagrebačka županija |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI036 Posakvska (formerly Spodnjeposavska) |
| | | SI037 Jugovzhodna Slovenija |
| | | SI038 Primorsko-notranjska (formerly Notranjsko-kraška) |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| 2021TC16RFCB029 | SK CZ | (Interreg VI-A) Slovakien-Tjeckien |
| | | CZ064 Jihomoravsky kraj |
| | | CZ072 Zlinsky kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK022 Trenčiansky kraj |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| 2021TC16RFCB030 | LT PL | (Interreg VI-A) Litauen-Polen |
| | | LT011 Vilniaus apskritis |
| | | LT021 Alytaus apskritis |
| | | LT022 Kauno apskritis |
| | | LT024 Marijampolės apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | PL623 Ełcki |
| | | PL841 Białostocki |
| | | PL843 Suwalski |
| 2021TC16RFCB031 | IT FR | (Interreg VI-A) Italien-Frankrike (Maritime) |
| | | ITC31 Imperia |
| | | ITC32 Savona |
| | | ITC33 Genova |
| | | ITC34 La Spezia |
| | | ITG2D Sassari |
| | | ITG2E Nuoro |
| | | ITG2F Cagliari |
| | | ITG2G Oristano |
| | | ITG2H Sud Sardegna |
| | | ITI11 Massa-Carrara |
| | | ITI12 Lucca |
| | | ITI16 Livorno |
| | | ITI17 Pisa |
| | | ITI1A Grosseto |
| | | FRL03 Alpes-Maritimes |
| | | FRL05 Var |
| | | FRM02 Haute-Corse |
| | | FRM01 Corse-du-Sud |
| 2021TC16RFCB032 | FR IT | (Interreg VI-A) Frankrike-Italien (ALCOTRA) |
| | | FRK27 Savoie |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | FRL01 Alpes -de -Haute -Provence |
| | | FRL02 Hautes -Alpes |
| | | FRL03 Alpes -Maritimes |
| | | ITC11 Torino |
| | | ITC16 Cuneo |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC31 Imperia |
| 2021TC16RFCB033 | IT CH | (Interreg VI-A) Italien-Schweiz |
| | | ITC12 Vercelli |
| | | ITC13 Biella |
| | | ITC14 Verbano-Cusio-Ossola |
| | | ITC15 Novara |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC41 Varese |
| | | ITC42 Como |
| | | ITC43 Lecco |
| | | ITC44 Sondrio |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | CH012 Valais |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH070 Ticino |
| 2021TC16RFCB034 | IT SI | (Interreg VI-A) Italien-Slovenien |
| | | SI038 Notranjsko-kraška / Primorsko Notranska-notranjska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 GoriskaGoriška |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| 2021TC16RFCB035 | IT MT | (Interreg VI-A) Italien-Malta |
| | | ITG11 Trapani |
| | | ITG12 Palermo |
| | | ITG13 Messina |
| | | ITG14 Agrigento |
| | | ITG15 Caltanissetta |
| | | ITG16 Enna |
| | | ITG17 Catania |
| | | ITG18 Ragusa |
| | | ITG19 Siracusa |
| | | MT001 Malta |
| | | MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna |
| 2021TC16RFCB036 | DE FR CH | (Interreg VI-A) Frankrike-Tyskland-Schweiz (Oberrhein) |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DE121 Baden-Baden, Stadtkreis |
| | | DE122 Karlsruhe, Stadtkreis |
| | | DE123 Karlsruhe, Landkreis |
| | | DE124 Rastatt |
| | | DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| | | DE132 Breisgau-Hochschwarzwald |
| | | DE133 Emmendingen |
| | | DE134 Ortenaukreis |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3H Südliche Weinstrasse |
| | | FRF11 Bas -Rhin |
| | | FRF12 Haut -Rhin |
| | | CH023 Solothurn |
| | | CH025 Jura |
| | | CH031 Basel-Stadt |
| | | CH032 Basel-Landschaft |
| | | CH033 Aargau |
| 2021TC16RFCB037 | FR CH | (Interreg VI-A) Frankrike-Schweiz |
| | | FRC21 Doubs |
| | | FRC22 Jura |
| | | FRC24 Territoire de Belfort |
| | | FRK21 Ain |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | CH011 Vaud |
| | | CH012 Valais |
| | | CH013 Genève |
| | | CH021 Bern |
| | | CH022 Fribourg |
| | | CH024 Neuchâtel |
| | | CH025 Jura |
| 2021TC16RFCB038 | IT HR | (Interreg VI-A) Italien-Kroatien |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR032 Ličko-senjska županija |
| | | HR033 Zadarska županija |
| | | HR034 Šibensko-kninska županija |
| | | HR035 Splitsko-dalmatinska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR037 Dubrovačko-neretvanska županija |
| | | ITF12 Teramo |
| | | ITF13 Pescara |
| | | ITF14 Chieti |
| | | ITF22 Campobasso |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH36 Padova |
| | | ITH37 Rovigo |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| | | ITH56 Ferrara |
| | | ITH57 Ravenna |
| | | ITH58 Forlì-Cesena |
| | | ITH59 Rimini |
| | | ITI31 Pesaro e Urbino |
| | | ITI32 Ancona |
| | | ITI33 Macerata |
| | | ITI34 Ascoli Piceno |
| | | ITI35 Fermo |
| | | |
| 2021TC16RFCB039 | BE FR | (Interreg VI-A) Belgien-Frankrike (Wallonie-Vlaanderen-France) |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE253 Arr. Ieper |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | BE258 Arr. Veurne |
| | | BE32A Arr. Ath |
| | | BE32B Arr. Charleroi |
| | | BE323 Arr. Mons |
| | | BE328 Arr. Mouscron |
| | | BE329 Arr. La Louvière |
| | | BE32C Arr. Soignies |
| | | BE32D Arr. Thuin |
| | | BE328 Arr. Tournai |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | BE351 Arr. Dinant |
| | | BE352 Arr. Namur |
| | | BE353 Arr. Philippeville |
| | | FRE11 Nord |
| | | FRE12 Pas-de-Calais |
| | | FRE21 Aisne |
| | | FRE22 Oise |
| | | FRE23 Somme |
| | | FRF21 Ardennes |
| | | FRF23 Marne |
| 2021TC16RFCB040 | BE DE FR LU | (Interreg VI-A) Frankrike-Belgien-Tyskland-Luxemburg (Grande Région/Großregion) |
| | | BE331 Arr. Huy |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE334 Arr. Waremme |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB25 Trier-Saarburg |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DEC01 Regionalverband Saarbrücken |
| | | DEC02 Merzig-Wadern |
| | | DEC04 Saarlouis |
| | | DEC05 Saarpfalz-Kreis |
| | | DEB15 Birkenfeld |
| | | DEB22 Bernkastel-Wittlich |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3F Kaiserslautern, Landkreis |
| | | DEB3G Kusel |
| | | DEB3H Südliche Weinstraße |
| | | DEC03 Neunkirchen |
| | | DEC06 St. Wendel |
| | | FRF31 Meurthe-et-Moselle |
| | | FRF32 Meuse |
| | | FRF33 Moselle |
| | | LU000 Luxembourg |
| 2021TC16RFCB041 | BE NL | (Interreg VI-A) Belgien-Nederländerna (Vlaanderen-Nederland) |
| | | BE211 Arr. Antwerpen |
| | | BE212 Arr. Mechelen |
| | | BE213 Arr. Turnhout |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE231 Arr. Aalst |
| | | BE232 Arr. Dendermonde |
| | | BE233 Arr. Eeklo |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE236 Arr. Sint-Niklaas |
| | | BE242 Arr. Leuven |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen |
| | | NL342 Overig Zeeland |
| | | NL411 West-Noord-Brabant |
| | | NL412 Midden-Noord-Brabant |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB042 | RO HU | (Interreg VI-A) Rumänien-Ungern |
| | | HU321 Hajdú-Bihar |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | HU332 Békés |
| | | HU333 Csongrád |
| | | RO111 Bihor |
| | | RO115 Satu Mare |
| | | RO421 Arad |
| | | RO424 Timiş |
| 2021TC16RFCB043 | EE LV | (Interreg VI-A) Estland-Lettland |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| 2021TC16RFCB044 | IT AT | (Interreg VI-A) Italien-Österrike |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213: Unterkärnten |
| | | AT321: Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323: Salzburg und Umgebung |
| | | AT331: Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | ITH32: Vicenza |
| | | ITH33 Belluno |
| | | ITH34: Treviso |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43: Gorizia |
| | | ITH44: Trieste |
| 2021TC16RFCB045 | SI HU | (Interreg VI-A) Slovenien-Ungern |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| 2021TC16RFCB046 | SI AT | (Interreg VI-A) Slovenien-Österrike |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213 Unterkärnten |
| | | AT221 Graz |
| | | AT223 Östliche Obersteiermark |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | AT225 West- und Südsteiermark |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI033 Koroška |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 Goriška |
| 2021TC16RFCB047 | EL CY | (Interreg VI-A) Grekland-Cypern |
| | | CY000 Κύπρος (Cyprus) |
| | | EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| | | EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| | | EL413 Χίος (Chios) |
| | | EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos) |
| | | EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| | | EL431 Ηράκλειο (Irakleio) |
| | | EL432 Λασίθι (Lasithi) |
| | | EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο) |
| | | EL434 Χανιά (Chania) |
| 2021TC16RFCB048 | DE DK | (Interreg VI-A) Tyskland-Danmark |
| | | DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF07 Nordfriesland |
| | | DEF08 Ostholstein |
| | | DEF0A Plön |
| | | DEF0B Rendsburg-Eckernförde |
| | | DEF0C Schleswig-Flensburg |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK031 Fyn |
| | | DK032 Sydjylland |
| | | |
| 2014TC16RFPC001 | IE UK | (Interreg VI-A) PEACE PLUS Irland-Nordirland/Förenade kungariket |
| | | IE041 Border |
| | | IE062 Mid-East |
| | | UKN06 Belfast |
| | | UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon |
| | | UKN08 Newry, Mourne and Down |
| | | UKN09 Ards and North Down |
| | | UKN0A Derry City and Strabane |
| | | UKN0B Mid Ulster |
| | | UKN0C Causeway Coast and Glens |
| | | UKN0D Antrim and Newtownabbey |
| | | UKN0E Lisburn and Castlereagh |
| | | UKN0F Mid and East Antrim |
| | | UKN0G Fermanagh and Omagh |

Interreg-interna gränsöverskridande program

CCI

Regioner på Nuts 3-nivå (i enlighet med förordning (EU) nr 1059/2003, senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2019/1755)

2021TC16RFCB001

BE DE NL

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

BE223 Arr. Tongeren

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE332 Arr. Liège

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft

DEA26 Düren

DEA28 Euskirchen

DEA29 Heinsberg

DEA2D Städteregion Aachen

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB24 Vulkaneifel

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB002

AT CZ

(Interreg VI-A) Österrike-Tjeckien

AT121 Mostviertel-Eisenwurzen

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT130 Wien

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT314 Steyr-Kirchdorf

CZ031 Jihočeský kraj

CZ063 Kraj Vysočina

CZ064 Jihomoravský kraj

2021TC16RFCB003

AT SK

(Interreg VI-A) Slovakien-Österrike

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

AT112 Nordburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

2021TC16RFCB004

AT DE

(Interreg VI-A) Österrike-Tyskland/Bayern

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT315 Traunviertel

AT321 Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323 Salzburg und Umgebung

AT331 Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214 Altötting

DE215 Berchtesgadener Land

DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D Garmisch-Partenkirchen

DE21F Miesbach

DE21G Mühldorf a. Inn

DE21K Rosenheim, Landkreis

DE21M Traunstein

DE21N Weilheim-Schongau

DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE227 Landshut, Landkreis

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22A Rottal-Inn

DE22C Dingolfing-Landau

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

2021TC16RFCB005

ES PT

(Interreg VI-A) Spanien-Portugal (POCTEP)

ES111 A Coruña

ES112 Lugo

ES113 Ourense

ES114 Pontevedra

ES148 Valladolid

ES411 Ávila

ES413 León

ES415 Salamanca

ES419 Zamora

ES431 Badajoz

ES432 Cáceres

ES612 Cádiz

ES613 Córdoba

ES615 Huelva

ES618 Sevilla

PT111 Alto Minho

PT112 Cávado

PT119 Ave

PT11A Area Metropolitana do Porto

PT11B Alto Tâmega

PT11C Tamega e Sousa

PT11D Douro

PT11E Terras de Trás-os-Montes

PT150 Algarve

PT16B Oeste

PT16D Região de Aveiro

PT16E Região de Coimbra

PT16F Região de Leiria

PT16G Viseu Dão Lafões

PT16H Beira Baixa

PT 16I Médio Tejo

PT16J Beiras e Serra da Estrela

PT181 Alentejo litoral

PT184 Baixo Alentejo

PT186 Alto Alentejo

PT187 Alentejo Central

2021TC16RFCB006

ES FR AD

(Interreg VI-A) Spanien-Frankrike-Andorra (POCTEFA)

ES211 Araba/Alava Álava

ES212 GuipùzcoaGipuzkoa

ES213 Vizcaya/Bizkaia

ES220 Navarra

ES230 La Rioja

ES241 Huesca

ES243 Zaragoza

ES511 Barcelona

ES512 Girona

ES513 Lleida

FRI15 Pyrénées-Atlantiques

FRJ21 Ariège

FRJ23 Haute -Garonne

FRJ15 Pyrénées -Orientales

FRJ26 Hautes-Pyrénées

AD Andorra (third country)

2021TC16RFCB007

HU HR

(Interreg VI-A) Ungern-Kroatien

HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija

HR022 Virovitičko-podravska županija

HR023 Požeško-slavonska županija

HR025 Osječko-baranjska županija

HR026 Vukovarsko-srijemska županija

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR063 Koprivničko-križevačka županija

HU223 Zala

HU231 Baranya

HU232 Somogy

2021TC16RFCB008

DE CZ

(Interreg VI-A) Tyskland/Bayern-Tjeckien

CZ031 Jihoceský kraj

CZ032 Plzeňský kraj

CZ041 Karlovarský kraj

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22B Straubing-Bogen

DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt

DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt

DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE234 Amberg-Sulzbach

DE235 Cham

DE237 Neustadt a. d. Waldnaab

DE238 Regensburg, Landkreis

DE239 Schwandorf

DE23A Tirschenreuth

DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt

DE244 Hof, Kreisfreie Stadt

DE246 Bayreuth, Landkreis

DE249 Hof, Landkreis

DE24A Kronach

DE24B Kulmbach

DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge

2021TC16RFCB009

AT HU

(Interreg VI-A) Österrike-Ungern

AT111 Mittelburgenland

AT112 Nordburgenland

AT113 Südburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

AT221 Graz

AT224 Oststeiermark

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU222 Vas

HU223 Zala

2021TC16RFCB010

DE PL

(Interreg VI-A) Tyskland/Brandenburg-Polen

DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE409 Märkisch-Oderland

DE40C Oder-Spree

DE40G Spree-Neiße

PL431 Gorzowski

PL432 Zielonogórski

2021TC16RFCB011

PL SK

(Interreg VI-A) Polen-Slovakien

PL214 Krakowski

PL218 Nowosądecki

PL219 Nowotarski

PL21A Oświęcimski

PL225 Bielski

PL22C Tyski

PL821 Krośnieński

PL822 Przemyski

PL823 Rzeszowski

SK031 Žilinský kraj

SK041 Prešovský kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB012

DE DK LT PL SE

(Interreg VI-A) Polen-Danmark-Tyskland-Litauen-Sverige (södra Östersjön)

DE80N Vorpommern-Greifswald

DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80M Nordwestmecklenburg

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80K Landkreis Rostock

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

LT023 Klaipėdos apskritis

LT027 Tauragės apskritis

LT028 Telšių apskritis

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszaliński

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

PL636 Słupski

PL637 Chojnicki

PL638 Starogardzki

PL633 Trójmiejski

PL634 Gdański

PL621 Elbląski

SE212 Kronobergs län

SE213 Kalmar län

SE221 Blekinge län

SE224 Skåne län

2021TC16RFCB013

EE FI LV SE

(Interreg VI-A) Finland-Estland-Lettland-Sverige (centrala Östersjön)

EE001 Põhja-Eesti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

EE009 Kesk-Eesti

EE00A Kirde-Eesti

FI1B1 Helsinki-Uusimaa

FI1C1 Varsinais-Suomi

FI1C2 Kanta-Häme

FI1C3 Päijät-Häme

FI1C4 Kymenlaakso

FI1C5 Etelä-Karjala

FI196 Satakunta

FI197 Pirkanmaa

FI200 Åland

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

LV009 Zemgale

SE110 Stockholms län

SE121 Uppsala län

SE122 Södermanlands län

SE123 Östergötlands län

SE124 Örebro län

SE125 Västmanlands län

SE214 Gotlands län

SE313 Gävleborgs län

2021TC16RFCB014

HU SK

(Interreg VI-A) Ungern-Slovakien

HU110 Budapest

HU120 Pest

HU212 Komárom-Esztergom

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312 Heves

HU313 Nógrád

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK023 Nitriansky kraj

SK032 Banskobystrický kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB015

SE NO

(Interreg VI-A) Sverige-Norge

SE311 Värmlands län

SE312 Dalarnas län

SE232 Västra Götalands län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO082 Viken

2021TC16RFCB016

CZ DE

(Interreg VI-A) Tyskland/Sachsen-Tjeckien

CZ041 Karlovarský kraj

CZ042 Ústecký kraj

CZ051 Liberecký kraj

DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt

DED42 Erzgebirgskreis

DED43 Mittelsachsen

DED44 Vogtlandkreis

DED45 Zwickau

2021TC16RFCB017

DE PL

(Interreg VI-A) Polen-Tyskland/Sachsen

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

PL432 Zielonogórski

PL515 Jeleniogórski

2021TC16RFCB018

DE PL

(Interreg VI-A) Tyskland/Mecklenburg-Vorpommern/Brandenburg-Polen

DE405 Barnim

DE409 Märkisch-Oderland

DE40I Uckermark

DE80J Mecklenburgische Seenplatte

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80N Vorpommern-Greifswald

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszalinski

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

2021TC16RFCB019

EL IT

(Interreg VI-A) Grekland-Italien

EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta / Arta, Preveza)

EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543 Ιωάννινα (Ioannina)

EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos)

EL622 Κέρκυρα (Kerkyra)

EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia)

EL624 Λευκάδα (Lefkada)

EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania)

EL632 Αχαΐα (Achaia)

EL633 Ηλεία (Ileia)

ITF43 Taranto

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITF52 Matera

ITF61 Cosenza

ITF62 Crotone

ITF63 Catanzaro

ITF65 Reggio di Calabria

2021TC16RFCB020

BG RO

(Interreg VI-A) Rumänien-Bulgarien

BG311 Видин (Vidin)

BG312 Монтана (Montana)

BG313 Враца (Vratsa)

BG314 Плевен (Pleven)

BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323 Русе (Ruse)

BG325 Силистра (Silistra)

BG332 Добрич (Dobrich)

RO223 Constanţa

RO312 Călăraşi

RO314 Giurgiu

RO317 Teleorman

RO411 Dolj

RO413 Mehedinţi

RO414 Olt

2021TC16RFCB021

BG EL

(Interreg VI-A) Greece-Bulgaria

BG413 Благоевград (Blagoevgrad)

BG422 Хасково (Haskovo)

BG424 Смолян (Smolyan)

BG425 Кърджали (Kardzhali)

EL511 Έβρος (Evros)

EL512 Ξάνθη (Xanthi)

EL513 Ροδόπη (Rodopi)

EL514 Δράμα (Drama)

EL515 Καβάλα (Kavala)

EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

EL526 Σέρρες (Serres)

2021TC16RFCB022

DE NL

(Interreg VI-A) Tyskland-Nederländerna

DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt

DE942 Emden, Kreisfreie Stadt

DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt

DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt

DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt

DE946 Ammerland

DE947 Aurich

DE948 Cloppenburg

DE949 Emsland

DE94A Friesland (DE)

DE94B Grafschaft Bentheim

DE94C Leer

DE94D Oldenburg, Landkreis

DE94E Osnabrück, Landkreis

DE94F Vechta

DE94G Wesermarsch

DE94H Wittmund

DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt

DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt

DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt

DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B Kleve

DEA1D Rhein-Kreis Neuss

DEA1E Viersen

DEA1F Wesel

DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt

DEA34 Borken

DEA35 Coesfeld

DEA37 Steinfurt

DEA38 Warendorf

NL111 Oost-Groningen

NL112 Delfzijl en omgeving

NL113 Overig Groningen

NL124 Noord-Friesland

NL125 Zuidwest-Friesland

NL126 Zuidoost-Friesland

NL131 Noord-Drenthe

NL132 Zuidoost-Drenthe

NL133 Zuidwest-Drenthe

NL211 Noord-Overijssel

NL212 Zuidwest-Overijssel

NL213 Twente

NL221 Veluwe

NL224 Zuidwest-Gelderland

NL225 Achterhoek

NL226 Arnhem/Nijmegen

NL230 Flevoland

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

2021TC16RFCB023

AT DE CH LI

(Interreg VI-A) Tyskland-Österrike-Schweiz-Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis

DE137 Tuttlingen

DE138 Konstanz

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DE147 Bodenseekreis

DE148 Ravensburg

DE149 Sigmaringen

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Landkreis Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

CH033 Aargau

CH040 Zürich

CH051 Glarus

CH052 Schaffhausen

CH053 Appenzell Ausserrhoden

CH054 Appenzell Innerrhoden

CH055 St. Gallen

CH056 Graubünden

CH057 Thurgau

LI000 Liechtenstein

2021TC16RFCB024

CZ PL

(Interreg VI-A) Tjeckien-Polen

CZ051 Liberecký kraj

CZ052 Královéhradecký kraj

CZ053 Pardubický kraj

CZ071 Olomoucký kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

PL22C Tyski

PL225 Bielski

PL227 Rybnicki

PL515 Jeleniogórski

PL517 Wałbrzyski

PL518 Wrocławski

PL523 Nyski

PL524 Opolski

2021TC16RFCB025

SE NO DK

(Interreg VI-A) Sverige-Danmark-Norge (Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE224 Skåne län

SE231 Hallands län

SE232 Västra Götalandsregionen

NO081 Oslo

NO082 Viken

NO091 Vestfold og Telemark

NO092 Agder

DK011 Byen København

DK012 Københavns omegn

DK013 Nordsjælland

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK041 Vestjylland

DK042 Østjylland

DK050 Nordjylland

2021TC16RFCB026

LT LV

(Interreg VI-A) Lettland-Litauen

LT023 Klaipėdos apskritis

LT025 Panevėžio apskritis

LT026 Šiaulių apskritis

LT028 Telšių apskritis

LT029 Utenos apskritis

LV003 Kurzeme

LV005 Latgale

LV009 Zemgale

2021TC16RFCB027

FI SE NO

(Interreg VI-A) Sverige-Finland-Norge (AURORA)

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

FI1D7 Lappi

FI194 Etelä-Pohjanmaa

FI195 Pohjanmaa

SE312 Dalarnas län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

SE331 Västerbottens län

SE332 Norrbottens län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO071 Nordland

NO074 Troms og Finnmark

2021TC16RFCB028

SI HR

(Interreg VI-A) Slovenien-Kroatien

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR036 Istarska županija

HR050 Grad Zagreb

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR064 Krapinsko-zagorska županija

HR065 Zagrebačka županija

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI036 Posakvska (formerly Spodnjeposavska)

SI037 Jugovzhodna Slovenija

SI038 Primorsko-notranjska (formerly Notranjsko-kraška)

SI041 Osrednjeslovenska

SI044 Obalno-kraška

2021TC16RFCB029

SK CZ

(Interreg VI-A) Slovakien-Tjeckien

CZ064 Jihomoravsky kraj

CZ072 Zlinsky kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK022 Trenčiansky kraj

SK031 Žilinský kraj

2021TC16RFCB030

LT PL

(Interreg VI-A) Litauen-Polen

LT011 Vilniaus apskritis

LT021 Alytaus apskritis

LT022 Kauno apskritis

LT024 Marijampolės apskritis

LT027 Tauragės apskritis

PL623 Ełcki

PL841 Białostocki

PL843 Suwalski

2021TC16RFCB031

IT FR

(Interreg VI-A) Italien-Frankrike (Maritime)

ITC31 Imperia

ITC32 Savona

ITC33 Genova

ITC34 La Spezia

ITG2D Sassari

ITG2E Nuoro

ITG2F Cagliari

ITG2G Oristano

ITG2H Sud Sardegna

ITI11 Massa-Carrara

ITI12 Lucca

ITI16 Livorno

ITI17 Pisa

ITI1A Grosseto

FRL03 Alpes-Maritimes

FRL05 Var

FRM02 Haute-Corse

FRM01 Corse-du-Sud

2021TC16RFCB032

FR IT

(Interreg VI-A) Frankrike-Italien (ALCOTRA)

FRK27 Savoie

FRK28 Haute-Savoie

FRL01 Alpes -de -Haute -Provence

FRL02 Hautes -Alpes

FRL03 Alpes -Maritimes

ITC11 Torino

ITC16 Cuneo

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31 Imperia

2021TC16RFCB033

IT CH

(Interreg VI-A) Italien-Schweiz

ITC12 Vercelli

ITC13 Biella

ITC14 Verbano-Cusio-Ossola

ITC15 Novara

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC41 Varese

ITC42 Como

ITC43 Lecco

ITC44 Sondrio

ITH10 Bolzano-Bozen

CH012 Valais

CH056 Graubünden

CH070 Ticino

2021TC16RFCB034

IT SI

(Interreg VI-A) Italien-Slovenien

SI038 Notranjsko-kraška / Primorsko Notranska-notranjska

SI042 Gorenjska

SI043 GoriskaGoriška

SI044 Obalno-kraška

SI041 Osrednjeslovenska

ITH35 Venezia

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

2021TC16RFCB035

IT MT

(Interreg VI-A) Italien-Malta

ITG11 Trapani

ITG12 Palermo

ITG13 Messina

ITG14 Agrigento

ITG15 Caltanissetta

ITG16 Enna

ITG17 Catania

ITG18 Ragusa

ITG19 Siracusa

MT001 Malta

MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna

2021TC16RFCB036

DE FR CH

(Interreg VI-A) Frankrike-Tyskland-Schweiz (Oberrhein)

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DE121 Baden-Baden, Stadtkreis

DE122 Karlsruhe, Stadtkreis

DE123 Karlsruhe, Landkreis

DE124 Rastatt

DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132 Breisgau-Hochschwarzwald

DE133 Emmendingen

DE134 Ortenaukreis

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3H Südliche Weinstrasse

FRF11 Bas -Rhin

FRF12 Haut -Rhin

CH023 Solothurn

CH025 Jura

CH031 Basel-Stadt

CH032 Basel-Landschaft

CH033 Aargau

2021TC16RFCB037

FR CH

(Interreg VI-A) Frankrike-Schweiz

FRC21 Doubs

FRC22 Jura

FRC24 Territoire de Belfort

FRK21 Ain

FRK28 Haute-Savoie

CH011 Vaud

CH012 Valais

CH013 Genève

CH021 Bern

CH022 Fribourg

CH024 Neuchâtel

CH025 Jura

2021TC16RFCB038

IT HR

(Interreg VI-A) Italien-Kroatien

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR032 Ličko-senjska županija

HR033 Zadarska županija

HR034 Šibensko-kninska županija

HR035 Splitsko-dalmatinska županija

HR036 Istarska županija

HR037 Dubrovačko-neretvanska županija

ITF12 Teramo

ITF13 Pescara

ITF14 Chieti

ITF22 Campobasso

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITH35 Venezia

ITH36 Padova

ITH37 Rovigo

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

ITH56 Ferrara

ITH57 Ravenna

ITH58 Forlì-Cesena

ITH59 Rimini

ITI31 Pesaro e Urbino

ITI32 Ancona

ITI33 Macerata

ITI34 Ascoli Piceno

ITI35 Fermo

2021TC16RFCB039

BE FR

(Interreg VI-A) Belgien-Frankrike (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE253 Arr. Ieper

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

BE258 Arr. Veurne

BE32A Arr. Ath

BE32B Arr. Charleroi

BE323 Arr. Mons

BE328 Arr. Mouscron

BE329 Arr. La Louvière

BE32C Arr. Soignies

BE32D Arr. Thuin

BE328 Arr. Tournai

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

BE351 Arr. Dinant

BE352 Arr. Namur

BE353 Arr. Philippeville

FRE11 Nord

FRE12 Pas-de-Calais

FRE21 Aisne

FRE22 Oise

FRE23 Somme

FRF21 Ardennes

FRF23 Marne

2021TC16RFCB040

BE DE FR LU

(Interreg VI-A) Frankrike-Belgien-Tyskland-Luxemburg (Grande Région/Großregion)

BE331 Arr. Huy

BE332 Arr. Liège

BE334 Arr. Waremme

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25 Trier-Saarburg

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DEC01 Regionalverband Saarbrücken

DEC02 Merzig-Wadern

DEC04 Saarlouis

DEC05 Saarpfalz-Kreis

DEB15 Birkenfeld

DEB22 Bernkastel-Wittlich

DEB24 Vulkaneifel

DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3F Kaiserslautern, Landkreis

DEB3G Kusel

DEB3H Südliche Weinstraße

DEC03 Neunkirchen

DEC06 St. Wendel

FRF31 Meurthe-et-Moselle

FRF32 Meuse

FRF33 Moselle

LU000 Luxembourg

2021TC16RFCB041

BE NL

(Interreg VI-A) Belgien-Nederländerna (Vlaanderen-Nederland)

BE211 Arr. Antwerpen

BE212 Arr. Mechelen

BE213 Arr. Turnhout

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE223 Arr. Tongeren

BE231 Arr. Aalst

BE232 Arr. Dendermonde

BE233 Arr. Eeklo

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE236 Arr. Sint-Niklaas

BE242 Arr. Leuven

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342 Overig Zeeland

NL411 West-Noord-Brabant

NL412 Midden-Noord-Brabant

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB042

RO HU

(Interreg VI-A) Rumänien-Ungern

HU321 Hajdú-Bihar

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU332 Békés

HU333 Csongrád

RO111 Bihor

RO115 Satu Mare

RO421 Arad

RO424 Timiş

2021TC16RFCB043

EE LV

(Interreg VI-A) Estland-Lettland

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

2021TC16RFCB044

IT AT

(Interreg VI-A) Italien-Österrike

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213: Unterkärnten

AT321: Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323: Salzburg und Umgebung

AT331: Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

ITH10 Bolzano-Bozen

ITH32: Vicenza

ITH33 Belluno

ITH34: Treviso

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43: Gorizia

ITH44: Trieste

2021TC16RFCB045

SI HU

(Interreg VI-A) Slovenien-Ungern

HU222 Vas

HU223 Zala

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

2021TC16RFCB046

SI AT

(Interreg VI-A) Slovenien-Österrike

AT113 Südburgenland

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213 Unterkärnten

AT221 Graz

AT223 Östliche Obersteiermark

AT224 Oststeiermark

AT225 West- und Südsteiermark

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI033 Koroška

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI041 Osrednjeslovenska

SI042 Gorenjska

SI043 Goriška

2021TC16RFCB047

EL CY

(Interreg VI-A) Grekland-Cypern

CY000 Κύπρος (Cyprus)

EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413 Χίος (Chios)

EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos)

EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL431 Ηράκλειο (Irakleio)

EL432 Λασίθι (Lasithi)

EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο)

EL434 Χανιά (Chania)

2021TC16RFCB048

DE DK

(Interreg VI-A) Tyskland-Danmark

DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt

DEF07 Nordfriesland

DEF08 Ostholstein

DEF0A Plön

DEF0B Rendsburg-Eckernförde

DEF0C Schleswig-Flensburg

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK031 Fyn

DK032 Sydjylland

2014TC16RFPC001

IE UK

(Interreg VI-A) PEACE PLUS Irland-Nordirland/Förenade kungariket

IE041 Border

IE062 Mid-East

UKN06 Belfast

UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon

UKN08 Newry, Mourne and Down

UKN09 Ards and North Down

UKN0A Derry City and Strabane

UKN0B Mid Ulster

UKN0C Causeway Coast and Glens

UKN0D Antrim and Newtownabbey

UKN0E Lisburn and Castlereagh

UKN0F Mid and East Antrim

UKN0G Fermanagh and Omagh

| Interreg A IPA III CBC-program (IPA III CBC) |
| --- |
| CCI | | Regioner på Nuts 3-nivå (i enlighet med förordning (EU) nr 1059/2003, senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16IPCB001 | HU RS | (Interreg VI-A) IPA Ungern Serbien |
| | HU331 | Bács-Kiskun |
| | HU333 | Csongrád |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS127 | Srem District |
| | | |
| 2021TC16IPCB002 | RO RS | (Interreg VI-A) IPA Rumänien Serbien |
| | RO413 | Mehedinți |
| | RO422 | Caraș-Severin |
| | RO424 | Timiș |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS221 | Bor District |
| | RS222 | Braničevski District |
| | RS227 | Podunavski District |
| | | |
| 2021TC16IPCB003 | HR RS | (Interreg VI-A) IPA Kroatien-Serbien |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR025 | Osječko-baranjska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS127 | Srem District |
| | RS213 | Mačva District |
| | | |
| 2021TC16IPCB004 | HR BA ME | (Interreg VI-A) IPA Kroatien-Bosnien och Hercegovina-Montenegro |
| | HR021 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | HR027 | Karlovačka županija |
| | HR028 | Sisačko-moslavačka županija |
| | HR032 | Ličko-senjska županija |
| | HR033 | Zadarska županija |
| | HR034 | Šibensko-kninska županija |
| | HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| | HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| | HR065 | Zagrebačka županija |
| | ME | Montenegro |
| | BA | Brčko District |
| | BA | Republika Srpska |
| | BA | Una Sana Canton |
| | BA | Posavina Canton |
| | BA | Tuzla Canton |
| | BA | Zenica-Doboj Canton |
| | BA | Central Bosnia Canton |
| | BA | West Herzegovina Canton |
| | BA | Herzegovina-Neretva Canton |
| | BA | Canton 10 |
| | | |
| 2021TC16IPCB005 | BG TR | (Interreg VI-A) IPA Bulgarien Turkiet |
| | BG341 | Бургас/Burgas |
| | BG343 | Ямбол/Yambol |
| | BG422 | Хасково/Haskovo |
| | TR212 | Edirne |
| | TR213 | Kırklareli |
| | | |
| 2021TC16IPCB006 | BG MK | (Interreg VI-A) IPA Bulgarien-Nordmakedonien |
| | BG413 | Благоевград/Blagoevgrad |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | MK002 | East region |
| | MK004 | Southeast |
| | MK007 | Northeast |
| | | |
| 2021TC16IPCB007 | BG RS | (Interreg VI-A) IPA Bulgarien-Serbien |
| | BG311 | Видин/Vidin |
| | BG312 | Монтана/Montana |
| | BG313 | Враца/Vratsa |
| | BG412 | София/Sofia |
| | BG414 | Перник/Pernik |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | RS221 | Bor District |
| | RS223 | Zaječar District |
| | RS224 | Jablanica District |
| | RS225 | Nišava District |
| | RS226 | Pirot District |
| | RS228 | Pčinja District |
| | RS229 | Toplica District |
| | | |
| 2021TC16IPCB008 | IT AL ME | (Interreg VI-A) IPA Italien Albanien Montenegro (södra Adriatiska havet) |
| | ITF21 | Isernia |
| | ITF22 | Campobasso |
| | ITF43 | Taranto |
| | ITF44 | Brindisi |
| | ITF45 | Lecce |
| | ITF46 | Foggia |
| | ITF47 | Bari |
| | ITF48 | Barletta-Andria-Trani |
| | ME | Montenegro |
| | AL | Albania |
| | | |
| 2021TC16IPCB009 | EL MK | (Interreg VI-A) IPA Grekland Nordmakedonien |
| | EL522 | Θεσσαλονίκη/Thessaloniki |
| | EL523 | Κιλκίς/Kilkis |
| | EL524 | Πέλλα/Pella |
| | EL526 | Σέρρες/Serres |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | MK001 | Vardar |
| | MK003 | Southwest |
| | MK004 | Southeast |
| | MK005 | Pelagonia |
| | | |
| 2021TC16IPCB010 | EL AL | (Interreg VI-A) IPA Grekland Albanien |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/ Grevena, Kozani |
| | EL532 | Καστοριά/Kastoria |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | EL541 | Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza |
| | EL542 | Θεσπρωτία/Thesprotia |
| | EL543 | Ιωάννινα/Ioannina |
| | EL621 | Ζάκυνθος/Zakynthos |
| | EL622 | Κέρκυρα/Kerkyra |
| | EL623 | Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia |
| | EL624 | Λευκάδα/Lefkada |
| | AL031 | Berat |
| | AL032 | Fier |
| | AL033 | Gjirokastër |
| | AL034 | Korçë |
| | AL035 | Vlorë |

Interreg A IPA III CBC-program (IPA III CBC)

CCI

Regioner på Nuts 3-nivå (i enlighet med förordning (EU) nr 1059/2003, senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2019/1755)

2021TC16IPCB001

HU RS

(Interreg VI-A) IPA Ungern Serbien

HU331

Bács-Kiskun

HU333

Csongrád

RS121

West Bačka District

RS122

South Banat District

RS123

South Bačka District

RS124

North Banat District

RS125

North Bačka District

RS126

Central Banat District

RS127

Srem District

2021TC16IPCB002

RO RS

(Interreg VI-A) IPA Rumänien Serbien

RO413

Mehedinți

RO422

Caraș-Severin

RO424

Timiș

RS122

South Banat District

RS124

North Banat District

RS126

Central Banat District

RS221

Bor District

RS222

Braničevski District

RS227

Podunavski District

2021TC16IPCB003

HR RS

(Interreg VI-A) IPA Kroatien-Serbien

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR025

Osječko-baranjska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

RS121

West Bačka District

RS123

South Bačka District

RS125

North Bačka District

RS127

Srem District

RS213

Mačva District

2021TC16IPCB004

HR BA ME

(Interreg VI-A) IPA Kroatien-Bosnien och Hercegovina-Montenegro

HR021

Bjelovarsko-bilogorska županija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

HR027

Karlovačka županija

HR028

Sisačko-moslavačka županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR065

Zagrebačka županija

ME

Montenegro

BA

Brčko District

BA

Republika Srpska

BA

Una Sana Canton

BA

Posavina Canton

BA

Tuzla Canton

BA

Zenica-Doboj Canton

BA

Central Bosnia Canton

BA

West Herzegovina Canton

BA

Herzegovina-Neretva Canton

BA

Canton 10

2021TC16IPCB005

BG TR

(Interreg VI-A) IPA Bulgarien Turkiet

BG341

Бургас/Burgas

BG343

Ямбол/Yambol

BG422

Хасково/Haskovo

TR212

Edirne

TR213

Kırklareli

2021TC16IPCB006

BG MK

(Interreg VI-A) IPA Bulgarien-Nordmakedonien

BG413

Благоевград/Blagoevgrad

BG415

Кюстендил/Kyustendil

MK002

East region

MK004

Southeast

MK007

Northeast

2021TC16IPCB007

BG RS

(Interreg VI-A) IPA Bulgarien-Serbien

BG311

Видин/Vidin

BG312

Монтана/Montana

BG313

Враца/Vratsa

BG412

София/Sofia

BG414

Перник/Pernik

BG415

Кюстендил/Kyustendil

RS221

Bor District

RS223

Zaječar District

RS224

Jablanica District

RS225

Nišava District

RS226

Pirot District

RS228

Pčinja District

RS229

Toplica District

2021TC16IPCB008

IT AL ME

(Interreg VI-A) IPA Italien Albanien Montenegro (södra Adriatiska havet)

ITF21

Isernia

ITF22

Campobasso

ITF43

Taranto

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITF48

Barletta-Andria-Trani

ME

Montenegro

AL

Albania

2021TC16IPCB009

EL MK

(Interreg VI-A) IPA Grekland Nordmakedonien

EL522

Θεσσαλονίκη/Thessaloniki

EL523

Κιλκίς/Kilkis

EL524

Πέλλα/Pella

EL526

Σέρρες/Serres

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL533

Φλώρινα/Florina

MK001

Vardar

MK003

Southwest

MK004

Southeast

MK005

Pelagonia

2021TC16IPCB010

EL AL

(Interreg VI-A) IPA Grekland Albanien

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/ Grevena, Kozani

EL532

Καστοριά/Kastoria

EL533

Φλώρινα/Florina

EL541

Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza

EL542

Θεσπρωτία/Thesprotia

EL543

Ιωάννινα/Ioannina

EL621

Ζάκυνθος/Zakynthos

EL622

Κέρκυρα/Kerkyra

EL623

Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia

EL624

Λευκάδα/Lefkada

AL031

Berat

AL032

Fier

AL033

Gjirokastër

AL034

Korçë

AL035

Vlorë

| Interreg A NEXT-program (NDICI-CBC) |
| --- |
| CCI | | Regioner på Nuts 3-nivå (i enlighet med förordning (EU) nr 1059/2003, senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16NXCB001 | FI NO RU SE | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic |
| | FI1D7 | Lappi |
| | NO071 | Nordland |
| | NO074 | Troms og Finnmark |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | SE332 | Norrbottens län |
| | | |
| 2021TC16NXCB002 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Karelen |
| | FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| | FI1D8 | Kainuu |
| | FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| | RU | Respublika Kareliya |
| | | |
| 2021TC16NXCB003 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Sydöstra Finland Ryssland |
| | FI1C4 | Kymenlaakso |
| | FI1C5 | Etelä-Karjala |
| | FI1D1 | Etelä-Savo |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB004 | EE RU | (Interreg VI-A) NEXT Estland Ryssland |
| | EE001 | Põhja-Eesti |
| | EE008 | Lõuna-Eesti |
| | EE009 | Kesk-Eesti |
| | EE00A | Kirde-Eesti |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB005 | LV RU | (Interreg VI-A) NEXT Lettland Ryssland |
| | LV005 | Latgale |
| | LV008 | Vidzeme |
| | LV006 | Rīga |
| | LV007 | Pierīga |
| | LV009 | Zemgale |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | | |
| 2021TC16NXCB006 | LT RU | (Interreg VI-A) NEXT Litauen Ryssland |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT026 | Šiaulių apskritis |
| | LT028 | Telšių apskritis |
| | LT023 | Klaipėdos apskritis |
| | LT024 | Marijampolės apskritis |
| | LT027 | Tauragės apskritis |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB007 | PL RU | (Interreg VI-A) NEXT Polen Ryssland |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL636 | Słupski |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL621 | Elbląski |
| | PL622 | Olsztyński |
| | PL623 | Ełcki |
| | PL633 | Trójmiejski |
| | PL634 | Gdański |
| | PL637 | Chojnicki |
| | PL638 | Starogardzki |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB008 | LV BY | (Interreg VI-A) NEXT Lettland Belarus |
| | LV005 | Latgale |
| | LV009 | Zemgale |
| | BY | Vitebsk oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB009 | PL BU UA | (Interreg VI-A) NEXT Polen Belarus Ukraina
   (1) |
| | PL811 | Bialski |
| | PL812 | Chełmsko-zamojski |
| | PL814 | Lubelski |
| | PL815 | Puławski |
| | PL821 | Krośnieński |
| | PL822 | Przemyski |
| | PL823 | Rzeszowski |
| | PL824 | Tarnobrzeski |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL842 | Łomżyński |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL924 | Ostrołęcki |
| | PL925 | Siedlecki |
| | BY | Gomelskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Brestskaya oblast |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Rivne oblast |
| | UA | Ternopil oblast |
| | UA | Lviv oblast |
| | UA | Volyn oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB010 | HU SK RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Unern Slovakien Rumänien Ukraina
   (1) |
| | HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | RO215 | Suceava |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | SK041 | Prešovský kraj |
| | SK042 | Košický kraj |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattiaa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB011 | RO MD | (Interreg VI-A) NEXT Rumänien Moldavien |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO213 | Iaşi |
| | RO216 | Vaslui |
| | RO224 | Galaţi |
| | MD | Rep.Moldavien |
| | | |
| 2021TC16NXCB012 | RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Rumänien Ukraina
   (1) |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO215 | Suceava |
| | RO225 | Tulcea |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB013 | IT TN | (Interreg VI-A) NEXT Italien Tunisien |
| | ITG12 | Palermo |
| | ITG16 | Enna |
| | ITG17 | Catania |
| | ITG11 | Trapani |
| | ITG14 | Agrigento |
| | ITG15 | Caltanissetta |
| | ITG18 | Ragusa |
| | ITG19 | Siracusa |
| | ITG13 | Messina |
| | TN | Beja |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Gabes |
| | TN | Manouba |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXCB014 | LT BY | (Interreg VI-A) NEXT Litauen Belarus |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT029 | Utenos apskritis |
| | LT011 | Vilniaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT025 | Panevėžio apskritis |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | BY | Vitebsk oblast |

Interreg A NEXT-program (NDICI-CBC)

CCI

Regioner på Nuts 3-nivå (i enlighet med förordning (EU) nr 1059/2003, senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2019/1755)

2021TC16NXCB001

FI NO RU SE

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI1D7

Lappi

NO071

Nordland

NO074

Troms og Finnmark

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

SE332

Norrbottens län

2021TC16NXCB002

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Karelen

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

RU

Respublika Kareliya

2021TC16NXCB003

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Sydöstra Finland Ryssland

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D1

Etelä-Savo

RU

Sankt-Peterburg

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB004

EE RU

(Interreg VI-A) NEXT Estland Ryssland

EE001

Põhja-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EE009

Kesk-Eesti

EE00A

Kirde-Eesti

RU

Sankt-Peterburg

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB005

LV RU

(Interreg VI-A) NEXT Lettland Ryssland

LV005

Latgale

LV008

Vidzeme

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV009

Zemgale

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

2021TC16NXCB006

LT RU

(Interreg VI-A) NEXT Litauen Ryssland

LT021

Alytaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT027

Tauragės apskritis

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB007

PL RU

(Interreg VI-A) NEXT Polen Ryssland

PL841

Białostocki

PL636

Słupski

PL843

Suwalski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL633

Trójmiejski

PL634

Gdański

PL637

Chojnicki

PL638

Starogardzki

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB008

LV BY

(Interreg VI-A) NEXT Lettland Belarus

LV005

Latgale

LV009

Zemgale

BY

Vitebsk oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

2021TC16NXCB009

PL BU UA

(Interreg VI-A) NEXT Polen Belarus Ukraina
   (1)

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL814

Lubelski

PL815

Puławski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL823

Rzeszowski

PL824

Tarnobrzeski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PL924

Ostrołęcki

PL925

Siedlecki

BY

Gomelskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Brestskaya oblast

BY

Grodnenskaya oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Rivne oblast

UA

Ternopil oblast

UA

Lviv oblast

UA

Volyn oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB010

HU SK RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Unern Slovakien Rumänien Ukraina
   (1)

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

RO215

Suceava

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattiaa oblast

2021TC16NXCB011

RO MD

(Interreg VI-A) NEXT Rumänien Moldavien

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO216

Vaslui

RO224

Galaţi

MD

Rep.Moldavien

2021TC16NXCB012

RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Rumänien Ukraina
   (1)

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO215

Suceava

RO225

Tulcea

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16NXCB013

IT TN

(Interreg VI-A) NEXT Italien Tunisien

ITG12

Palermo

ITG16

Enna

ITG17

Catania

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG13

Messina

TN

Beja

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Gabes

TN

Manouba

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Medenine

2021TC16NXCB014

LT BY

(Interreg VI-A) NEXT Litauen Belarus

LT021

Alytaus apskritis

LT029

Utenos apskritis

LT011

Vilniaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

BY

Grodnenskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

BY

Vitebsk oblast

---

(1)  UA: EU:s allmänna restriktioner för samarbete i regioner som olagligen har annekterats av Ryssland är också tillämpliga på Interreg NEXT.

---

BILAGA II:

Förteckning över Interregprogramområden som ska få stöd inom del B

| CCI | | Namn |
| --- | --- | --- |
| 2021TC16IPTN001 | IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM | (Interreg VI-B) IPA Adriatiska havet-Joniska havet |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | AL | Albanien |
| | BA | Bosnien och Hercegovina |
| | ME | Montenegro |
| | RS | Serbien |
| | MK | Nordmakedonien |
| | SM | San Marino |
| | | |
| 2021TC16RFTN001 | AT DE FR IT SI CH LI | (Interreg VI-B) Alpområdet |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | LI | Liechtenstein |
| | | |
| 2021TC16RFTN002 | PT ES FR IE | (Interreg VI-B) Atlantområdet |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | | |
| 2021TC16FFTN003 | DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU | (Interreg VI-B) Östersjöområdet |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | EE00 | Eesti |
| | LV00 | Latvija |
| | LT01 | Sostinės regionas |
| | LT02 | Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1B | Helsinki-Uusimaa |
| | FI1C | Etelä-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | FI20 | Åland |
| | SE11 | Stockholm |
| | | |
| | SE12 | Östra Mellansverige |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | BY | Belarus |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | RU | Karelya Republik |
| | RU | Komi Republik |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | RU | Novgorodskaya oblast |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Vologda oblast |
| | | |
| 2021TC16RFTN003 | AT CZ DE IT HR HU PL SI SK | (Interreg VI-B) Centraleuropa |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DED2 | Dresden |
| | DED4 | Chemnitz |
| | DED5 | Leipzig |
| | DEE0 | Sachsen-Anhalt |
| | DEG0 | Thüringen |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | | |
| 2021TC16FFTN004 | HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA | (Interreg VI-B) Donau
   (1) |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | RO11 | Nord-Vest |
| | RO12 | Centru |
| | RO21 | Nord-Est |
| | RO22 | Sud-Est |
| | RO31 | Sud-Muntenia |
| | RO32 | Bucureşti-Ilfov |
| | RO41 | Sud-Vest Oltenia |
| | RO42 | Vest |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | BA | Bosnien och Hercegovina |
| | ME | Montenegro |
| | RS1 | Serbia - sever |
| | RS11 | City of Belgrade |
| | RS12 | Autonomous Province of Vojvodina |
| | RS21 | Region Šumadije i Zapadne Srbije |
| | RS22 | Region Južne i Istočne Srbije |
| | MD | Moldavien |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16FFTN001 | FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK | (Interreg VI-B) Europa-Medelhavsområdet (EURO MED) |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος /Kýpros |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | ME | Montenegro |
| | MK | Nordmakedonien |
| | AL | Albanien |
| | BA | Bosnien och Hercegovina |
| | | |
| 2021TC16FFTN005 | SE IE FI FO GL IS NO | (Interreg VI-B) Norra periferin och Arktis |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | FO | Färöarna |
| | GL | Grönland (OCT) |
| | IS | Ísland |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO07 | Nord-Norge |
| | NO0B | Svalbard og Jan Mayen |
| | | |
| 2021TC16RFTN004 | DK BE DE FR NL SE NO | (Interreg VI-B) Nordsjön |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DE92 | Hannover |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRH0 | Bretagne |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | | |
| 2021TC16RFTN005 | FR BE DE IE NL LU CH | (Interreg VI-B) Nordvästra Europa |
| | BE10 | Région de Bruxelles-Capitale/ Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | BE31 | Prov. Brabant Wallon |
| | BE32 | Prov. Hainaut |
| | BE33 | Prov. Liège |
| | BE34 | Prov. Luxembourg (BE) |
| | BE35 | Prov. Namur |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE50 | Bremen |
| | DE71 | Darmstadt |
| | DE72 | Gießen |
| | DE73 | Kassel |
| | DE92 | Hannover |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEA1 | Düsseldorf |
| | DEA2 | Köln |
| | DEA3 | Münster |
| | DEA4 | Detmold |
| | DEA5 | Arnsberg |
| | DEB1 | Koblenz |
| | DEB2 | Trier |
| | DEB3 | Rheinhessen-Pfalz |
| | DEC0 | Saarland |
| | FR10 | Ile-de-France |
| | FRB0 | Centre – Val de Loire |
| | FRC1 | Bourgogne |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRF2 | Champagne-Ardenne |
| | FRF3 | Lorraine |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | LU | Luxembourg |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | | |
| 2021TC16RFTN006 | ES FR PT AD | (Interreg VI-B) Sydvästra Europa (SUDOE) |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES41 | Castilla y León |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRK1 | Auvergne |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | AD | Andorra |
| | | |
| 2021TC16NXTN001 | IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN | (Interreg VI-B) NEXT Medelhavsområdet (NEXT MED) |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος / Cyprus |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR22 | Balıkesir, Çanakkale |
| | TR31 | İzmir |
| | TR32 | Aydın, Denizli, Muğla |
| | TR33 | Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak |
| | TR61 | Antalya, Isparta, Burdur |
| | TR62 | Adana, Mersin |
| | TR63 | Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye |
| | DZ | Tlemcen |
| | DZ | Ain-Temouchent |
| | DZ | Oran |
| | DZ | Mostaganem |
| | DZ | Chlef |
| | DZ | Tipaza |
| | DZ | Boumerdes |
| | DZ | Tizi Ouzou |
| | DZ | Bejaia |
| | DZ | Jijel |
| | DZ | Skikda |
| | DZ | Annaba |
| | DZ | El-Tarf |
| | DZ | Alger |
| | EG | Matruh |
| | EG | Al Iskandariyah (alex.) |
| | EG | Al Buhayrah (behera) |
| | EG | Kafr-el-sheikh |
| | EG | Ash Sharqiyah (sharkia) |
| | EG | Al Daqahliyah (dakahlia) |
| | EG | Dumyat (damietta) |
| | EG | As Ismailiyah (ismailia) |
| | EG | Bur Said (port Said) |
| | EG | Governorate of Cairo |
| | IL | Israel (2) |
| | JO | Jordanien |
| | LB | Libanon |
| | PS | Palestina (3) |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Manouba |
| | TN | Siliana |
| | TN | Le Kef |
| | TN | Gafsa |
| | TN | Kebili |
| | TN | Tataouine |
| | TN | Jendouba |
| | TN | Beja |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Gabes |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXTN003 | ES PT MA | (Interreg VI-B) NEXT Mellersta Atlanten
   (4) |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | PT15 | Algarve |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | MA | Marocko |
| | | |
| 2021TC16NXTN002 | BG EL RO TR AM GE MD UA RU | (Interreg VI-B) NEXT Svartahavsområdet
   (5) |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | RO22 | Sud-Est |
| | TR10 | İstanbul |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR42 | Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova |
| | TR81 | Zonguldak, Karabük, Bartın |
| | TR82 | Kastamonu, Çankırı, Sinop |
| | TR83 | Samsun, Tokat, Çorum, Amasya |
| | TR90 | Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane |
| | AM | Armenien |
| | GE | Georgien |
| | MD | Rep. Moldavien |
| | UA | Donetsk oblast (6) (Bakhmuts distrikt, Kramatorsks distrikt, Volnovakhas distrikt, Mariupols distrikt, Pokrovsks distrikt) |
| | UA | Kherson oblast |
| | UA | Mykolayiv oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | UA | Zaporizhzhia oblast |
| | RU | Adygea Republic |
| | RU | Krasnodar Krai |
| | RU | Rostov oblast |

CCI

Namn

2021TC16IPTN001

IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

(Interreg VI-B) IPA Adriatiska havet-Joniska havet

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

AL

Albanien

BA

Bosnien och Hercegovina

ME

Montenegro

RS

Serbien

MK

Nordmakedonien

SM

San Marino

2021TC16RFTN001

AT DE FR IT SI CH LI

(Interreg VI-B) Alpområdet

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

FRC2

Franche-Comté

FRF1

Alsace

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

LI

Liechtenstein

2021TC16RFTN002

PT ES FR IE

(Interreg VI-B) Atlantområdet

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

FRI1

Aquitaine

FRI2

Limousin

FRI3

Poitou-Charentes

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

2021TC16FFTN003

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

(Interreg VI-B) Östersjöområdet

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE93

Lüneburg

DEF0

Schleswig-Holstein

EE00

Eesti

LV00

Latvija

LT01

Sostinės regionas

LT02

Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

FI19

Länsi-Suomi

FI1B

Helsinki-Uusimaa

FI1C

Etelä-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

FI20

Åland

SE11

Stockholm

SE12

Östra Mellansverige

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

BY

Belarus

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Kaliningradskaya oblast

RU

Karelya Republik

RU

Komi Republik

RU

Leningradskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

RU

Novgorodskaya oblast

RU

Pskovskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

RU

Vologda oblast

2021TC16RFTN003

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

(Interreg VI-B) Centraleuropa

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE91

Braunschweig

DED2

Dresden

DED4

Chemnitz

DED5

Leipzig

DEE0

Sachsen-Anhalt

DEG0

Thüringen

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

2021TC16FFTN004

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

(Interreg VI-B) Donau
   (1)

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

RO11

Nord-Vest

RO12

Centru

RO21

Nord-Est

RO22

Sud-Est

RO31

Sud-Muntenia

RO32

Bucureşti-Ilfov

RO41

Sud-Vest Oltenia

RO42

Vest

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

BA

Bosnien och Hercegovina

ME

Montenegro

RS1

Serbia - sever

RS11

City of Belgrade

RS12

Autonomous Province of Vojvodina

RS21

Region Šumadije i Zapadne Srbije

RS22

Region Južne i Istočne Srbije

MD

Moldavien

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16FFTN001

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

(Interreg VI-B) Europa-Medelhavsområdet (EURO MED)

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI1

Toscana

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος /Kýpros

MT

Malta

PT15

Algarve

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

ME

Montenegro

MK

Nordmakedonien

AL

Albanien

BA

Bosnien och Hercegovina

2021TC16FFTN005

SE IE FI FO GL IS NO

(Interreg VI-B) Norra periferin och Arktis

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

FI19

Länsi-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

FO

Färöarna

GL

Grönland (OCT)

IS

Ísland

NO06

Trøndelag

NO07

Nord-Norge

NO0B

Svalbard og Jan Mayen

2021TC16RFTN004

DK BE DE FR NL SE NO

(Interreg VI-B) Nordsjön

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE91

Braunschweig

DE92

Hannover

DE93

Lüneburg

DE94

Weser-Ems

DEF0

Schleswig-Holstein

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRH0

Bretagne

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

2021TC16RFTN005

FR BE DE IE NL LU CH

(Interreg VI-B) Nordvästra Europa

BE10

Région de Bruxelles-Capitale/ Brussels Hoofdstedelijk Gewest

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

BE31

Prov. Brabant Wallon

BE32

Prov. Hainaut

BE33

Prov. Liège

BE34

Prov. Luxembourg (BE)

BE35

Prov. Namur

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE50

Bremen

DE71

Darmstadt

DE72

Gießen

DE73

Kassel

DE92

Hannover

DE94

Weser-Ems

DEA1

Düsseldorf

DEA2

Köln

DEA3

Münster

DEA4

Detmold

DEA5

Arnsberg

DEB1

Koblenz

DEB2

Trier

DEB3

Rheinhessen-Pfalz

DEC0

Saarland

FR10

Ile-de-France

FRB0

Centre – Val de Loire

FRC1

Bourgogne

FRC2

Franche-Comté

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRF1

Alsace

FRF2

Champagne-Ardenne

FRF3

Lorraine

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

LU

Luxembourg

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

2021TC16RFTN006

ES FR PT AD

(Interreg VI-B) Sydvästra Europa (SUDOE)

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES41

Castilla y León

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRI3

Poitou-Charentes

FRI1

Aquitaine

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRI2

Limousin

FRK1

Auvergne

FRJ1

Languedoc-Roussillon

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

AD

Andorra

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN

(Interreg VI-B) NEXT Medelhavsområdet (NEXT MED)

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

ITC3

Liguria

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITI1

Toscana

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος / Cyprus

MT

Malta

PT15

Algarve

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR22

Balıkesir, Çanakkale

TR31

İzmir

TR32

Aydın, Denizli, Muğla

TR33

Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak

TR61

Antalya, Isparta, Burdur

TR62

Adana, Mersin

TR63

Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye

DZ

Tlemcen

DZ

Ain-Temouchent

DZ

Oran

DZ

Mostaganem

DZ

Chlef

DZ

Tipaza

DZ

Boumerdes

DZ

Tizi Ouzou

DZ

Bejaia

DZ

Jijel

DZ

Skikda

DZ

Annaba

DZ

El-Tarf

DZ

Alger

EG

Matruh

EG

Al Iskandariyah (alex.)

EG

Al Buhayrah (behera)

EG

Kafr-el-sheikh

EG

Ash Sharqiyah (sharkia)

EG

Al Daqahliyah (dakahlia)

EG

Dumyat (damietta)

EG

As Ismailiyah (ismailia)

EG

Bur Said (port Said)

EG

Governorate of Cairo

IL

Israel (2)

JO

Jordanien

LB

Libanon

PS

Palestina (3)

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Manouba

TN

Siliana

TN

Le Kef

TN

Gafsa

TN

Kebili

TN

Tataouine

TN

Jendouba

TN

Beja

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Gabes

TN

Medenine

2021TC16NXTN003

ES PT MA

(Interreg VI-B) NEXT Mellersta Atlanten
   (4)

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

PT15

Algarve

PT18

Alentejo

PT30

Região Autónoma da Madeira

MA

Marocko

2021TC16NXTN002

BG EL RO TR AM GE MD UA RU

(Interreg VI-B) NEXT Svartahavsområdet
   (5)

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

RO22

Sud-Est

TR10

İstanbul

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR42

Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova

TR81

Zonguldak, Karabük, Bartın

TR82

Kastamonu, Çankırı, Sinop

TR83

Samsun, Tokat, Çorum, Amasya

TR90

Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane

AM

Armenien

GE

Georgien

MD

Rep. Moldavien

UA

Donetsk oblast (6) (Bakhmuts distrikt, Kramatorsks distrikt, Volnovakhas distrikt, Mariupols distrikt, Pokrovsks distrikt)

UA

Kherson oblast

UA

Mykolayiv oblast

UA

Odessa oblast

UA

Zaporizhzhia oblast

RU

Adygea Republic

RU

Krasnodar Krai

RU

Rostov oblast

---

(1)  UA: EU:s allmänna restriktioner för samarbete i regioner som olagligen har annekterats av Ryssland är också tillämpliga på Interregprogrammen.

(2)  I enlighet med EU:s politik är programmet för gränsöverskridande samarbete inte tillämpligt på de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967. I enlighet med riktlinjerna om berättigande för israeliska enheter och deras verksamhet i de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967 till bidrag, priser och finansieringsinstrument som finansieras av EU från och med 2014 (EUT C 205/9, 19.7.2013) är det endast israeliska enheter som har sin etableringsort inom Israels gränser före 1967 som är berättigade till EU-finansiering. Dessutom får verksamhet som bedrivs av israeliska enheter som finansieras av EU inte bedrivas i de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967.

(3)  Denna beteckning ska inte uppfattas som ett erkännande av en palestinsk stat och påverkar inte de enskilda medlemsstaternas ståndpunkter i frågan.

(4)  Definitionen av geografisk täckning utanför EU pågår.

(5)  UA: EU:s allmänna restriktioner för samarbete i regioner som olagligen har annekterats av Ryssland är också tillämpliga på Interreg NEXT.

(6)  Endast regioner som står under den ukrainska regeringens fulla kontroll är berättigade till stöd i Donetsk oblast.

---

Bilaga III:

Förteckning över Interregprogramområden som ska få stöd inom del D

| 2021TC16FFOR001 | ES PT Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | (Interreg VI-D) Madeira-Azorerna-Kanarieöarna (MAC) |
| --- | --- | --- |
| | ES70 | Canarias |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | CV | Kap Verde |
| | CI | Elfenbenskusten |
| | GM | Gambia |
| | GH | Ghana |
| | MR | Mauretanien |
| | SN | Senegal |
| | ST | São Tomé och Príncipe |
| | | |
| 2021TC16FFOR002 | FR Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | (Interreg VI-D) Moçambiquekanalen |
| | FRY5 | Mayotte |
| | FRY4 | Réunion |
| | KM | Unionen Komorerna. |
| | MG | Madagaskar |
| | MZ | Moçambique |
| | SC | Seychellerna |
| | TZ | Tanzania |
| | | |
| 2021TC16FFOR003 | FR Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | (Interreg VI-D) Västindien |
| | FRY1 | Guadeloupe |
| | FRY1 | Saint-Martin |
| | FRY2 | Martinique |
| | FRY3 | Franska Guyana |
| | AG | Antigua och Barbuda |
| | AW | Aruba (ULT) |
| | BS | Bahamaöarna |
| | BB | Barbados |
| | BL | Saint-Barthélémy (ULT) |
| | BZ | Belize |
| | BQ | Bonaire (ULT) |
| | BQ | Sint-Eustatius (ULT) |
| | BQ | Saba (ULT) |
| | BR | Brasilien (endast delstaterna Amapá, Pará, Amazonas och Roraima) |
| | CO | Colombia |
| | CR | Costa Rica |
| | CU | Kuba |
| | CW | Curaçao (ULT) |
| | DM | Dominica |
| | DO | Dominikanska republiken |
| | SV | El Salvador |
| | GD | Grenada |
| | GT | Guatemala |
| | GY | Guyana |
| | HT | Haiti |
| | HN | Honduras |
| | JM | Jamaica |
| | MX | Mexiko |
| | NI | Nicaragua |
| | PA | Panama |
| | PR | Puerto Rico |
| | KN | Saint Kitts och Nevis |
| | LC | Santa Lucia |
| | VC | Saint Vincent och Grenadinerna |
| | SX | Sint-Maarten (ULT) |
| | SR | Surinam |
| | TT | Trinidad och Tobago |
| | VE | Venezuela |
| | | |
| 2021TC16FFOR004 | FR Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | (Interreg VI-D) Indiska oceanen |
| | FRY4 | Réunion |
| | FRY5 | Mayotte |
| | TF | De franska territorierna i södra Indiska oceanen och Antarktis (ULT) |
| | AU | Australien |
| | KM | Komorerna |
| | IN | Indien |
| | KE | Kenya |
| | MG | Madagaskar |
| | MV | Maldiverna |
| | MU | Mauritius |
| | MZ | Moçambique |
| | SC | Seychellerna |
| | ZA | Sydafrika |
| | LK | Sri Lanka |
| | TZ | Tanzania |
| | | |
| 2021TC16FFOR005 | FR Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier | (Interreg VI-D) Amazonas |
| | FRY3 | Franska Guyana |
| | BR | Brasilien (endast delstaterna Amapá, Pará och Amazonas) |
| | SR | Surinam |
| | GY | Guyana |

2021TC16FFOR001

ES PT Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

(Interreg VI-D) Madeira-Azorerna-Kanarieöarna (MAC)

ES70

Canarias

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

CV

Kap Verde

CI

Elfenbenskusten

GM

Gambia

GH

Ghana

MR

Mauretanien

SN

Senegal

ST

São Tomé och Príncipe

2021TC16FFOR002

FR Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

(Interreg VI-D) Moçambiquekanalen

FRY5

Mayotte

FRY4

Réunion

KM

Unionen Komorerna.

MG

Madagaskar

MZ

Moçambique

SC

Seychellerna

TZ

Tanzania

2021TC16FFOR003

FR Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

(Interreg VI-D) Västindien

FRY1

Guadeloupe

FRY1

Saint-Martin

FRY2

Martinique

FRY3

Franska Guyana

AG

Antigua och Barbuda

AW

Aruba (ULT)

BS

Bahamaöarna

BB

Barbados

BL

Saint-Barthélémy (ULT)

BZ

Belize

BQ

Bonaire (ULT)

BQ

Sint-Eustatius (ULT)

BQ

Saba (ULT)

BR

Brasilien (endast delstaterna Amapá, Pará, Amazonas och Roraima)

CO

Colombia

CR

Costa Rica

CU

Kuba

CW

Curaçao (ULT)

DM

Dominica

DO

Dominikanska republiken

SV

El Salvador

GD

Grenada

GT

Guatemala

GY

Guyana

HT

Haiti

HN

Honduras

JM

Jamaica

MX

Mexiko

NI

Nicaragua

PA

Panama

PR

Puerto Rico

KN

Saint Kitts och Nevis

LC

Santa Lucia

VC

Saint Vincent och Grenadinerna

SX

Sint-Maarten (ULT)

SR

Surinam

TT

Trinidad och Tobago

VE

Venezuela

2021TC16FFOR004

FR Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

(Interreg VI-D) Indiska oceanen

FRY4

Réunion

FRY5

Mayotte

TF

De franska territorierna i södra Indiska oceanen och Antarktis (ULT)

AU

Australien

KM

Komorerna

IN

Indien

KE

Kenya

MG

Madagaskar

MV

Maldiverna

MU

Mauritius

MZ

Moçambique

SC

Seychellerna

ZA

Sydafrika

LK

Sri Lanka

TZ

Tanzania

2021TC16FFOR005

FR Flera tredjeländer och utomeuropeiska länder eller territorier

(Interreg VI-D) Amazonas

FRY3

Franska Guyana

BR

Brasilien (endast delstaterna Amapá, Pará och Amazonas)

SR

Surinam

GY

Guyana

---

BILAGA IV:

Regioner på Nuts 3-nivå i unionen som tas i beaktande vid tilldelningen av medel från Eruf för gränsöverskridande samarbete vid alla inre gränser och de yttre gränser som omfattas av unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder

| BE211 | Arr. Antwerpen |
| --- | --- |
| BE213 | Arr. Turnhout |
| BE221 | Arr. Hasselt |
| BE222 | Arr. Maaseik |
| BE223 | Arr. Tongeren |
| BE232 | Arr. Dendermonde |
| BE233 | Arr. Eeklo |
| BE234 | Arr. Gent |
| BE236 | Arr. Sint-Niklaas |
| BE251 | Arr. Brugge |
| BE252 | Arr. Diksmuide |
| BE253 | Arr. Ieper |
| BE254 | Arr. Kortrijk |
| BE255 | Arr. Oostende |
| BE256 | Arr. Roeselare |
| BE257 | Arr. Tielt |
| BE258 | Arr. Veurne |
| BE321 | Arr. Ath |
| BE322 | Arr. Charleroi |
| BE323 | Arr. Mons |
| BE324 | Arr. Mouscron |
| BE325 | Arr. Soignies |
| BE326 | Arr. Thuin |
| BE327 | Arr. Tournai |
| BE332 | Arr. Liège |
| BE335 | Arr. Verviers - communes francophones |
| BE336 | Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| BE341 | Arr. Arlon |
| BE342 | Arr. Bastogne |
| BE344 | Arr. Neufchâteau |
| BE345 | Arr. Virton |
| BE351 | Arr. Dinant |
| BE353 | Arr. Philippeville |
| BG311 | Видин (Vidin) |
| BG312 | Монтана (Montana) |
| BG313 | Враца (Vratsa) |
| BG314 | Плевен (Pleven) |
| BG321 | Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| BG323 | Русе (Ruse) |
| BG325 | Силистра (Silistra) |
| BG332 | Добрич (Dobrich) |
| BG341 | Бургас (Burgas) |
| BG343 | Ямбол (Yambol) |
| BG412 | София (Sofia) |
| BG413 | Благоевград (Blagoevgrad) |
| BG414 | Перник (Pernik) |
| BG415 | Кюстендил (Kyustendil) |
| BG422 | Хасково (Haskovo) |
| BG424 | Смолян (Smolyan) |
| BG425 | Кърджали (Kardzhali) |
| CZ031 | Jihočeský kraj |
| CZ032 | Plzeňský kraj |
| CZ041 | Karlovarský kraj |
| CZ042 | Ústecký kraj |
| CZ051 | Liberecký kraj |
| CZ052 | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | Pardubický kraj |
| CZ064 | Jihomoravský kraj |
| CZ071 | Olomoucký kraj |
| CZ072 | Zlínský kraj |
| CZ080 | Moravskoslezský kraj |
| DK011 | Byen København |
| DK012 | Københavns omegn |
| DK013 | Nordsjælland |
| DK014 | Bornholm |
| DK021 | Østsjælland |
| DK022 | Vest- og Sydsjælland |
| DK031 | Fyn |
| DK032 | Sydjylland |
| DK042 | Østjylland |
| DK050 | Nordjylland |
| DE121 | Baden-Baden, Stadtkreis |
| DE122 | Karlsruhe, Stadtkreis |
| DE124 | Rastatt |
| DE131 | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| DE132 | Breisgau-Hochschwarzwald |
| DE133 | Emmendingen |
| DE134 | Ortenaukreis |
| DE136 | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| DE138 | Konstanz |
| DE139 | Lörrach |
| DE13A | Waldshut |
| DE147 | Bodenseekreis |
| DE213 | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| DE214 | Altötting |
| DE215 | Berchtesgadener Land |
| DE216 | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| DE21D | Garmisch-Partenkirchen |
| DE21F | Miesbach |
| DE21K | Rosenheim, Landkreis |
| DE21M | Traunstein |
| DE222 | Passau, Kreisfreie Stadt |
| DE225 | Freyung-Grafenau |
| DE228 | Passau, Landkreis |
| DE229 | Regen |
| DE22A | Rottal-Inn |
| DE233 | Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| DE235 | Cham |
| DE237 | Neustadt a. d. Waldnaab |
| DE239 | Schwandorf |
| DE23A | Tirschenreuth |
| DE244 | Hof, Kreisfreie Stadt |
| DE249 | Hof, Landkreis |
| DE24D | Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| DE273 | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| DE27A | Lindau (Bodensee) |
| DE27B | Ostallgäu |
| DE27E | Oberallgäu |
| DE402 | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| DE403 | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| DE405 | Barnim |
| DE409 | Märkisch-Oderland |
| DE40C | Oder-Spree |
| DE40G | Spree-Neiße |
| DE40I | Uckermark |
| DE803 | Rostock, Kreisfreie Stadt |
| DE80K | Landkreis Rostock |
| DE80L | Vorpommern-Rügen |
| DE80M | Nordwestmecklenburg |
| DE80N | Vorpommern-Greifswald |
| DE942 | Emden, Kreisfreie Stadt |
| DE949 | Emsland |
| DE94B | Grafschaft Bentheim |
| DE94C | Leer |
| DEA15 | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| DEA1B | Kleve |
| DEA1E | Viersen |
| DEA26 | Düren |
| DEA28 | Euskirchen |
| DEA29 | Heinsberg |
| DEA2D | Städteregion Aachen |
| DEA34 | Borken |
| DEB21 | Trier, Kreisfreie Stadt |
| DEB23 | Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| DEB25 | Trier-Saarburg |
| DEB33 | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| DEB37 | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| DEB3A | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| DEB3E | Germersheim |
| DEB3H | Südliche Weinstraße |
| DEB3K | Südwestpfalz |
| DEC01 | Regionalverband Saarbrücken |
| DEC02 | Merzig-Wadern |
| DEC03 | Neunkirchen |
| DEC04 | Saarlouis |
| DEC05 | Saarpfalz-Kreis |
| DED2C | Bautzen |
| DED2D | Görlitz |
| DED2F | Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| DED42 | Erzgebirgskreis |
| DED43 | Mittelsachsen |
| DED44 | Vogtlandkreis |
| DEF01 | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| DEF02 | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| DEF03 | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| DEF07 | Nordfriesland |
| DEF08 | Ostholstein |
| DEF0A | Plön |
| DEF0B | Rendsburg-Eckernförde |
| DEF0C | Schleswig-Flensburg |
| EE001 | Põhja-Eesti |
| EE004 | Lääne-Eesti |
| EE006 | Kesk-Eesti |
| EE007 | Kirde-Eesti |
| EE008 | Lõuna-Eesti |
| IE041 | Border |
| IE052 | South-East |
| IE053 | South-West |
| IE061 | Dublin |
| IE062 | Mid-East |
| EL411 | Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| EL412 | Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| EL413 | Χίος (Chios) |
| EL421 | Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos) |
| EL422 | Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| EL511 | Έβρος (Evros) |
| EL512 | Ξάνθη (Xanthi) |
| EL513 | Ροδόπη (Rodopi) |
| EL514 | Δράμα (Drama) |
| EL515 | Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala) |
| EL523 | Κιλκίς (Kilkis) |
| EL524 | Πέλλα (Pella) |
| EL526 | Σέρρες (Serres) |
| EL532 | Καστοριά (Kastoria) |
| EL533 | Φλώρινα (Florina) |
| EL541 | Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza) |
| EL542 | Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| EL543 | Ιωάννινα (Ioannina) |
| EL613 | Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades) |
| EL622 | Κέρκυρα (Kerkyra) |
| EL642 | Εύβοια (Evvoia) |
| ES113 | Ourense |
| ES114 | Pontevedra |
| ES212 | Gipuzkoa |
| ES220 | Navarra |
| ES241 | Huesca |
| ES415 | Salamanca |
| ES419 | Zamora |
| ES431 | Badajoz |
| ES432 | Cáceres |
| ES512 | Girona |
| ES513 | Lleida |
| ES611 | Almería |
| ES612 | Cádiz |
| ES614 | Granada |
| ES615 | Huelva |
| ES617 | Málaga |
| ES630 | Ceuta |
| ES640 | Melilla |
| FRC21 | Doubs |
| FRC22 | Jura |
| FRC24 | Territoire de Belfort |
| FRD11 | Calvados |
| FRD12 | Manche |
| FRD21 | Eure |
| FRD22 | Seine-Maritime |
| FRE11 | Nord |
| FRE12 | Pas-de-Calais |
| FRE21 | Aisne |
| FRE23 | Somme |
| FRF11 | Bas-Rhin |
| FRF12 | Haut-Rhin |
| FRF21 | Ardennes |
| FRF31 | Meurthe-et-Moselle |
| FRF32 | Meuse |
| FRF33 | Moselle |
| FRI15 | Pyrénées-Atlantiques |
| FRJ15 | Pyrénées-Orientales |
| FRJ21 | Ariège |
| FRJ23 | Haute-Garonne |
| FRJ26 | Hautes-Pyrénées |
| FRK21 | Ain |
| FRK27 | Savoie |
| FRK28 | Haute-Savoie |
| FRL01 | Alpes-de-Haute-Provence |
| FRL02 | Hautes-Alpes |
| FRL03 | Alpes-Maritimes |
| FRM01 | Corse-du-Sud |
| FRM02 | Haute-Corse |
| HR031 | Primorsko-goranska županija |
| HR032 | Ličko-senjska županija |
| HR033 | Zadarska županija |
| HR034 | Šibensko-kninska županija |
| HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| HR036 | Istarska županija |
| HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| HR041 | Grad Zagreb |
| HR042 | Zagrebačka županija |
| HR043 | Krapinsko-zagorska županija |
| HR044 | Varaždinska županija |
| HR045 | Koprivničko-križevačka županija |
| HR046 | Međimurska županija |
| HR048 | Virovitičko-podravska županija |
| HR049 | Požeško-slavonska županija |
| HR04A | Brodsko-posavska županija |
| HR04B | Osječko-baranjska županija |
| HR04C | Vukovarsko-srijemska županija |
| HR04D | Karlovačka županija |
| HR04E | Sisačko-moslavačka županija |
| ITC11 | Torino |
| ITC12 | Vercelli |
| ITC14 | Verbano-Cusio-Ossola |
| ITC16 | Cuneo |
| ITC20 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| ITC31 | Imperia |
| ITC32 | Savona |
| ITC33 | Genova |
| ITC34 | La Spezia |
| ITC41 | Varese |
| ITC42 | Como |
| ITC44 | Sondrio |
| ITF44 | Brindisi |
| ITF45 | Lecce |
| ITF46 | Foggia |
| ITF47 | Bari |
| ITG11 | Trapani |
| ITG14 | Agrigento |
| ITG15 | Caltanissetta |
| ITG18 | Ragusa |
| ITG19 | Siracusa |
| ITG25 | Sassari |
| ITG26 | Nuoro |
| ITG29 | Olbia-Tempio |
| ITG2A | Ogliastra |
| ITH10 | Bolzano-Bozen |
| ITH33 | Belluno |
| ITH42 | Udine |
| ITH43 | Gorizia |
| ITH44 | Trieste |
| ITH56 | Ferrara |
| ITH57 | Ravenna |
| ITH58 | Forlì-Cesena |
| ITH59 | Rimini |
| ITI11 | Massa-Carrara |
| ITI12 | Lucca |
| ITI16 | Livorno |
| ITI17 | Pisa |
| ITI1A | Grosseto |
| ITI31 | Pesaro e Urbino |
| ITI32 | Ancona |
| ITI33 | Macerata |
| ITI35 | Fermo |
| ITI41 | Viterbo |
| CY000 | Κύπρος (Kýpros) |
| LV003 | Kurzeme |
| LV005 | Latgale |
| LV007 | Pierīga |
| LV008 | Vidzeme |
| LV009 | Zemgale |
| LT011 | Vilniaus apskritis |
| LT021 | Alytaus apskritis |
| LT023 | Klaipėdos apskritis |
| LT024 | Marijampolės apskritis |
| LT025 | Panevėžio apskritis |
| LT026 | Šiaulių apskritis |
| LT027 | Tauragės apskritis |
| LT028 | Telšių apskritis |
| LT029 | Utenos apskritis |
| LU000 | Luxembourg |
| HU120 | Pest |
| HU212 | Komárom-Esztergom |
| HU221 | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | Vas |
| HU223 | Zala |
| HU231 | Baranya |
| HU232 | Somogy |
| HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU313 | Nógrád |
| HU321 | Hajdú-Bihar |
| HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU331 | Bács-Kiskun |
| HU332 | Békés |
| HU333 | Csongrád |
| MT001 | Malta |
| MT002 | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| NL111 | Oost-Groningen |
| NL112 | Delfzijl en omgeving |
| NL132 | Zuidoost-Drenthe |
| NL133 | Zuidwest-Drenthe |
| NL211 | Noord-Overijssel |
| NL213 | Twente |
| NL225 | Achterhoek |
| NL226 | Arnhem/Nijmegen |
| NL33C | Groot-Rijnmond |
| NL341 | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| NL342 | Overig Zeeland |
| NL411 | West-Noord-Brabant |
| NL412 | Midden-Noord-Brabant |
| NL414 | Zuidoost-Noord-Brabant |
| NL421 | Noord-Limburg |
| NL422 | Midden-Limburg |
| NL423 | Zuid-Limburg |
| AT111 | Mittelburgenland |
| AT112 | Nordburgenland |
| AT113 | Südburgenland |
| AT124 | Waldviertel |
| AT125 | Weinviertel |
| AT126 | Wiener Umland/Nordteil |
| AT127 | Wiener Umland/Südteil |
| AT211 | Klagenfurt-Villach |
| AT212 | Oberkärnten |
| AT213 | Unterkärnten |
| AT224 | Oststeiermark |
| AT225 | West- und Südsteiermark |
| AT311 | Innviertel |
| AT313 | Mühlviertel |
| AT322 | Pinzgau-Pongau |
| AT323 | Salzburg und Umgebung |
| AT331 | Außerfern |
| AT332 | Innsbruck |
| AT333 | Osttirol |
| AT334 | Tiroler Oberland |
| AT335 | Tiroler Unterland |
| AT341 | Bludenz-Bregenzer Wald |
| AT342 | Rheintal-Bodenseegebiet |
| PL218 | Nowosądecki |
| PL219 | Nowotarski |
| PL225 | Bielski |
| PL227 | Rybnicki |
| PL424 | Miasto Szczecin |
| PL426 | Koszaliński |
| PL427 | Szczecinecko-pyrzycki |
| PL428 | Szczeciński |
| PL431 | Gorzowski |
| PL432 | Zielonogórski |
| PL515 | Jeleniogórski |
| PL517 | Wałbrzyski |
| PL523 | Nyski |
| PL621 | Elbląski |
| PL622 | Olsztyński |
| PL623 | Ełcki |
| PL634 | Gdański |
| PL636 | Słupski |
| PL811 | Bialski |
| PL812 | Chełmsko-zamojski |
| PL821 | Krośnieński |
| PL822 | Przemyski |
| PL841 | Białostocki |
| PL842 | Łomżyński |
| PL843 | Suwalski |
| PT111 | Alto Minho |
| PT112 | Cávado |
| PT11B | Alto Tâmega |
| PT11D | Douro |
| PT11E | Terras de Trás-os-Montes |
| PT150 | Algarve |
| PT16H | Beira Baixa |
| PT16J | Beiras e Serra da Estrela |
| PT184 | Baixo Alentejo |
| PT186 | Alto Alentejo |
| PT187 | Alentejo Central |
| RO111 | Bihor |
| RO114 | Maramureş |
| RO115 | Satu Mare |
| RO212 | Botoşani |
| RO213 | Iaşi |
| RO215 | Suceava |
| RO216 | Vaslui |
| RO223 | Constanţa |
| RO224 | Galaţi |
| RO225 | Tulcea |
| RO312 | Călăraşi |
| RO314 | Giurgiu |
| RO317 | Teleorman |
| RO411 | Dolj |
| RO413 | Mehedinţi |
| RO414 | Olt |
| RO421 | Arad |
| RO422 | Caraş-Severin |
| RO424 | Timiş |
| SI031 | Pomurska |
| SI032 | Podravska |
| SI033 | Koroška |
| SI034 | Savinjska |
| SI036 | Posavska |
| SI037 | Jugovzhodna Slovenija |
| SI038 | Primorsko-notranjska |
| SI042 | Gorenjska |
| SI043 | Goriška |
| SI044 | Obalno-kraška |
| SK010 | Bratislavský kraj |
| SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |
| FI195 | Pohjanmaa |
| FI1B1 | Helsinki-Uusimaa |
| FI1C1 | Varsinais-Suomi |
| FI1C4 | Kymenlaakso |
| FI1C5 | Etelä-Karjala |
| FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| FI1D5 | Keski-Pohjanmaa |
| FI1D7 | Lappi |
| FI1D8 | Kainuu |
| FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| FI200 | Åland |
| SE110 | Stockholms län |
| SE121 | Uppsala län |
| SE213 | Kalmar län |
| SE214 | Gotlands län |
| SE221 | Blekinge län |
| SE224 | Skåne län |
| SE231 | Hallands län |
| SE232 | Västra Götalands län |
| SE311 | Värmlands län |
| SE312 | Dalarnas län |
| SE313 | Gävleborgs län |
| SE321 | Västernorrlands län |
| SE322 | Jämtlands län |
| SE331 | Västerbottens län |
| SE332 | Norrbottens län |

BE211

Arr. Antwerpen

BE213

Arr. Turnhout

BE221

Arr. Hasselt

BE222

Arr. Maaseik

BE223

Arr. Tongeren

BE232

Arr. Dendermonde

BE233

Arr. Eeklo

BE234

Arr. Gent

BE236

Arr. Sint-Niklaas

BE251

Arr. Brugge

BE252

Arr. Diksmuide

BE253

Arr. Ieper

BE254

Arr. Kortrijk

BE255

Arr. Oostende

BE256

Arr. Roeselare

BE257

Arr. Tielt

BE258

Arr. Veurne

BE321

Arr. Ath

BE322

Arr. Charleroi

BE323

Arr. Mons

BE324

Arr. Mouscron

BE325

Arr. Soignies

BE326

Arr. Thuin

BE327

Arr. Tournai

BE332

Arr. Liège

BE335

Arr. Verviers - communes francophones

BE336

Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341

Arr. Arlon

BE342

Arr. Bastogne

BE344

Arr. Neufchâteau

BE345

Arr. Virton

BE351

Arr. Dinant

BE353

Arr. Philippeville

BG311

Видин (Vidin)

BG312

Монтана (Montana)

BG313

Враца (Vratsa)

BG314

Плевен (Pleven)

BG321

Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323

Русе (Ruse)

BG325

Силистра (Silistra)

BG332

Добрич (Dobrich)

BG341

Бургас (Burgas)

BG343

Ямбол (Yambol)

BG412

София (Sofia)

BG413

Благоевград (Blagoevgrad)

BG414

Перник (Pernik)

BG415

Кюстендил (Kyustendil)

BG422

Хасково (Haskovo)

BG424

Смолян (Smolyan)

BG425

Кърджали (Kardzhali)

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ064

Jihomoravský kraj

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ080

Moravskoslezský kraj

DK011

Byen København

DK012

Københavns omegn

DK013

Nordsjælland

DK014

Bornholm

DK021

Østsjælland

DK022

Vest- og Sydsjælland

DK031

Fyn

DK032

Sydjylland

DK042

Østjylland

DK050

Nordjylland

DE121

Baden-Baden, Stadtkreis

DE122

Karlsruhe, Stadtkreis

DE124

Rastatt

DE131

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132

Breisgau-Hochschwarzwald

DE133

Emmendingen

DE134

Ortenaukreis

DE136

Schwarzwald-Baar-Kreis

DE138

Konstanz

DE139

Lörrach

DE13A

Waldshut

DE147

Bodenseekreis

DE213

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214

Altötting

DE215

Berchtesgadener Land

DE216

Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D

Garmisch-Partenkirchen

DE21F

Miesbach

DE21K

Rosenheim, Landkreis

DE21M

Traunstein

DE222

Passau, Kreisfreie Stadt

DE225

Freyung-Grafenau

DE228

Passau, Landkreis

DE229

Regen

DE22A

Rottal-Inn

DE233

Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE235

Cham

DE237

Neustadt a. d. Waldnaab

DE239

Schwandorf

DE23A

Tirschenreuth

DE244

Hof, Kreisfreie Stadt

DE249

Hof, Landkreis

DE24D

Wunsiedel i. Fichtelgebirge

DE273

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE27A

Lindau (Bodensee)

DE27B

Ostallgäu

DE27E

Oberallgäu

DE402

Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE405

Barnim

DE409

Märkisch-Oderland

DE40C

Oder-Spree

DE40G

Spree-Neiße

DE40I

Uckermark

DE803

Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80K

Landkreis Rostock

DE80L

Vorpommern-Rügen

DE80M

Nordwestmecklenburg

DE80N

Vorpommern-Greifswald

DE942

Emden, Kreisfreie Stadt

DE949

Emsland

DE94B

Grafschaft Bentheim

DE94C

Leer

DEA15

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B

Kleve

DEA1E

Viersen

DEA26

Düren

DEA28

Euskirchen

DEA29

Heinsberg

DEA2D

Städteregion Aachen

DEA34

Borken

DEB21

Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23

Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25

Trier-Saarburg

DEB33

Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB37

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3E

Germersheim

DEB3H

Südliche Weinstraße

DEB3K

Südwestpfalz

DEC01

Regionalverband Saarbrücken

DEC02

Merzig-Wadern

DEC03

Neunkirchen

DEC04

Saarlouis

DEC05

Saarpfalz-Kreis

DED2C

Bautzen

DED2D

Görlitz

DED2F

Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED42

Erzgebirgskreis

DED43

Mittelsachsen

DED44

Vogtlandkreis

DEF01

Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02

Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03

Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF07

Nordfriesland

DEF08

Ostholstein

DEF0A

Plön

DEF0B

Rendsburg-Eckernförde

DEF0C

Schleswig-Flensburg

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

IE041

Border

IE052

South-East

IE053

South-West

IE061

Dublin

IE062

Mid-East

EL411

Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412

Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413

Χίος (Chios)

EL421

Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos)

EL422

Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL511

Έβρος (Evros)

EL512

Ξάνθη (Xanthi)

EL513

Ροδόπη (Rodopi)

EL514

Δράμα (Drama)

EL515

Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala)

EL523

Κιλκίς (Kilkis)

EL524

Πέλλα (Pella)

EL526

Σέρρες (Serres)

EL532

Καστοριά (Kastoria)

EL533

Φλώρινα (Florina)

EL541

Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza)

EL542

Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543

Ιωάννινα (Ioannina)

EL613

Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades)

EL622

Κέρκυρα (Kerkyra)

EL642

Εύβοια (Evvoia)

ES113

Ourense

ES114

Pontevedra

ES212

Gipuzkoa

ES220

Navarra

ES241

Huesca

ES415

Salamanca

ES419

Zamora

ES431

Badajoz

ES432

Cáceres

ES512

Girona

ES513

Lleida

ES611

Almería

ES612

Cádiz

ES614

Granada

ES615

Huelva

ES617

Málaga

ES630

Ceuta

ES640

Melilla

FRC21

Doubs

FRC22

Jura

FRC24

Territoire de Belfort

FRD11

Calvados

FRD12

Manche

FRD21

Eure

FRD22

Seine-Maritime

FRE11

Nord

FRE12

Pas-de-Calais

FRE21

Aisne

FRE23

Somme

FRF11

Bas-Rhin

FRF12

Haut-Rhin

FRF21

Ardennes

FRF31

Meurthe-et-Moselle

FRF32

Meuse

FRF33

Moselle

FRI15

Pyrénées-Atlantiques

FRJ15

Pyrénées-Orientales

FRJ21

Ariège

FRJ23

Haute-Garonne

FRJ26

Hautes-Pyrénées

FRK21

Ain

FRK27

Savoie

FRK28

Haute-Savoie

FRL01

Alpes-de-Haute-Provence

FRL02

Hautes-Alpes

FRL03

Alpes-Maritimes

FRM01

Corse-du-Sud

FRM02

Haute-Corse

HR031

Primorsko-goranska županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR036

Istarska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR041

Grad Zagreb

HR042

Zagrebačka županija

HR043

Krapinsko-zagorska županija

HR044

Varaždinska županija

HR045

Koprivničko-križevačka županija

HR046

Međimurska županija

HR048

Virovitičko-podravska županija

HR049

Požeško-slavonska županija

HR04A

Brodsko-posavska županija

HR04B

Osječko-baranjska županija

HR04C

Vukovarsko-srijemska županija

HR04D

Karlovačka županija

HR04E

Sisačko-moslavačka županija

ITC11

Torino

ITC12

Vercelli

ITC14

Verbano-Cusio-Ossola

ITC16

Cuneo

ITC20

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31

Imperia

ITC32

Savona

ITC33

Genova

ITC34

La Spezia

ITC41

Varese

ITC42

Como

ITC44

Sondrio

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG25

Sassari

ITG26

Nuoro

ITG29

Olbia-Tempio

ITG2A

Ogliastra

ITH10

Bolzano-Bozen

ITH33

Belluno

ITH42

Udine

ITH43

Gorizia

ITH44

Trieste

ITH56

Ferrara

ITH57

Ravenna

ITH58

Forlì-Cesena

ITH59

Rimini

ITI11

Massa-Carrara

ITI12

Lucca

ITI16

Livorno

ITI17

Pisa

ITI1A

Grosseto

ITI31

Pesaro e Urbino

ITI32

Ancona

ITI33

Macerata

ITI35

Fermo

ITI41

Viterbo

CY000

Κύπρος (Kýpros)

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LT011

Vilniaus apskritis

LT021

Alytaus apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT027

Tauragės apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT029

Utenos apskritis

LU000

Luxembourg

HU120

Pest

HU212

Komárom-Esztergom

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU313

Nógrád

HU321

Hajdú-Bihar

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU331

Bács-Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

NL111

Oost-Groningen

NL112

Delfzijl en omgeving

NL132

Zuidoost-Drenthe

NL133

Zuidwest-Drenthe

NL211

Noord-Overijssel

NL213

Twente

NL225

Achterhoek

NL226

Arnhem/Nijmegen

NL33C

Groot-Rijnmond

NL341

Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342

Overig Zeeland

NL411

West-Noord-Brabant

NL412

Midden-Noord-Brabant

NL414

Zuidoost-Noord-Brabant

NL421

Noord-Limburg

NL422

Midden-Limburg

NL423

Zuid-Limburg

AT111

Mittelburgenland

AT112

Nordburgenland

AT113

Südburgenland

AT124

Waldviertel

AT125

Weinviertel

AT126

Wiener Umland/Nordteil

AT127

Wiener Umland/Südteil

AT211

Klagenfurt-Villach

AT212

Oberkärnten

AT213

Unterkärnten

AT224

Oststeiermark

AT225

West- und Südsteiermark

AT311

Innviertel

AT313

Mühlviertel

AT322

Pinzgau-Pongau

AT323

Salzburg und Umgebung

AT331

Außerfern

AT332

Innsbruck

AT333

Osttirol

AT334

Tiroler Oberland

AT335

Tiroler Unterland

AT341

Bludenz-Bregenzer Wald

AT342

Rheintal-Bodenseegebiet

PL218

Nowosądecki

PL219

Nowotarski

PL225

Bielski

PL227

Rybnicki

PL424

Miasto Szczecin

PL426

Koszaliński

PL427

Szczecinecko-pyrzycki

PL428

Szczeciński

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL515

Jeleniogórski

PL517

Wałbrzyski

PL523

Nyski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL634

Gdański

PL636

Słupski

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PT111

Alto Minho

PT112

Cávado

PT11B

Alto Tâmega

PT11D

Douro

PT11E

Terras de Trás-os-Montes

PT150

Algarve

PT16H

Beira Baixa

PT16J

Beiras e Serra da Estrela

PT184

Baixo Alentejo

PT186

Alto Alentejo

PT187

Alentejo Central

RO111

Bihor

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO215

Suceava

RO216

Vaslui

RO223

Constanţa

RO224

Galaţi

RO225

Tulcea

RO312

Călăraşi

RO314

Giurgiu

RO317

Teleorman

RO411

Dolj

RO413

Mehedinţi

RO414

Olt

RO421

Arad

RO422

Caraş-Severin

RO424

Timiş

SI031

Pomurska

SI032

Podravska

SI033

Koroška

SI034

Savinjska

SI036

Posavska

SI037

Jugovzhodna Slovenija

SI038

Primorsko-notranjska

SI042

Gorenjska

SI043

Goriška

SI044

Obalno-kraška

SK010

Bratislavský kraj

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

FI195

Pohjanmaa

FI1B1

Helsinki-Uusimaa

FI1C1

Varsinais-Suomi

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D5

Keski-Pohjanmaa

FI1D7

Lappi

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

FI200

Åland

SE110

Stockholms län

SE121

Uppsala län

SE213

Kalmar län

SE214

Gotlands län

SE221

Blekinge län

SE224

Skåne län

SE231

Hallands län

SE232

Västra Götalands län

SE311

Värmlands län

SE312

Dalarnas län

SE313

Gävleborgs län

SE321

Västernorrlands län

SE322

Jämtlands län

SE331

Västerbottens län

SE332

Norrbottens län

---