# Úřední věstník L 399/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 399 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6411. listopadu 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 399

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6411. listopadu 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1956 ze dne 10. listopadu 2021 o zřízení a organizaci sítě znalostí Unie v oblasti civilní ochrany
  (oznámeno pod číslem C(2021)7939)

   (
  1
  ) | 1 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1956 ze dne 10. listopadu 2021 o zřízení a organizaci sítě znalostí Unie v oblasti civilní ochrany
  (oznámeno pod číslem C(2021)7939)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2021)7939)

1

1

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO v přenesené pravomoci č. 203/21/KOL ze dne 16. července 2021 o schválení vnitrostátních opatření Norska a Islandu určených k omezení dopadu některých nákaz vodních živočichů podle čl. 226 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a zrušení rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 58/16/KOL-D [2021/1957] | 8 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO v přenesené pravomoci č. 203/21/KOL ze dne 16. července 2021 o schválení vnitrostátních opatření Norska a Islandu určených k omezení dopadu některých nákaz vodních živočichů podle čl. 226 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a zrušení rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 58/16/KOL-D [2021/1957]

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 399/1

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1956

ze dne 10. listopadu 2021

o zřízení a organizaci sítě znalostí Unie v oblasti civilní ochrany

(oznámeno pod číslem C(2021)7939)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (1), a zejména na čl. 32 odst. 1 písm. h) uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem mechanismu civilní ochrany Unie (dále jen „mechanismus Unie“) stanoveného v rozhodnutí č. 1313/2013/EU je posílit spolupráci mezi Unií a členskými státy a usnadnit koordinaci v oblasti civilní ochrany pro zlepšení reakce Unie na přírodní katastrofy a katastrofy způsobené člověkem. |
| --- | --- |

(1)

Cílem mechanismu civilní ochrany Unie (dále jen „mechanismus Unie“) stanoveného v rozhodnutí č. 1313/2013/EU je posílit spolupráci mezi Unií a členskými státy a usnadnit koordinaci v oblasti civilní ochrany pro zlepšení reakce Unie na přírodní katastrofy a katastrofy způsobené člověkem.

| (2) | Podle článku 13 rozhodnutí č. 1313/2013/EU by měla být zřízena síť znalostí Unie v oblasti civilní ochrany (dále jen „síť znalostí“) s cílem shromažďovat, zpracovávat a šířit znalosti a informace relevantní pro mechanismus Unie. Za tímto účelem by měla zapojit příslušné aktéry, střediska excelence, vysoké školy a výzkumné pracovníky v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof a využívat přístupu zohledňujícího širokou škálu rizik. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 13 rozhodnutí č. 1313/2013/EU by měla být zřízena síť znalostí Unie v oblasti civilní ochrany (dále jen „síť znalostí“) s cílem shromažďovat, zpracovávat a šířit znalosti a informace relevantní pro mechanismus Unie. Za tímto účelem by měla zapojit příslušné aktéry, střediska excelence, vysoké školy a výzkumné pracovníky v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof a využívat přístupu zohledňujícího širokou škálu rizik.

| (3) | V souladu s čl. 13 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU usiluje Komise prostřednictvím sítě znalostí o soudržnost plánování a rozhodování tím, že napomáhá průběžné výměně znalostí a informací zahrnujících všechny oblasti činností mechanismu Unie. Při usnadňování této průběžné výměny znalostí a informací by Komise měla prostřednictvím sítě znalostí vypracovat strategické plány, které stanoví strategickou orientaci sítě znalostí pro nadcházející roky. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 13 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU usiluje Komise prostřednictvím sítě znalostí o soudržnost plánování a rozhodování tím, že napomáhá průběžné výměně znalostí a informací zahrnujících všechny oblasti činností mechanismu Unie. Při usnadňování této průběžné výměny znalostí a informací by Komise měla prostřednictvím sítě znalostí vypracovat strategické plány, které stanoví strategickou orientaci sítě znalostí pro nadcházející roky.

| (4) | V zájmu dosažení synergií s dalšími příslušnými skupinami a sítěmi by síť znalostí měla úzce spolupracovat s výborem uvedeným v čl. 33 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU, jakož i se skupinami odborníků Komise v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof zapsanými v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů. Síť znalostí a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (dále jen „středisko“) mají úzce spolupracovat s cílem zajistit při svých činnostech doplňkovost a vzájemnou podporu. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu dosažení synergií s dalšími příslušnými skupinami a sítěmi by síť znalostí měla úzce spolupracovat s výborem uvedeným v čl. 33 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU, jakož i se skupinami odborníků Komise v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof zapsanými v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů. Síť znalostí a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (dále jen „středisko“) mají úzce spolupracovat s cílem zajistit při svých činnostech doplňkovost a vzájemnou podporu.

| (5) | Síť znalostí by neměla duplikovat výsledky jiných iniciativ Komise souvisejících s oblastí působnosti sítě, nýbrž by tyto výsledky měla využívat. |
| --- | --- |

(5)

Síť znalostí by neměla duplikovat výsledky jiných iniciativ Komise souvisejících s oblastí působnosti sítě, nýbrž by tyto výsledky měla využívat.

| (6) | Pro účely formálního zřízení sítě znalostí je nezbytné přijmout pravidla, kterými se zřídí organizační struktura a upraví fungování sítě znalostí. |
| --- | --- |

(6)

Pro účely formálního zřízení sítě znalostí je nezbytné přijmout pravidla, kterými se zřídí organizační struktura a upraví fungování sítě znalostí.

| (7) | Organizační struktura sítě znalostí by měla sestávat z poradních orgánů a sekretariátu. Poradními orgány sítě znalostí jsou rada a pracovní skupiny pro jednotlivé pilíře sítě znalostí. |
| --- | --- |

(7)

Organizační struktura sítě znalostí by měla sestávat z poradních orgánů a sekretariátu. Poradními orgány sítě znalostí jsou rada a pracovní skupiny pro jednotlivé pilíře sítě znalostí.

| (8) | Rada by měla působit především jako strategické fórum, které Komisi poskytuje strategickou orientaci a nad sítí znalostí vykonává poradní dohledu. |
| --- | --- |

(8)

Rada by měla působit především jako strategické fórum, které Komisi poskytuje strategickou orientaci a nad sítí znalostí vykonává poradní dohledu.

| (9) | Pro zajištění efektivní a účinné organizace činnosti sítě znalostí je nezbytné zřídit její sekretariát. Sekretariát by měla zajišťovat Komise a měl by síť znalostí zejména řídit, spravovat a koordinovat. Hlavní funkcí sekretariátu je zajišťovat v rámci sítě znalostí soudržnost, součinnost a plynulý tok informací a koordinovat její činnosti v souladu se strategickým plánováním. |
| --- | --- |

(9)

Pro zajištění efektivní a účinné organizace činnosti sítě znalostí je nezbytné zřídit její sekretariát. Sekretariát by měla zajišťovat Komise a měl by síť znalostí zejména řídit, spravovat a koordinovat. Hlavní funkcí sekretariátu je zajišťovat v rámci sítě znalostí soudržnost, součinnost a plynulý tok informací a koordinovat její činnosti v souladu se strategickým plánováním.

| (10) | Síť znalostí a její činnosti by měly být strukturovány do dvou hlavních pilířů: pilíře pro rozvoj kapacit a pilíře pro vědu, které poskytnou rámec pro klíčové činnosti sítě znalostí a v rámci svého rozsahu podpoří výměny založené na sítích. Pilíř pro rozvoj kapacit by měl propojovat, podporovat a posilovat iniciativy v oblasti rozvoje kapacit, které jsou pro zúčastněné strany v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof významné, a to se zvláštním zaměřením na mechanismus Unie. Pilíř pro vědu by měl propojovat akademickou obec, odborníky z praxe a vedoucí činitele v zájmu víceoborové, meziodvětvové a přeshraniční spolupráce s cílem účinněji uplatňovat vědecké poznatky při zvládání rizik katastrof, a zejména při činnostech v oblasti prevence a připravenosti. |
| --- | --- |

(10)

Síť znalostí a její činnosti by měly být strukturovány do dvou hlavních pilířů: pilíře pro rozvoj kapacit a pilíře pro vědu, které poskytnou rámec pro klíčové činnosti sítě znalostí a v rámci svého rozsahu podpoří výměny založené na sítích. Pilíř pro rozvoj kapacit by měl propojovat, podporovat a posilovat iniciativy v oblasti rozvoje kapacit, které jsou pro zúčastněné strany v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof významné, a to se zvláštním zaměřením na mechanismus Unie. Pilíř pro vědu by měl propojovat akademickou obec, odborníky z praxe a vedoucí činitele v zájmu víceoborové, meziodvětvové a přeshraniční spolupráce s cílem účinněji uplatňovat vědecké poznatky při zvládání rizik katastrof, a zejména při činnostech v oblasti prevence a připravenosti.

| (11) | Pilíř pro rozvoj kapacit by se měl zaměřit na známé stávající programy a projekty, jako je program odborné přípravy a výcviku v rámci mechanismu Unie, výměna odborníků v oblasti civilní ochrany, partnerství v rámci sítě znalostí a program prevence a připravenosti v rámci mechanismu Unie. Tyto programy by měly být postupně a dlouhodobě konsolidovány a doplněny o další činnosti v oblasti rozvoje kapacit. Pilíř pro vědu by měl vycházet ze stávajících vědeckých struktur a sítí podporujících mechanismus Unie, jako je zejména Znalostní centrum pro zvládání rizik katastrof spravované Společným výzkumným střediskem Evropské komise, a z příslušných programů Horizont Evropa, z nichž se financují činnosti v oblasti výzkumu a inovací a související iniciativy vytváření sítí v oblasti zvládání rizik katastrof, a tyto struktury, sítě a programy integrovat. |
| --- | --- |

(11)

Pilíř pro rozvoj kapacit by se měl zaměřit na známé stávající programy a projekty, jako je program odborné přípravy a výcviku v rámci mechanismu Unie, výměna odborníků v oblasti civilní ochrany, partnerství v rámci sítě znalostí a program prevence a připravenosti v rámci mechanismu Unie. Tyto programy by měly být postupně a dlouhodobě konsolidovány a doplněny o další činnosti v oblasti rozvoje kapacit. Pilíř pro vědu by měl vycházet ze stávajících vědeckých struktur a sítí podporujících mechanismus Unie, jako je zejména Znalostní centrum pro zvládání rizik katastrof spravované Společným výzkumným střediskem Evropské komise, a z příslušných programů Horizont Evropa, z nichž se financují činnosti v oblasti výzkumu a inovací a související iniciativy vytváření sítí v oblasti zvládání rizik katastrof, a tyto struktury, sítě a programy integrovat.

| (12) | Pravidla pro sdělování informací členy sítě znalostí by měla být v souladu s povinností dodržovat závazky týkající se profesního tajemství. |
| --- | --- |

(12)

Pravidla pro sdělování informací členy sítě znalostí by měla být v souladu s povinností dodržovat závazky týkající se profesního tajemství.

| (13) | V zájmu transparentnosti činností prováděných subjekty sítě znalostí by Komise měla zveřejňovat příslušné dokumenty ze zasedání na internetové platformě uvedené v čl. 13 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

(13)

V zájmu transparentnosti činností prováděných subjekty sítě znalostí by Komise měla zveřejňovat příslušné dokumenty ze zasedání na internetové platformě uvedené v čl. 13 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

| (14) | Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (2). |
| --- | --- |

(14)

Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (2).

| (15) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 33 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 33 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět

Tímto rozhodnutím se zřizuje organizační struktura a upravuje fungování sítě znalostí: zřizuje se rada, sekretariát a pracovní skupiny pilířů a stanoví se jejich složení a úkoly, jakož i pravidla jejich fungování.

Článek 2

Síť znalostí Unie v oblasti civilní ochrany

Zřizuje se síť znalostí Unie v oblasti civilní ochrany.

Síť znalostí usiluje o dosažení cílů a plnění úkolů stanovených v článku 13 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

Článek 3

Složení sítě znalostí

Organizační struktura sítě znalostí se skládá z poradních orgánů, jimiž jsou:

| a) | rada, |
| --- | --- |

a)

rada,

| b) | pracovní skupiny pilířů. |
| --- | --- |

b)

pracovní skupiny pilířů.

Článek 4

Rada

Rada poskytuje Komisi poradenství při řízení sítě znalostí, přičemž zajišťuje dodržování obecného účelu sítě znalostí a plnění jejích hlavních cílů podle článku 13 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

Článek 5

Členství v radě

1.   Rada se skládá z jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce každého členského státu. Komise a členské státy jmenují do rady zástupce a jeho náhradníka. Podporuje se genderově vyvážená účast.

2.   Členové rady zastupující členské státy se považují za „členy typu D“ ve smyslu čl. 7 odst. 2 písm. d) rozhodnutí Komise C(2016) 3301 final ze dne 30. května 2016, kterým se zavádějí horizontální pravidla pro ustavování a činnost expertních skupin Komise.

Článek 6

Úkoly rady

1.   Rada má zejména tyto úkoly:

| 1) | poskytovat poradenství ohledně strategické orientace sítě znalostí, kterou stanoví Komise; |
| --- | --- |

1)

poskytovat poradenství ohledně strategické orientace sítě znalostí, kterou stanoví Komise;

| 2) | provádět přezkum a monitorování jednacího řádu a ustanovení týkajících se členství a správy sítě znalostí a zajišťovat jejich dodržování; |
| --- | --- |

2)

provádět přezkum a monitorování jednacího řádu a ustanovení týkajících se členství a správy sítě znalostí a zajišťovat jejich dodržování;

| 3) | přijímat výroční zprávu sítě znalostí; |
| --- | --- |

3)

přijímat výroční zprávu sítě znalostí;

| 4) | podávat zprávy o své činnosti výboru uvedenému v čl. 33 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

4)

podávat zprávy o své činnosti výboru uvedenému v čl. 33 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

2.   Komise zajistí, aby rada svou práci úzce koordinovala s výborem uvedeným v čl. 33 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU, jakož i se skupinami odborníků Komise v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof zapsanými v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů.

Článek 7

Fungování rady

1.   Radě předsedá zástupce Komise a spolupředsedá zástupce členského státu, který vykonával rotující předsednictví Rady Evropské unie v období předcházejícím danému zasedání. Zástupce Komise svolává zasedání nejméně jednou ročně po konzultaci se spolupředsedou. Zasedání rady se konají osobně nebo na dálku.

2.   Předseda a spolupředseda za pomoci sekretariátu připraví pořad jednání a rozešlou jej členům rady. Členové rady mohou nejpozději na začátku zasedání z vlastního podnětu navrhnout body, které mají být na pořad jednání zařazeny. Pořad jednání schvaluje rada na začátku každého zasedání.

3.   Rada přijme svůj jednací řád na základě vzorového jednacího řádu pro skupiny odborníků přijatého Komisí (3).

4.   Rada přijímá nezávazná doporučení a zprávy na základě konsensu. V případě, že konsensu není dosaženo, o nezávazných doporučeních nebo zprávách se hlasuje, přičemž je nutné schválení prostou většinou hlasů přítomných členů.

Nezávazná doporučení a zprávy přijaté radou mají přípravnou povahu a jejich účelem je pomáhat v činnosti výboru uvedenému v čl. 33 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

Článek 8

Náhrada výdajů vzniklých členům rady

1.   Členové rady nejsou za své služby odměňováni.

2.   Cestovné a výdaje na ubytování, které členům rady vzniknou v souvislosti s jejich účastí na zasedáních rady, hradí Komise v souladu se svými platnými předpisy (4).

3.   Výdaje uvedené v odstavci 2 se hradí v mezích dostupných prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělení zdrojů.

Článek 9

Pilíře sítě znalostí

1.   Pilíře sítě znalostí jsou fóra, kde se zahajují, plánují, formují a provádějí činnosti, a jejich obecným účelem je přispívat k plnění cílů sítě znalostí stanovených v čl. 13 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

2.   Cílem pilíře pro rozvoj kapacit je propojovat, podporovat a posilovat iniciativy v oblasti rozvoje kapacit relevantních pro zúčastněné strany v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof, a to se zvláštním zaměřením na mechanismus Unie.

3.   Cílem pilíře pro vědu je propojovat akademickou obec, odborníky z praxe a vedoucí činitele v zájmu víceoborové, meziodvětvové a přeshraniční spolupráce s cílem účinněji uplatňovat vědecké poznatky při zvládání rizik katastrof, a zejména při činnostech v oblasti prevence a připravenosti.

Článek 10

Členství v pracovních skupinách pilířů a fungování skupin

1.   Pracovní skupiny pilířů se skládají z jednoho zástupce Komise a z jednoho zástupce každého členského státu a každého zúčastněného státu mechanismu Unie.

2.   Členové pracovních skupin pilířů zastupující členské státy se považují za „členy typu D“ ve smyslu čl. 7 odst. 2 písm. d) rozhodnutí Komise C(2016) 3301 final ze dne 30. května 2016, kterým se zavádějí horizontální pravidla pro ustavování a činnost expertních skupin Komise.

Členové pracovních skupin pilířů zastupující zúčastněné státy mechanismu Unie se považují za „členy typu E“ ve smyslu čl. 7 odst. 2 písm. e) rozhodnutí Komise C(2016) 3301 final ze dne 30. května 2016, kterým se zavádějí horizontální pravidla pro ustavování a činnost expertních skupin Komise.

3.   Pracovním skupinám předsedá zástupce Komise.

4.   Fungování pracovních skupin pilířů se vymezí v jednacím řádu sítě znalostí, který přijme rada v souladu s článkem 7.

5.   Pracovní skupiny pilířů nepřijímají žádná doporučení ani zprávy.

Článek 11

Úkoly pracovních skupin pilířů

1.   Pracovní skupiny pilíře pro rozvoj kapacit a pilíře pro vědu podporují síť znalostí v její činnosti.

2.   Pracovní skupiny pilířů mají zejména tyto úkoly:

| a) | posuzovat potřeby mechanismu Unie, jakož i členských států a zúčastněných států mechanismu Unie, směrovat příslušné iniciativy vedené zdola nahoru do sítě znalostí a navrhovat činnosti v rámci strategických orientací sítě znalostí; |
| --- | --- |

a)

posuzovat potřeby mechanismu Unie, jakož i členských států a zúčastněných států mechanismu Unie, směrovat příslušné iniciativy vedené zdola nahoru do sítě znalostí a navrhovat činnosti v rámci strategických orientací sítě znalostí;

| b) | provádět a prosazovat činnosti pilířů s podporou sekretariátu a usilovat o synergie mezi iniciativami obou pilířů; |
| --- | --- |

b)

provádět a prosazovat činnosti pilířů s podporou sekretariátu a usilovat o synergie mezi iniciativami obou pilířů;

| c) | podávat radě zprávy o svých činnostech. |
| --- | --- |

c)

podávat radě zprávy o svých činnostech.

3.   Pracovní skupiny mohou z vlastního podnětu podle potřeb svých členů a/nebo priorit založených na rizicích nebo možných scénářích zřídit podskupiny pro konkrétní témata.

4.   Pracovní skupiny zajistí vhodné informační toky a koordinaci mezi oběma pilíři a jejich činnostmi.

Článek 12

Náhrada výdajů vzniklých členům pracovních skupin pilířů

Na cestovné a výdaje na ubytování vzniklé členům pracovních skupin pilířů se použije článek 8.

Článek 13

Pozorovatelé

1.   Zúčastněné státy mechanismu Unie mají v radě status pozorovatele. Každý zúčastněný stát jmenuje do rady jako pozorovatele jednoho zástupce a jeho náhradníka. Podporuje se genderově vyvážená účast.

2.   Pozorovatelé se účastní diskusí a předkládají odborné poznatky. Nemají však hlasovací práva.

3.   Pozorovatelé se považují za „členy typu E“ ve smyslu čl. 7 odst. 2 písm. e) rozhodnutí Komise C(2016) 3301 final ze dne 30. května 2016, kterým se zavádějí horizontální pravidla pro ustavování a činnost expertních skupin Komise.

Článek 14

Sekretariát

1.   Sekretariát podporuje činnost orgánů sítě znalostí s cílem zajistit jejich koordinaci, soudržnost a sdílení informací mezi nimi.

2.   Sekretariát zajišťuje Komise.

3.   Sekretariát má tyto úkoly:

| a) | připravovat a zajišťovat provádění strategických plánů, jakož i činností schválených v ročním nebo víceletém pracovním programu mechanismu civilní ochrany Unie; |
| --- | --- |

a)

připravovat a zajišťovat provádění strategických plánů, jakož i činností schválených v ročním nebo víceletém pracovním programu mechanismu civilní ochrany Unie;

| b) | řídit, spravovat a koordinovat činnosti sítě znalostí; |
| --- | --- |

b)

řídit, spravovat a koordinovat činnosti sítě znalostí;

| c) | podávat zprávy o činnostech sítě znalostí. |
| --- | --- |

c)

podávat zprávy o činnostech sítě znalostí.

4.   Sekretariát je v případě potřeby nápomocen na zasedáních poradních orgánů sítě znalostí.

Článek 15

Důvěrnost

Členové rady, sekretariátu a pracovních skupin pilířů musí dodržovat povinnost profesního tajemství stanovenou Smlouvami a jejich prováděcími předpisy, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností Unie stanovené v příloze rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (5). V případě, že tyto povinnosti nedodrží, přijme Komise vhodná opatření.

5

Článek 16

Transparentnost

1.   V Rejstříku expertních skupin a dalších podobných subjektů vedeném Komisí a na internetové platformě, která podporuje a usnadňuje provádění různých úkolů uvedených v čl. 13 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU, se zveřejní tyto údaje o složení sítě znalostí:

| a) | názvy členských států zastoupených orgány, které jsou členy rady a pracovních skupin pilířů; |
| --- | --- |

a)

názvy členských států zastoupených orgány, které jsou členy rady a pracovních skupin pilířů;

| b) | názvy orgánů zastupujících zúčastněné státy mechanismu Unie v pracovních skupinách pilířů; |
| --- | --- |

b)

názvy orgánů zastupujících zúčastněné státy mechanismu Unie v pracovních skupinách pilířů;

| c) | názvy orgánů zastupujících zúčastněné státy mechanismu Unie, jimž byl udělen status pozorovatele v radě. |
| --- | --- |

c)

názvy orgánů zastupujících zúčastněné státy mechanismu Unie, jimž byl udělen status pozorovatele v radě.

2.   Veškeré dokumenty ze zasedání orgánů sítě znalostí, včetně pořadů jednání, zápisů a příspěvků účastníků, se zpřístupní v Rejstříku expertních skupin Komise a zveřejní na téže internetové platformě uvedené v čl. 13 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU. Pořad jednání a další relevantní podkladové dokumenty se zveřejní s dostatečným předstihem před zasedáním a následně se v řádné době zveřejní i zápis. Výjimky ze zveřejnění se omezují pouze na případy, kdy by zveřejnění dokumentu vedlo k porušení ochrany veřejného nebo soukromého zájmu, jež vymezuje článek 4 nařízení (ES) č. 1049/2001 (6).

Článek 17

Ochrana osobních údajů

Veškeré zpracování osobních údajů pro účely tohoto jednacího řádu musí být v souladu s nařízením (EU) 2018/1725.

Článek 18

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

Za Komisi

Janez LENARČIČ

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

2

(3)  Příloha 3 rozhodnutí Komise C(2016) 3301 final ze dne 30. května 2016, kterým se zavádějí horizontální pravidla pro ustavování a činnost expertních skupin Komise.

3

(4)  Rozhodnutí Komise K(2007) 5858 ze dne 5. prosince 2007
  „Předpisy o úhradě výdajů externích odborníků pozvaných na zasedání Komise“.

4

(5)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

6

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 11.11.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 399/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 399/8

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO V PŘENESENÉ PRAVOMOCI č. 203/21/KOL

ze dne 16. července 2021

o schválení vnitrostátních opatření Norska a Islandu určených k omezení dopadu některých nákaz vodních živočichů podle čl. 226 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a zrušení rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 58/16/KOL-D [2021/1957]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 1 odst. 2 a článek 3 protokolu č. 1 této dohody,

s ohledem na akt uvedený v bodě 13 části 1.1 kapitoly I přílohy I Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“),

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat (dále jen „nařízení (EU) 2016/429“) (1),

ve znění změn začleněných do Dohody o EHP specifickými a odvětvovými úpravami uvedenými v příloze I této dohody, a zejména na článek 226, čl. 266 odst. 2 a čl. 270 odst. 2 tohoto nařízení,

s ohledem na akt uvedený v bodě 13j části 1.1 kapitoly I přílohy I dohody o EHP,

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/990 ze dne 28. dubna 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o veterinární požadavky a požadavky na certifikaci pro přemísťování vodních živočichů a produktů živočišného původu z vodních živočichů v rámci Unie (dále jen „nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/990“) (2),

začleněné do Dohody o EHP odvětvovými úpravami uvedenými v příloze I této dohody, a zejména na čl. 13 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení,

s ohledem na akt uvedený v bodě 13k části 1.1 kapitoly I přílohy I dohody o EHP,

prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/2002 ze dne 7. prosince 2020, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o hlášení nákaz uvedených na seznamu a podávání zpráv o nich v rámci Unie, formáty a postupy pro předkládání programů dozoru v rámci Unie a eradikačních programů a podávání zpráv o nich a pro žádost o uznání statusu území prostého nákazy a o počítačový informační systém (dále jen „prováděcí nařízení (EU) 2020/2002“) (3),

začleněné do Dohody o EHP specifickými a odvětvovými úpravami uvedenými v příloze I této dohody, a zejména na přílohu III a oddíl 4 přílohy V tohoto nařízení,

s ohledem na akt uvedený v bodě 13m části 1.1 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP,

prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/2236 ze dne 16. prosince 2020, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a (EU) 2017/625, pokud jde o vzorová veterinární osvědčení pro vstup zásilek vodních živočichů a určitých produktů živočišného původu z vodních živočichů do Unie a jejich přemísťování v rámci Unie a o úřední certifikaci týkající se těchto osvědčení, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1251/2008 (dále jen „prováděcí nařízení (EU) 2020/2236“) (4),

začleněné do Dohody o EHP odvětvovými úpravami uvedenými v příloze I Dohody o EHP, a zejména na článek 6 a kapitoly 1, 2, 3 nebo 5 přílohy I tohoto nařízení,

začleněné do Dohody o EHP bodem 4 písm. d) protokolu 1 Dohody o EHP,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2016/429, nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/990, prováděcí nařízení (EU) 2020/2002 a prováděcí nařízení (EU) 2020/2236 nabyla ve státech Evropského hospodářského prostoru (dále jen „státy EHP“) účinnosti dne 21. dubna 2021. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2016/429, nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/990, prováděcí nařízení (EU) 2020/2002 a prováděcí nařízení (EU) 2020/2236 nabyla ve státech Evropského hospodářského prostoru (dále jen „státy EHP“) účinnosti dne 21. dubna 2021.

| (2) | Nařízení (EU) 2016/429 stanoví nový legislativní rámec pro prevenci a tlumení nákaz přenosných na zvířata nebo na člověka. Ustanovení čl. 226 odst. 1 stanoví, že Norsko a Island mohou zavádět vnitrostátní opatření k prevenci zavlečení nebo k tlumení šíření nákazy jiné než nákazy uvedené na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení v případech, kdy nákaza představuje významné riziko pro zdraví vodních živočichů v daném státě EHP. Nákazy jiné než nákazy uvedené na seznamu v čl. 9 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2016/429 zahrnují nákazy vodních živočichů, které nepatří do kategorií nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9. odst. 1 („nákazy neuvedené na seznamu“), a uvedenou nákazu herpesviróza koi, v souvislosti s níž je zapotřebí dozoru v rámci EHP podle čl. 9 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) 2016/429 stanoví nový legislativní rámec pro prevenci a tlumení nákaz přenosných na zvířata nebo na člověka. Ustanovení čl. 226 odst. 1 stanoví, že Norsko a Island mohou zavádět vnitrostátní opatření k prevenci zavlečení nebo k tlumení šíření nákazy jiné než nákazy uvedené na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení v případech, kdy nákaza představuje významné riziko pro zdraví vodních živočichů v daném státě EHP. Nákazy jiné než nákazy uvedené na seznamu v čl. 9 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2016/429 zahrnují nákazy vodních živočichů, které nepatří do kategorií nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9. odst. 1 („nákazy neuvedené na seznamu“), a uvedenou nákazu herpesviróza koi, v souvislosti s níž je zapotřebí dozoru v rámci EHP podle čl. 9 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2016/429.

| (3) | Taková vnitrostátní opatření nesmí překročit meze toho, co je vhodné a nezbytné v zájmu prevence zavlečení dané nákazy nebo tlumení jejího šíření na území Norska či Islandu. |
| --- | --- |

(3)

Taková vnitrostátní opatření nesmí překročit meze toho, co je vhodné a nezbytné v zájmu prevence zavlečení dané nákazy nebo tlumení jejího šíření na území Norska či Islandu.

| (4) | Ustanovení čl. 226 odst. 2, 3 a 4 téhož nařízení Norsku a Islandu ukládá, aby Kontrolnímu úřadu ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) v předstihu oznámily všechna vnitrostátní opatření, a stanoví, že Kontrolní úřad schválí taková vnitrostátní opatření, která vyžadují omezení pohybu mezi Norskem nebo Islandem a ostatními státy EHP s cílem předcházet zavlečení nebo tlumit šíření dané nákazy, a to s přihlédnutím k celkovým dopadům dané nákazy a přijatých opatření na EHP. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 226 odst. 2, 3 a 4 téhož nařízení Norsku a Islandu ukládá, aby Kontrolnímu úřadu ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) v předstihu oznámily všechna vnitrostátní opatření, a stanoví, že Kontrolní úřad schválí taková vnitrostátní opatření, která vyžadují omezení pohybu mezi Norskem nebo Islandem a ostatními státy EHP s cílem předcházet zavlečení nebo tlumit šíření dané nákazy, a to s přihlédnutím k celkovým dopadům dané nákazy a přijatých opatření na EHP.

| (5) | S cílem chránit nákazový status Norska a Islandu v rozsahu, v němž každá z těchto zemí schválila vnitrostátní opatření pro danou nákazu podle čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429, musí zásilky druhů vodních živočichů, které jsou k daným nákazám vnímavé a které jsou přemísťovány do Norska či na Island nebo v rámci těchto zemí (dále jen „příslušné zásilky“), pocházet ze státu EHP nebo části jeho území, které jsou prosté takové nákazy. Uvedené zásilky musí doprovázet úřední osvědčení potvrzující status území prostého nákazy. |
| --- | --- |

(5)

S cílem chránit nákazový status Norska a Islandu v rozsahu, v němž každá z těchto zemí schválila vnitrostátní opatření pro danou nákazu podle čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429, musí zásilky druhů vodních živočichů, které jsou k daným nákazám vnímavé a které jsou přemísťovány do Norska či na Island nebo v rámci těchto zemí (dále jen „příslušné zásilky“), pocházet ze státu EHP nebo části jeho území, které jsou prosté takové nákazy. Uvedené zásilky musí doprovázet úřední osvědčení potvrzující status území prostého nákazy.

| (6) | Podle čl. 13 odst. 2 písm. c) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/990 provozovatelé zajistí, aby veterinární osvědčení pro příslušné zásilky uváděla, že vodní živočichové příslušných druhů splňují veterinární záruky nezbytné pro dosažení souladu s uvedenými vnitrostátními opatřeními. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 13 odst. 2 písm. c) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/990 provozovatelé zajistí, aby veterinární osvědčení pro příslušné zásilky uváděla, že vodní živočichové příslušných druhů splňují veterinární záruky nezbytné pro dosažení souladu s uvedenými vnitrostátními opatřeními.

| (7) | Veterinární osvědčení potvrzující místo původu příslušné zásilky jsou zahrnuta v příslušných vzorových úředních osvědčeních pro pohyb vodních živočichů mezi státy EHP stanovených v prováděcím nařízení Komise (EU) 2020/2236 a budou pro příslušné zásilky použita. |
| --- | --- |

(7)

Veterinární osvědčení potvrzující místo původu příslušné zásilky jsou zahrnuta v příslušných vzorových úředních osvědčeních pro pohyb vodních živočichů mezi státy EHP stanovených v prováděcím nařízení Komise (EU) 2020/2236 a budou pro příslušné zásilky použita.

| (8) | Norská nebo islandská vnitrostátní opatření schválená podle čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429 by měla být uplatňována pouze po dobu, po kterou jsou vhodná a nezbytná k prevenci zavlečení nebo k tlumení šíření příslušné nákazy v příslušné zemi. Aby mohl Kontrolní úřad pravidelně provádět posouzení vhodnosti a nezbytnosti takových opatření a v případě potřeby uvedená opatření pozměnit, měly by Norsko a Island zasílat Kontrolnímu úřadu výroční zprávu s podrobnými informacemi o fungování opatření v předchozím roce. Všechny takové výroční zprávy a jiné příslušné zprávy by měly zahrnovat určité informace stanovené v prováděcím nařízení (EU) 2020/2002. |
| --- | --- |

(8)

Norská nebo islandská vnitrostátní opatření schválená podle čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429 by měla být uplatňována pouze po dobu, po kterou jsou vhodná a nezbytná k prevenci zavlečení nebo k tlumení šíření příslušné nákazy v příslušné zemi. Aby mohl Kontrolní úřad pravidelně provádět posouzení vhodnosti a nezbytnosti takových opatření a v případě potřeby uvedená opatření pozměnit, měly by Norsko a Island zasílat Kontrolnímu úřadu výroční zprávu s podrobnými informacemi o fungování opatření v předchozím roce. Všechny takové výroční zprávy a jiné příslušné zprávy by měly zahrnovat určité informace stanovené v prováděcím nařízení (EU) 2020/2002.

| (9) | Eradikační programy schválené v souladu s čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429 by měly v přiměřené době vést ke zlepšení nákazové situace. V zájmu soudržnosti by tato doba neměla být delší než doba, během níž má být dokončen eradikační program pro nákazu uvedenou v čl. 9 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2016/429. Doba uplatňování eradikačního programu schváleného v souladu s čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429 by tedy neměla přesáhnout šest let od prvního schválení ze strany Kontrolního úřadu. V řádně odůvodněných případech a na žádost dotčeného členského státu by Kontrolní úřad měl mít možnost prodloužit dobu uplatňování eradikačního programu o dalších šest let. Tato maximální doba uplatňování je stanovena s cílem poskytnout přiměřenou dobu, během níž může být eradikační program dokončen, a zároveň zabránit nepřiměřenému a dlouhodobému narušování přemísťování vodních živočichů v rámci EHP. |
| --- | --- |

(9)

Eradikační programy schválené v souladu s čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429 by měly v přiměřené době vést ke zlepšení nákazové situace. V zájmu soudržnosti by tato doba neměla být delší než doba, během níž má být dokončen eradikační program pro nákazu uvedenou v čl. 9 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2016/429. Doba uplatňování eradikačního programu schváleného v souladu s čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429 by tedy neměla přesáhnout šest let od prvního schválení ze strany Kontrolního úřadu. V řádně odůvodněných případech a na žádost dotčeného členského státu by Kontrolní úřad měl mít možnost prodloužit dobu uplatňování eradikačního programu o dalších šest let. Tato maximální doba uplatňování je stanovena s cílem poskytnout přiměřenou dobu, během níž může být eradikační program dokončen, a zároveň zabránit nepřiměřenému a dlouhodobému narušování přemísťování vodních živočichů v rámci EHP.

| (10) | Rozhodnutím č. 58/16/KOL-D ze dne 3. března 2016 (dále jen „rozhodnutí č. 58/16/KOL-D“) Kontrolní úřad schválil vnitrostátní opatření, která Norsko navrhlo s cílem omezit dopad gyrodaktylózy (Gyrodactylus salaris) v těch částech Norska, které jsou považovány za prosté nákazy podle článku 43 směrnice Rady 2006/88/ES (5). Nařízení (EU) 2016/429 zrušuje směrnici Rady 2006/88/ES, která byla právním základem pro rozhodnutí č. 58/16/KOL-D a určité akty (nařízení Komise (ES) č. 1251/2008 (6) a rozhodnutí Komise 2010/221/EU (7)), na něž dané rozhodnutí odkazuje. Za účelem jasnosti se rozhodnutí č. 58/16/KOL-D tímto rozhodnutím zrušuje. |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutím č. 58/16/KOL-D ze dne 3. března 2016 (dále jen „rozhodnutí č. 58/16/KOL-D“) Kontrolní úřad schválil vnitrostátní opatření, která Norsko navrhlo s cílem omezit dopad gyrodaktylózy (Gyrodactylus salaris) v těch částech Norska, které jsou považovány za prosté nákazy podle článku 43 směrnice Rady 2006/88/ES (5). Nařízení (EU) 2016/429 zrušuje směrnici Rady 2006/88/ES, která byla právním základem pro rozhodnutí č. 58/16/KOL-D a určité akty (nařízení Komise (ES) č. 1251/2008 (6) a rozhodnutí Komise 2010/221/EU (7)), na něž dané rozhodnutí odkazuje. Za účelem jasnosti se rozhodnutí č. 58/16/KOL-D tímto rozhodnutím zrušuje.

| (11) | Kontrolní úřad v úzké spolupráci s Evropskou komisí posoudil vnitrostátní opatření navržená s cílem omezit dopad gyrodaktylózy (nákaza neuvedená na seznamu) a oznámená Norskem podle čl. 226 odst. 2 nařízení (EU) 2016/429 (dokument č. 1207866) s přihlédnutím k normám Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE) (8) a celkovému dopadu příslušné nákazy a oznámených opatření na EHP. |
| --- | --- |

(11)

Kontrolní úřad v úzké spolupráci s Evropskou komisí posoudil vnitrostátní opatření navržená s cílem omezit dopad gyrodaktylózy (nákaza neuvedená na seznamu) a oznámená Norskem podle čl. 226 odst. 2 nařízení (EU) 2016/429 (dokument č. 1207866) s přihlédnutím k normám Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE) (8) a celkovému dopadu příslušné nákazy a oznámených opatření na EHP.

| (12) | Kontrolní úřad je spokojen s tím, že Norsko navrhlo pro oblasti v zemi, které zůstávají infikovány gyrodaktylózou, účinný eradikační program. Dále je spokojen s tím, že Norsko udrželo status území prostého nákazy v případě oblastí svého území považovaných za prosté gyrodaktylózy podle rozhodnutí č. 58/16/KOL-D a prokázalo, že všechny ostatní oblasti Norska, kde není zaveden eradikační program, jsou prosté nákazy. Kontrolní úřad je rovněž spokojen s tím, že Norsko prokázalo vhodnost a nezbytnost vnitrostátních opatření, kterými zavedlo omezení pohybu za účelem prevence zavlečení této nákazy nebo tlumení jejího šíření. Kontrolní úřad proto vnitrostátní opatření tímto rozhodnutím v souladu s čl. 226 odst. 3 a 4 nařízení (EU) 2016/429 schvaluje. |
| --- | --- |

(12)

Kontrolní úřad je spokojen s tím, že Norsko navrhlo pro oblasti v zemi, které zůstávají infikovány gyrodaktylózou, účinný eradikační program. Dále je spokojen s tím, že Norsko udrželo status území prostého nákazy v případě oblastí svého území považovaných za prosté gyrodaktylózy podle rozhodnutí č. 58/16/KOL-D a prokázalo, že všechny ostatní oblasti Norska, kde není zaveden eradikační program, jsou prosté nákazy. Kontrolní úřad je rovněž spokojen s tím, že Norsko prokázalo vhodnost a nezbytnost vnitrostátních opatření, kterými zavedlo omezení pohybu za účelem prevence zavlečení této nákazy nebo tlumení jejího šíření. Kontrolní úřad proto vnitrostátní opatření tímto rozhodnutím v souladu s čl. 226 odst. 3 a 4 nařízení (EU) 2016/429 schvaluje.

| (13) | Kontrolní úřad svým rozhodnutím v přenesené pravomoci č. 201/21/KOL (dok. č. 1212279) v souladu s čl. 226 odst. 3 a čl. 266 odst. 2 nařízení (EU) 2016/429 řádně předložil návrh rozhodnutí Výboru. Výbor návrh rozhodnutí schválil. Navrhované rozhodnutí je tedy v souladu se stanoviskem Výboru, |
| --- | --- |

(13)

Kontrolní úřad svým rozhodnutím v přenesené pravomoci č. 201/21/KOL (dok. č. 1212279) v souladu s čl. 226 odst. 3 a čl. 266 odst. 2 nařízení (EU) 2016/429 řádně předložil návrh rozhodnutí Výboru. Výbor návrh rozhodnutí schválil. Navrhované rozhodnutí je tedy v souladu se stanoviskem Výboru,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Oblasti Norska a Islandu uvedené ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze I tohoto rozhodnutí jsou považovány za prosté nákaz uvedených v příslušných řádcích prvního sloupce této tabulky a příslušná země smí zavést vnitrostátní opatření v souladu čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429.

Článek 2

Eradikační programy zavedené Norskem a Islandem v souvislosti s nákazami, na něž se vztahují vnitrostátní opatření a které jsou uvedeny v prvním sloupci tabulky v příloze II tohoto rozhodnutí, se s ohledem na oblasti uvedené v příslušných řádcích čtvrtého sloupce této tabulky schvalují.

Doba uplatňování eradikačního programu nepřesáhne šest let ode dne jeho prvního schválení Kontrolním úřadem. V řádně zdůvodněných případech může Kontrolní úřad na základě žádosti ze strany Norska nebo Islandu dobu uplatňování eradikačního programu prodloužit o dalších šest let.

Článek 3

Vztahují-li se na příslušnou nákazu v Norsku nebo na Islandu vnitrostátní opatření, je možné do příslušných oblastí Norska a Islandu uvedených ve čtvrtém sloupci tabulek v přílohách I a II tohoto rozhodnutí přesouvat druhy vodních živočichů vnímavé k nákazám uvedeným ve druhém sloupci přílohy III tohoto rozhodnutí pouze tehdy, pokud:

| a) | pocházejí ze státu EHP nebo části jeho území, které jsou schváleny jako prosté dané nákazy, a |
| --- | --- |

a)

pocházejí ze státu EHP nebo části jeho území, které jsou schváleny jako prosté dané nákazy, a

| b) | doprovází je osvědčení vydané příslušným orgánem státu původu v rámci EHP, vyhotovené v souladu s příslušným vzorovým veterinárním osvědčením uvedeným v kapitolách 1, 2, 3, nebo 5 přílohy I prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/2236, které v souladu s čl. 13 odst. 2 písm. c) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/990 stanoví, že jsou splněny nezbytné veterinární záruky pro zajištění souladu s příslušnými vnitrostátními opatřeními v Norsku a na Islandu. |
| --- | --- |

b)

doprovází je osvědčení vydané příslušným orgánem státu původu v rámci EHP, vyhotovené v souladu s příslušným vzorovým veterinárním osvědčením uvedeným v kapitolách 1, 2, 3, nebo 5 přílohy I prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/2236, které v souladu s čl. 13 odst. 2 písm. c) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/990 stanoví, že jsou splněny nezbytné veterinární záruky pro zajištění souladu s příslušnými vnitrostátními opatřeními v Norsku a na Islandu.

Článek 4

Norsko a Island podají Kontrolnímu úřadu nejpozději do 30. dubna každého roku zprávu o svých vnitrostátních opatřeních schválených v souladu s čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429.

V této zprávě se uvedou:

| a) | informace o opatřeních zavedených v předchozím kalendářním roce s cílem udržet jakýkoli příslušný status území prostého nákazy, a to přinejmenším v podobě, kterou ukládá příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2002; |
| --- | --- |

a)

informace o opatřeních zavedených v předchozím kalendářním roce s cílem udržet jakýkoli příslušný status území prostého nákazy, a to přinejmenším v podobě, kterou ukládá příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2002;

| b) | informace o vývoji veškerých eradikačních programů, včetně podrobností o testování, která byla provedena v předcházejícím kalendářním roce, a přinejmenším informace, které jsou stanoveny v oddíle 4 přílohy V prováděcího nařízení (EU) 2020/2002, a dále |
| --- | --- |

b)

informace o vývoji veškerých eradikačních programů, včetně podrobností o testování, která byla provedena v předcházejícím kalendářním roce, a přinejmenším informace, které jsou stanoveny v oddíle 4 přílohy V prováděcího nařízení (EU) 2020/2002, a dále

| c) | důvody, proč by se status území prostého nákazy nebo eradikační program měl uplatňovat i v dalším kalendářním roce. Konkrétně musí být zmíněna dostupnost léčby, očkovacích látek, populace odolné vůči nákaze nebo jiný relevantní vývoj, pokud by se od předložení předchozí zprávy jeden nebo více těchto aspektů stal reálnou možností prevence a tlumení nákazy gyrodaktylózou. |
| --- | --- |

c)

důvody, proč by se status území prostého nákazy nebo eradikační program měl uplatňovat i v dalším kalendářním roce. Konkrétně musí být zmíněna dostupnost léčby, očkovacích látek, populace odolné vůči nákaze nebo jiný relevantní vývoj, pokud by se od předložení předchozí zprávy jeden nebo více těchto aspektů stal reálnou možností prevence a tlumení nákazy gyrodaktylózou.

Článek 5

Kontrolní úřad může vnitrostátní opatření Norska a Islandu schválená v souladu s čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429 změnit, pokud informace uvedené v čl. 4 písm. c) tohoto rozhodnutí nebo jiné takové informace týkající se vývoje v oblasti zdraví zvířat naznačují, že zavedení omezení přemísťování mezi státy EHP již není nezbytné nebo odůvodněné v zájmu prevence zavlečení příslušné nákazy nebo tlumení jejího šíření.

Článek 6

Rozhodnutí č. 58/16/KOL-D se tímto zrušuje.

Článek 7

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem podpisu.

Článek 8

Toto rozhodnutí je určeno Norsku a Islandu.

V Bruselu dne 16. července 2021.

Za Kontrolní úřad ESVO, který jedná na základě rozhodnutí o pověření č. 130/20/KOL

Högni S. KRISTJÁNSSON

odpovědný člen kolegia

Pro Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

spolupodepisující jako ředitelka

pro právní a výkonné záležitosti

---

(1)  Začleněno do dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 179/2020 ze dne 17. prosince 2020.

1

(2)  Začleněno do dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 4/2021 ze dne 4. února 2021.

2

(3)  Začleněno do dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 4/2021 ze dne 4. února 2021.

3

(4)  Začleněno do dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 93/2021 ze dne 19. března 2021.

4

(5)  Akt uvedený dříve v bodě 8a části 3.1 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP, směrnice Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006
  o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů, ve znění změn začleněných do Dohody o EHP odvětvovými úpravami uvedenými v příloze I Dohody o EHP.

5

o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů,

(6)  Akt uvedený dříve v bodě 86 části 4.2 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP, nařízení Komise (ES) č. 1251/2008 ze dne 12. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Rady 2006/88/ES, pokud jde o podmínky a požadavky na osvědčení pro uvádění živočichů pocházejících z akvakultury a produktů akvakultury na trh a pro jejich dovoz do Společenství, a kterým se stanoví seznam druhů přenašečů, ve znění změn začleněných do Dohody o EHP odvětvovými úpravami uvedenými v příloze I Dohody o EHP.

6

pokud jde o podmínky a požadavky na osvědčení pro uvádění živočichů pocházejících z akvakultury a produktů akvakultury na trh a pro jejich dovoz do Společenství, a kterým se stanoví seznam druhů přenašečů

(7)  Akt uvedený v bodě 94 části 4.2. kapitoly I přílohy I Dohody o EHP, rozhodnutí Komise 2010/221/EU ze dne 15. dubna 2010, kterým se schvalují vnitrostátní opatření pro omezení dopadu některých nákaz živočichů pocházejících z akvakultury a volně žijících vodních živočichů podle článku 43 směrnice Rady 2006/88/ES, ve znění změn začleněných do Dohody o EHP odvětvovými úpravami uvedenými v příloze I Dohody o EHP.

7

kterým se schvalují vnitrostátní opatření pro omezení dopadu některých nákaz živočichů pocházejících z akvakultury a volně žijících vodních živočichů podle článku 43 směrnice Rady 2006/88/ES

(8)  Kodex zdraví vodních živočichů Světové organizace pro zdraví zvířat a Příručka diagnostických testů pro vodní živočichy Světové organizace pro zdraví zvířat.

8

---

PŘÍLOHA I

Oblasti Norska a Islandu, které jsou považovány za prosté některých nákaz postihujících vodní živočichy, v souvislosti se kterými byla schválena vnitrostátní opatření v souladu s čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429

| Nákaza | Stát ESVO a EHP | Kód | Zeměpisné vymezení území, pro něž byla schválena vnitrostátní opatření | Číslo rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO, kterým bylo schváleno vnitrostátní opatření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyrodaktylóza (Gyrodactylus salaris) (GS) | Norsko | NO | celé území s výjimkou povodí, na něž se vztahuje schválený eradikační program v souvislosti s GS dle přílohy II tohoto dokumentu | 203/21/KOL |

Nákaza

Stát ESVO a EHP

Kód

Zeměpisné vymezení území, pro něž byla schválena vnitrostátní opatření

Číslo rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO, kterým bylo schváleno vnitrostátní opatření

Gyrodaktylóza (Gyrodactylus salaris) (GS)

Norsko

NO

celé území s výjimkou povodí, na něž se vztahuje schválený eradikační program v souvislosti s GS dle přílohy II tohoto dokumentu

203/21/KOL

---

PŘÍLOHA II

Oblasti Norska a Islandu s eradikačními programy proti některým nákazám postihujícím vodní živočichy, v souvislosti se kterými byla schválena vnitrostátní opatření v souladu s čl. 226 odst. 3 nařízení (EU) 2016/429

| Nákaza | Stát ESVO a EHP | Kód | Zeměpisné vymezení území, pro něž byla schválena vnitrostátní opatření | Číslo rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO, kterým bylo schváleno vnitrostátní opatření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyrodaktylóza (Gyrodactylus salaris) (GS) | Norsko | NO | povodí Skibotnelva, Signaldalselva a Kitdalselva (Troms), Leirelva, Ranelva, Drevja, Fusta, Vefsna, Hundåla, Halsanelva, Hestdalselva, Dagsvikelva a Nylandselva (Nordland), Batnfjordselva, Driva, Litledalselva, Usma (Øksendalselva) (Møre a Romsdal), Drammenselva a Lierelva (Buskerud), Vesleelva (Sandeelva) a Selvikvassdraget (Vestfold) | 203/21/KOL |

Nákaza

Stát ESVO a EHP

Kód

Zeměpisné vymezení území, pro něž byla schválena vnitrostátní opatření

Číslo rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO, kterým bylo schváleno vnitrostátní opatření

Gyrodaktylóza (Gyrodactylus salaris) (GS)

Norsko

NO

povodí Skibotnelva, Signaldalselva a Kitdalselva (Troms), Leirelva, Ranelva, Drevja, Fusta, Vefsna, Hundåla, Halsanelva, Hestdalselva, Dagsvikelva a Nylandselva (Nordland), Batnfjordselva, Driva, Litledalselva, Usma (Øksendalselva) (Møre a Romsdal), Drammenselva a Lierelva (Buskerud), Vesleelva (Sandeelva) a Selvikvassdraget (Vestfold)

203/21/KOL

---

PŘÍLOHA III

Druhy vodních živočichů vnímavé k nákazám, na které se vztahují vnitrostátní opatření v souladu s čl. 226 odst. 1 nařízení (EU) 2016/429

| Nákaza | Vnímavé druhy |
| --- | --- |
| Herpesviróza koi (KHV) | druhy uvedené ve sloupci 3 tabulky v příloze prováděcího nařízení (EU) 2018/1882 |
| Jarní virémie kaprů (SVC) | tolstolobec pestrý (Aristichthys nobilis), karas stříbřitý (Carassius auratus), karas obecný (Carassius carassius), amur bílý (Ctenopharyngodon idellus), kapr obecný a kapr koi (Cyprinus carpio), tolstolobik bílý (Hypophthalmichthys molitrix), sumec velký (Silurus glanis), lín obecný (Tinca tinca), jelec jesen (Leuciscus idus) |
| Bakteriální onemocnění ledvin (BKD) | všechny druhy čeledi Salmonidae |
| Infekční nekróza pankreatu (IPN) | siven americký (Salvelinus fontinalis), pstruh obecný (Salmo trutta), losos obecný (Salmo salar), (Oncorhynchus spp.) síh severní (Coregonus lavaretus) |
| Gyrodaktylóza (Gyrodactylus salaris) (GS) | losos obecný (Salmo salar), pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss), siven alpský (Salvelinus alpinus), siven americký (Salvelinus fontinalis), lipan podhorní (Thymallus thymallus), siven obrovský (Salvelinus namaycush), pstruh obecný (Salmo trutta) a kterýkoliv druh, který byl s těmito druhy v kontaktu |
| Ostreid herpesvir 1 μvar (OsHV-1 μvar) | ústřice obrovská (Crassostrea gigas) |
| Infekce alfavirem lososovitých (SAV) | losos obecný (Salmo salar), pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss), pstruh obecný (Salmo trutta) |

Nákaza

Vnímavé druhy

Herpesviróza koi (KHV)

druhy uvedené ve sloupci 3 tabulky v příloze prováděcího nařízení (EU) 2018/1882

Jarní virémie kaprů (SVC)

tolstolobec pestrý (Aristichthys nobilis), karas stříbřitý (Carassius auratus), karas obecný (Carassius carassius), amur bílý (Ctenopharyngodon idellus), kapr obecný a kapr koi (Cyprinus carpio), tolstolobik bílý (Hypophthalmichthys molitrix), sumec velký (Silurus glanis), lín obecný (Tinca tinca), jelec jesen (Leuciscus idus)

Bakteriální onemocnění ledvin (BKD)

všechny druhy čeledi Salmonidae

Infekční nekróza pankreatu (IPN)

siven americký (Salvelinus fontinalis), pstruh obecný (Salmo trutta), losos obecný (Salmo salar), (Oncorhynchus spp.) síh severní (Coregonus lavaretus)

Gyrodaktylóza (Gyrodactylus salaris) (GS)

losos obecný (Salmo salar), pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss), siven alpský (Salvelinus alpinus), siven americký (Salvelinus fontinalis), lipan podhorní (Thymallus thymallus), siven obrovský (Salvelinus namaycush), pstruh obecný (Salmo trutta) a kterýkoliv druh, který byl s těmito druhy v kontaktu

Ostreid herpesvir 1 μvar (OsHV-1 μvar)

ústřice obrovská (Crassostrea gigas)

Infekce alfavirem lososovitých (SAV)

losos obecný (Salmo salar), pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss), pstruh obecný (Salmo trutta)

---