# Úřední věstník L 72/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.072.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 72 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5510. března 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.072.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 72

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5510. března 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | | 2012/145/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 28. února 2012 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií a Republikou Guinea-Bissau, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 205/2012 ze dne 6. ledna 2012, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2011, pokud jde o zdroj údajů a parametry údajů, které členské státy musí ohlásit (
  1
  ) | 2 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (
  1
  ) | 7 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 207/2012 ze dne 9. března 2012 o elektronických návodech k použití zdravotnických prostředků (
  1
  ) | 28 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 208/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 562/2011, kterým se přijímá plán přidělující členským státům zdroje vyčleněné na rozpočtový rok 2012 pro dodávky potravin z intervenčních zásob ve prospěch nejchudších osob v Evropské unii a stanoví odchylky od některých ustanovení nařízení (EU) č. 807/2010 | 32 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 209/2012 ze dne 9. března 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 39 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 210/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na žádosti o dovozní licence na olivový olej podané od 5 do 6. března 2012 v rámci tuniské celní kvóty a pozastavuje vydání dovozních licencí na měsíc březen 2012 | 41 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

2012/145/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 28. února 2012 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií a Republikou Guinea-Bissau, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 205/2012 ze dne 6. ledna 2012, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2011, pokud jde o zdroj údajů a parametry údajů, které členské státy musí ohlásit (
  1
  )

1

2

*

Nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (
  1
  )

1

7

*

Nařízení Komise (EU) č. 207/2012 ze dne 9. března 2012 o elektronických návodech k použití zdravotnických prostředků (
  1
  )

1

28

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 208/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 562/2011, kterým se přijímá plán přidělující členským státům zdroje vyčleněné na rozpočtový rok 2012 pro dodávky potravin z intervenčních zásob ve prospěch nejchudších osob v Evropské unii a stanoví odchylky od některých ustanovení nařízení (EU) č. 807/2010

32

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 209/2012 ze dne 9. března 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

39

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 210/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na žádosti o dovozní licence na olivový olej podané od 5 do 6. března 2012 v rámci tuniské celní kvóty a pozastavuje vydání dovozních licencí na měsíc březen 2012

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/1

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 28. února 2012

o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií a Republikou Guinea-Bissau, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami

(2012/145/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 17. března 2008 přijala Rada nařízení (ES) č. 241/2008 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o partnerství v odvětví rybolovu (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. března 2008 přijala Rada nařízení (ES) č. 241/2008 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o partnerství v odvětví rybolovu (1).

| (2) | Unie s Republikou Guinea-Bissau vyjednala nový protokol, který přiznává plavidlům EU rybolovná práva ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Guineje-Bissau ve věcech rybolovu (dále jen „protokol“). |
| --- | --- |

(2)

Unie s Republikou Guinea-Bissau vyjednala nový protokol, který přiznává plavidlům EU rybolovná práva ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Guineje-Bissau ve věcech rybolovu (dále jen „protokol“).

| (3) | Jednání byla dne 15. června 2011 uzavřena parafováním protokolu. |
| --- | --- |

(3)

Jednání byla dne 15. června 2011 uzavřena parafováním protokolu.

| (4) | Protokol byl podepsán v souladu s rozhodnutím Rady 2011/885/EU (2) a prozatímně se provádí s účinkem ode dne 16. června 2011. |
| --- | --- |

(4)

Protokol byl podepsán v souladu s rozhodnutím Rady 2011/885/EU (2) a prozatímně se provádí s účinkem ode dne 16. června 2011.

| (5) | Uvedený protokol je třeba uzavřít, |
| --- | --- |

(5)

Uvedený protokol je třeba uzavřít,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Protokol mezi Evropskou unií a Republikou Guinea-Bissau, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o partnerství v odvětví rybolovu (3) (dále jen „protokol“), se schvaluje jménem Unie.

Článek 2

Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení uvedné v článku 14 protokolu vyjadřující souhlas Unie být protokolem vázána (4).

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 28. února 2012.

Za Radu

předseda

N. WAMMEN

---

(1)  Úř. věst. L 75, 18.3.2008, s. 49.

1

(2)  Úř. věst. L 344, 28.12.2011, s. 1.

2

(3)  Znění protokolu bylo zveřejněno v Úř. věst. L 344, 28.12.2011, s. 1 spolu s rozhodnutím o podpisu.

3

(4)  Den vstupu protokolu v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

4

Úředním věstníku Evropské unie

---

NAŘÍZENÍ

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/2

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 205/2012

ze dne 6. ledna 2012,

kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2011, pokud jde o zdroj údajů a parametry údajů, které členské státy musí ohlásit

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2011 ze dne 11. května 2011, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla v rámci integrovaného přístupu Unie ke snižování emisí CO2 z lehkých vozidel (1), a zejména na čl. 8 odst. 9 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článků 18 a 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (2), musí výrobce zajistit, aby každé nové lehké užitkové vozidlo uvedené na trh v Unii bylo opatřeno platným prohlášením o shodě, a členský stát nemůže takové vozidlo zaregistrovat, pokud takové prohlášení chybí. V souladu s přílohou II nařízení (EU) č. 510/2011 údaje shromažďované členským státem pro sledování, zda výrobce splňuje ustanovení článků 4 a 11 uvedeného nařízení, musí být v souladu s prohlášením o shodě a zakládat se pouze na tomto dokumentu. |
| --- | --- |

(1)

Podle článků 18 a 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (2), musí výrobce zajistit, aby každé nové lehké užitkové vozidlo uvedené na trh v Unii bylo opatřeno platným prohlášením o shodě, a členský stát nemůže takové vozidlo zaregistrovat, pokud takové prohlášení chybí. V souladu s přílohou II nařízení (EU) č. 510/2011 údaje shromažďované členským státem pro sledování, zda výrobce splňuje ustanovení článků 4 a 11 uvedeného nařízení, musí být v souladu s prohlášením o shodě a zakládat se pouze na tomto dokumentu.

| (2) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nové osobní automobily v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých užitkových vozidel (3), vyžaduje, aby členské státy používaly prohlášení o shodě jako zdroj údajů, ale umožňuje využití dalších dokumentů poskytujících stejnou přesnost pro sledování a hlášení emisí CO2 z osobních automobilů. S cílem zajistit nákladově efektivní a přesné sledování a hlášení údajů o emisích CO2 lehkých užitkových vozidel je v krátkodobém horizontu vhodné, aby členské státy mohly používat stejný postup a zdroje údajů pro sledování a hlášení podle nařízení (EU) č. 510/2011, které se používají pro hlášení podle nařízení (ES) č. 443/2009. Příloha II nařízení (EU) č. 510/2011 by tedy v řádně odůvodněných případech měla umožnit využívat jiné zdroje údajů poskytujících rovnocennou přesnost pro účely sledování a hlášení emisí CO2. Členské státy by měly zavést opatření nutná k zajištění odpovídající přesnosti při sledování. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nové osobní automobily v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých užitkových vozidel (3), vyžaduje, aby členské státy používaly prohlášení o shodě jako zdroj údajů, ale umožňuje využití dalších dokumentů poskytujících stejnou přesnost pro sledování a hlášení emisí CO2 z osobních automobilů. S cílem zajistit nákladově efektivní a přesné sledování a hlášení údajů o emisích CO2 lehkých užitkových vozidel je v krátkodobém horizontu vhodné, aby členské státy mohly používat stejný postup a zdroje údajů pro sledování a hlášení podle nařízení (EU) č. 510/2011, které se používají pro hlášení podle nařízení (ES) č. 443/2009. Příloha II nařízení (EU) č. 510/2011 by tedy v řádně odůvodněných případech měla umožnit využívat jiné zdroje údajů poskytujících rovnocennou přesnost pro účely sledování a hlášení emisí CO2. Členské státy by měly zavést opatření nutná k zajištění odpovídající přesnosti při sledování.

| (3) | Na základě zkušeností získaných ze sledování emisí CO2 z osobních automobilů je vhodné za účelem zlepšení prostředků pro ověřování přesnosti údajů dodat číslo schválení typu jako podrobný parametr údajů, jenž mají členské státy ohlásit. Je již rovněž zřejmé, že není potřeba používat parametr „obchodní název“, který by proto měl být vymazán z podrobných údajů ze sledování. |
| --- | --- |

(3)

Na základě zkušeností získaných ze sledování emisí CO2 z osobních automobilů je vhodné za účelem zlepšení prostředků pro ověřování přesnosti údajů dodat číslo schválení typu jako podrobný parametr údajů, jenž mají členské státy ohlásit. Je již rovněž zřejmé, že není potřeba používat parametr „obchodní název“, který by proto měl být vymazán z podrobných údajů ze sledování.

| (4) | V zájmu zajištění jasnosti a přesnosti při sledování a hlášení členskými státy je rovněž nezbytné zajistit soudržnost mezi různými požadavky uvedenými v příloze II nařízení (EU) č. 510/2011. Podrobné požadavky týkající se údajů jsou uvedeny ve formátech pro hlášení stanovených v části C přílohy II. Části A a B uvedené přílohy by tedy měly být upraveny tak, aby náležitě odrážely zmíněné podrobné požadavky týkající se údajů. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu zajištění jasnosti a přesnosti při sledování a hlášení členskými státy je rovněž nezbytné zajistit soudržnost mezi různými požadavky uvedenými v příloze II nařízení (EU) č. 510/2011. Podrobné požadavky týkající se údajů jsou uvedeny ve formátech pro hlášení stanovených v části C přílohy II. Části A a B uvedené přílohy by tedy měly být upraveny tak, aby náležitě odrážely zmíněné podrobné požadavky týkající se údajů.

| (5) | Příloha II nařízení (EU) č. 510/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(5)

Příloha II nařízení (EU) č. 510/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (EU) č. 510/2011 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. ledna 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 145, 31.5.2011, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

Příloha II nařízení (EU) č. 510/2011 se mění takto:

| 1) | Část A se mění takto:






  a) | v bodě 2 se první věta nahrazuje tímto:
  „Údaje uvedené v bodu 1 se zjišťují z prohlášení o shodě nebo musí být v souladu s prohlášením o shodě vydaným výrobcem příslušného lehkého užitkového vozidla. Pokud se prohlášení o shodě nepoužije, zavedou členské státy opatření nutná k zajištění odpovídající přesnosti při sledování.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Část A se mění takto:

a)

v bodě 2 se první věta nahrazuje tímto:

„Údaje uvedené v bodu 1 se zjišťují z prohlášení o shodě nebo musí být v souladu s prohlášením o shodě vydaným výrobcem příslušného lehkého užitkového vozidla. Pokud se prohlášení o shodě nepoužije, zavedou členské státy opatření nutná k zajištění odpovídající přesnosti při sledování.“;

| b) | bod 3 se mění takto:






  i) | písmeno b) se nahrazuje tímto:






  „b) | počet nových lehkých užitkových vozidel s hodnotami pro každý z těchto parametrů:






  i) | emise CO2, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

bod 3 se mění takto:

i)

písmeno b) se nahrazuje tímto:

„b)

počet nových lehkých užitkových vozidel s hodnotami pro každý z těchto parametrů:

i)

emise CO2,

| ii) | hmotnost, |
| --- | --- |

ii)

hmotnost,

| iii) | rozvor náprav, |
| --- | --- |

iii)

rozvor náprav,

| iv) | rozchody kol u řízené nápravy, |
| --- | --- |

iv)

rozchody kol u řízené nápravy,

| v) | rozchody kol u další nápravy.“, |
| --- | --- |

v)

rozchody kol u další nápravy.“,

| ii) | písmeno c) se zrušuje, |
| --- | --- |

ii)

písmeno c) se zrušuje,

| iii) | V písmenu d) se body iv) a v) nahrazují tímto:






  „iv) | maximální technicky přípustná hmotnost naloženého vozidla, |
| --- | --- | --- |

iii)

V písmenu d) se body iv) a v) nahrazují tímto:

„iv)

maximální technicky přípustná hmotnost naloženého vozidla,

| v) | rozvor náprav, |
| --- | --- |

v)

rozvor náprav,

| vi) | rozchody kol u řízené nápravy, |
| --- | --- |

vi)

rozchody kol u řízené nápravy,

| vii) | rozchody kol u další nápravy.“ |
| --- | --- |

vii)

rozchody kol u další nápravy.“

| 2) | V části B se body 2, 3, 5 a 6 zrušují. |
| --- | --- |

2)

V části B se body 2, 3, 5 a 6 zrušují.

| 3) | V části C se část 2 o podrobných údajích ze sledování nahrazuje tímto:
  „Část 2 –   podrobné údaje ze sledování




























  Název výrobce – standardní označení EU | Název výrobce – označení výrobce | Název výrobce – označení v národním registru | Číslo schválení typu a jeho rozšíření | Typ | Varianta | Verze | Značka | Kategorie schváleného typu vozidla | Kategorie registrovaného vozidla | Celkový počet nových registrací | Specifické emise CO2 (g/km) | Hmotnost (kg) | Technicky přípustná hmotnost naloženého vozidla (kg) | Rozvor náprav (mm) | Rozchody kol u řízené nápravy (mm) | Rozchody kol u další nápravy (mm) | Druh paliva | Režim paliva | Kapacita (cm3) | Spotřeba elektrické energie (Wh/km) | Kód inovativní technologie nebo skupiny inovativních technologií | Snížení emisí pomocí inovativních technologií |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výr. 1 | Výr. 1 | Výr. 1 | Číslo 1 | Typ 1 | Varianta 1 | Verze 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 1 | Výr. 1 | Výr. 1 | Číslo 1 | Typ 1 | Varianta 1 | Verze 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 1 | Výr. 1 | Výr. 1 | Číslo 1 | Typ 1 | Varianta 2 | Verze 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 1 | Výr. 1 | Výr. 1 | Číslo 1 | Typ 1 | Varianta 2 | Verze 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 1 | Výr. 1 | Výr. 1 | Číslo 2 | Typ 2 | Varianta 1 | Verze 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 1 | Výr. 1 | Výr. 1 | Číslo 2 | Typ 2 | Varianta 1 | Verze 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 1 | Výr. 1 | Výr. 1 | Číslo 2 | Typ 2 | Varianta 2 | Verze 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 1 | Výr. 1 | Výr. 1 | Číslo 2 | Typ 2 | Varianta 2 | Verze 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 2 | Výr. 2 | Výr. 2 | Číslo 1 | Typ 1 | Varianta 1 | Verze 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 2 | Výr. 2 | Výr. 2 | Číslo 1 | Typ 1 | Varianta 1 | Verze 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 2 | Výr. 2 | Výr. 2 | Číslo 1 | Typ 1 | Varianta 2 | Verze 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Výr. 2 | Výr. 2 | Výr. 2 | Číslo 1 | Typ 1 | Varianta 2 | Verze 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ...“ |

3)

V části C se část 2 o podrobných údajích ze sledování nahrazuje tímto:

„Část 2 –   podrobné údaje ze sledování

Název výrobce – standardní označení EU

Název výrobce – označení výrobce

Název výrobce – označení v národním registru

Číslo schválení typu a jeho rozšíření

Typ

Varianta

Verze

Značka

Kategorie schváleného typu vozidla

Kategorie registrovaného vozidla

Celkový počet nových registrací

Specifické emise CO2 (g/km)

Hmotnost (kg)

Technicky přípustná hmotnost naloženého vozidla (kg)

Rozvor náprav (mm)

Rozchody kol u řízené nápravy (mm)

Rozchody kol u další nápravy (mm)

Druh paliva

Režim paliva

Kapacita (cm3)

Spotřeba elektrické energie (Wh/km)

Kód inovativní technologie nebo skupiny inovativních technologií

Snížení emisí pomocí inovativních technologií

Výr. 1

Výr. 1

Výr. 1

Číslo 1

Typ 1

Varianta 1

Verze 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 1

Výr. 1

Výr. 1

Číslo 1

Typ 1

Varianta 1

Verze 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 1

Výr. 1

Výr. 1

Číslo 1

Typ 1

Varianta 2

Verze 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 1

Výr. 1

Výr. 1

Číslo 1

Typ 1

Varianta 2

Verze 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 1

Výr. 1

Výr. 1

Číslo 2

Typ 2

Varianta 1

Verze 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 1

Výr. 1

Výr. 1

Číslo 2

Typ 2

Varianta 1

Verze 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 1

Výr. 1

Výr. 1

Číslo 2

Typ 2

Varianta 2

Verze 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 1

Výr. 1

Výr. 1

Číslo 2

Typ 2

Varianta 2

Verze 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 2

Výr. 2

Výr. 2

Číslo 1

Typ 1

Varianta 1

Verze 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 2

Výr. 2

Výr. 2

Číslo 1

Typ 1

Varianta 1

Verze 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 2

Výr. 2

Výr. 2

Číslo 1

Typ 1

Varianta 2

Verze 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Výr. 2

Výr. 2

Výr. 2

Číslo 1

Typ 1

Varianta 2

Verze 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...“

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 206/2012

ze dne 6. března 2012,

kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,

po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů. |
| --- | --- |

(1)

Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.

| (2) | Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje výrobky topných, ventilačních a klimatizačních systémů. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje výrobky topných, ventilačních a klimatizačních systémů.

| (3) | Komise vypracovala přípravnou studii s cílem analyzovat technické, environmentální a hospodářské aspekty klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů, které se obvykle používají v domácnostech a malých obchodních provozovnách. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z EU i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny. |
| --- | --- |

(3)

Komise vypracovala přípravnou studii s cílem analyzovat technické, environmentální a hospodářské aspekty klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů, které se obvykle používají v domácnostech a malých obchodních provozovnách. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z EU i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.

| (4) | Hlavními environmentálními aspekty uvedených výrobků, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejího používání a hladina akustického výkonu. Přípravná studie rovněž označila za významný environmentální aspekt v podobě přímých emisí skleníkových plynů možný únik chladiva, který představuje v průměru 10–20 % z celkových přímých i nepřímých emisí skleníkových plynů. |
| --- | --- |

(4)

Hlavními environmentálními aspekty uvedených výrobků, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejího používání a hladina akustického výkonu. Přípravná studie rovněž označila za významný environmentální aspekt v podobě přímých emisí skleníkových plynů možný únik chladiva, který představuje v průměru 10–20 % z celkových přímých i nepřímých emisí skleníkových plynů.

| (5) | Podle přípravné studie jsou informace o účinnosti komfortních ventilátorů nedostatečné, což bylo potvrzeno během posouzení dopadů. Nicméně s cílem poskytnout orgánům dohledu nad trhem důležité informace a umožnit účinné sledování trhu za účelem budoucího stanovení minimálních požadavků na energetickou účinnost, zajistí požadavky na informace o výrobku týkající se komfortních ventilátorů, aby byla účinnost zařízení a použitá metoda měření na výrobku dobře viditelná. Dále jsou v případě komfortních ventilátorů stanoveny požadavky pro pohotovostní režim a vypnutý stav. |
| --- | --- |

(5)

Podle přípravné studie jsou informace o účinnosti komfortních ventilátorů nedostatečné, což bylo potvrzeno během posouzení dopadů. Nicméně s cílem poskytnout orgánům dohledu nad trhem důležité informace a umožnit účinné sledování trhu za účelem budoucího stanovení minimálních požadavků na energetickou účinnost, zajistí požadavky na informace o výrobku týkající se komfortních ventilátorů, aby byla účinnost zařízení a použitá metoda měření na výrobku dobře viditelná. Dále jsou v případě komfortních ventilátorů stanoveny požadavky pro pohotovostní režim a vypnutý stav.

| (6) | Roční spotřeba elektrické energie výrobků v EU podléhajících tomuto nařízení byla za rok 2005 odhadnuta na 30 TWh. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba elektrické energie 74 TWh. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu elektrické energie lze u výrobků podléhajících tomuto nařízení podstatně snížit. |
| --- | --- |

(6)

Roční spotřeba elektrické energie výrobků v EU podléhajících tomuto nařízení byla za rok 2005 odhadnuta na 30 TWh. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba elektrické energie 74 TWh. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu elektrické energie lze u výrobků podléhajících tomuto nařízení podstatně snížit.

| (7) | Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie a hladina akustického výkonu klimatizátorů vzduchu představuje ve fázi jejich používání zdaleka nejdůležitější environmentální aspekty. |
| --- | --- |

(7)

Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie a hladina akustického výkonu klimatizátorů vzduchu představuje ve fázi jejich používání zdaleka nejdůležitější environmentální aspekty.

| (8) | Vzhledem k tomu, že chladiva jsou ošetřena v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 ze dne 17. května 2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech (2), nejsou v tomto nařízení stanoveny žádné zvláštní požadavky týkající se chladiv. V rámci požadavků na ekodesign je však navržen bonus s cílem motivovat trh k používání chladiv s nižším škodlivým vlivem na životní prostředí. Tento bonus povede ke snížení minimálních požadavků na energetickou účinnost u zařízení používajících chladiva s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP). |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že chladiva jsou ošetřena v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 ze dne 17. května 2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech (2), nejsou v tomto nařízení stanoveny žádné zvláštní požadavky týkající se chladiv. V rámci požadavků na ekodesign je však navržen bonus s cílem motivovat trh k používání chladiv s nižším škodlivým vlivem na životní prostředí. Tento bonus povede ke snížení minimálních požadavků na energetickou účinnost u zařízení používajících chladiva s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP).

| (9) | Klimatizátory vzduchu mohou být součástí systémů instalovaných v budovách. Vnitrostátní právní předpisy opírající se mimo jiné o směrnici 2010/31/EU Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (3) mohou ohledně těchto klimatizačních systémů stanovit nové přísnější požadavky, přičemž využijí metody výpočtu a měření definované v tomto nařízení, pokud jde o účinnost klimatizátoru vzduchu. |
| --- | --- |

(9)

Klimatizátory vzduchu mohou být součástí systémů instalovaných v budovách. Vnitrostátní právní předpisy opírající se mimo jiné o směrnici 2010/31/EU Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (3) mohou ohledně těchto klimatizačních systémů stanovit nové přísnější požadavky, přičemž využijí metody výpočtu a měření definované v tomto nařízení, pokud jde o účinnost klimatizátoru vzduchu.

| (10) | Funkce pohotovostního režimu a vypnutého stavu mohou být odpovědné za významnou část celkové spotřeby energie těchto zařízení. U klimatizátorů vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu je spotřeba energie těchto funkcí součástí minimálních požadavků na energetickou účinnost a metody měření sezónní účinnosti. Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav u dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu jsou stanoveny na základě požadavků na ekodesign podle nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (4). |
| --- | --- |

(10)

Funkce pohotovostního režimu a vypnutého stavu mohou být odpovědné za významnou část celkové spotřeby energie těchto zařízení. U klimatizátorů vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu je spotřeba energie těchto funkcí součástí minimálních požadavků na energetickou účinnost a metody měření sezónní účinnosti. Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav u dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu jsou stanoveny na základě požadavků na ekodesign podle nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (4).

| (11) | Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení (EU) Komise č. 626/2011 ze dne 4. května 2011 v přenesené pravomoci, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu (5), povede ve srovnání se situací bez přijetí zvláštních opatření k ročním úsporám elektrické energie do roku 2020 ve výši 11 TWh. |
| --- | --- |

(11)

Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení (EU) Komise č. 626/2011 ze dne 4. května 2011 v přenesené pravomoci, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu (5), povede ve srovnání se situací bez přijetí zvláštních opatření k ročním úsporám elektrické energie do roku 2020 ve výši 11 TWh.

| (12) | Výrobky podléhající tomuto nařízení je nutno energeticky zefektivnit použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků. |
| --- | --- |

(12)

Výrobky podléhající tomuto nařízení je nutno energeticky zefektivnit použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků.

| (13) | Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby elektrické energie během používání výrobku měly převýšit další možné dopady na životní prostředí během jeho výroby. |
| --- | --- |

(13)

Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby elektrické energie během používání výrobku měly převýšit další možné dopady na životní prostředí během jeho výroby.

| (14) | Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly zohledněny dopady na náklady pro konečné uživatele a výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(14)

Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly zohledněny dopady na náklady pro konečné uživatele a výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.

| (15) | Měření příslušných parametrů výrobků je nutno provádět za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně – pokud jsou k dispozici – harmonizovaných norem přijatých evropskými orgány pro normalizaci uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/48/ES ze dne 20. července 1998, kterou se mění směrnice 98/34/ES o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (6). |
| --- | --- |

(15)

Měření příslušných parametrů výrobků je nutno provádět za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně – pokud jsou k dispozici – harmonizovaných norem přijatých evropskými orgány pro normalizaci uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/48/ES ze dne 20. července 1998, kterou se mění směrnice 98/34/ES o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (6).

| (16) | V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES určuje toto nařízení postupy použitelné pro posuzování shody. |
| --- | --- |

(16)

V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES určuje toto nařízení postupy použitelné pro posuzování shody.

| (17) | Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením. |
| --- | --- |

(17)

Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.

| (18) | Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu. |
| --- | --- |

(18)

Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.

| (19) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES, |
| --- | --- |

(19)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh klimatizátorů vzduchu napájených z elektrické sítě se jmenovitým výkonem ≤ 12 kW určených k chlazení nebo vytápění v případě, že výrobek nemá funkci chlazení, a komfortních ventilátorů s elektrickým příkonem ventilátoru ≤ 125 W.

2.   Toto nařízení se nevztahuje na:

| a) | zařízení, která používají jiné než elektrické zdroje energie; |
| --- | --- |

a)

zařízení, která používají jiné než elektrické zdroje energie;

| b) | klimatizátory vzduchu, které nepoužívají na straně kondenzátoru nebo výparníku, nebo ani na jedné z těchto stran vzduch jako teplonosnou látku. |
| --- | --- |

b)

klimatizátory vzduchu, které nepoužívají na straně kondenzátoru nebo výparníku, nebo ani na jedné z těchto stran vzduch jako teplonosnou látku.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 směrnice 2009/125/ES.

Použijí se rovněž tyto definice:

| 1. | „klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu (nebo obojímu) v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněného elektrickým kompresorem, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo externě přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody (pouze za použití vzduchu); |
| --- | --- |

1.

„klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu (nebo obojímu) v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněného elektrickým kompresorem, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo externě přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody (pouze za použití vzduchu);

| 2. | „dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je v klimatizovaném prostoru těsně u stěny; |
| --- | --- |

2.

„dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je v klimatizovaném prostoru těsně u stěny;

| 3. | „jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor; |
| --- | --- |

3.

„jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor;

| 4. | „jmenovitým výkonem“ (Prated) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky měřený za standardních jmenovitých podmínek; |
| --- | --- |

4.

„jmenovitým výkonem“ (Prated) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky měřený za standardních jmenovitých podmínek;

| 5. | „komfortním ventilátorem“ se rozumí zařízení primárně navržené pro vytváření cirkulace vzduchu v okolí lidského těla nebo na jeho části pro uspokojení osobních požadavků na ochlazení, včetně komfortních ventilátorů, které mohou provádět další funkce jako např. osvětlení; |
| --- | --- |

5.

„komfortním ventilátorem“ se rozumí zařízení primárně navržené pro vytváření cirkulace vzduchu v okolí lidského těla nebo na jeho části pro uspokojení osobních požadavků na ochlazení, včetně komfortních ventilátorů, které mohou provádět další funkce jako např. osvětlení;

| 6. | „příkonem ventilátoru“ (PF) se rozumí elektrický příkon komfortního ventilátoru vyjádřený ve wattech, který je provozován při deklarovaném maximálním průtoku ventilátoru; měřeno za chodu oscilačního mechanismu (použije-li se). |
| --- | --- |

6.

„příkonem ventilátoru“ (PF) se rozumí elektrický příkon komfortního ventilátoru vyjádřený ve wattech, který je provozován při deklarovaném maximálním průtoku ventilátoru; měřeno za chodu oscilačního mechanismu (použije-li se).

Pro účely příloh jsou další definice stanovené v příloze I.

Článek 3

Požadavky na ekodesign a harmonogram

1.   Požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů jsou stanoveny v příloze I.

2.   Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:

| | Od 1. ledna 2013:
  jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. a) přílohy I. |
| --- | --- |

Od 1. ledna 2013:

jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. a) přílohy I.

| | Od 1. ledna 2013:






  a) | klimatizátory vzduchu kromě jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. b) a v bodě 3 písm. a), b) a c) přílohy I. |
| --- | --- | --- |

Od 1. ledna 2013:

a)

klimatizátory vzduchu kromě jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. b) a v bodě 3 písm. a), b) a c) přílohy I.

| b) | jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a d) přílohy I; |
| --- | --- |

b)

jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a d) přílohy I;

| c) | komfortní ventilátory musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a e) přílohy I. |
| --- | --- |

c)

komfortní ventilátory musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a e) přílohy I.

| | Od 1. ledna 2014:






  a) | klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v bodě 2 písm. c) přílohy I; |
| --- | --- | --- |

Od 1. ledna 2014:

a)

klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v bodě 2 písm. c) přílohy I;

| b) | jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. d) přílohy I. |
| --- | --- |

b)

jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. d) přílohy I.

3.   Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze II.

Článek 4

Posuzování shody

1.   Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.

2.   Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat výsledky výpočtu stanoveného v příloze II tohoto nařízení.

Článek 5

Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem

Členské státy použijí za účelem splnění požadavků stanovených v příloze I tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze III tohoto nařízení.

Článek 6

Referenční hodnoty

Orientační referenční hodnoty klimatizátorů vzduchu s nejlepšími výkonnostními parametry dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.

Článek 7

Revize

Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Přezkum posoudí zejména požadavky na účinnost a hladinu akustického výkonu, přístup k podpoře využití chladiv s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP) a oblast působnosti nařízení, pokud jde o klimatizátory vzduchu a případné změny v podílu na trhu u typů zařízení, včetně klimatizátorů vzduchu s jmenovitým výstupním výkonem nad 12 kW. Přezkum rovněž posoudí vhodnost požadavků pro pohotovostní režim a vypnutý stav, sezónní metody výpočtu a měření a zváží vývoj případné sezónní metody výpočtu a měření pro všechny klimatizátory vzduchu, pokud jde o chladicí a otopná období.

Článek 8

Vstup v platnost a použitelnost

1.   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Použije se ode dne 1. ledna 2013.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. března 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 14.6.2006, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13.

3

(4)  Úř. věst. L 339, 18.12.2008, s. 45.

4

(5)  Úř věst. L 178, 6.7.2011, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18.

6

---

PŘÍLOHA I

Požadavky na ekodesign

1.   DEFINICE POUŽITELNÉ PRO ÚČELY PŘÍLOH:

| 1) | „reverzibilním klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor vzduchu s funkcí chlazení i vytápění; |
| --- | --- |

1)

„reverzibilním klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor vzduchu s funkcí chlazení i vytápění;

| 2) | „standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí kombinace vnitřní (Tin) a venkovní (Tj) teploty, která odpovídá provozním podmínkám pro stanovení hladiny akustického výkonu, jmenovitého výkonu, jmenovitého průtoku vzduchu, jmenovitého chladicího faktoru (EERrated) a/nebo jmenovitého topného faktoru (COPrated) pro chlazení nebo vytápění, jak je uvedeno v tabulce 2 přílohy II; |
| --- | --- |

2)

„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí kombinace vnitřní (Tin) a venkovní (Tj) teploty, která odpovídá provozním podmínkám pro stanovení hladiny akustického výkonu, jmenovitého výkonu, jmenovitého průtoku vzduchu, jmenovitého chladicího faktoru (EERrated) a/nebo jmenovitého topného faktoru (COPrated) pro chlazení nebo vytápění, jak je uvedeno v tabulce 2 přílohy II;

| 3) | „vnitřní teplotou“ (Tin) se rozumí teplota vnitřního vzduchu udávaná suchým teploměrem [°C] (s relativní vlhkostí vzduchu určenou podle odpovídající teploty vlhkého teploměru); |
| --- | --- |

3)

„vnitřní teplotou“ (Tin) se rozumí teplota vnitřního vzduchu udávaná suchým teploměrem [°C] (s relativní vlhkostí vzduchu určenou podle odpovídající teploty vlhkého teploměru);

| 4) | „venkovní teplotou“ (Tj) se rozumí teplota venkovního vzduchu udávaná suchým teploměrem [°C] (s relativní vlhkostí vzduchu určenou podle odpovídající teploty vlhkého teploměru); |
| --- | --- |

4)

„venkovní teplotou“ (Tj) se rozumí teplota venkovního vzduchu udávaná suchým teploměrem [°C] (s relativní vlhkostí vzduchu určenou podle odpovídající teploty vlhkého teploměru);

| 5) | „jmenovitým chladicím faktorem“ (EERrated
  ) se rozumí podíl deklarovaného chladicího výkonu [kW] a jmenovitého příkonu [kW] jednotky při chlazení, které je prováděno při standardních jmenovitých podmínkách; |
| --- | --- |

5)

„jmenovitým chladicím faktorem“ (EERrated
  ) se rozumí podíl deklarovaného chladicího výkonu [kW] a jmenovitého příkonu [kW] jednotky při chlazení, které je prováděno při standardních jmenovitých podmínkách;

| 6) | „jmenovitým topným faktorem“ (COPrated
  ) se rozumí podíl deklarovaného topného výkonu [kW] a jmenovitého příkonu [kW] jednotky při vytápění, které je prováděno při standardních jmenovitých podmínkách; |
| --- | --- |

6)

„jmenovitým topným faktorem“ (COPrated
  ) se rozumí podíl deklarovaného topného výkonu [kW] a jmenovitého příkonu [kW] jednotky při vytápění, které je prováděno při standardních jmenovitých podmínkách;

| 7) | „potenciálem globálního oteplování“ (GWP) se rozumí míra, jakou podle odhadu přispívá 1 kg chladiva použitého v parním oběhu (tj. v chladicím oběhu se stlačením par chladiva mechanickým kompresorem) ke globálnímu oteplování; vyjadřuje se v ekvivalentech kg CO2 v časovém horizontu 100 let;
  uvažovanými hodnotami GWP budou ty, jež jsou uvedeny v příloze 1 nařízení (ES) č. 842/2006 (1);
  pro fluorovaná chladiva budou hodnoty GWP hodnotami zveřejněnými ve třetí hodnotící zprávě (TAR) přijaté Mezivládní konferencí o klimatických změnách (2) (2001 IPCC hodnoty GWP pro období sta let);
  pro nefluorované plyny jsou hodnotami GWP hodnoty zveřejněné v prvním hodnocení IPCC (3) za období sta let;
  pro směsi chladiv budou hodnoty GWP vypočítány podle vzorce uvedeného v příloze I nařízení (ES) č. 842/2006;
  pro výše nezahrnutá chladiva se jako reference použije zpráva IPCC UNEP za rok 2010 o chladicích a klimatizačních zařízeních a tepelných čerpadlech z února 2011, případně novější; |
| --- | --- |

7)

„potenciálem globálního oteplování“ (GWP) se rozumí míra, jakou podle odhadu přispívá 1 kg chladiva použitého v parním oběhu (tj. v chladicím oběhu se stlačením par chladiva mechanickým kompresorem) ke globálnímu oteplování; vyjadřuje se v ekvivalentech kg CO2 v časovém horizontu 100 let;

uvažovanými hodnotami GWP budou ty, jež jsou uvedeny v příloze 1 nařízení (ES) č. 842/2006 (1);

pro fluorovaná chladiva budou hodnoty GWP hodnotami zveřejněnými ve třetí hodnotící zprávě (TAR) přijaté Mezivládní konferencí o klimatických změnách (2) (2001 IPCC hodnoty GWP pro období sta let);

pro nefluorované plyny jsou hodnotami GWP hodnoty zveřejněné v prvním hodnocení IPCC (3) za období sta let;

pro směsi chladiv budou hodnoty GWP vypočítány podle vzorce uvedeného v příloze I nařízení (ES) č. 842/2006;

pro výše nezahrnutá chladiva se jako reference použije zpráva IPCC UNEP za rok 2010 o chladicích a klimatizačních zařízeních a tepelných čerpadlech z února 2011, případně novější;

| 8) | „vypnutým stavem“ se rozumí stav, kdy je klimatizátor vzduchu nebo komfortní ventilátor připojen ke zdroji síťového napájení (nebo zdroji napájení ze sítě) a nezajišťuje žádnou funkci. Vypnutým stavem se rozumí rovněž stavy, kdy je pouze zobrazována indikace vypnutého stavu, jakož i stavy, které zajišťují pouze funkce mající zabezpečit elektromagnetickou kompatibilitu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES (4); |
| --- | --- |

8)

„vypnutým stavem“ se rozumí stav, kdy je klimatizátor vzduchu nebo komfortní ventilátor připojen ke zdroji síťového napájení (nebo zdroji napájení ze sítě) a nezajišťuje žádnou funkci. Vypnutým stavem se rozumí rovněž stavy, kdy je pouze zobrazována indikace vypnutého stavu, jakož i stavy, které zajišťují pouze funkce mající zabezpečit elektromagnetickou kompatibilitu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES (4);

| 9) | „pohotovostním režimem“ se rozumí stav, kdy je zařízení (klimatizátor vzduchu nebo komfortní ventilátor) připojeno ke zdroji síťového napájení, přičemž jeho fungování v souladu se zamýšleným účelem závisí na přivedené energii ze zdroje síťového napájení a poskytuje pouze dále uvedené funkce, které mohou trvat neomezeně dlouho: funkci opětovné aktivace nebo funkci opětovné aktivace a pouze indikaci aktivované funkce opětovné aktivace a/nebo zobrazení informací nebo stavu; |
| --- | --- |

9)

„pohotovostním režimem“ se rozumí stav, kdy je zařízení (klimatizátor vzduchu nebo komfortní ventilátor) připojeno ke zdroji síťového napájení, přičemž jeho fungování v souladu se zamýšleným účelem závisí na přivedené energii ze zdroje síťového napájení a poskytuje pouze dále uvedené funkce, které mohou trvat neomezeně dlouho: funkci opětovné aktivace nebo funkci opětovné aktivace a pouze indikaci aktivované funkce opětovné aktivace a/nebo zobrazení informací nebo stavu;

| 10) | „funkcí opětovné aktivace“ se rozumí funkce, která umožňuje aktivaci dalších režimů včetně aktivního režimu, a to pomocí dálkového spínače, včetně dálkového ovládání, vnitřního čidla, časového spínače, do stavu zajišťujícího další funkce včetně funkce hlavní; |
| --- | --- |

10)

„funkcí opětovné aktivace“ se rozumí funkce, která umožňuje aktivaci dalších režimů včetně aktivního režimu, a to pomocí dálkového spínače, včetně dálkového ovládání, vnitřního čidla, časového spínače, do stavu zajišťujícího další funkce včetně funkce hlavní;

| 11) | „zobrazením informací nebo stavu“ se rozumí stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin; |
| --- | --- |

11)

„zobrazením informací nebo stavu“ se rozumí stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin;

| 12) | „hladinou akustického výkonu“ se rozumí hladina akustického výkonu A [dB(A)] ve vnitřním prostoru a/nebo ve venkovním prostoru, měřeno za standardních jmenovitých podmínek pro chlazení (nebo vytápění, pokud výrobek neposkytuje funkci chlazení); |
| --- | --- |

12)

„hladinou akustického výkonu“ se rozumí hladina akustického výkonu A [dB(A)] ve vnitřním prostoru a/nebo ve venkovním prostoru, měřeno za standardních jmenovitých podmínek pro chlazení (nebo vytápění, pokud výrobek neposkytuje funkci chlazení);

| 13) | „referenčními návrhovými podmínkami“ se rozumí kombinace požadavků na referenční návrhovou teplotu, maximální bivalentní teplotu a maximální mezní provozní teplotu, jak je uvedeno v tabulce 3 přílohy II; |
| --- | --- |

13)

„referenčními návrhovými podmínkami“ se rozumí kombinace požadavků na referenční návrhovou teplotu, maximální bivalentní teplotu a maximální mezní provozní teplotu, jak je uvedeno v tabulce 3 přílohy II;

| 14) | „referenční návrhovou teplotou“ se rozumí venkovní teplota [°C] buď pro chlazení (Tdesignc), nebo vytápění (Tdesignh), jak je uvedeno v tabulce 3 přílohy I, při které se koeficient částečného zatížení musí rovnat 1 a která se mění v závislosti na určeném chladicím nebo otopném období; |
| --- | --- |

14)

„referenční návrhovou teplotou“ se rozumí venkovní teplota [°C] buď pro chlazení (Tdesignc), nebo vytápění (Tdesignh), jak je uvedeno v tabulce 3 přílohy I, při které se koeficient částečného zatížení musí rovnat 1 a která se mění v závislosti na určeném chladicím nebo otopném období;

| 15) | „koeficientem částečného zatížení“ (pl(Tj)) se rozumí podíl venkovní teploty mínus 16 °C a referenční návrhové teploty mínus 16 °C buď při chlazení, nebo vytápění; |
| --- | --- |

15)

„koeficientem částečného zatížení“ (pl(Tj)) se rozumí podíl venkovní teploty mínus 16 °C a referenční návrhové teploty mínus 16 °C buď při chlazení, nebo vytápění;

| 16) | „obdobím“ se rozumí jeden ze čtyř souborů provozních podmínek (které jsou k dispozici pro čtyři období: jedno chladicí období, tři otopná období: průměrná/chladnější/teplejší), které pro každý statistický teplotní interval (bin) popisují kombinaci venkovních teplot a počtu hodin, kdy se tyto teploty v daném období vyskytují a kdy je jednotka prohlášena za způsobilou pro použití; |
| --- | --- |

16)

„obdobím“ se rozumí jeden ze čtyř souborů provozních podmínek (které jsou k dispozici pro čtyři období: jedno chladicí období, tři otopná období: průměrná/chladnější/teplejší), které pro každý statistický teplotní interval (bin) popisují kombinaci venkovních teplot a počtu hodin, kdy se tyto teploty v daném období vyskytují a kdy je jednotka prohlášena za způsobilou pro použití;

| 17) | „statistickým teplotním intervalem (bin)“ (s indexem j) se rozumí kombinace venkovní teploty (Tj) a počtu hodin v daném intervalu (hj), jak je uvedeno v tabulce 1 přílohy II; |
| --- | --- |

17)

„statistickým teplotním intervalem (bin)“ (s indexem j) se rozumí kombinace venkovní teploty (Tj) a počtu hodin v daném intervalu (hj), jak je uvedeno v tabulce 1 přílohy II;

| 18) | „počtem hodin v daném intervalu (bin)“ se rozumí počet hodin v daném období (hj), kdy je naměřena daná venkovní teplota pro každý interval (bin), jak je uvedeno v tabulce 1 přílohy II; |
| --- | --- |

18)

„počtem hodin v daném intervalu (bin)“ se rozumí počet hodin v daném období (hj), kdy je naměřena daná venkovní teplota pro každý interval (bin), jak je uvedeno v tabulce 1 přílohy II;

| 19) | „chladicím faktorem daného období“ (SEER) se rozumí celkový chladicí faktor jednotky, který je reprezentativní pro celé chladicí období a vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby chlazení a roční spotřeby elektrické energie na chlazení; |
| --- | --- |

19)

„chladicím faktorem daného období“ (SEER) se rozumí celkový chladicí faktor jednotky, který je reprezentativní pro celé chladicí období a vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby chlazení a roční spotřeby elektrické energie na chlazení;

| 20) | „referenční roční potřebou chlazení“ (QC
  ) se rozumí referenční potřeba chlazení [kWh/rok], kterou je třeba použít jako základ pro výpočet faktoru SEER a která se vypočítá jako součin výpočtového/návrhového chladicího zatížení (Pdesignc) a ekvivalentního počtu hodin v aktivním režimu pro chlazení (HCE
  ); |
| --- | --- |

20)

„referenční roční potřebou chlazení“ (QC
  ) se rozumí referenční potřeba chlazení [kWh/rok], kterou je třeba použít jako základ pro výpočet faktoru SEER a která se vypočítá jako součin výpočtového/návrhového chladicího zatížení (Pdesignc) a ekvivalentního počtu hodin v aktivním režimu pro chlazení (HCE
  );

| 21) | „ekvivalentním počtem hodin v aktivním režimu pro chlazení“ (HCE
  ) se rozumí předpokládaný počet hodin za rok [h/rok], kdy musí jednotka splňovat výpočtové/návrhové chladicí zatížení (Pdesignc) tak, aby byla uspokojena referenční roční potřeba chlazení, jak je uvedeno v tabulce 4 přílohy II; |
| --- | --- |

21)

„ekvivalentním počtem hodin v aktivním režimu pro chlazení“ (HCE
  ) se rozumí předpokládaný počet hodin za rok [h/rok], kdy musí jednotka splňovat výpočtové/návrhové chladicí zatížení (Pdesignc) tak, aby byla uspokojena referenční roční potřeba chlazení, jak je uvedeno v tabulce 4 přílohy II;

| 22) | „roční spotřebou elektrické energie pro chlazení“ (QCE
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie [kWh/rok] nutná k uspokojení referenční roční potřeby chlazení a vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby chlazení a chladicího faktoru v sezónním aktivním režimu (SEERon) a spotřeby elektrické energie jednotky během chladicího období v těchto režimech: vypnutý stav termostatu, pohotovostní režim, vypnutý stav a režim zahřívání skříně kompresoru; |
| --- | --- |

22)

„roční spotřebou elektrické energie pro chlazení“ (QCE
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie [kWh/rok] nutná k uspokojení referenční roční potřeby chlazení a vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby chlazení a chladicího faktoru v sezónním aktivním režimu (SEERon) a spotřeby elektrické energie jednotky během chladicího období v těchto režimech: vypnutý stav termostatu, pohotovostní režim, vypnutý stav a režim zahřívání skříně kompresoru;

| 23) | „sezónním chladicím faktorem v aktivním režimu“ (SEERon) se rozumí průměrný chladicí faktor jednotky v aktivním režimu pro funkci chlazení, složený z koeficientu částečného zatížení a chladicího faktoru specifického pro daný statistický teplotní interval (bin) (EERbin(Tj)) a vážený počtem hodin daného intervalu (bin), kdy nastane podmínka tohoto intervalu; |
| --- | --- |

23)

„sezónním chladicím faktorem v aktivním režimu“ (SEERon) se rozumí průměrný chladicí faktor jednotky v aktivním režimu pro funkci chlazení, složený z koeficientu částečného zatížení a chladicího faktoru specifického pro daný statistický teplotní interval (bin) (EERbin(Tj)) a vážený počtem hodin daného intervalu (bin), kdy nastane podmínka tohoto intervalu;

| 24) | „částečným zatížením“ se rozumí chladicí zatížení (Pc(Tj)) nebo topné zatížení (Ph(Tj)) [kW] při konkrétní venkovní teplotě Tj, vypočítané jako součin výpočtového/návrhového zatížení a koeficientu částečného zatížení; |
| --- | --- |

24)

„částečným zatížením“ se rozumí chladicí zatížení (Pc(Tj)) nebo topné zatížení (Ph(Tj)) [kW] při konkrétní venkovní teplotě Tj, vypočítané jako součin výpočtového/návrhového zatížení a koeficientu částečného zatížení;

| 25) | „chladicím faktorem specifickým pro statistický teplotní interval (bin)“ (EERbin(Tj)) se rozumí chladicí faktor specifický pro každý interval (bin) j při venkovní teplotě Tj v daném období, který se pro stanovené intervaly (j) odvodí z částečného zatížení, deklarovaného výkonu a deklarovaného chladicího faktoru (EERd(Tj)) a pro jiné intervaly (bin) se vypočítá interpolací/extrapolací, v případě potřeby se přepočte pomocí koeficientu ztráty energie; |
| --- | --- |

25)

„chladicím faktorem specifickým pro statistický teplotní interval (bin)“ (EERbin(Tj)) se rozumí chladicí faktor specifický pro každý interval (bin) j při venkovní teplotě Tj v daném období, který se pro stanovené intervaly (j) odvodí z částečného zatížení, deklarovaného výkonu a deklarovaného chladicího faktoru (EERd(Tj)) a pro jiné intervaly (bin) se vypočítá interpolací/extrapolací, v případě potřeby se přepočte pomocí koeficientu ztráty energie;

| 26) | „topným faktorem v daném období“ (SCOP) se rozumí celkový topný faktor jednotky, který je reprezentativní pro celé určené otopné období (hodnota faktoru SCOP se vztahuje k určenému otopnému období) a vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby tepla pro vytápění a roční spotřeby elektrické energie na vytápění; |
| --- | --- |

26)

„topným faktorem v daném období“ (SCOP) se rozumí celkový topný faktor jednotky, který je reprezentativní pro celé určené otopné období (hodnota faktoru SCOP se vztahuje k určenému otopnému období) a vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby tepla pro vytápění a roční spotřeby elektrické energie na vytápění;

| 27) | „referenční roční potřebou tepla pro vytápění“ (QH
  ) se rozumí referenční potřeba tepla po vytápění [kWh/rok], která se vztahuje k určenému otopnému období a je třeba ji použít jako základ pro výpočet faktoru SCOP a vypočítá se jako součin výpočtového/návrhového topného zatížení (Pdesignh) a ekvivalentního počtu hodin v aktivním režimu pro vytápění v daném období (HHE
  ); |
| --- | --- |

27)

„referenční roční potřebou tepla pro vytápění“ (QH
  ) se rozumí referenční potřeba tepla po vytápění [kWh/rok], která se vztahuje k určenému otopnému období a je třeba ji použít jako základ pro výpočet faktoru SCOP a vypočítá se jako součin výpočtového/návrhového topného zatížení (Pdesignh) a ekvivalentního počtu hodin v aktivním režimu pro vytápění v daném období (HHE
  );

| 28) | „ekvivalentním počtem hodin v aktivním režimu pro vytápění“ (HHE
  ) se rozumí předpokládaný počet hodin za rok [h/rok], kdy jednotka musí splňovat určené topné zatížení (Pdesignc) tak, aby byla uspokojena referenční roční potřeba tepla pro vytápění, jak je uvedeno v tabulce 4 přílohy II; |
| --- | --- |

28)

„ekvivalentním počtem hodin v aktivním režimu pro vytápění“ (HHE
  ) se rozumí předpokládaný počet hodin za rok [h/rok], kdy jednotka musí splňovat určené topné zatížení (Pdesignc) tak, aby byla uspokojena referenční roční potřeba tepla pro vytápění, jak je uvedeno v tabulce 4 přílohy II;

| 29) | „roční spotřebou elektrické energie pro vytápění“ (QHE
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie [kWh/rok] nutná k uspokojení uvedené referenční roční potřeby tepla pro vytápění, která se vztahuje k určenému otopnému období; vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby tepla pro vytápění a topného faktoru v sezónním aktivním režimu (SCOPon), a spotřeby elektrické energie jednotky během otopného období v těchto režimech: vypnutý stav termostatu, pohotovostní režim, vypnutý stav a režim zahřívání skříně kompresoru; |
| --- | --- |

29)

„roční spotřebou elektrické energie pro vytápění“ (QHE
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie [kWh/rok] nutná k uspokojení uvedené referenční roční potřeby tepla pro vytápění, která se vztahuje k určenému otopnému období; vypočítá se jako podíl referenční roční potřeby tepla pro vytápění a topného faktoru v sezónním aktivním režimu (SCOPon), a spotřeby elektrické energie jednotky během otopného období v těchto režimech: vypnutý stav termostatu, pohotovostní režim, vypnutý stav a režim zahřívání skříně kompresoru;

| 30) | „topným faktorem v sezónním aktivním režimu“ (SCOPon) se rozumí průměrný topný faktor jednotky v aktivním režimu pro určené otopné období, složený z částečného zatížení, elektrického záložního topného výkonu (pokud je požadován) a topného faktoru specifického pro daný interval (bin) (COPbin(Tj) a vážený počtem hodin v daném intervalu (bin), kdy nastane podmínka/stav tohoto intervalu; |
| --- | --- |

30)

„topným faktorem v sezónním aktivním režimu“ (SCOPon) se rozumí průměrný topný faktor jednotky v aktivním režimu pro určené otopné období, složený z částečného zatížení, elektrického záložního topného výkonu (pokud je požadován) a topného faktoru specifického pro daný interval (bin) (COPbin(Tj) a vážený počtem hodin v daném intervalu (bin), kdy nastane podmínka/stav tohoto intervalu;

| 31) | „elektrickým záložním topným výkonem“ (elbu(Tj)) se rozumí topný výkon [kW] skutečného nebo předpokládaného záložního ohřívače s faktorem COP rovným 1, který doplňuje deklarovaný topný výkon (Pdh(Tj)) za účelem splnění částečného zatížení pro vytápění (Ph(Tj)) v případě, že Pdh(Tj) je při venkovní teplotě (Tj) menší než Ph(Tj); |
| --- | --- |

31)

„elektrickým záložním topným výkonem“ (elbu(Tj)) se rozumí topný výkon [kW] skutečného nebo předpokládaného záložního ohřívače s faktorem COP rovným 1, který doplňuje deklarovaný topný výkon (Pdh(Tj)) za účelem splnění částečného zatížení pro vytápění (Ph(Tj)) v případě, že Pdh(Tj) je při venkovní teplotě (Tj) menší než Ph(Tj);

| 32) | „topným faktorem specifickým pro daný statistický topný interval (bin)“ (COPbin(Tj)) se rozumí topný faktor specifický pro každý interval j při venkovní teplotě Tj v daném období, který se pro stanovené intervaly (j) odvodí z částečného zatížení, deklarovaného výkonu a deklarovaného topného faktoru (COPd(Tj)) a pro jiné intervaly (bin) se vypočítá interpolací/extrapolací, v případě potřeby se přepočte pomocí koeficientu ztráty energie; |
| --- | --- |

32)

„topným faktorem specifickým pro daný statistický topný interval (bin)“ (COPbin(Tj)) se rozumí topný faktor specifický pro každý interval j při venkovní teplotě Tj v daném období, který se pro stanovené intervaly (j) odvodí z částečného zatížení, deklarovaného výkonu a deklarovaného topného faktoru (COPd(Tj)) a pro jiné intervaly (bin) se vypočítá interpolací/extrapolací, v případě potřeby se přepočte pomocí koeficientu ztráty energie;

| 33) | „deklarovaným výkonem“ [kW] se rozumí výkon parního oběhu (chladicí oběh se stlačením par chladiva mechanickým kompresorem) jednotky při chlazení (Pdc(Tj)) nebo vytápění (Pdh(Tj)), vztahující se podle prohlášení výrobce k venkovní teplotě Tj a vnitřní teplotě (Tin); |
| --- | --- |

33)

„deklarovaným výkonem“ [kW] se rozumí výkon parního oběhu (chladicí oběh se stlačením par chladiva mechanickým kompresorem) jednotky při chlazení (Pdc(Tj)) nebo vytápění (Pdh(Tj)), vztahující se podle prohlášení výrobce k venkovní teplotě Tj a vnitřní teplotě (Tin);

| 34) | „provozní hodnotou“ (SV) [(m3/min)/W] se v případě komfortních ventilátorů rozumí poměr maximálního průtoku ventilátoru [m3/min] k příkonu ventilátoru [W]; |
| --- | --- |

34)

„provozní hodnotou“ (SV) [(m3/min)/W] se v případě komfortních ventilátorů rozumí poměr maximálního průtoku ventilátoru [m3/min] k příkonu ventilátoru [W];

| 35) | „regulací výkonu“ se rozumí schopnost jednotky měnit svůj výkon změnou objemového průtoku. Jednotku lze označit za „neměnnou“, pokud tato jednotka nemůže změnit svůj objemový průtok, „stupňovou“, pokud lze objemový průtok změnit nebo obměnit v nejvýše dvou stupních nebo „proměnnou“, pokud lze objemový průtok změnit nebo obměnit ve třech nebo více stupních; |
| --- | --- |

35)

„regulací výkonu“ se rozumí schopnost jednotky měnit svůj výkon změnou objemového průtoku. Jednotku lze označit za „neměnnou“, pokud tato jednotka nemůže změnit svůj objemový průtok, „stupňovou“, pokud lze objemový průtok změnit nebo obměnit v nejvýše dvou stupních nebo „proměnnou“, pokud lze objemový průtok změnit nebo obměnit ve třech nebo více stupních;

| 36) | „funkcí“ se rozumí údaj o tom, zda jednotka umožňuje chlazení vnitřních prostorů vzduchem, vytápění vnitřních prostorů vzduchem nebo obojí; |
| --- | --- |

36)

„funkcí“ se rozumí údaj o tom, zda jednotka umožňuje chlazení vnitřních prostorů vzduchem, vytápění vnitřních prostorů vzduchem nebo obojí;

| 37) | „návrhovým zatížením“ se rozumí deklarované chladicí zatížení (Pdesignc) a/nebo deklarované topné zatížení (Pdesignh) [kW] při referenční návrhové teplotě, přičemž
  v případě režimu chlazení Pdesignc odpovídá deklarovanému chladicímu výkonu při teplotě Tj, která se rovná teplotě Tdesignc;
  v případě režimu vytápění Pdesignh odpovídá částečnému zatížení při teplotě Tj, která se rovná teplotě Tdesignh; |
| --- | --- |

37)

„návrhovým zatížením“ se rozumí deklarované chladicí zatížení (Pdesignc) a/nebo deklarované topné zatížení (Pdesignh) [kW] při referenční návrhové teplotě, přičemž

v případě režimu chlazení Pdesignc odpovídá deklarovanému chladicímu výkonu při teplotě Tj, která se rovná teplotě Tdesignc;

v případě režimu vytápění Pdesignh odpovídá částečnému zatížení při teplotě Tj, která se rovná teplotě Tdesignh;

| 38) | „deklarovaným chladicím faktorem“ (EERd(Tj)) se rozumí chladicí faktor při omezeném počtu stanovených intervalů (bin) (j) při venkovní teplotě (Tj) stanovené výrobcem; |
| --- | --- |

38)

„deklarovaným chladicím faktorem“ (EERd(Tj)) se rozumí chladicí faktor při omezeném počtu stanovených intervalů (bin) (j) při venkovní teplotě (Tj) stanovené výrobcem;

| 39) | „deklarovaným topným faktorem“ (COPd(Tj)) se rozumí topný faktor při omezeném počtu stanovených intervalů (bin) (j) při venkovní teplotě (Tj) stanovené výrobcem; |
| --- | --- |

39)

„deklarovaným topným faktorem“ (COPd(Tj)) se rozumí topný faktor při omezeném počtu stanovených intervalů (bin) (j) při venkovní teplotě (Tj) stanovené výrobcem;

| 40) | „bivalentní teplotou“ (Tbiv) se rozumí venkovní teplota (Tj) [°C] deklarovaná výrobcem pro vytápění, při níž je deklarovaný výkon roven částečnému zatížení a pod jehož úrovní je pro splnění částečného zatížení pro vytápění nutné deklarovaný výkon doplnit výkonem záložního elektrického ohřívače; |
| --- | --- |

40)

„bivalentní teplotou“ (Tbiv) se rozumí venkovní teplota (Tj) [°C] deklarovaná výrobcem pro vytápění, při níž je deklarovaný výkon roven částečnému zatížení a pod jehož úrovní je pro splnění částečného zatížení pro vytápění nutné deklarovaný výkon doplnit výkonem záložního elektrického ohřívače;

| 41) | „mezní provozní teplotou“ (Tol) se rozumí venkovní teplota [°C] určená výrobcem pro vytápění, v případě nižší teploty není klimatizátor vzduchu schopen poskytovat topný výkon. Při nižší teplotě je deklarovaný výkon roven nule; |
| --- | --- |

41)

„mezní provozní teplotou“ (Tol) se rozumí venkovní teplota [°C] určená výrobcem pro vytápění, v případě nižší teploty není klimatizátor vzduchu schopen poskytovat topný výkon. Při nižší teplotě je deklarovaný výkon roven nule;

| 42) | „výkonem v cyklickém intervalu“ [kW]se rozumí (časově vážený) průměr deklarovaného výkonu v intervalu cyklické zkoušky pro chlazení (Pcycc) nebo vytápění (Pcych); |
| --- | --- |

42)

„výkonem v cyklickém intervalu“ [kW]se rozumí (časově vážený) průměr deklarovaného výkonu v intervalu cyklické zkoušky pro chlazení (Pcycc) nebo vytápění (Pcych);

| 43) | „chladicí účinností v cyklickém intervalu“ (EERcyc) se rozumí průměrný chladicí faktor v intervalu cyklické zkoušky (vypínání a zapínání kompresoru), který se vypočítá jako podíl integrovaného chladicího výkonu v daném intervalu [kWh] a integrovaného elektrického příkonu v témže intervalu [kWh]; |
| --- | --- |

43)

„chladicí účinností v cyklickém intervalu“ (EERcyc) se rozumí průměrný chladicí faktor v intervalu cyklické zkoušky (vypínání a zapínání kompresoru), který se vypočítá jako podíl integrovaného chladicího výkonu v daném intervalu [kWh] a integrovaného elektrického příkonu v témže intervalu [kWh];

| 44) | „topnou účinností v cyklickém intervalu“ (COPcyc) se rozumí průměrný topný faktor v intervalu cyklické zkoušky (vypínání a zapínání kompresoru), který se vypočítá jako podíl integrovaného topného výkonu v daném intervalu [kWh] a integrovaného elektrického příkonu v témže intervalu [kWh]; |
| --- | --- |

44)

„topnou účinností v cyklickém intervalu“ (COPcyc) se rozumí průměrný topný faktor v intervalu cyklické zkoušky (vypínání a zapínání kompresoru), který se vypočítá jako podíl integrovaného topného výkonu v daném intervalu [kWh] a integrovaného elektrického příkonu v témže intervalu [kWh];

| 45) | „koeficientem ztráty energie“ se rozumí míra ztráty účinnosti způsobené cyklováním (vypínání a zapínání kompresoru v aktivním režimu) stanovená pro chlazení (Cdc), vytápění (Cdh) nebo zvolená jako implicitní hodnota 0,25; |
| --- | --- |

45)

„koeficientem ztráty energie“ se rozumí míra ztráty účinnosti způsobené cyklováním (vypínání a zapínání kompresoru v aktivním režimu) stanovená pro chlazení (Cdc), vytápění (Cdh) nebo zvolená jako implicitní hodnota 0,25;

| 46) | „aktivním režimem“ se rozumí režim, který odpovídá počtu hodin chladicího nebo topného zatížení budovy, přičemž je aktivována funkce jednotky pro chlazení nebo vytápění. Tento stav může vyžadovat zapínání/vypínání jednotky za účelem dosažení či udržení požadované teploty vnitřního vzduchu; |
| --- | --- |

46)

„aktivním režimem“ se rozumí režim, který odpovídá počtu hodin chladicího nebo topného zatížení budovy, přičemž je aktivována funkce jednotky pro chlazení nebo vytápění. Tento stav může vyžadovat zapínání/vypínání jednotky za účelem dosažení či udržení požadované teploty vnitřního vzduchu;

| 47) | „vypnutým stavem termostatu“ se rozumí režim, který odpovídá počtu hodin bez chladicího nebo topného zatížení, přičemž je funkce jednotky pro chlazení nebo vytápění zapnuta, ale jednotka není vzhledem k absenci chladicího nebo topného zatížení provozuschopná. Tento stav se proto vztahuje k venkovním teplotám, nikoli k vnitřním zatížením. Vypínání/zapínání v aktivním režimu se nepovažuje za stav vypnutého termostatu; |
| --- | --- |

47)

„vypnutým stavem termostatu“ se rozumí režim, který odpovídá počtu hodin bez chladicího nebo topného zatížení, přičemž je funkce jednotky pro chlazení nebo vytápění zapnuta, ale jednotka není vzhledem k absenci chladicího nebo topného zatížení provozuschopná. Tento stav se proto vztahuje k venkovním teplotám, nikoli k vnitřním zatížením. Vypínání/zapínání v aktivním režimu se nepovažuje za stav vypnutého termostatu;

| 48) | „režimem zahřívání skříně kompresoru“ se rozumí stav, kdy je v jednotce aktivováno topné zařízení, které má zabránit migraci chladiva do kompresoru, aby se omezila koncentrace chladiva v oleji/palivu při spuštění kompresoru; |
| --- | --- |

48)

„režimem zahřívání skříně kompresoru“ se rozumí stav, kdy je v jednotce aktivováno topné zařízení, které má zabránit migraci chladiva do kompresoru, aby se omezila koncentrace chladiva v oleji/palivu při spuštění kompresoru;

| 49) | „spotřebou elektrické energie při vypnutém stavu termostatu“ (PTO
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], když je termostat ve vypnutém stavu; |
| --- | --- |

49)

„spotřebou elektrické energie při vypnutém stavu termostatu“ (PTO
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], když je termostat ve vypnutém stavu;

| 50) | „spotřebou elektrické energie v pohotovostním režimu“ (PSB
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], která je v pohotovostním režimu; |
| --- | --- |

50)

„spotřebou elektrické energie v pohotovostním režimu“ (PSB
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], která je v pohotovostním režimu;

| 51) | „spotřebou elektrické energie ve vypnutém stavu“ (POFF
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], která je ve vypnutém stavu; |
| --- | --- |

51)

„spotřebou elektrické energie ve vypnutém stavu“ (POFF
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], která je ve vypnutém stavu;

| 52) | „spotřebou energie v režimu zahřívání skříně kompresoru“ (PCK
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], která je v režimu zahřívání skříně kompresoru; |
| --- | --- |

52)

„spotřebou energie v režimu zahřívání skříně kompresoru“ (PCK
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednotky [kW], která je v režimu zahřívání skříně kompresoru;

| 53) | „počtem hodin provozu ve vypnutém stavu termostatu“ (HTO
  ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází ve vypnutém stavu termostatu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci; |
| --- | --- |

53)

„počtem hodin provozu ve vypnutém stavu termostatu“ (HTO
  ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází ve vypnutém stavu termostatu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci;

| 54) | „počtem hodin provozu v pohotovostním režimu“ (HSB
  ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází v pohotovostním režimu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci; |
| --- | --- |

54)

„počtem hodin provozu v pohotovostním režimu“ (HSB
  ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází v pohotovostním režimu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci;

| 55) | „počtem hodin provozu ve vypnutém stavu“ (HOFF
  ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází ve vypnutém stavu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci; |
| --- | --- |

55)

„počtem hodin provozu ve vypnutém stavu“ (HOFF
  ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází ve vypnutém stavu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci;

| 56) | „počtem hodin provozu v režimu zahřívání skříně kompresoru“ (HCK
  ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází v režimu zahřívání skříně kompresoru; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci; |
| --- | --- |

56)

„počtem hodin provozu v režimu zahřívání skříně kompresoru“ (HCK
  ) se rozumí počet hodin za rok [h/rok], kdy se jednotka nachází v režimu zahřívání skříně kompresoru; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci;

| 57) | „jmenovitým průtokem vzduchu“ se rozumí průtok vzduchu [m3/h] na výstupu vzduchu z vnitřních a/nebo venkovních jednotek (použijí-li se) klimatizátorů vzduchu za standardních jmenovitých podmínek pro chlazení (nebo vytápění, pokud výrobek nemá funkci chlazení); |
| --- | --- |

57)

„jmenovitým průtokem vzduchu“ se rozumí průtok vzduchu [m3/h] na výstupu vzduchu z vnitřních a/nebo venkovních jednotek (použijí-li se) klimatizátorů vzduchu za standardních jmenovitých podmínek pro chlazení (nebo vytápění, pokud výrobek nemá funkci chlazení);

| 58) | „jmenovitým příkonem pro chlazení“ (PEER
  ) se rozumí elektrický příkon [kW] jednotky, která provádí chlazení při standardních jmenovitých podmínkách; |
| --- | --- |

58)

„jmenovitým příkonem pro chlazení“ (PEER
  ) se rozumí elektrický příkon [kW] jednotky, která provádí chlazení při standardních jmenovitých podmínkách;

| 59) | „jmenovitým příkonem pro vytápění“ (PCOP
  ) se rozumí elektrický příkon [kW] jednotky, která provádí vytápění při standardních jmenovitých podmínkách; |
| --- | --- |

59)

„jmenovitým příkonem pro vytápění“ (PCOP
  ) se rozumí elektrický příkon [kW] jednotky, která provádí vytápění při standardních jmenovitých podmínkách;

| 60) | „spotřebou elektrické energie jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu“ (QSD
  a QDD
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednokanálových nebo dvoukanálových klimatizátorů vzduchu v režimu chlazení a/nebo vytápění (podle toho, který se použije) [jednokanálový v kWh/h, dvoukanálový v kWh/rok] |
| --- | --- |

60)

„spotřebou elektrické energie jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu“ (QSD
  a QDD
  ) se rozumí spotřeba elektrické energie jednokanálových nebo dvoukanálových klimatizátorů vzduchu v režimu chlazení a/nebo vytápění (podle toho, který se použije) [jednokanálový v kWh/h, dvoukanálový v kWh/rok]

| 61) | „poměrem výkonu“ se rozumí poměr celkového deklarovaného chladicího (topného) výkonu všech vnitřních jednotek v provozu k deklarovanému chladicímu (topnému) výkonu venkovní jednotky při standardních jmenovitých podmínkách; |
| --- | --- |

61)

„poměrem výkonu“ se rozumí poměr celkového deklarovaného chladicího (topného) výkonu všech vnitřních jednotek v provozu k deklarovanému chladicímu (topnému) výkonu venkovní jednotky při standardních jmenovitých podmínkách;

| 62) | „maximálním průtokem ventilátoru“ (F) se rozumí průtok vzduchu komfortního ventilátoru při maximálním nastavení [m3/min], měřeno na výstupu ventilátoru při vypnutém stavu oscilačního mechanismu (použije-li se); |
| --- | --- |

62)

„maximálním průtokem ventilátoru“ (F) se rozumí průtok vzduchu komfortního ventilátoru při maximálním nastavení [m3/min], měřeno na výstupu ventilátoru při vypnutém stavu oscilačního mechanismu (použije-li se);

| 63) | „oscilačním mechanismem“ se rozumí schopnost komfortního ventilátoru automaticky měnit směr proudění vzduchu, zatímco je ventilátor v provozu; |
| --- | --- |

63)

„oscilačním mechanismem“ se rozumí schopnost komfortního ventilátoru automaticky měnit směr proudění vzduchu, zatímco je ventilátor v provozu;

| 64) | „hladinou akustického výkonu ventilátoru“ se rozumí hladina akustického výkonu A komfortního ventilátoru při maximálním průtoku ventilátoru, měřeno na straně výstupu; |
| --- | --- |

64)

„hladinou akustického výkonu ventilátoru“ se rozumí hladina akustického výkonu A komfortního ventilátoru při maximálním průtoku ventilátoru, měřeno na straně výstupu;

| 65) | „počtem hodin v aktivním režimu ventilátoru“ (HCE
  ) se rozumí předpokládaný počet hodin [h/rok], kdy je ventilátor v provozu při maximálním průtoku ventilátoru, jak je popsáno v tabulce 4 přílohy II. |
| --- | --- |

65)

„počtem hodin v aktivním režimu ventilátoru“ (HCE
  ) se rozumí předpokládaný počet hodin [h/rok], kdy je ventilátor v provozu při maximálním průtoku ventilátoru, jak je popsáno v tabulce 4 přílohy II.

2.   POŽADAVKY NA MINIMÁLNÍ ENERGETICKOU ÚČINNOST, MAXIMÁLNÍ SPOTŘEBU ELEKTRICKÉ ENERGIE VE VYPNUTÉM STAVU A V POHOTOVOSTNÍM REŽIMU A NA MAXIMÁLNÍ HLADINU AKUSTICKÉHO VÝKONU

| a) | Od 1. ledna 2013 musí jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu splňovat požadavky uvedené v tabulkách 1, 2 a 3 a vypočtené v souladu s přílohou II. Jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu a komfortní ventilátory musí splňovat požadavky pro pohotovostní režim a vypnutý stav, jak je uvedeno v tabulce 2. Požadavky na minimální energetickou účinnost a maximální hladinu akustického výkonu se vztahují na standardní jmenovité podmínky uvedené v tabulce 2 přílohy II.

  Tabulka 1


  Požadavky na minimální energetickou účinnost | Dvoukanálové klimatizátory vzduchu | Jednokanálové klimatizátory vzduchu |
| --- | --- | --- | --- |
| EERrated | COPrated | EERrated | COPrated |
| Pokud je GWP chladiva > 150 | 2,40 | 2,36 | 2,40 | 1,80 |
| Pokud je GWP chladiva < 150 | 2,16 | 2,12 | 2,16 | 1,62 |

a)

Od 1. ledna 2013 musí jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu splňovat požadavky uvedené v tabulkách 1, 2 a 3 a vypočtené v souladu s přílohou II. Jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu a komfortní ventilátory musí splňovat požadavky pro pohotovostní režim a vypnutý stav, jak je uvedeno v tabulce 2. Požadavky na minimální energetickou účinnost a maximální hladinu akustického výkonu se vztahují na standardní jmenovité podmínky uvedené v tabulce 2 přílohy II.

Tabulka 1

Požadavky na minimální energetickou účinnost

Dvoukanálové klimatizátory vzduchu

Jednokanálové klimatizátory vzduchu

EERrated

COPrated

EERrated

COPrated

Pokud je GWP chladiva > 150

2,40

2,36

2,40

1,80

Pokud je GWP chladiva < 150

2,16

2,12

2,16

1,62

Tabulka 2

Požadavky na maximální spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu pro jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu a komfortní ventilátory

| Vypnutý stav | Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli vypnutém stavu nesmí přesáhnout 1,00 W. |
| --- | --- |
| Pohotovostní režim | Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace nebo zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace a pouhou indikaci zapnuté funkce opětovné aktivace nesmí přesáhnout 1,00 W. |
| Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze zobrazování informací nebo indikaci stavu nebo zabezpečujícím pouze kombinaci funkci opětovné aktivace a zobrazování informací nebo indikaci stavu nesmí přesáhnout 2,00 W. |
| Dostupnost pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu | S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení poskytovat vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim a/nebo jiný stav, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji. |

Vypnutý stav

Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli vypnutém stavu nesmí přesáhnout 1,00 W.

Pohotovostní režim

Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace nebo zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace a pouhou indikaci zapnuté funkce opětovné aktivace nesmí přesáhnout 1,00 W.

Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze zobrazování informací nebo indikaci stavu nebo zabezpečujícím pouze kombinaci funkci opětovné aktivace a zobrazování informací nebo indikaci stavu nesmí přesáhnout 2,00 W.

Dostupnost pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu

S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení poskytovat vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim a/nebo jiný stav, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.

Tabulka 3

Požadavky na maximální hladinu akustického výkonu

Vnitřní hladina akustického výkonu dB (A)

65

| b) | Od 1. ledna 2013 musí klimatizátory vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, splňovat požadavky na minimální energetickou účinnost a požadavky na maximální hladinu akustického výkonu, jak je uvedeno v tabulkách 4 a 5 a vypočteno v souladu s přílohou II. Požadavky na energetickou účinnost berou v úvahu podmínky referenčního návrhu uvedené v tabulce 3 přílohy II a v případě potřeby se použije „průměrné“ otopné období. Požadavky na akustický výkon se vztahují na standardní podmínky hodnocení uvedené v tabulce 2 přílohy II.

  Tabulka 4


  Požadavky na minimální energetickou účinnost | SEER | SCOP
  (Průměrné otopné období) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pokud je GWP chladiva > 150 | 3,60 | 3,40 |
| Pokud je GWP chladiva < 150 | 3,24 | 3,06 |

b)

Od 1. ledna 2013 musí klimatizátory vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, splňovat požadavky na minimální energetickou účinnost a požadavky na maximální hladinu akustického výkonu, jak je uvedeno v tabulkách 4 a 5 a vypočteno v souladu s přílohou II. Požadavky na energetickou účinnost berou v úvahu podmínky referenčního návrhu uvedené v tabulce 3 přílohy II a v případě potřeby se použije „průměrné“ otopné období. Požadavky na akustický výkon se vztahují na standardní podmínky hodnocení uvedené v tabulce 2 přílohy II.

Tabulka 4

Požadavky na minimální energetickou účinnost

SEER

SCOP

(Průměrné otopné období)

Pokud je GWP chladiva > 150

3,60

3,40

Pokud je GWP chladiva < 150

3,24

3,06

Tabulka 5

Požadavky na maximální hladinu akustického výkonu

| Jmenovitý výkon ≤ 6 kW | 6 < Jmenovitý výkon ≤ 12 kW |
| --- | --- |
| Vnitřní hladina akustického výkonu dB(A) | Venkovní hladina akustického výkonu dB(A) | Vnitřní hladina akustického výkonu dB(A) | Venkovní hladina akustického výkonu dB(A) |
| 60 | 65 | 65 | 70 |

Jmenovitý výkon ≤ 6 kW

6 < Jmenovitý výkon ≤ 12 kW

Vnitřní hladina akustického výkonu dB(A)

Venkovní hladina akustického výkonu dB(A)

Vnitřní hladina akustického výkonu dB(A)

Venkovní hladina akustického výkonu dB(A)

60

65

65

70

| c) | Od 1. ledna 2014 musí klimatizátory vzduchu splňovat požadavky uvedené níže v tabulce a vypočtené v souladu s přílohou II. Požadavky na energetickou účinnost klimatizátorů vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, se musí vztahovat na podmínky referenčního návrhu uvedené v tabulce 3 přílohy II; v případě se použije „průměrné“ otopné období. Požadavky na energetickou účinnost jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu se vztahují na standardní jmenovité podmínky uvedené v tabulce 2 přílohy II.

  Tabulka 6


  Požadavky na minimální energetickou účinnost | Klimatizátory vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu | Dvoukanálové klimatizátory vzduchu | Jednokanálové klimatizátory vzduchu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SEER | SCOP
  (Otopné období: průměrné) | EERrated | COPrated | EERrated | COPrated |
| Pokud je GWP chladiva > 150 pro < 6 kW | 4,60 | 3,80 | 2,60 | 2,60 | 2,60 | 2,04 |
| Pokud je GWP chladiva ≤ 150 pro < 6 kW | 4,14 | 3,42 | 2,34 | 2,34 | 2,34 | 1,84 |
| Pokud je GWP chladiva > 150 pro 6 – 12 kW | 4,30 | 3,80 | 2,60 | 2,60 | 2,60 | 2,04 |
| Pokud je GWP chladiva ≤ 150 pro 6 – 12 kW | 3,87 | 3,42 | 2,34 | 2,34 | 2,34 | 1,84 |

c)

Od 1. ledna 2014 musí klimatizátory vzduchu splňovat požadavky uvedené níže v tabulce a vypočtené v souladu s přílohou II. Požadavky na energetickou účinnost klimatizátorů vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, se musí vztahovat na podmínky referenčního návrhu uvedené v tabulce 3 přílohy II; v případě se použije „průměrné“ otopné období. Požadavky na energetickou účinnost jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu se vztahují na standardní jmenovité podmínky uvedené v tabulce 2 přílohy II.

Tabulka 6

Požadavky na minimální energetickou účinnost

Klimatizátory vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu

Dvoukanálové klimatizátory vzduchu

Jednokanálové klimatizátory vzduchu

SEER

SCOP

(Otopné období: průměrné)

EERrated

COPrated

EERrated

COPrated

Pokud je GWP chladiva > 150 pro < 6 kW

4,60

3,80

2,60

2,60

2,60

2,04

Pokud je GWP chladiva ≤ 150 pro < 6 kW

4,14

3,42

2,34

2,34

2,34

1,84

Pokud je GWP chladiva > 150 pro 6 – 12 kW

4,30

3,80

2,60

2,60

2,60

2,04

Pokud je GWP chladiva ≤ 150 pro 6 – 12 kW

3,87

3,42

2,34

2,34

2,34

1,84

| d) | Od 1. ledna 2014 musí jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu a komfortní ventilátory splňovat požadavky uvedené v tabulce 7 vypočtené v souladu s přílohou II.

  Tabulka 7


  Požadavky na maximální spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu







  Vypnutý stav | Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli vypnutém stavu nesmí přesáhnout 0,50 W. |
| --- | --- | --- |
| Pohotovostní režim | Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace nebo zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace a pouhou indikaci zapnuté funkce opětovné aktivace nesmí přesáhnout 0,50 W. |
| Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze zobrazování informací nebo indikaci stavu nebo zabezpečujícím pouze kombinaci funkci opětovné aktivace a zobrazování informací nebo indikaci stavu nesmí přesáhnout 1,00 W. |
| Dostupnost pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu | S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení poskytovat vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim a/nebo jiný stav, ve kterém nebudou překročeny použitelné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji. |
| Řízení spotřeby elektrické energie | Když zařízení neposkytuje hlavní funkci nebo když na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (jiné energetické spotřebiče), musí být zařízení, s výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, vybaveno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, která po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do






  — | pohotovostního režimu nebo |

d)

Od 1. ledna 2014 musí jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu a komfortní ventilátory splňovat požadavky uvedené v tabulce 7 vypočtené v souladu s přílohou II.

Tabulka 7

Požadavky na maximální spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu

Vypnutý stav

Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli vypnutém stavu nesmí přesáhnout 0,50 W.

Pohotovostní režim

Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace nebo zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace a pouhou indikaci zapnuté funkce opětovné aktivace nesmí přesáhnout 0,50 W.

Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze zobrazování informací nebo indikaci stavu nebo zabezpečujícím pouze kombinaci funkci opětovné aktivace a zobrazování informací nebo indikaci stavu nesmí přesáhnout 1,00 W.

Dostupnost pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu

S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení poskytovat vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim a/nebo jiný stav, ve kterém nebudou překročeny použitelné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.

Řízení spotřeby elektrické energie

Když zařízení neposkytuje hlavní funkci nebo když na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (jiné energetické spotřebiče), musí být zařízení, s výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, vybaveno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, která po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do

—

pohotovostního režimu nebo

| — | do vypnutého stavu nebo |
| --- | --- |

—

do vypnutého stavu nebo

| — | do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny použitelné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji. Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována před dodáním. |
| --- | --- |

—

do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny použitelné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji. Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována před dodáním.

3.   POŽADAVKY NA INFORMACE O VÝROBKU

| a) | Pokud jde o klimatizátory vzduchu a komfortní ventilátory, musí být od 1. ledna 2013 poskytnuty informace uvedené v následujících bodech a vypočtené v souladu s přílohou II:






  i) | v technické dokumentaci výrobku; |
| --- | --- | --- |

a)

Pokud jde o klimatizátory vzduchu a komfortní ventilátory, musí být od 1. ledna 2013 poskytnuty informace uvedené v následujících bodech a vypočtené v souladu s přílohou II:

i)

v technické dokumentaci výrobku;

| ii) | na volně přístupných internetových stránkách výrobců klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů. |
| --- | --- |

ii)

na volně přístupných internetových stránkách výrobců klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů.

| b) | Výrobce klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů musí na vyžádání poskytnout laboratořím, které provádějí kontroly v rámci dohledu nad trhem, potřebné informace o nastavení jednotky používaném při stanovení deklarovaného výkonu, hodnot SEER/EER, SCOP/COP a provozních hodnot a poskytnout kontaktní údaje pro získání těchto informací. |
| --- | --- |

b)

Výrobce klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů musí na vyžádání poskytnout laboratořím, které provádějí kontroly v rámci dohledu nad trhem, potřebné informace o nastavení jednotky používaném při stanovení deklarovaného výkonu, hodnot SEER/EER, SCOP/COP a provozních hodnot a poskytnout kontaktní údaje pro získání těchto informací.

| c) | Požadavky na informace, pokud jde o klimatizátory vzduchu, s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu.

  Tabulka 1


  Požadavky na informace
   (5)

  (počet desetinných čísel v poli označuje přesnost vykazování)
  Informace k určení modelu/ů, na který/é se informace vztahují:















  Funkce (uveďte, pokud je k dispozici) | Pokud funkce zahrnuje vytápění: Uveďte otopné období, na které se informace vztahuje. Uvedené hodnoty by se měly vztahovat vždy k jednomu otopnému období. Mělo by být zahrnuto alespoň otopné období „průměrné“. |
| --- | --- | --- |
| chlazení | Ano/Ne | Průměrná
  (povinně) | Ano/Ne |
| vytápění | Ano/Ne | Teplejší
  (pokud je označena) | Ano/Ne |
| | Chladnější
  (pokud je označena) | Ano/Ne |
| Položka | označení | hodnota | jednotka | Položka | označení | hodnota | jednotka |
| Navrhované zatížení | Sezónní účinnost |
| chlazení | Pdesignc | x,x | kW | chlazení | SEER | x,x | — |
| vytápění/průměrná | Pdesignh | x,x | kW | vytápění/průměrná | SCOP/A | x,x | — |
| vytápění/teplejší | Pdesignh | x,x | kW | vytápění/teplejší | SCOP/W | x,x | — |
| vytápění/chladnější | Pdesignh | x,x | kW | vytápění/chladnější | SCOP/C | x,x | — |
| Deklarovaný chladicí výkon (6) při vnitřní teplotě 27(19) °C a venkovní teplotě Tj | Deklarovaný koeficient (6) při vnitřní teplotě 27(19) °C a venkovní teplotě Tj |
| Tj = 35 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 35 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 30 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 30 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 25 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 25 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 20 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 20 °C | EERd | x,x | — |
| Deklarovaný topný výkon (6) / Průměrné období při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj | Deklarovaný koeficient (6) / Průměrné období při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = bivalentní teplota | Pdh | x,x | kW | Tj = bivalentní teplota | COPd | x,x | — |
| Tj = provozní omezení | Pdh | x,x | kW | Tj = provozní omezení | COPd | x,x | — |
| Deklarovaný topný výkon (6) / Teplejší období, při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj | Deklarovaný topný koeficient (6) / Teplejší období, při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = bivalentní teplota | Pdh | x,x | kW | Tj = bivalentní teplota | COPd | x,x | — |
| Tj = provozní omezení | Pdh | x,x | kW | Tj = provozní omezení | COPd | x,x | — |
| Deklarovaný topný výkon (6) / Chladnější období při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj | Deklarovaný topný koeficient (6) / Chladnější období při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = bivalentní teplota | Pdh | x,x | kW | Tj = bivalentní teplota | COPd | x,x | — |
| Tj = provozní omezení | Pdh | x,x | kW | Tj = provozní omezení | COPd | x,x | — |
| Tj = –15 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 15 °C | COPd | x,x | — |
| Bivalentní teplota | Mezní provozní teplota |
| vytápění/průměr | Tbiv | x | °C | vytápění/průměr | Tol | x | °C |
| vytápění/tepleji | Tbiv | x | °C | vytápění/tepleji | Tol | x | °C |
| vytápění/chladněji | Tbiv | x | °C | vytápění/chladněji | Tol | x | °C |
| Výkon v cyklickém intervalu | Účinnost v cyklickém intervalu |
| při chlazení | Pcycc | x,x | kW | při chlazení | EERcyc | x,x | — |
| při vytápění | Pcych | x,x | kW | při vytápění | COPcyc | x,x | — |
| Koeficient ztráty energie při chlazení (7) | Cdc | x,x | — | Koeficient ztráty energie při vytápění (7) | Cdh | x,x | — |
| Elektrický příkon v jiných režimech než v „aktivním režimu“ | Roční spotřeba elektrické energie |
| vypnutý stav | POFF | x,x | kW | chlazení | QCE | x | kWh/rok |
| pohotovostní režim | PSB | x,x | kW | vytápění/průměrná | QHE | x | kWh/rok |
| vypnutý stav termostatu | PTO | x,x | kW | vytápění/teplejší | QHE | x | kWh/rok |
| režim zahřívání skříně kompresoru | PCK | x,x | kW | vytápění/chladnější | QHE | x | kWh/rok |
| Regulace výkonu (uveďte jednu ze tří možností) | Jiné položky |
| pevná | Ano/Ne | Hladina akustického výkonu (vnitřní/venkovní) | LWA | x,x / x,x | dB(A) |
| stupňová | Ano/Ne | Potenciál globálního oteplování | GWP | x | kg ekv. CO2 |
| proměnná | Ano/Ne | Jmenovitý průtok vzduchu (vnitřní/venkovní) | — | x / x | m3/h |
| Kontaktní osoby, které poskytnou další informace: | Jméno nebo název a adresa výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce. |

c)

Požadavky na informace, pokud jde o klimatizátory vzduchu, s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu.

Tabulka 1

Požadavky na informace
   (5)

(počet desetinných čísel v poli označuje přesnost vykazování)

Informace k určení modelu/ů, na který/é se informace vztahují:

Funkce (uveďte, pokud je k dispozici)

Pokud funkce zahrnuje vytápění: Uveďte otopné období, na které se informace vztahuje. Uvedené hodnoty by se měly vztahovat vždy k jednomu otopnému období. Mělo by být zahrnuto alespoň otopné období „průměrné“.

chlazení

Ano/Ne

Průměrná

(povinně)

Ano/Ne

vytápění

Ano/Ne

Teplejší

(pokud je označena)

Ano/Ne

Chladnější

(pokud je označena)

Ano/Ne

Položka

označení

hodnota

jednotka

Položka

označení

hodnota

jednotka

Navrhované zatížení

Sezónní účinnost

chlazení

Pdesignc

x,x

kW

chlazení

SEER

x,x

—

vytápění/průměrná

Pdesignh

x,x

kW

vytápění/průměrná

SCOP/A

x,x

—

vytápění/teplejší

Pdesignh

x,x

kW

vytápění/teplejší

SCOP/W

x,x

—

vytápění/chladnější

Pdesignh

x,x

kW

vytápění/chladnější

SCOP/C

x,x

—

Deklarovaný chladicí výkon (6) při vnitřní teplotě 27(19) °C a venkovní teplotě Tj

Deklarovaný koeficient (6) při vnitřní teplotě 27(19) °C a venkovní teplotě Tj

Tj = 35 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 35 °C

EERd

x,x

—

Tj = 30 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 30 °C

EERd

x,x

—

Tj = 25 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 25 °C

EERd

x,x

—

Tj = 20 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 20 °C

EERd

x,x

—

Deklarovaný topný výkon (6) / Průměrné období při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj

Deklarovaný koeficient (6) / Průměrné období při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = bivalentní teplota

Pdh

x,x

kW

Tj = bivalentní teplota

COPd

x,x

—

Tj = provozní omezení

Pdh

x,x

kW

Tj = provozní omezení

COPd

x,x

—

Deklarovaný topný výkon (6) / Teplejší období, při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj

Deklarovaný topný koeficient (6) / Teplejší období, při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = bivalentní teplota

Pdh

x,x

kW

Tj = bivalentní teplota

COPd

x,x

—

Tj = provozní omezení

Pdh

x,x

kW

Tj = provozní omezení

COPd

x,x

—

Deklarovaný topný výkon (6) / Chladnější období při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj

Deklarovaný topný koeficient (6) / Chladnější období při vnitřní teplotě 20 °C a venkovní teplotě Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = bivalentní teplota

Pdh

x,x

kW

Tj = bivalentní teplota

COPd

x,x

—

Tj = provozní omezení

Pdh

x,x

kW

Tj = provozní omezení

COPd

x,x

—

Tj = –15 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 15 °C

COPd

x,x

—

Bivalentní teplota

Mezní provozní teplota

vytápění/průměr

Tbiv

x

°C

vytápění/průměr

Tol

x

°C

vytápění/tepleji

Tbiv

x

°C

vytápění/tepleji

Tol

x

°C

vytápění/chladněji

Tbiv

x

°C

vytápění/chladněji

Tol

x

°C

Výkon v cyklickém intervalu

Účinnost v cyklickém intervalu

při chlazení

Pcycc

x,x

kW

při chlazení

EERcyc

x,x

—

při vytápění

Pcych

x,x

kW

při vytápění

COPcyc

x,x

—

Koeficient ztráty energie při chlazení (7)

Cdc

x,x

—

Koeficient ztráty energie při vytápění (7)

Cdh

x,x

—

Elektrický příkon v jiných režimech než v „aktivním režimu“

Roční spotřeba elektrické energie

vypnutý stav

POFF

x,x

kW

chlazení

QCE

x

kWh/rok

pohotovostní režim

PSB

x,x

kW

vytápění/průměrná

QHE

x

kWh/rok

vypnutý stav termostatu

PTO

x,x

kW

vytápění/teplejší

QHE

x

kWh/rok

režim zahřívání skříně kompresoru

PCK

x,x

kW

vytápění/chladnější

QHE

x

kWh/rok

Regulace výkonu (uveďte jednu ze tří možností)

Jiné položky

pevná

Ano/Ne

Hladina akustického výkonu (vnitřní/venkovní)

LWA

x,x / x,x

dB(A)

stupňová

Ano/Ne

Potenciál globálního oteplování

GWP

x

kg ekv. CO2

proměnná

Ano/Ne

Jmenovitý průtok vzduchu (vnitřní/venkovní)

—

x / x

m3/h

Kontaktní osoby, které poskytnou další informace:

Jméno nebo název a adresa výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce.

Výrobce musí uvést v míře odpovídající významnosti z hlediska funkčnosti informace požadované ve výše uvedené tabule 1 v technické dokumentaci výrobku. U jednotek s regulací výkonu označených jako „stupňové“ je nutné v každém poli v rámci oddílu „deklarovaný výkon“ uvést dvě hodnoty pro nejvyšší a nejnižší výkon ve tvaru „nejvyšší/nejnižší“ oddělené lomítkem („/“).

| d) | Požadavky na informace u jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu.
  Jednokanálové klimatizátory vzduchu by měly být na obalu, v dokumentaci výrobku a ve veškerých reklamních materiálech, ať už v elektronické nebo tištěné podobě, označeny jako „místní klimatizátory vzduchu“.
  Výrobce musí poskytnout informace podle následující tabulky.

  Tabulka 2


  Požadavky na informace









  Informace k určení modelu/ů, na který/é se informace vztahují

  [vyplňte podle potřeby] |
| --- | --- |
| Popis | Označení | Hodnota | Jednotka |
| Jmenovitý výkon při chlazení | Prated
  při chlazení | [x,x] | kW |
| Jmenovitý výkon při vytápění | Prated
  při vytápění | [x,x] | kW |
| Jmenovitý příkon při chlazení | PEER | [x,x] | kW |
| Jmenovitý příkon při vytápění | PCOP | [x,x] | kW |
| Jmenovitý chladicí faktor | EERd | [x,x] | — |
| Jmenovitý topný faktor | COPd | [x,x] | — |
| Spotřeba elektrické energie, pokud je termostat ve vypnutém stavu | PTO | [x,x] | W |
| Spotřeba elektrické energie v pohotovostním režimu | PSB | [x,x] | W |
| Spotřeba elektrické energie jedno(SD)-/dvoukanálových (DD) zařízení
  (uveďte zvlášť údaje pro chlazení a pro vytápění) | DD: QDD | DD: [x] | DD: kWh/rok |
| SD: QSD | SD: [x,x] | SD: kWh/h |
| Hladina akustického výkonu | LWA | [x] | dB(A) |
| Potenciál globálního oteplování | GWP | [x] | kg ekv. CO2 |
| Kontaktní osoby, které poskytnou další informace | Jméno nebo název a adresa výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce. |

d)

Požadavky na informace u jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu.

Jednokanálové klimatizátory vzduchu by měly být na obalu, v dokumentaci výrobku a ve veškerých reklamních materiálech, ať už v elektronické nebo tištěné podobě, označeny jako „místní klimatizátory vzduchu“.

Výrobce musí poskytnout informace podle následující tabulky.

Tabulka 2

Požadavky na informace

Informace k určení modelu/ů, na který/é se informace vztahují

[vyplňte podle potřeby]

Popis

Označení

Hodnota

Jednotka

Jmenovitý výkon při chlazení

Prated
  při chlazení

[x,x]

kW

Jmenovitý výkon při vytápění

Prated
  při vytápění

[x,x]

kW

Jmenovitý příkon při chlazení

PEER

[x,x]

kW

Jmenovitý příkon při vytápění

PCOP

[x,x]

kW

Jmenovitý chladicí faktor

EERd

[x,x]

—

Jmenovitý topný faktor

COPd

[x,x]

—

Spotřeba elektrické energie, pokud je termostat ve vypnutém stavu

PTO

[x,x]

W

Spotřeba elektrické energie v pohotovostním režimu

PSB

[x,x]

W

Spotřeba elektrické energie jedno(SD)-/dvoukanálových (DD) zařízení

(uveďte zvlášť údaje pro chlazení a pro vytápění)

DD: QDD

DD: [x]

DD: kWh/rok

SD: QSD

SD: [x,x]

SD: kWh/h

Hladina akustického výkonu

LWA

[x]

dB(A)

Potenciál globálního oteplování

GWP

[x]

kg ekv. CO2

Kontaktní osoby, které poskytnou další informace

Jméno nebo název a adresa výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce.

| e) | Požadavky na informace u komfortních ventilátorů.
  Výrobce musí poskytnout informace podle následující tabulky.

  Tabulka 3


  Požadavky na informace









  Informace k určení modelu(ů), na které se informace vztahují

  [vyplňte podle potřeby] |
| --- | --- |
| Popis | Označení | Hodnota | Jednotka |
| Maximální průtok ventilátoru | F | [x,x] | m3/min |
| Příkon ventilátoru | P | [x,x] | W |
| Provozní hodnota | SV | [x,x] | (m3/min)/W |
| Spotřeba energie v pohotovostním režimu | PSB | [x,x] | W |
| Hladina akustického výkonu ventilátoru | LWA | [x] | dB(A) |
| Maximální rychlost proudění vzduchu | c | [x,x] | metry/s |
| Norma pro měření provozní hodnoty | [zde uveďte odkaz na použitou normu pro měření] |
| Kontaktní osoby, které poskytnou další informace | Jméno nebo název a adresa výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce. |

e)

Požadavky na informace u komfortních ventilátorů.

Výrobce musí poskytnout informace podle následující tabulky.

Tabulka 3

Požadavky na informace

Informace k určení modelu(ů), na které se informace vztahují

[vyplňte podle potřeby]

Popis

Označení

Hodnota

Jednotka

Maximální průtok ventilátoru

F

[x,x]

m3/min

Příkon ventilátoru

P

[x,x]

W

Provozní hodnota

SV

[x,x]

(m3/min)/W

Spotřeba energie v pohotovostním režimu

PSB

[x,x]

W

Hladina akustického výkonu ventilátoru

LWA

[x]

dB(A)

Maximální rychlost proudění vzduchu

c

[x,x]

metry/s

Norma pro měření provozní hodnoty

[zde uveďte odkaz na použitou normu pro měření]

Kontaktní osoby, které poskytnou další informace

Jméno nebo název a adresa výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce.

---

(1)  Úř. věst. L 161, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Třetí hodnocení změny klimatu IPCC z roku 2001. Zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu: http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml.

(3)  Klimatické změny, Vědecké hodnocení IPCC, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(4)  Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 24.

(5)  V případě dělených zařízení je nutné uvést údaje při poměru výkonu 1.

(6)  V případě stupňových jednotek výkonu budou v každém poli v oddíle „deklarovaný výkon jednotky“ a „deklarovaný EER/COP jednotky“ uvedeny dvě hodnoty oddělené lomítkem („/“).

(7)  Pokud je zvolena výchozí Cd = 0,25, nejsou vyžadovány cyklické zkoušky (ani výsledky z nich). V opačném případě se vyžaduje hodnota cyklické zkoušky pro vytápění nebo chlazení.

---

PŘÍLOHA II

Měření a výpočty

| 1. | Pro účely shody a ověření shody s požadavky tohoto nařízení se k měření a výpočtům použijí harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, nebo jiné spolehlivé, přesné a opakovatelné metody, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod a u jejichž výsledků se předpokládá nízká míra nejistoty. Musí splňovat tyto technické parametry: |
| --- | --- |

1.

Pro účely shody a ověření shody s požadavky tohoto nařízení se k měření a výpočtům použijí harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, nebo jiné spolehlivé, přesné a opakovatelné metody, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod a u jejichž výsledků se předpokládá nízká míra nejistoty. Musí splňovat tyto technické parametry:

| 2. | Při stanovení sezónní spotřeby elektrické energie a účinnosti chladicího faktoru daného období (SEER) a topného faktoru daného období (SCOP) je třeba vzít v úvahu:






  a) | evropská chladicí a otopná období, jak jsou definována v tabulce 1 níže; |
| --- | --- | --- |

2.

Při stanovení sezónní spotřeby elektrické energie a účinnosti chladicího faktoru daného období (SEER) a topného faktoru daného období (SCOP) je třeba vzít v úvahu:

a)

evropská chladicí a otopná období, jak jsou definována v tabulce 1 níže;

| b) | referenční určené podmínky, jak jsou definovány v tabulce 3 níže; |
| --- | --- |

b)

referenční určené podmínky, jak jsou definovány v tabulce 3 níže;

| c) | spotřebu elektrické energie pro všechny příslušné provozní režimy za použití časových období, jak jsou definována v tabulce 4 níže; |
| --- | --- |

c)

spotřebu elektrické energie pro všechny příslušné provozní režimy za použití časových období, jak jsou definována v tabulce 4 níže;

| d) | účinky poklesu energetické účinnosti způsobeného zapínáním/vypínáním (použije-li se) v závislosti na typu regulace chladicího a/nebo topného výkonu; |
| --- | --- |

d)

účinky poklesu energetické účinnosti způsobeného zapínáním/vypínáním (použije-li se) v závislosti na typu regulace chladicího a/nebo topného výkonu;

| e) | opravy sezónních topných faktorů v podmínkách, kdy topný výkon nemůže odpovídat tepelnému zatížení; |
| --- | --- |

e)

opravy sezónních topných faktorů v podmínkách, kdy topný výkon nemůže odpovídat tepelnému zatížení;

| f) | vliv záložního ohřívače (použije-li se) na výpočet sezónní účinnosti jednotky v topném režimu. |
| --- | --- |

f)

vliv záložního ohřívače (použije-li se) na výpočet sezónní účinnosti jednotky v topném režimu.

| 3. | Jestliže údaje týkající se konkrétního modelu, který kombinuje vnitřní a venkovní jednotky, byly získány výpočtem na základě konstrukčního návrhu a/nebo extrapolací z jiných kombinací, měla by dokumentace obsahovat podrobné údaje o těchto výpočtech a/nebo extrapolacích a o zkouškách, které byly provedeny pro ověření přesnosti těchto výpočtů (včetně podrobných údajů týkajících se matematického modelu pro výpočet výkonnosti takových kombinací a měření, která byla provedena pro ověření tohoto modelu). |
| --- | --- |

3.

Jestliže údaje týkající se konkrétního modelu, který kombinuje vnitřní a venkovní jednotky, byly získány výpočtem na základě konstrukčního návrhu a/nebo extrapolací z jiných kombinací, měla by dokumentace obsahovat podrobné údaje o těchto výpočtech a/nebo extrapolacích a o zkouškách, které byly provedeny pro ověření přesnosti těchto výpočtů (včetně podrobných údajů týkajících se matematického modelu pro výpočet výkonnosti takových kombinací a měření, která byla provedena pro ověření tohoto modelu).

| 4. | Jmenovitý chladicí faktor (EERrated) a popřípadě jmenovitý topný faktor (COPrated) jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu musí být stanoven za standardních jmenovitých podmínek, jak jsou definovány v tabulce 2 níže. |
| --- | --- |

4.

Jmenovitý chladicí faktor (EERrated) a popřípadě jmenovitý topný faktor (COPrated) jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu musí být stanoven za standardních jmenovitých podmínek, jak jsou definovány v tabulce 2 níže.

| 5. | Při výpočtu sezónní spotřeby elektrické energie na chlazení (a/nebo vytápění) je nutné vzít v úvahu spotřebu elektrické energie ve všech příslušných provozních režimech za použití časových období, jak jsou definována v tabulce 3 níže za použití provozních hodin podle tabulky 4 níže. |
| --- | --- |

5.

Při výpočtu sezónní spotřeby elektrické energie na chlazení (a/nebo vytápění) je nutné vzít v úvahu spotřebu elektrické energie ve všech příslušných provozních režimech za použití časových období, jak jsou definována v tabulce 3 níže za použití provozních hodin podle tabulky 4 níže.

| 6. | Účinnost komfortního ventilátoru je nutné stanovit na základě podílu nominálního průtoku vzduchu jednotky a nominálního elektrického příkonu této jednotky. |
| --- | --- |

6.

Účinnost komfortního ventilátoru je nutné stanovit na základě podílu nominálního průtoku vzduchu jednotky a nominálního elektrického příkonu této jednotky.

Tabulka 1

Intervaly pro chladicí a otopné období (j=index intervalu, Tj=venkovní teplota, hj=počet hodin daného intervalu za rok), přičemž „db“=teplota suchého teploměru

| CHLADICÍ OBDOBÍ |
| --- |
| j
  # | Tj
  °C
  db | hj
  h/rok |
| 1 | 17 | 205 |
| 2 | 18 | 227 |
| 3 | 19 | 225 |
| 4 | 20 | 225 |
| 5 | 21 | 216 |
| 6 | 22 | 215 |
| 7 | 23 | 218 |
| 8 | 24 | 197 |
| 9 | 25 | 178 |
| 10 | 26 | 158 |
| 11 | 27 | 137 |
| 12 | 28 | 109 |
| 13 | 29 | 88 |
| 14 | 30 | 63 |
| 15 | 31 | 39 |
| 16 | 32 | 31 |
| 17 | 33 | 24 |
| 18 | 34 | 17 |
| 19 | 35 | 13 |
| 20 | 36 | 9 |
| 21 | 37 | 4 |
| 22 | 38 | 3 |
| 23 | 39 | 1 |
| 24 | 40 | 0 |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Celkem h. | 2 602 |

CHLADICÍ OBDOBÍ

j

#

Tj

°C

db

hj

h/rok

1

17

205

2

18

227

3

19

225

4

20

225

5

21

216

6

22

215

7

23

218

8

24

197

9

25

178

10

26

158

11

27

137

12

28

109

13

29

88

14

30

63

15

31

39

16

32

31

17

33

24

18

34

17

19

35

13

20

36

9

21

37

4

22

38

3

23

39

1

24

40

0

Celkem h.

2 602

| OTOPNÉ OBDOBÍ |
| --- |
| j
  # | Tj

  °C
  db | hj
  h/rok |
| Průměrné | Teplejší | Chladnější |
| 1 to 8 | – 30 to – 23 | 0 | 0 | 0 |
| 9 | –22 | 0 | 0 | 1 |
| 10 | –21 | 0 | 0 | 6 |
| 11 | –20 | 0 | 0 | 13 |
| 12 | –19 | 0 | 0 | 17 |
| 13 | –18 | 0 | 0 | 19 |
| 14 | –17 | 0 | 0 | 26 |
| 15 | –16 | 0 | 0 | 39 |
| 16 | –15 | 0 | 0 | 41 |
| 17 | –14 | 0 | 0 | 35 |
| 18 | –13 | 0 | 0 | 52 |
| 19 | –12 | 0 | 0 | 37 |
| 20 | –11 | 0 | 0 | 41 |
| 21 | –10 | 1 | 0 | 43 |
| 22 | –9 | 25 | 0 | 54 |
| 23 | –8 | 23 | 0 | 90 |
| 24 | –7 | 24 | 0 | 125 |
| 25 | –6 | 27 | 0 | 169 |
| 26 | –5 | 68 | 0 | 195 |
| 27 | –4 | 91 | 0 | 278 |
| 28 | –3 | 89 | 0 | 306 |
| 29 | –2 | 165 | 0 | 454 |
| 30 | –1 | 173 | 0 | 385 |
| 31 | 0 | 240 | 0 | 490 |
| 32 | 1 | 280 | 0 | 533 |
| 33 | 2 | 320 | 3 | 380 |
| 34 | 3 | 357 | 22 | 228 |
| 35 | 4 | 356 | 63 | 261 |
| 36 | 5 | 303 | 63 | 279 |
| 37 | 6 | 330 | 175 | 229 |
| 38 | 7 | 326 | 162 | 269 |
| 39 | 8 | 348 | 259 | 233 |
| 40 | 9 | 335 | 360 | 230 |
| 41 | 10 | 315 | 428 | 243 |
| 42 | 11 | 215 | 430 | 191 |
| 43 | 12 | 169 | 503 | 146 |
| 44 | 13 | 151 | 444 | 150 |
| 45 | 14 | 105 | 384 | 97 |
| 46 | 15 | 74 | 294 | 61 |
| Celkem h. | 4 910 | 3 590 | 6 446 |

OTOPNÉ OBDOBÍ

j

#

Tj

°C

db

hj

h/rok

Průměrné

Teplejší

Chladnější

1 to 8

– 30 to – 23

0

0

0

9

–22

0

0

1

10

–21

0

0

6

11

–20

0

0

13

12

–19

0

0

17

13

–18

0

0

19

14

–17

0

0

26

15

–16

0

0

39

16

–15

0

0

41

17

–14

0

0

35

18

–13

0

0

52

19

–12

0

0

37

20

–11

0

0

41

21

–10

1

0

43

22

–9

25

0

54

23

–8

23

0

90

24

–7

24

0

125

25

–6

27

0

169

26

–5

68

0

195

27

–4

91

0

278

28

–3

89

0

306

29

–2

165

0

454

30

–1

173

0

385

31

0

240

0

490

32

1

280

0

533

33

2

320

3

380

34

3

357

22

228

35

4

356

63

261

36

5

303

63

279

37

6

330

175

229

38

7

326

162

269

39

8

348

259

233

40

9

335

360

230

41

10

315

428

243

42

11

215

430

191

43

12

169

503

146

44

13

151

444

150

45

14

105

384

97

46

15

74

294

61

Celkem h.

4 910

3 590

6 446

Tabulka 2

Standardní jmenovité podmínky, teploty vzduchu „suchého teploměru“

(teploty „vlhkého teploměru“ uvedeny v závorce)

| Zařízení | Funkce | Vnitřní teplota vzduchu
  (°C) | Venkovní teplota vzduchu
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- |
| klimatizátory vzduchu s výjimkou jednokanálových klimatizátorů vzduchu | chlazení | 27 (19) | 35 (24) |
| vytápění | 20 (max. 15) | 7 (6) |
| jednokanálový klimatizátor vzduchu | chlazení | 35 (24) | 35 (24) (1) |
| vytápění | 20 (12) | 20 (12) (1) |

Zařízení

Funkce

Vnitřní teplota vzduchu

(°C)

Venkovní teplota vzduchu

(°C)

klimatizátory vzduchu s výjimkou jednokanálových klimatizátorů vzduchu

chlazení

27 (19)

35 (24)

vytápění

20 (max. 15)

7 (6)

jednokanálový klimatizátor vzduchu

chlazení

35 (24)

35 (24) (1)

vytápění

20 (12)

20 (12) (1)

Tabulka 3

Referenční návrhové podmínky, teploty vzduchu „suchého teploměru“

(teploty „vlhkého teploměru“ uvedeny v závorce)

| Funkce/období | Vnitřní teplota vzduchu
  (°C) | Venkovní teplota vzduchu
  (°C) | Bivalentní teplota
  (°C) | Teplota provozního omezení
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Tin | Tdesignc/Tdesignh | Tbiv | Tol |
| chlazení | 27 (19) | Tdesignc = 35 (24) | nepoužije se | nepoužije se |
| vytápění/průměr | 20 (15) | Tdesignh = – 10 (– 11) | max. 2 | max. – 7 |
| vytápění/tepleji | Tdesignh = 2 (1) | max. 7 | max. 2 |
| vytápění/chladněji | Tdesignh = – 22 (– 23) | max. – 7 | max. – 15 |

Funkce/období

Vnitřní teplota vzduchu

(°C)

Venkovní teplota vzduchu

(°C)

Bivalentní teplota

(°C)

Teplota provozního omezení

(°C)

Tin

Tdesignc/Tdesignh

Tbiv

Tol

chlazení

27 (19)

Tdesignc = 35 (24)

nepoužije se

nepoužije se

vytápění/průměr

20 (15)

Tdesignh = – 10 (– 11)

max. 2

max. – 7

vytápění/tepleji

Tdesignh = 2 (1)

max. 7

max. 2

vytápění/chladněji

Tdesignh = – 22 (– 23)

max. – 7

max. – 15

Tabulka 4

Počet hodin provozu podle typu zařízení a provozního režimu, který je třeba použít pro výpočet spotřeby elektrické energie

| Typ zařízení / funkce
  (uplatňuje-li se) | Jednotka | Otopné období | Zapnutý stav | Vypnutý stav termostatu | Pohotovostní režim | Vypnutý stav | Režim zahřívání skříně kompresoru |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | chlazení: HCE

  vytápění: HHE | HTO | HSB | HOFF | HCK |
| Klimatizátory vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu |
| Chladicí režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci chlazení | h/rok | | 350 | 221 | 2 142 | 5 088 | 7 760 |
| Chladicí a topný režim, pokud zařízení nabízí oba režimy | Chladicí režim | h/rok | | 350 | 221 | 2 142 | 0 | 2 672 |
| Topný režim | h/rok | Průměrné | 1 400 | 179 | 0 | 0 | 179 |
| Teplejší | 1 400 | 755 | 0 | 0 | 755 |
| Chladnější | 2 100 | 131 | 0 | 0 | 131 |
| Topný režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci vytápění | h/rok | Průměrné | 1 400 | 179 | 0 | 3 672 | 3 851 |
| Teplejší | 1 400 | 755 | 0 | 4 345 | 4 476 |
| Chladnější | 2 100 | 131 | 0 | 2 189 | 2 944 |
| Dvoukanálový klimatizátor vzduchu |
| Chladicí režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci chlazení | h/60 min. | | 1 | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se |
| Chladicí a topný režim, pokud zařízení nabízí oba režimy | Chladicí režim | h/60 min. | | 1 | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se |
| Topný režim | h/60 min. | | 1 | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se |
| Topný režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci vytápění | h/60 min. | | 1 | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se |
| Jednokanálový klimatizátor vzduchu |
| Chladicí režim | h/60 min. | | 1 | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se |
| Topný režim | h/60 min. | | 1 | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se | nepoužije se |

Typ zařízení / funkce

(uplatňuje-li se)

Jednotka

Otopné období

Zapnutý stav

Vypnutý stav termostatu

Pohotovostní režim

Vypnutý stav

Režim zahřívání skříně kompresoru

chlazení: HCE

vytápění: HHE

HTO

HSB

HOFF

HCK

Klimatizátory vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu

Chladicí režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci chlazení

h/rok

350

221

2 142

5 088

7 760

Chladicí a topný režim, pokud zařízení nabízí oba režimy

Chladicí režim

h/rok

350

221

2 142

0

2 672

Topný režim

h/rok

Průměrné

1 400

179

0

0

179

Teplejší

1 400

755

0

0

755

Chladnější

2 100

131

0

0

131

Topný režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci vytápění

h/rok

Průměrné

1 400

179

0

3 672

3 851

Teplejší

1 400

755

0

4 345

4 476

Chladnější

2 100

131

0

2 189

2 944

Dvoukanálový klimatizátor vzduchu

Chladicí režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci chlazení

h/60 min.

1

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

Chladicí a topný režim, pokud zařízení nabízí oba režimy

Chladicí režim

h/60 min.

1

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

Topný režim

h/60 min.

1

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

Topný režim, pokud zařízení poskytuje pouze funkci vytápění

h/60 min.

1

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

Jednokanálový klimatizátor vzduchu

Chladicí režim

h/60 min.

1

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

Topný režim

h/60 min.

1

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

nepoužije se

---

(1)  V případě jednokanálového klimatizátoru vzduchu není do kondenzátoru (výparníku) při chlazení (vytápění) přiváděn venkovní vzduch, ale vzduch z uzavřeného prostoru.

---

PŘÍLOHA III

Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem

Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států následující postup ověřování u požadavků stanovených v příloze I.

| 1. | Orgány členského státu provádějí zkoušku na jednom kusu zařízení. |
| --- | --- |

1.

Orgány členského státu provádějí zkoušku na jednom kusu zařízení.

| 2. | Model klimatizátoru vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, se považuje za vyhovující příslušným požadavkům přílohy I tohoto nařízení, pokud jeho chladicí faktor daného období (SEER), popř. topný faktor daného období (SCOP) není nižší než deklarovaná hodnota mínus 8 % na deklarovanou kapacitu jednotky. Hodnoty SEER a SCOP se stanoví v souladu s přílohou II.
  Model jednokanálového a dvoukanálového klimatizátoru vzduchu se považuje za vyhovující příslušným požadavkům přílohy I tohoto nařízení, pokud výsledky pro vypnutý stav a pohotovostní režim nepřesahují mezní hodnoty o více než 10 % a pokud jmenovitý chladicí faktor (EERrated), popř. jmenovitý topný faktor (COPrated) není nižší než deklarovaná hodnota mínus 10 %. Hodnoty EER a COP se stanoví v souladu s přílohou II.
  Model klimatizátoru vzduchu se považuje za vyhovující příslušným požadavkům tohoto nařízení, pokud maximální hladina akustického výkonu nepřesahuje deklarovanou hodnotu o více než 2 dB (A). |
| --- | --- |

2.

Model klimatizátoru vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, se považuje za vyhovující příslušným požadavkům přílohy I tohoto nařízení, pokud jeho chladicí faktor daného období (SEER), popř. topný faktor daného období (SCOP) není nižší než deklarovaná hodnota mínus 8 % na deklarovanou kapacitu jednotky. Hodnoty SEER a SCOP se stanoví v souladu s přílohou II.

Model jednokanálového a dvoukanálového klimatizátoru vzduchu se považuje za vyhovující příslušným požadavkům přílohy I tohoto nařízení, pokud výsledky pro vypnutý stav a pohotovostní režim nepřesahují mezní hodnoty o více než 10 % a pokud jmenovitý chladicí faktor (EERrated), popř. jmenovitý topný faktor (COPrated) není nižší než deklarovaná hodnota mínus 10 %. Hodnoty EER a COP se stanoví v souladu s přílohou II.

Model klimatizátoru vzduchu se považuje za vyhovující příslušným požadavkům tohoto nařízení, pokud maximální hladina akustického výkonu nepřesahuje deklarovanou hodnotu o více než 2 dB (A).

| 3. | Pokud není dosaženo výsledku podle bodu 2, orgán dohledu nad trhem náhodně vybere pro přezkoušení tři další jednotky téhož modelu. |
| --- | --- |

3.

Pokud není dosaženo výsledku podle bodu 2, orgán dohledu nad trhem náhodně vybere pro přezkoušení tři další jednotky téhož modelu.

| 4. | Model klimatizátoru vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, se považuje za vyhovující příslušným požadavkům přílohy I tohoto nařízení, pokud průměrný chladicí faktor daného období (SEER), popř. průměrný topný faktor daného období (SCOP) tří jednotek není nižší než deklarovaná hodnota mínus 8 % na deklarovanou kapacitu jednotky. Hodnoty SEER a SCOP se stanoví v souladu s přílohou II.
  Model jednokanálového a dvoukanálového klimatizátoru vzduchu se považuje za vyhovující příslušným požadavkům přílohy I tohoto nařízení, pokud průměrné výsledky tří jednotek pro vypnutý stav a pohotovostní režim nepřesahují mezní hodnoty o více než 10 % a pokud jmenovitý chladicí faktor (EERrated), popř. jmenovitý topný faktor (COPrated) není nižší než deklarovaná hodnota mínus 10 %. Hodnoty SEER a SCOP se stanoví v souladu s přílohou II.
  Model klimatizátoru vzduchu se považuje za vyhovující požadavkům tohoto nařízení, pokud průměrná maximální hladina akustického výkonu nepřesahuje deklarovanou hodnotu o více než 2 dB (A). |
| --- | --- |

4.

Model klimatizátoru vzduchu, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, se považuje za vyhovující příslušným požadavkům přílohy I tohoto nařízení, pokud průměrný chladicí faktor daného období (SEER), popř. průměrný topný faktor daného období (SCOP) tří jednotek není nižší než deklarovaná hodnota mínus 8 % na deklarovanou kapacitu jednotky. Hodnoty SEER a SCOP se stanoví v souladu s přílohou II.

Model jednokanálového a dvoukanálového klimatizátoru vzduchu se považuje za vyhovující příslušným požadavkům přílohy I tohoto nařízení, pokud průměrné výsledky tří jednotek pro vypnutý stav a pohotovostní režim nepřesahují mezní hodnoty o více než 10 % a pokud jmenovitý chladicí faktor (EERrated), popř. jmenovitý topný faktor (COPrated) není nižší než deklarovaná hodnota mínus 10 %. Hodnoty SEER a SCOP se stanoví v souladu s přílohou II.

Model klimatizátoru vzduchu se považuje za vyhovující požadavkům tohoto nařízení, pokud průměrná maximální hladina akustického výkonu nepřesahuje deklarovanou hodnotu o více než 2 dB (A).

| 5. | Nepodaří-li se dosáhnout výsledků podle bodu 4, má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

5.

Nepodaří-li se dosáhnout výsledků podle bodu 4, má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením.

Za účelem kontroly souladu s požadavky tohoto nařízení použijí členské státy postupy uvedené v příloze II a harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, nebo jiné spolehlivé, přesné a opakovatelné metody, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.

---

PŘÍLOHA IV

Referenční hodnoty

V době vstupu tohoto nařízení v platnost byla pro klimatizátory vzduchu, pokud jde o jejich energetickou účinnost, určena jako nejlepší tato technologie dostupná na trhu:

Referenční hodnoty pro klimatizátory vzduchu

| Klimatizátory vzduchu, s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu | Dvoukanálový klimatizátor vzduchu | Jednokanálový klimatizátor vzduchu |
| --- | --- | --- |
| SEER | SCOP | EER | COP | EER | COP |
| 8,50 | 5,10 | 3,00 (1) | 3,15 | 3,15 (1) | 2,60 |
| Referenční hodnota pro úrovně GWP chladiva používaného v klimatizátorech vzduchu je GWP ≤ 20. |

Klimatizátory vzduchu, s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu

Dvoukanálový klimatizátor vzduchu

Jednokanálový klimatizátor vzduchu

SEER

SCOP

EER

COP

EER

COP

8,50

5,10

3,00 (1)

3,15

3,15 (1)

2,60

Referenční hodnota pro úrovně GWP chladiva používaného v klimatizátorech vzduchu je GWP ≤ 20.

---

(1)  Na základě účinnosti jednokanálových klimatizátorů vzduchu chlazených prostřednictvím vypařování.

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/28

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 207/2012

ze dne 9. března 2012

o elektronických návodech k použití zdravotnických prostředků

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 90/385/EHS ze dne 20. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se aktivních implantabilních zdravotnických prostředků (1), a zejména na čl. 9 odst. 10 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 93/42/EHS ze dne 14. června 1993 o zdravotnických prostředcích (2), a zejména na čl. 11 odst. 14 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | U některých zdravotnických prostředků může být poskytnutí návodu k použití v elektronické podobě namísto v tištěné podobě prospěšné pro profesionální uživatele. Může se tak snížit zátěž pro životní prostředí a zlepšit konkurenceschopnost odvětví zdravotnických prostředků snížením nákladů a zachováním nebo zlepšením úrovně bezpečnosti. |
| --- | --- |

(1)

U některých zdravotnických prostředků může být poskytnutí návodu k použití v elektronické podobě namísto v tištěné podobě prospěšné pro profesionální uživatele. Může se tak snížit zátěž pro životní prostředí a zlepšit konkurenceschopnost odvětví zdravotnických prostředků snížením nákladů a zachováním nebo zlepšením úrovně bezpečnosti.

| (2) | Tato možnost poskytnutí návodů k použití v elektronické namísto v tištěné podobě by se měla omezit na určité zdravotnické prostředky a příslušenství určené k použití za specifických podmínek. V každém případě by z důvodu bezpečnosti a účinnosti měli uživatelé vždy mít možnost získat na požádání tento návod k použití v tištěné podobě. |
| --- | --- |

(2)

Tato možnost poskytnutí návodů k použití v elektronické namísto v tištěné podobě by se měla omezit na určité zdravotnické prostředky a příslušenství určené k použití za specifických podmínek. V každém případě by z důvodu bezpečnosti a účinnosti měli uživatelé vždy mít možnost získat na požádání tento návod k použití v tištěné podobě.

| (3) | Aby se pokud možno snížila potenciální rizika, výrobce by měl podrobovat vhodnost poskytování návodu k použití v elektronické podobě specifickému posouzení rizik. |
| --- | --- |

(3)

Aby se pokud možno snížila potenciální rizika, výrobce by měl podrobovat vhodnost poskytování návodu k použití v elektronické podobě specifickému posouzení rizik.

| (4) | Aby se zajistilo, že uživatelé budou mít přístup k návodu k použití, měly by být poskytnuty náležité informace o přístupu k tomuto návodu k použití v elektronické podobě a o právu požadovat jej v tištěné podobě. |
| --- | --- |

(4)

Aby se zajistilo, že uživatelé budou mít přístup k návodu k použití, měly by být poskytnuty náležité informace o přístupu k tomuto návodu k použití v elektronické podobě a o právu požadovat jej v tištěné podobě.

| (5) | Aby se zajistil bezpodmínečný přístup k návodu k použití v elektronické podobě a usnadnilo se oznamování aktualizací a upozornění k výrobkům, měl by být návod k použití v elektronické podobě k dispozici také prostřednictvím internetových stránek. |
| --- | --- |

(5)

Aby se zajistil bezpodmínečný přístup k návodu k použití v elektronické podobě a usnadnilo se oznamování aktualizací a upozornění k výrobkům, měl by být návod k použití v elektronické podobě k dispozici také prostřednictvím internetových stránek.

| (6) | Bez ohledu na jazykové povinnosti, které výrobcům ukládají právní předpisy členských států, by měli výrobci, kteří poskytují návod k použití v elektronické podobě, uvádět na svých internetových stránkách, ve kterých jazycích Unie je tento návod k dispozici. |
| --- | --- |

(6)

Bez ohledu na jazykové povinnosti, které výrobcům ukládají právní předpisy členských států, by měli výrobci, kteří poskytují návod k použití v elektronické podobě, uvádět na svých internetových stránkách, ve kterých jazycích Unie je tento návod k dispozici.

| (7) | S výjimkou zdravotnických prostředků třídy I definovaných v příloze IX směrnice 93/42/EHS by měl plnění povinností uvedených v tomto nařízení přezkoumávat oznámený subjekt během postupu platného pro posuzování shody na základě specifické metody výběru vzorků. |
| --- | --- |

(7)

S výjimkou zdravotnických prostředků třídy I definovaných v příloze IX směrnice 93/42/EHS by měl plnění povinností uvedených v tomto nařízení přezkoumávat oznámený subjekt během postupu platného pro posuzování shody na základě specifické metody výběru vzorků.

| (8) | Protože by výrobci i oznámené subjekty měli zajistit ochranu práva na soukromí fyzických osob, pokud jde o zpracování osobních údajů, je vhodné zajistit, aby internetové stránky obsahující návod k použití zdravotnického prostředku splňovaly požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3). |
| --- | --- |

(8)

Protože by výrobci i oznámené subjekty měli zajistit ochranu práva na soukromí fyzických osob, pokud jde o zpracování osobních údajů, je vhodné zajistit, aby internetové stránky obsahující návod k použití zdravotnického prostředku splňovaly požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3).

| (9) | Aby se zajistila bezpečnost a konzistentnost, měl by být návod k použití v elektronické podobě, který je poskytován vedle úplného návodu k použití v tištěné podobě, spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení, pokud jde o omezené požadavky v souvislosti s jeho obsahem a internetovými stránkami. |
| --- | --- |

(9)

Aby se zajistila bezpečnost a konzistentnost, měl by být návod k použití v elektronické podobě, který je poskytován vedle úplného návodu k použití v tištěné podobě, spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení, pokud jde o omezené požadavky v souvislosti s jeho obsahem a internetovými stránkami.

| (10) | Je vhodné stanovit odklad použití tohoto nařízení, aby se usnadnil hladký přechod na nový systém a aby se všem subjektům a členským státům poskytl dostatek času na to, aby se mu mohli přizpůsobit. |
| --- | --- |

(10)

Je vhodné stanovit odklad použití tohoto nařízení, aby se usnadnil hladký přechod na nový systém a aby se všem subjektům a členským státům poskytl dostatek času na to, aby se mu mohli přizpůsobit.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 6 odst. 2 směrnice 90/385/EHS, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 6 odst. 2 směrnice 90/385/EHS,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Toto nařízení stanoví podmínky, za kterých mohou být návody k použití zdravotnických prostředků podle bodu 15 přílohy 1 směrnice 90/385/EHS a bodu 13 přílohy I směrnice 93/42/EHS poskytnuty v elektronické namísto v tištěné podobě.

Také stanoví některé požadavky ohledně návodů k použití v elektronické podobě, které jsou poskytovány vedle úplných návodů k použití v tištěné podobě, pokud jde o jejich obsah a internetové stránky.

Článek 2

Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:

| a) | „návodem k použití“ se rozumí informace poskytnuté výrobcem s cílem informovat uživatele prostředku o jeho bezpečném a řádném používání, o jeho očekávané funkční způsobilosti a o všech nutných preventivních opatřeních, uvedených v příslušných částech bodu 15 přílohy 1 směrnice 90/385/EHS a bodu 13 přílohy I směrnice 93/42/EHS; |
| --- | --- |

a)

„návodem k použití“ se rozumí informace poskytnuté výrobcem s cílem informovat uživatele prostředku o jeho bezpečném a řádném používání, o jeho očekávané funkční způsobilosti a o všech nutných preventivních opatřeních, uvedených v příslušných částech bodu 15 přílohy 1 směrnice 90/385/EHS a bodu 13 přílohy I směrnice 93/42/EHS;

| b) | „návodem k použití v elektronické podobě“ se rozumí návod k použití zobrazený v elektronické podobě prostředkem, obsažený na přenosném elektronickém úložném médiu dodaném výrobcem společně s prostředkem, nebo návod k použití dostupný prostřednictvím internetových stránek; |
| --- | --- |

b)

„návodem k použití v elektronické podobě“ se rozumí návod k použití zobrazený v elektronické podobě prostředkem, obsažený na přenosném elektronickém úložném médiu dodaném výrobcem společně s prostředkem, nebo návod k použití dostupný prostřednictvím internetových stránek;

| c) | „profesionálními uživateli“ se rozumí osoby, které používají zdravotnický prostředek při výkonu své práce a v rámci profesionální zdravotní péče; |
| --- | --- |

c)

„profesionálními uživateli“ se rozumí osoby, které používají zdravotnický prostředek při výkonu své práce a v rámci profesionální zdravotní péče;

| d) | „pevně nainstalovanými zdravotnickými prostředky“ se rozumí prostředky a jejich příslušenství, které jsou určeny k instalaci, připevnění nebo jinému zajištění v konkrétním místě ve zdravotnickém zařízení, aby je nebylo možno přemístit z tohoto místa nebo odpojit bez použití nástrojů nebo přístrojů, a které nejsou specificky určeny k použití jako součást mobilního zdravotnického zařízení. |
| --- | --- |

d)

„pevně nainstalovanými zdravotnickými prostředky“ se rozumí prostředky a jejich příslušenství, které jsou určeny k instalaci, připevnění nebo jinému zajištění v konkrétním místě ve zdravotnickém zařízení, aby je nebylo možno přemístit z tohoto místa nebo odpojit bez použití nástrojů nebo přístrojů, a které nejsou specificky určeny k použití jako součást mobilního zdravotnického zařízení.

Článek 3

1)   Za podmínek stanovených v odstavci 2 mohou výrobci poskytnout návod k použití v elektronické namísto v tištěné podobě, pokud se tento návod týká některého z následujících prostředků:

| a) | aktivní implantabilní zdravotnické prostředky a jejich příslušenství, na které se vztahuje směrnice 90/385/EHS, určené k použití výhradně pro implantaci nebo programování definovaného aktivního implantabilního zdravotnického prostředku; |
| --- | --- |

a)

aktivní implantabilní zdravotnické prostředky a jejich příslušenství, na které se vztahuje směrnice 90/385/EHS, určené k použití výhradně pro implantaci nebo programování definovaného aktivního implantabilního zdravotnického prostředku;

| b) | implantabilní zdravotnické prostředky a jejich příslušenství, na které se vztahuje směrnice 93/42/EHS, určené k použití výhradně pro implantaci definovaného implantabilního zdravotnického prostředku; |
| --- | --- |

b)

implantabilní zdravotnické prostředky a jejich příslušenství, na které se vztahuje směrnice 93/42/EHS, určené k použití výhradně pro implantaci definovaného implantabilního zdravotnického prostředku;

| c) | pevně nainstalované zdravotnické prostředky, na které se vztahuje směrnice 93/42/EHS; |
| --- | --- |

c)

pevně nainstalované zdravotnické prostředky, na které se vztahuje směrnice 93/42/EHS;

| d) | zdravotnické prostředky a jejich příslušenství, na které se vztahují směrnice 90/385/EHS a 93/42/EHS, vybavené vestavěným systémem, který vizuálně zobrazuje návod k použití; |
| --- | --- |

d)

zdravotnické prostředky a jejich příslušenství, na které se vztahují směrnice 90/385/EHS a 93/42/EHS, vybavené vestavěným systémem, který vizuálně zobrazuje návod k použití;

| e) | samostatné programové vybavení, na které se vztahuje směrnice 93/42/EHS. |
| --- | --- |

e)

samostatné programové vybavení, na které se vztahuje směrnice 93/42/EHS.

2)   Výrobci mohou poskytnout návod k použití v elektronické namísto v tištěné podobě pro prostředky uvedené v odstavci 1 za následujících podmínek:

| a) | prostředky a příslušenství jsou určeny výhradně k použití profesionálními uživateli; |
| --- | --- |

a)

prostředky a příslušenství jsou určeny výhradně k použití profesionálními uživateli;

| b) | použití jinými osobami není rozumně předvídatelné. |
| --- | --- |

b)

použití jinými osobami není rozumně předvídatelné.

Článek 4

1)   Výrobci prostředků uvedených v článku 3, kteří poskytují návod k použití v elektronické namísto v tištěné podobě, provedou zdokumentované posouzení rizik, které musí zahrnovat alespoň následující prvky:

| a) | znalosti a zkušenosti zamýšlených uživatelů, zejména pokud jde o použití prostředku a potřeby uživatelů; |
| --- | --- |

a)

znalosti a zkušenosti zamýšlených uživatelů, zejména pokud jde o použití prostředku a potřeby uživatelů;

| b) | charakteristika prostředí, ve kterém bude prostředek používán; |
| --- | --- |

b)

charakteristika prostředí, ve kterém bude prostředek používán;

| c) | znalosti a zkušenosti zamýšleného uživatele, pokud jde o technické a programové vybavení potřebné k zobrazení návodu k použití v elektronické podobě; |
| --- | --- |

c)

znalosti a zkušenosti zamýšleného uživatele, pokud jde o technické a programové vybavení potřebné k zobrazení návodu k použití v elektronické podobě;

| d) | přístup uživatele k rozumně předvídatelným elektronickým zdrojům potřebným v době použití; |
| --- | --- |

d)

přístup uživatele k rozumně předvídatelným elektronickým zdrojům potřebným v době použití;

| e) | provedení ochranných opatření, která zajistí, že elektronické údaje a obsah budou chráněny před neoprávněnými zásahy; |
| --- | --- |

e)

provedení ochranných opatření, která zajistí, že elektronické údaje a obsah budou chráněny před neoprávněnými zásahy;

| f) | bezpečnostní a záložní mechanismy pro případ selhání technického nebo programového vybavení, zejména pokud je návod k použití v elektronické podobě do prostředku integrován; |
| --- | --- |

f)

bezpečnostní a záložní mechanismy pro případ selhání technického nebo programového vybavení, zejména pokud je návod k použití v elektronické podobě do prostředku integrován;

| g) | předvídatelné mimořádné zdravotní situace, které vyžadují poskytnutí informací v tištěné podobě; |
| --- | --- |

g)

předvídatelné mimořádné zdravotní situace, které vyžadují poskytnutí informací v tištěné podobě;

| h) | dopad způsobený dočasnou nedostupností specifických internetových stránek nebo internetu obecně, nebo přístupu k nim ve zdravotnickém zařízení a dostupná bezpečnostní opatření pro řešení takové situace; |
| --- | --- |

h)

dopad způsobený dočasnou nedostupností specifických internetových stránek nebo internetu obecně, nebo přístupu k nim ve zdravotnickém zařízení a dostupná bezpečnostní opatření pro řešení takové situace;

| i) | vyhodnocení doby, během níž musí být návod k použití poskytnut na žádost uživatelů v tištěné podobě. |
| --- | --- |

i)

vyhodnocení doby, během níž musí být návod k použití poskytnut na žádost uživatelů v tištěné podobě.

2)   Posouzení rizik pro poskytování návodu k použití v elektronické podobě musí být aktualizováno s ohledem na zkušenosti získané po uvedení na trh.

Článek 5

Výrobci prostředků uvedených v článku 3 mohou poskytnout návod k použití v elektronické namísto v tištěné podobě za následujících podmínek:

| 1) | posouzení rizik uvedené v článku 4 prokáže, že poskytnutí návodu k použití v elektronické podobě zachovává nebo zlepšuje úroveň bezpečnosti dosaženou poskytnutím návodu k použití v tištěné podobě; |
| --- | --- |

1)

posouzení rizik uvedené v článku 4 prokáže, že poskytnutí návodu k použití v elektronické podobě zachovává nebo zlepšuje úroveň bezpečnosti dosaženou poskytnutím návodu k použití v tištěné podobě;

| 2) | poskytnou návod k použití v elektronické podobě ve všech členských státech, kde je výrobek dostupný nebo uveden do provozu, nebude-li v posouzení rizik uvedeném v článku 4 řádně zdůvodněno jinak; |
| --- | --- |

2)

poskytnou návod k použití v elektronické podobě ve všech členských státech, kde je výrobek dostupný nebo uveden do provozu, nebude-li v posouzení rizik uvedeném v článku 4 řádně zdůvodněno jinak;

| 3) | musí mít zaveden systém k poskytnutí návodu k použití v tištěné papírové podobě bez dalších nákladů pro uživatele ve lhůtě stanovené v posouzení rizik uvedeném v článku 4 a nejpozději do sedmi kalendářních dnů od obdržení žádosti od uživatele nebo v době dodání prostředku, pokud je tak požadováno v době objednávky; |
| --- | --- |

3)

musí mít zaveden systém k poskytnutí návodu k použití v tištěné papírové podobě bez dalších nákladů pro uživatele ve lhůtě stanovené v posouzení rizik uvedeném v článku 4 a nejpozději do sedmi kalendářních dnů od obdržení žádosti od uživatele nebo v době dodání prostředku, pokud je tak požadováno v době objednávky;

| 4) | poskytnou na prostředku nebo na letáku informace o předvídatelných mimořádných zdravotních situacích a u prostředků vybavených vestavěným systémem, který vizuálně zobrazuje návod k použití, informace o tom, jak prostředek spustit; |
| --- | --- |

4)

poskytnou na prostředku nebo na letáku informace o předvídatelných mimořádných zdravotních situacích a u prostředků vybavených vestavěným systémem, který vizuálně zobrazuje návod k použití, informace o tom, jak prostředek spustit;

| 5) | zajistí vhodný vzhled a fungování návodu k použití v elektronické podobě a zajistí k tomu účelu doklad o ověření a validaci; |
| --- | --- |

5)

zajistí vhodný vzhled a fungování návodu k použití v elektronické podobě a zajistí k tomu účelu doklad o ověření a validaci;

| 6) | u zdravotnických prostředků vybavených vestavěným systémem vizuálně zobrazujícím návod k použití zajistí, že zobrazení návodu k použití neznemožní bezpečné používání prostředku, zejména monitorování nebo podporu životních funkcí; |
| --- | --- |

6)

u zdravotnických prostředků vybavených vestavěným systémem vizuálně zobrazujícím návod k použití zajistí, že zobrazení návodu k použití neznemožní bezpečné používání prostředku, zejména monitorování nebo podporu životních funkcí;

| 7) | poskytnou ve svém katalogu nebo jiné vhodné informační podpoře prostředku informace o požadavcích na technické a programové vybavení nutné k zobrazení návodu k použití; |
| --- | --- |

7)

poskytnou ve svém katalogu nebo jiné vhodné informační podpoře prostředku informace o požadavcích na technické a programové vybavení nutné k zobrazení návodu k použití;

| 8) | musí mít zaveden systém, který bude jasně uvádět, kdy byl návod k použití revidován, a informovat o této revizi každého uživatele daného prostředku, pokud byla revize nutná z bezpečnostních důvodů; |
| --- | --- |

8)

musí mít zaveden systém, který bude jasně uvádět, kdy byl návod k použití revidován, a informovat o této revizi každého uživatele daného prostředku, pokud byla revize nutná z bezpečnostních důvodů;

| 9) | u prostředků s definovaným datem ukončení použitelnosti, s výjimkou implantabilních prostředků, musí udržovat návod k použití v elektronické podobě dostupný pro uživatele nejméně dva roky po datu ukončení použitelnosti posledního vyrobeného prostředku; |
| --- | --- |

9)

u prostředků s definovaným datem ukončení použitelnosti, s výjimkou implantabilních prostředků, musí udržovat návod k použití v elektronické podobě dostupný pro uživatele nejméně dva roky po datu ukončení použitelnosti posledního vyrobeného prostředku;

| 10) | u prostředků bez definovaného data ukončení použitelnosti a u implantabilních prostředků musí udržovat návod k použití v elektronické podobě dostupný pro uživatele po dobu patnácti let od vyrobení posledního prostředku. |
| --- | --- |

10)

u prostředků bez definovaného data ukončení použitelnosti a u implantabilních prostředků musí udržovat návod k použití v elektronické podobě dostupný pro uživatele po dobu patnácti let od vyrobení posledního prostředku.

Článek 6

1)   Výrobci jasně uvedou, že návod k použití prostředku se dodává v elektronické namísto v tištěné podobě.

Tyto informace musí být uvedeny na obalu každé jednotky, nebo v příslušném případě na prodejním obalu. V případě pevně nainstalovaných zdravotnických prostředků musí být tyto informace uvedeny také na samotném prostředku.

2)   Výrobci poskytnou informace o tom, jak získat přístup k návodu k použití v elektronické podobě.

Tyto informace musí být poskytnuty podle odst. 1 druhého pododstavce nebo, pokud to není možné, v tištěném dokumentu dodaném s každým prostředkem.

3)   Informace o tom, jak získat přístup k návodu k použití v elektronické podobě, musí obsahovat:

| a) | všechny informace potřebné k zobrazení návodu k použití; |
| --- | --- |

a)

všechny informace potřebné k zobrazení návodu k použití;

| b) | jedinečný odkaz, poskytující přímý přístup, a všechny další informace, které uživatel potřebuje k identifikaci příslušného návodu k použití a přístupu k němu; |
| --- | --- |

b)

jedinečný odkaz, poskytující přímý přístup, a všechny další informace, které uživatel potřebuje k identifikaci příslušného návodu k použití a přístupu k němu;

| c) | relevantní kontaktní údaje výrobce; |
| --- | --- |

c)

relevantní kontaktní údaje výrobce;

| d) | kde, jak a během jaké doby lze požádat o návod k použití v tištěné podobě a obdržet jej bez dalších nákladů v souladu s článkem 5. |
| --- | --- |

d)

kde, jak a během jaké doby lze požádat o návod k použití v tištěné podobě a obdržet jej bez dalších nákladů v souladu s článkem 5.

4)   Pokud je část návodu k použití určena k poskytnutí pacientovi, tato část nesmí být poskytnuta v elektronické podobě.

5)   Návod k použití v elektronické podobě musí být celý k dispozici jako text, který může obsahovat symboly a grafiku přinejmenším se stejnými informacemi jako návod k použití v tištěné podobě. Kromě textu mohou být nabídnuty obrazové nebo zvukové soubory.

Článek 7

1)   Pokud výrobci poskytují návod k použití v elektronické podobě na elektronickém úložném médiu společně s prostředkem, nebo pokud je samotný prostředek vybaven vestavěným systémem vizuálně zobrazujícím návod k použití, musí být návod k použití v elektronické podobě přístupný uživatelům také prostřednictvím internetových stránek.

2)   Internetové stránky, které obsahují návod k použití k prostředku, který je poskytován v elektronické namísto v tištěné podobě, musí splňovat následující požadavky:

| a) | návod k použití musí být poskytnut v běžně používaném formátu, který je možné číst pomocí volně dostupného programového vybavení; |
| --- | --- |

a)

návod k použití musí být poskytnut v běžně používaném formátu, který je možné číst pomocí volně dostupného programového vybavení;

| b) | musí být chráněny proti narušení technického a programového vybavení; |
| --- | --- |

b)

musí být chráněny proti narušení technického a programového vybavení;

| c) | musí být nastaveny tak, aby byly co nejvíce omezeny odstávky serveru a chyby zobrazení; |
| --- | --- |

c)

musí být nastaveny tak, aby byly co nejvíce omezeny odstávky serveru a chyby zobrazení;

| d) | musí uvádět, ve kterých jazycích Unie výrobce poskytuje návod k použití v elektronické podobě; |
| --- | --- |

d)

musí uvádět, ve kterých jazycích Unie výrobce poskytuje návod k použití v elektronické podobě;

| e) | musí splňovat požadavky směrnice 95/46/ES; |
| --- | --- |

e)

musí splňovat požadavky směrnice 95/46/ES;

| f) | internetová adresa zobrazená v souladu s čl. 6 odst. 2 musí být stabilní a přímo přístupná během období stanovených v čl. 5 bodech 9 a 10; |
| --- | --- |

f)

internetová adresa zobrazená v souladu s čl. 6 odst. 2 musí být stabilní a přímo přístupná během období stanovených v čl. 5 bodech 9 a 10;

| g) | na internetových stránkách musí být dostupné všechny předchozí verze návodu k použití vydané v elektronické podobě a datum jejich zveřejnění. |
| --- | --- |

g)

na internetových stránkách musí být dostupné všechny předchozí verze návodu k použití vydané v elektronické podobě a datum jejich zveřejnění.

Článek 8

S výjimkou zdravotnických prostředků třídy I definovaných v příloze IX směrnice 93/42/EHS musí být plnění povinností stanovených v článcích 4 až 7 tohoto nařízení přezkoumáváno oznámeným subjektem během postupu platného pro posuzování shody podle článku 9 směrnice 90/385/EHS nebo článku 11 směrnice 93/42/EHS. Přezkum musí vycházet ze specifické metody výběru vzorků uzpůsobené třídě a složitosti výrobku.

Článek 9

Návod k použití v elektronické podobě, který je poskytován vedle úplného návodu k použití v tištěné podobě, musí odpovídat obsahu návodu k použití v tištěné podobě.

Pokud se takový návod k použití poskytuje prostřednictvím internetových stránek, musí tyto internetové stránky splňovat požadavky stanovené v čl. 7 odst. 2 písm. b), e) a g).

Článek 10

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. března 2013.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 189, 20.7.1990, s. 17.

1

(2)  Úř. věst. L 169, 12.7.1993, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

3

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/32

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 208/2012

ze dne 9. března 2012,

kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 562/2011, kterým se přijímá plán přidělující členským státům zdroje vyčleněné na rozpočtový rok 2012 pro dodávky potravin z intervenčních zásob ve prospěch nejchudších osob v Evropské unii a stanoví odchylky od některých ustanovení nařízení (EU) č. 807/2010

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (dále jen „jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 43 písm. f) a g) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2799/98 ze dne 15. prosince 1998 o agromonetární úpravě pro euro (2), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článkem 27 nařízení (ES) č. 1234/2007 ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 121/2012 (3) byl zřízen režim, podle něhož mohou být potravinářské produkty rozdělovány nejchudším osobám v Unii. Za tímto účelem mohou být použity produkty z intervenčních zásob, nebo pokud intervenční zásoby vhodné pro režim rozdělování potravin nejsou k dispozici, nakoupí se potravinářské produkty na trhu. Pro rok 2012 a 2013 je tento režim zařazen na seznam opatření způsobilých pro financování z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) stanovený v nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (4), v rámci ročního stropu 500 milionů EUR. |
| --- | --- |

(1)

Článkem 27 nařízení (ES) č. 1234/2007 ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 121/2012 (3) byl zřízen režim, podle něhož mohou být potravinářské produkty rozdělovány nejchudším osobám v Unii. Za tímto účelem mohou být použity produkty z intervenčních zásob, nebo pokud intervenční zásoby vhodné pro režim rozdělování potravin nejsou k dispozici, nakoupí se potravinářské produkty na trhu. Pro rok 2012 a 2013 je tento režim zařazen na seznam opatření způsobilých pro financování z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) stanovený v nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (4), v rámci ročního stropu 500 milionů EUR.

| (2) | V souladu s čl. 27 odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 má Komise přijmout roční plány. Roční distribuční plán pro rok 2012 byl přijat dne 10. června 2011 prováděcím nařízením Komise (EU) č. 562/2011 (5) výhradně na základě produktů dostupných v intervenčních zásobách. Dodatečné zdroje, které jsou poskytnuty pro rozpočtový rok 2012 na rozdělování potravinových produktů nejchudším osobám v Unii v důsledku změny článku 27 nařízení (ES) č. 1234/2007 nařízením (EU) č. 121/2012, by měly být přidělovány členským státům. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 27 odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 má Komise přijmout roční plány. Roční distribuční plán pro rok 2012 byl přijat dne 10. června 2011 prováděcím nařízením Komise (EU) č. 562/2011 (5) výhradně na základě produktů dostupných v intervenčních zásobách. Dodatečné zdroje, které jsou poskytnuty pro rozpočtový rok 2012 na rozdělování potravinových produktů nejchudším osobám v Unii v důsledku změny článku 27 nařízení (ES) č. 1234/2007 nařízením (EU) č. 121/2012, by měly být přidělovány členským státům.

| (3) | S cílem prosazovat roční rozpočtový strop by měly být náklady na přesun v rámci Unie zahrnuty do všech přidělených finančních prostředků, které jsou poskytnuty každému členskému státu na provádění distribučního plánu na rok 2012. Kromě toho by měly být upraveny lhůty stanovené v článku 9 nařízení Komise (EU) č. 807/2010 ze dne 14. září 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dodávky potravin z intervenčních zásob ve prospěch nejchudších osob v Unii (6), která se týkají žádostí o platby a provádění plateb příslušnými orgány, aby se zajistilo, že zdroje přidělené v rámci distribučního plánu pro rok 2012 budou způsobilé k podpoře Unie pouze tehdy, pokud budou tyto platby provedeny v rozpočtovém roce 2012. |
| --- | --- |

(3)

S cílem prosazovat roční rozpočtový strop by měly být náklady na přesun v rámci Unie zahrnuty do všech přidělených finančních prostředků, které jsou poskytnuty každému členskému státu na provádění distribučního plánu na rok 2012. Kromě toho by měly být upraveny lhůty stanovené v článku 9 nařízení Komise (EU) č. 807/2010 ze dne 14. září 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dodávky potravin z intervenčních zásob ve prospěch nejchudších osob v Unii (6), která se týkají žádostí o platby a provádění plateb příslušnými orgány, aby se zajistilo, že zdroje přidělené v rámci distribučního plánu pro rok 2012 budou způsobilé k podpoře Unie pouze tehdy, pokud budou tyto platby provedeny v rozpočtovém roce 2012.

| (4) | S ohledem na zkrácenou dobu, která členským státům zbývá pro provádění distribučního plánu pro rok 2012 v důsledku data vstupu nařízení (EU) č. 121/2012 v platnost, je vhodné prodloužit lhůty stanovené v čl. 3 odst. 1 a odst. 3 nařízení (EU) č. 807/2010, pokud jde o období provádění ročního plánu a provedení platebních úkonů za produkty mobilizované na trhu. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na zkrácenou dobu, která členským státům zbývá pro provádění distribučního plánu pro rok 2012 v důsledku data vstupu nařízení (EU) č. 121/2012 v platnost, je vhodné prodloužit lhůty stanovené v čl. 3 odst. 1 a odst. 3 nařízení (EU) č. 807/2010, pokud jde o období provádění ročního plánu a provedení platebních úkonů za produkty mobilizované na trhu.

| (5) | Vzhledem k tomu, že tato revize plánu na rok 2012 probíhá v době, kdy by měla být dokončována vnitrostátní správní opatření k provedení plánu, množství produktů, která jsou k dispozici z intervenčních zásob a která jsou přerozdělena v návaznosti na rozhodnutí Finska vzdát se části svého přídělu sušeného odstředěného mléka nebo v důsledku opětovného posouzení přesných množství v intervenčních skladech, by neměla být brána v úvahu pro výpočet toho, zda členské státy splnily svoji povinnost podle čl. 3 odst. 2 druhého a třetího pododstavce nařízení (EU) č. 807/2010 odebrat ze zásob 70 % obilovin a sušeného odstředěného mléka do lhůt stanovených v tomto článku. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že tato revize plánu na rok 2012 probíhá v době, kdy by měla být dokončována vnitrostátní správní opatření k provedení plánu, množství produktů, která jsou k dispozici z intervenčních zásob a která jsou přerozdělena v návaznosti na rozhodnutí Finska vzdát se části svého přídělu sušeného odstředěného mléka nebo v důsledku opětovného posouzení přesných množství v intervenčních skladech, by neměla být brána v úvahu pro výpočet toho, zda členské státy splnily svoji povinnost podle čl. 3 odst. 2 druhého a třetího pododstavce nařízení (EU) č. 807/2010 odebrat ze zásob 70 % obilovin a sušeného odstředěného mléka do lhůt stanovených v tomto článku.

| (6) | Vzhledem k tomu, že období provádění distribučního plánu na rok 2012 je již v pokročilé fázi, a s cílem poskytnout členským státům co nejvíce času k provedení opatření potřebných pro provádění pozměněného plánu, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že období provádění distribučního plánu na rok 2012 je již v pokročilé fázi, a s cílem poskytnout členským státům co nejvíce času k provedení opatření potřebných pro provádění pozměněného plánu, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení.

| (7) | Prováděcí nařízení (EU) č. 562/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Prováděcí nařízení (EU) č. 562/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) č. 562/2011 se mění takto:

| 1) | Články 1 a 2 se nahrazují tímto:
  „Článek 1
  1.   V roce 2012 se dodávky potravin určených nejchudším osobám v Unii v souladu s článkem 27 nařízení (ES) č. 1234/2007 uskutečňují podle ročního distribučního plánu stanoveného v příloze I tohoto nařízení.
  Dostupné finanční zdroje k provádění plánu na rok 2012 mohou být členskými státy použity v rámci omezení stanovených v příloze I, písm. a).
  Množství každého typu produktu, které se odebírá z intervenčních zásob jsou uvedeny v písmenu b) uvedené přílohy.
  Orientační výše prostředků přidělených členským státům na nákup potravinových produktů na trhu Unie jsou uvedeny v písmenu c) uvedené přílohy.
  2.   Použití obilovin jako úplaty za mobilizaci produktů z rýže na trhu se podle čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 807/2010 povoluje.
  Článek 2
  Za podmínek stanovených v článku 8 nařízení (EU) č. 807/2010 se povoluje přesun produktů uvedených v příloze II tohoto nařízení uvnitř Unie. Orientační výše prostředků přidělených členským státům na náhradu nákladů na přesun v rámci Unie jsou v souladu s ročním distribučním plánem uvedeným v článku 1 uvedeny v příloze I, písmenu d).“ |
| --- | --- |

1)

Články 1 a 2 se nahrazují tímto:

„Článek 1

1.   V roce 2012 se dodávky potravin určených nejchudším osobám v Unii v souladu s článkem 27 nařízení (ES) č. 1234/2007 uskutečňují podle ročního distribučního plánu stanoveného v příloze I tohoto nařízení.

Dostupné finanční zdroje k provádění plánu na rok 2012 mohou být členskými státy použity v rámci omezení stanovených v příloze I, písm. a).

Množství každého typu produktu, které se odebírá z intervenčních zásob jsou uvedeny v písmenu b) uvedené přílohy.

Orientační výše prostředků přidělených členským státům na nákup potravinových produktů na trhu Unie jsou uvedeny v písmenu c) uvedené přílohy.

2.   Použití obilovin jako úplaty za mobilizaci produktů z rýže na trhu se podle čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 807/2010 povoluje.

Článek 2

Za podmínek stanovených v článku 8 nařízení (EU) č. 807/2010 se povoluje přesun produktů uvedených v příloze II tohoto nařízení uvnitř Unie. Orientační výše prostředků přidělených členským státům na náhradu nákladů na přesun v rámci Unie jsou v souladu s ročním distribučním plánem uvedeným v článku 1 uvedeny v příloze I, písmenu d).“

| 2) | Vkládají se nové články 2a až 2d, které znějí:
  „Článek 2a
  Odchylně od ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) č. 807/2010 končí prováděcí lhůta distribučního plánu na rok 2012 dnem 28. února 2013.
  Článek 2b
  Odchylně od čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 807/2010 se u ročního distribučního plánu na rok 2012 platební úkony za produkty, které má dodat hospodářský subjekt, v případě produktů, jež se mají mobilizovat na trhu podle čl. 2 odst. 3 písm. a) bodu iii) a bodu iv) nařízení (EU) č. 807/2010, mají provést před 15. říjnem 2012.
  Článek 2c
  Pro distribuční plán na rok 2012 se v relevantních případech nevztahuje první věta druhého pododstavce a třetí pododstavec čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 807/2010 na následující množství intervenčních zásob:






  a) | 5,46 tun obilovin skladovaných ve Spojeném království a přidělených Bulharsku; |
| --- | --- | --- |

2)

Vkládají se nové články 2a až 2d, které znějí:

„Článek 2a

Odchylně od ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) č. 807/2010 končí prováděcí lhůta distribučního plánu na rok 2012 dnem 28. února 2013.

Článek 2b

Odchylně od čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 807/2010 se u ročního distribučního plánu na rok 2012 platební úkony za produkty, které má dodat hospodářský subjekt, v případě produktů, jež se mají mobilizovat na trhu podle čl. 2 odst. 3 písm. a) bodu iii) a bodu iv) nařízení (EU) č. 807/2010, mají provést před 15. říjnem 2012.

Článek 2c

Pro distribuční plán na rok 2012 se v relevantních případech nevztahuje první věta druhého pododstavce a třetí pododstavec čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 807/2010 na následující množství intervenčních zásob:

a)

5,46 tun obilovin skladovaných ve Spojeném království a přidělených Bulharsku;

| b) | 0,651 tun obilovin skladovaných ve Finsku a přidělených Bulharsku; |
| --- | --- |

b)

0,651 tun obilovin skladovaných ve Finsku a přidělených Bulharsku;

| c) | 249,04 tun obilovin skladovaných ve Francii a přidělených Francii; |
| --- | --- |

c)

249,04 tun obilovin skladovaných ve Francii a přidělených Francii;

| d) | 635,325 tun sušeného odstředěného mléka skladovaného v Estonsku a přiděleného Estonsku. |
| --- | --- |

d)

635,325 tun sušeného odstředěného mléka skladovaného v Estonsku a přiděleného Estonsku.

Článek 2d

Odchylně od článku 9 nařízení (EU) č. 807/2010 se pro distribuční plán na rok 2012 žádosti o platbu předkládají příslušným orgánům každého členského státu do 30. září 2012. S výjimkou případů vyšší moci se žádosti podané po tomto datu nepřijímají.

Výdaje v rámci maximálních částek stanovených v příloze I, písm. a) jsou způsobilé pro financování Unií pouze tehdy, pokud je členský stát vyplatí příjemci nejpozději do 15. října roku 2012.“

| 3) | Přílohy I a II se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3)

Přílohy I a II se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 349, 24.12.1998, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 44, 16.2.2012, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 152, 11.6.2011, s. 24.

5

(6)  Úř. věst. L 242, 15.9.2010, s. 9.

6

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA I

ROČNÍ DISTRIBUČNÍ PLÁN NA ROZPOČTOVÝ ROK 2012

| (a) | Celkové částky finančních zdrojů pro jednotlivé členské státy:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Členský stát | Částka |
| Belgie | 11 710 463 |
| Bulharsko | 21 439 346 |
| Česká republika | 135 972 |
| Estonsko | 2 359 486 |
| Irsko | 2 594 467 |
| Řecko | 21 651 199 |
| Španělsko | 80 401 345 |
| Francie | 70 563 823 |
| Itálie | 95 641 425 |
| Lotyšsko | 5 558 220 |
| Litva | 7 491 644 |
| Lucembursko | 171 704 |
| Maďarsko | 13 715 022 |
| Malta | 721 992 |
| Polsko | 75 296 812 |
| Portugalsko | 19 332 607 |
| Rumunsko | 60 689 367 |
| Slovinsko | 2 533 778 |
| Slovensko | 5 098 384 |
| Finsko | 2 892 944 |
| Celkem | 500 000 000 |

(a)

Celkové částky finančních zdrojů pro jednotlivé členské státy:

(v EUR)

Členský stát

Částka

Belgie

11 710 463

Bulharsko

21 439 346

Česká republika

135 972

Estonsko

2 359 486

Irsko

2 594 467

Řecko

21 651 199

Španělsko

80 401 345

Francie

70 563 823

Itálie

95 641 425

Lotyšsko

5 558 220

Litva

7 491 644

Lucembursko

171 704

Maďarsko

13 715 022

Malta

721 992

Polsko

75 296 812

Portugalsko

19 332 607

Rumunsko

60 689 367

Slovinsko

2 533 778

Slovensko

5 098 384

Finsko

2 892 944

Celkem

500 000 000

| b) | Množství každého typu produktu, která se odebírají z intervenčních zásob EU k distribuci v příslušném členském státě v rámci maximálních částek stanovených v písmenu a) této přílohy:







  (v tunách) |
| --- | --- |
| Členský stát | Obiloviny | Sušené odstředěné mléko |
| Belgie | | 1 560,275 |
| Bulharsko | 39 150,874 | |
| Česká republika | 450,000 | |
| Estonsko | | 635,325 |
| Irsko | | 727,900 |
| Řecko | | 2 682,575 |
| Španělsko | | 10 093,975 |
| Francie | 249,040 | 8 858,925 |
| Itálie | | 12 337,975 |
| Lotyšsko | | 870,050 |
| Litva | | 1 032,575 |
| Maďarsko | | 1 807,425 |
| Malta | 1 230,373 | |
| Polsko | | 9 662,825 |
| Portugalsko | | 2 524,725 |
| Rumunsko | 112 527,069 | |
| Slovinsko | | 287,750 |
| Slovensko | 8 976,092 | |
| Finsko | | 489,300 |
| Celkem | 162 583,448 | 53 571,600 |

b)

Množství každého typu produktu, která se odebírají z intervenčních zásob EU k distribuci v příslušném členském státě v rámci maximálních částek stanovených v písmenu a) této přílohy:

(v tunách)

Členský stát

Obiloviny

Sušené odstředěné mléko

Belgie

1 560,275

Bulharsko

39 150,874

Česká republika

450,000

Estonsko

635,325

Irsko

727,900

Řecko

2 682,575

Španělsko

10 093,975

Francie

249,040

8 858,925

Itálie

12 337,975

Lotyšsko

870,050

Litva

1 032,575

Maďarsko

1 807,425

Malta

1 230,373

Polsko

9 662,825

Portugalsko

2 524,725

Rumunsko

112 527,069

Slovinsko

287,750

Slovensko

8 976,092

Finsko

489,300

Celkem

162 583,448

53 571,600

| c) | Orientační výše prostředků přidělených členským státům na nákup potravinových produktů na trhu Unie v rámci maximálních částek stanovených v písmenu a) této přílohy:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Členský stát | Částka |
| Belgie | 8 346 393 |
| Bulharsko | 14 004 438 |
| Česká republika | 70 619 |
| Estonsko | 1 136 698 |
| Irsko | 1 200 145 |
| Řecko | 15 656 380 |
| Španělsko | 57 977 800 |
| Francie | 51 172 604 |
| Itálie | 68 479 620 |
| Lotyšsko | 3 736 468 |
| Litva | 5 281 095 |
| Lucembursko | 161 225 |
| Maďarsko | 9 751 550 |
| Malta | 493 784 |
| Polsko | 54 100 415 |
| Portugalsko | 13 763 634 |
| Rumunsko | 39 979 504 |
| Slovinsko | 1 883 893 |
| Slovensko | 3 590 632 |
| Finsko | 1 871 094 |
| Celkem | 352 657 991 |

c)

Orientační výše prostředků přidělených členským státům na nákup potravinových produktů na trhu Unie v rámci maximálních částek stanovených v písmenu a) této přílohy:

(v EUR)

Členský stát

Částka

Belgie

8 346 393

Bulharsko

14 004 438

Česká republika

70 619

Estonsko

1 136 698

Irsko

1 200 145

Řecko

15 656 380

Španělsko

57 977 800

Francie

51 172 604

Itálie

68 479 620

Lotyšsko

3 736 468

Litva

5 281 095

Lucembursko

161 225

Maďarsko

9 751 550

Malta

493 784

Polsko

54 100 415

Portugalsko

13 763 634

Rumunsko

39 979 504

Slovinsko

1 883 893

Slovensko

3 590 632

Finsko

1 871 094

Celkem

352 657 991

| d) | Orientační výše prostředků přidělených členským státům na úhradu nákladů na přesun v rámci Unie v rámci maximálních částek stanovených v písmenu a) této přílohy:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Členský stát | Částka |
| Bulharsko | 2 300 431 |
| Česká republika | 12 211 |
| Řecko | 126 066 |
| Španělsko | 401 345 |
| Francie | 17 915 |
| Itálie | 399 005 |
| Lotyšsko | 5 509 |
| Maďarsko | 61 128 |
| Malta | 63 361 |
| Polsko | 205 907 |
| Portugalsko | 108 700 |
| Rumunsko | 5 970 071 |
| Slovinsko | 7 073 |
| Slovensko | 305 884 |
| Finsko | 15 394 |
| Celkem | 10 000 000 |

d)

Orientační výše prostředků přidělených členským státům na úhradu nákladů na přesun v rámci Unie v rámci maximálních částek stanovených v písmenu a) této přílohy:

(v EUR)

Členský stát

Částka

Bulharsko

2 300 431

Česká republika

12 211

Řecko

126 066

Španělsko

401 345

Francie

17 915

Itálie

399 005

Lotyšsko

5 509

Maďarsko

61 128

Malta

63 361

Polsko

205 907

Portugalsko

108 700

Rumunsko

5 970 071

Slovinsko

7 073

Slovensko

305 884

Finsko

15 394

Celkem

10 000 000

PŘÍLOHA II

| a) | Přesuny obilovin uvnitř Unie povolené v souladu s distribučním plánem na rozpočtový rok 2012: | Množství
  (v tunách) | Držitel | Příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 33 989,414 | Agentura pro záležitosti venkova, Finsko | Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, Bulharsko |
| 2 | 5 161,460 | RPA, Spojené království | Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, Bulharsko |
| 3 | 450,000 | SJV, Švédsko | SZIF, Česká republika |
| 4 | 1 230,373 | SJV, Švédsko | Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta |
| 5 | 16 856,043 | BLE, Německo | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumunsko |
| 6 | 41 360,295 | Agentura pro záležitosti venkova, Finsko | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumunsko |
| 7 | 54 310,731 | SJV, Švédsko | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumunsko |
| 8 | 147,000 | FranceAgriMer, Francie | Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovensko |
| 9 | 8 829,092 | SJV, Švédsko | Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovensko |

a)

Přesuny obilovin uvnitř Unie povolené v souladu s distribučním plánem na rozpočtový rok 2012:

Množství

(v tunách)

Držitel

Příjemce

1

33 989,414

Agentura pro záležitosti venkova, Finsko

Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, Bulharsko

2

5 161,460

RPA, Spojené království

Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, Bulharsko

3

450,000

SJV, Švédsko

SZIF, Česká republika

4

1 230,373

SJV, Švédsko

Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta

5

16 856,043

BLE, Německo

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumunsko

6

41 360,295

Agentura pro záležitosti venkova, Finsko

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumunsko

7

54 310,731

SJV, Švédsko

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumunsko

8

147,000

FranceAgriMer, Francie

Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovensko

9

8 829,092

SJV, Švédsko

Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovensko

| (b) | Přesuny sušeného odstředěného mléka uvnitř Unie povolené v souladu s distribučním plánem na rozpočtový rok 2012: | Množství
  (v tunách) | Držitel | Příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 682,575 | BLE, Německo | OPEKEPE, Řecko |
| 2 | 330,350 | SZIF, Česká republika | FEGA, Španělsko |
| 3 | 6 308,425 | OFI, Irsko | FEGA, Španělsko |
| 4 | 3 455,200 | RPA, Spojené království | FEGA, Španělsko |
| 5 | 2 118,875 | RPA, Spojené království | FranceAgriMer, Francie |
| 6 | 7 904,825 | BIRB, Belgie | AGEA, Itálie |
| 7 | 1 476,375 | OFI, Irsko | AGEA, Itálie |
| 8 | 2 749,625 | Dienst Regelingen Roermond, Nizozemsko | AGEA, Itálie |
| 9 | 207,150 | SJV, Švédsko | AGEA, Itálie |
| 10 | 870,050 | Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Litva | Služba pro podporu venkova, Lotyšsko |
| 11 | 1 807,425 | RPA, Spojené království | Mezogazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Maďarsko |
| 12 | 3 294,150 | BLE, Německo | ARR, Polsko |
| 13 | 1 675,025 | Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Litva | ARR, Polsko |
| 14 | 4 692,825 | RPA, Spojené království | ARR, Polsko |
| 15 | 2 524,275 | RPA, Spojené království | IFAP I.P., Portugalsko |
| 16 | 287,750 | Dienst Regelingen Roermond, Nizozemsko | Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovinsko |
| 17 | 489,300 | Dienst Regelingen Roermond, Nizozemsko | Agentura pro záležitosti venkova, Finsko |

(b)

Přesuny sušeného odstředěného mléka uvnitř Unie povolené v souladu s distribučním plánem na rozpočtový rok 2012:

Množství

(v tunách)

Držitel

Příjemce

1

2 682,575

BLE, Německo

OPEKEPE, Řecko

2

330,350

SZIF, Česká republika

FEGA, Španělsko

3

6 308,425

OFI, Irsko

FEGA, Španělsko

4

3 455,200

RPA, Spojené království

FEGA, Španělsko

5

2 118,875

RPA, Spojené království

FranceAgriMer, Francie

6

7 904,825

BIRB, Belgie

AGEA, Itálie

7

1 476,375

OFI, Irsko

AGEA, Itálie

8

2 749,625

Dienst Regelingen Roermond, Nizozemsko

AGEA, Itálie

9

207,150

SJV, Švédsko

AGEA, Itálie

10

870,050

Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Litva

Služba pro podporu venkova, Lotyšsko

11

1 807,425

RPA, Spojené království

Mezogazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Maďarsko

12

3 294,150

BLE, Německo

ARR, Polsko

13

1 675,025

Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Litva

ARR, Polsko

14

4 692,825

RPA, Spojené království

ARR, Polsko

15

2 524,275

RPA, Spojené království

IFAP I.P., Portugalsko

16

287,750

Dienst Regelingen Roermond, Nizozemsko

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovinsko

17

489,300

Dienst Regelingen Roermond, Nizozemsko

Agentura pro záležitosti venkova, Finsko

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/39

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 209/2012

ze dne 9. března 2012

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 103,0 |
| JO | 78,3 |
| MA | 68,2 |
| SN | 207,5 |
| TN | 80,7 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 105,5 |
| 0707 00 05 | JO | 183,3 |
| TR | 172,1 |
| ZZ | 177,7 |
| 0709 91 00 | EG | 85,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0709 93 10 | MA | 55,8 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 95,2 |
| 0805 10 20 | EG | 48,8 |
| IL | 68,4 |
| MA | 56,6 |
| TN | 58,6 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 60,9 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| EG | 41,7 |
| MA | 69,1 |
| TR | 50,4 |
| ZZ | 51,2 |
| 0808 10 80 | BR | 83,3 |
| CA | 117,2 |
| CL | 103,0 |
| CN | 110,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 159,7 |
| ZZ | 101,0 |
| 0808 30 90 | AR | 92,3 |
| CL | 106,5 |
| CN | 44,8 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

103,0

JO

78,3

MA

68,2

SN

207,5

TN

80,7

TR

95,1

ZZ

105,5

0707 00 05

JO

183,3

TR

172,1

ZZ

177,7

0709 91 00

EG

85,9

ZZ

85,9

0709 93 10

MA

55,8

TR

134,6

ZZ

95,2

0805 10 20

EG

48,8

IL

68,4

MA

56,6

TN

58,6

TR

72,2

ZZ

60,9

0805 50 10

BR

43,7

EG

41,7

MA

69,1

TR

50,4

ZZ

51,2

0808 10 80

BR

83,3

CA

117,2

CL

103,0

CN

110,7

MK

31,8

US

159,7

ZZ

101,0

0808 30 90

AR

92,3

CL

106,5

CN

44,8

ZA

94,2

ZZ

84,5

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/41

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 210/2012

ze dne 9. března 2012,

kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na žádosti o dovozní licence na olivový olej podané od 5 do 6. března 2012 v rámci tuniské celní kvóty a pozastavuje vydání dovozních licencí na měsíc březen 2012

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 3 odst. 1 a 2 protokolu č. 1 (3) Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé (4) otevírá celní kvóty s nulovou celní sazbu na dovozy nezpracovaného olivového oleje kódů KN 1509 10 10 a 1509 10 90 zcela získaného v Tunisku a přepravovaného přímo z této země do Evropské unie, v rámci limitu stanoveného pro každý rok. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 3 odst. 1 a 2 protokolu č. 1 (3) Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé (4) otevírá celní kvóty s nulovou celní sazbu na dovozy nezpracovaného olivového oleje kódů KN 1509 10 10 a 1509 10 90 zcela získaného v Tunisku a přepravovaného přímo z této země do Evropské unie, v rámci limitu stanoveného pro každý rok.

| (2) | Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1918/2006 ze dne 20. prosince 2006 o otevření a správě celní kvóty pro olivový olej pocházející z Tuniska (5) stanoví měsíční množstevní limity pro vydání dovozních licencí. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1918/2006 ze dne 20. prosince 2006 o otevření a správě celní kvóty pro olivový olej pocházející z Tuniska (5) stanoví měsíční množstevní limity pro vydání dovozních licencí.

| (3) | V souladu s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1918/2006 byly příslušným orgánům podány žádosti na vydání dovozních licencí na celkové množství překračující měsíční limit stanovený na měsíc březen v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1918/2006 byly příslušným orgánům podány žádosti na vydání dovozních licencí na celkové množství překračující měsíční limit stanovený na měsíc březen v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení.

| (4) | Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydání dovozních licencí v poměru k dostupnému množství. |
| --- | --- |

(4)

Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydání dovozních licencí v poměru k dostupnému množství.

| (5) | Po dosažení limitu na měsíc březen nelze vydat žádnou dovozní licenci na uvedený měsíc, |
| --- | --- |

(5)

Po dosažení limitu na měsíc březen nelze vydat žádnou dovozní licenci na uvedený měsíc,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní licence podané od 5 do 6. března 2012 podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1918/2006 se určuje koeficient přidělení 57,099350 %.

Vydání dovozních licencí na množství, o něž bylo žádáno ode dne 12. března 2012, se na březen 2012 pozastavuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. března 2012.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 97, 30.3.1998, s. 57.

3

(4)  Úř. věst. L 97, 30.3.1998, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. L 365, 21.12.2006, s. 84.

5

---