# Uradni list L 471/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 471 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6430. december 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 471

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6430. december 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2021/2279 z dne 15. decembra 2021 o uporabi metod okoljskega odtisa za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2021/2279 z dne 15. decembra 2021 o uporabi metod okoljskega odtisa za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

PRIPOROČILA

| 30.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 471/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 471/1

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2021/2279

z dne 15. decembra 2021

o uporabi metod okoljskega odtisa za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 191 in 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zanesljivo in pravilno merjenje ter informacije o okoljski uspešnosti izdelkov in organizacij so bistveni pri okoljskem odločanju zelo različnih subjektov. |
| --- | --- |

(1)

Zanesljivo in pravilno merjenje ter informacije o okoljski uspešnosti izdelkov in organizacij so bistveni pri okoljskem odločanju zelo različnih subjektov.

| (2) | Z uporabo metod okoljskega odtisa izdelkov in okoljskega odtisa organizacij (v nadaljnjem besedilu: metode okoljskega odtisa) lahko podjetja merijo in sporočajo svojo okoljsko uspešnost ter tako konkurirajo na trgu na podlagi zanesljivih okoljskih informacij. Metodi vključujeta podrobna navodila za modeliranje in izračun vplivov izdelkov in organizacij na okolje. Temeljita na obstoječih, mednarodno priznanih praksah, kazalnikih in pravilih. |
| --- | --- |

(2)

Z uporabo metod okoljskega odtisa izdelkov in okoljskega odtisa organizacij (v nadaljnjem besedilu: metode okoljskega odtisa) lahko podjetja merijo in sporočajo svojo okoljsko uspešnost ter tako konkurirajo na trgu na podlagi zanesljivih okoljskih informacij. Metodi vključujeta podrobna navodila za modeliranje in izračun vplivov izdelkov in organizacij na okolje. Temeljita na obstoječih, mednarodno priznanih praksah, kazalnikih in pravilih.

| (3) | Komisija je leta 2013 sprejela Priporočilo Komisije o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (2013/179/EU) (1). Njihovo uporabo priporoča državam članicam, podjetjem, zasebnim organizacijam in finančni skupnosti, vsebuje pa tudi dve prilogi s predlaganimi metodami. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je leta 2013 sprejela Priporočilo Komisije o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (2013/179/EU) (1). Njihovo uporabo priporoča državam članicam, podjetjem, zasebnim organizacijam in finančni skupnosti, vsebuje pa tudi dve prilogi s predlaganimi metodami.

| (4) | Komisija je vzpostavila okvir za nadaljnji razvoj metod okoljskega odtisa v okviru pilotne faze v sodelovanju z najrazličnejšimi deležniki, vključno z industrijo ter zlasti z MSP. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je vzpostavila okvir za nadaljnji razvoj metod okoljskega odtisa v okviru pilotne faze v sodelovanju z najrazličnejšimi deležniki, vključno z industrijo ter zlasti z MSP.

| (5) | V pilotni fazi med letoma 2013 in 2018 se je ob dejavnem sodelovanju deležnikov preskušal razvoj pravil, specifičnih za določene izdelke (pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov), in pravil, specifičnih za določene sektorje (sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij), kar je privedlo do dokončnega oblikovanja 19 pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in dveh sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij. |
| --- | --- |

(5)

V pilotni fazi med letoma 2013 in 2018 se je ob dejavnem sodelovanju deležnikov preskušal razvoj pravil, specifičnih za določene izdelke (pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov), in pravil, specifičnih za določene sektorje (sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij), kar je privedlo do dokončnega oblikovanja 19 pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in dveh sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij.

| (6) | Metodi okoljskega odtisa sta bili tudi posodobljeni v zvezi z več tehničnimi vidiki, kot so: (1) uporaba načela pomembnosti („deluj, ko je potrebno“); (2) opredelitev referenčnega merila, ki ustreza profilu okoljskega odtisa povprečnega izdelka na trgu, imenovanega tudi reprezentativni izdelek/organizacija; (3) dogovori o modeliranju ključnih vidikov v zvezi s podnebnimi spremembami, električno energijo, prevozom, infrastrukturo in opremo, embalažo, koncem življenjskega kroga in kmetijstvom; (4) vključitev normalizacije in ponderiranja; (5) smernice o tem, kako vključiti biotsko raznovrstnost kot dodatno okoljsko informacijo; (6) izboljšava nekaterih metod presoje vpliva, s posebnim poudarkom na metodah, povezanih s strupenostjo (strupenost za ljudi – rakotvorni učinki, strupenost za ljudi – nerakotvorni učinki, strupenost za sladkovodno okolje, raba vode, raba zemljišč, viri in delci); (7) opredelitev karakterizacijskih faktorjev na podlagi podatkov iz uredbe REACH ter (8) priročnik o naborih podatkov, skladnih z okoljskim odtisom. |
| --- | --- |

(6)

Metodi okoljskega odtisa sta bili tudi posodobljeni v zvezi z več tehničnimi vidiki, kot so: (1) uporaba načela pomembnosti („deluj, ko je potrebno“); (2) opredelitev referenčnega merila, ki ustreza profilu okoljskega odtisa povprečnega izdelka na trgu, imenovanega tudi reprezentativni izdelek/organizacija; (3) dogovori o modeliranju ključnih vidikov v zvezi s podnebnimi spremembami, električno energijo, prevozom, infrastrukturo in opremo, embalažo, koncem življenjskega kroga in kmetijstvom; (4) vključitev normalizacije in ponderiranja; (5) smernice o tem, kako vključiti biotsko raznovrstnost kot dodatno okoljsko informacijo; (6) izboljšava nekaterih metod presoje vpliva, s posebnim poudarkom na metodah, povezanih s strupenostjo (strupenost za ljudi – rakotvorni učinki, strupenost za ljudi – nerakotvorni učinki, strupenost za sladkovodno okolje, raba vode, raba zemljišč, viri in delci); (7) opredelitev karakterizacijskih faktorjev na podlagi podatkov iz uredbe REACH ter (8) priročnik o naborih podatkov, skladnih z okoljskim odtisom.

| (7) | Rezultati pilotne faze so bili predstavljeni leta 2019 v delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom Trajnostni proizvodi v krožnem gospodarstvu – k okviru EU za politiko proizvodov, ki bo prispeval h krožnemu gospodarstvu (2). V navedenem delovnem dokumentu služb Komisije so bile navedene tudi možne uporabe metod okoljskega odtisa pri oblikovanju politike na ravni EU. Komisija je od leta 2019 in po razpisu za prijavo interesa, naslovljenem na industrijo, nadaljevala razvoj novih pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov. |
| --- | --- |

(7)

Rezultati pilotne faze so bili predstavljeni leta 2019 v delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom Trajnostni proizvodi v krožnem gospodarstvu – k okviru EU za politiko proizvodov, ki bo prispeval h krožnemu gospodarstvu (2). V navedenem delovnem dokumentu služb Komisije so bile navedene tudi možne uporabe metod okoljskega odtisa pri oblikovanju politike na ravni EU. Komisija je od leta 2019 in po razpisu za prijavo interesa, naslovljenem na industrijo, nadaljevala razvoj novih pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov.

| (8) | Svet je v svojih sklepih oktobra 2019 (3) pozdravil pilotno izvajanje metodologije EU za okoljski odtis in vse pobude za podporo obveščanju o vplivih na okolje na podlagi pilotne faze okoljskega odtisa. |
| --- | --- |

(8)

Svet je v svojih sklepih oktobra 2019 (3) pozdravil pilotno izvajanje metodologije EU za okoljski odtis in vse pobude za podporo obveščanju o vplivih na okolje na podlagi pilotne faze okoljskega odtisa.

| (9) | Cilj evropskega zelenega dogovora (4) je spodbuditi različne vrste industrije k zavezanosti čistemu in krožnemu gospodarstvu, pri čemer se v njem poudarja, da so potrebne zanesljive, primerljive in preverljive informacije, da bi lahko kupci sprejemali bolj trajnostne odločitve in bi se zmanjšalo tveganje lažnega oglaševanja prijaznosti do okolja. |
| --- | --- |

(9)

Cilj evropskega zelenega dogovora (4) je spodbuditi različne vrste industrije k zavezanosti čistemu in krožnemu gospodarstvu, pri čemer se v njem poudarja, da so potrebne zanesljive, primerljive in preverljive informacije, da bi lahko kupci sprejemali bolj trajnostne odločitve in bi se zmanjšalo tveganje lažnega oglaševanja prijaznosti do okolja.

| (10) | Komisija je v svojem sporočilu z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (5) poudarila, da bi morala podjetja utemeljiti svoje okoljske trditve z uporabo metod okoljskega odtisa izdelkov in organizacij, ter se zavezala preskušanju vključitve teh metod v znak EU za okolje. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v svojem sporočilu z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (5) poudarila, da bi morala podjetja utemeljiti svoje okoljske trditve z uporabo metod okoljskega odtisa izdelkov in organizacij, ter se zavezala preskušanju vključitve teh metod v znak EU za okolje.

| (11) | V sporočilu z naslovom Nova agenda za potrošnike – Krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (6) je navedeno, da namerava Komisija za spodbujanje bolj prostovoljnih ukrepov podjetij sodelovati z gospodarskimi subjekti, da bi jih spodbudila k prostovoljnim obljubam, da bodo razkrili okoljski odtis podjetja potrošnikom, izboljšali trajnostnost in zmanjšali vpliv na okolje. |
| --- | --- |

(11)

V sporočilu z naslovom Nova agenda za potrošnike – Krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (6) je navedeno, da namerava Komisija za spodbujanje bolj prostovoljnih ukrepov podjetij sodelovati z gospodarskimi subjekti, da bi jih spodbudila k prostovoljnim obljubam, da bodo razkrili okoljski odtis podjetja potrošnikom, izboljšali trajnostnost in zmanjšali vpliv na okolje.

| (12) | Svet je v svojih sklepih iz decembra 2020 ugotovil, da bi lahko metoda okoljskega odtisa izdelkov postala ena od temeljnih metodologij za različna orodja politike za izdelke v EU in v okviru za trajnostne izdelke ob upoštevanju tudi drugih ustreznih metodologij. |
| --- | --- |

(12)

Svet je v svojih sklepih iz decembra 2020 ugotovil, da bi lahko metoda okoljskega odtisa izdelkov postala ena od temeljnih metodologij za različna orodja politike za izdelke v EU in v okviru za trajnostne izdelke ob upoštevanju tudi drugih ustreznih metodologij.

| (13) | Uporaba metod okoljskega odtisa je že predvidena v politikah in zakonodaji EU, na primer v uredbi o taksonomiji (7), pobudi za trajnostne baterije (8) in pobudi za zavezanost zeleni potrošnji (9). |
| --- | --- |

(13)

Uporaba metod okoljskega odtisa je že predvidena v politikah in zakonodaji EU, na primer v uredbi o taksonomiji (7), pobudi za trajnostne baterije (8) in pobudi za zavezanost zeleni potrošnji (9).

| (14) | Glede na ta razvoj dogodkov bi bilo treba posodobiti Priporočilo Komisije 2013/179/EU, da se vključi tehnični razvoj iz pilotne faze, zlasti razvoj pravil za kategorije in sektorje, ter tako zagotovi trdna podlaga za nadaljnji razvoj in izvajanje politike. Podjetjem bi moralo omogočati, da izračunajo svojo okoljsko uspešnost na podlagi zanesljivih, preverljivih in primerljivih informacij, drugim akterjem (na primer javnim upravam, NVO in poslovnim partnerjem) pa dostop do takih informacij. Poleg tega bi se moral z njim okrepiti razvoj zbirke podatkov EU o okoljskem odtisu. |
| --- | --- |

(14)

Glede na ta razvoj dogodkov bi bilo treba posodobiti Priporočilo Komisije 2013/179/EU, da se vključi tehnični razvoj iz pilotne faze, zlasti razvoj pravil za kategorije in sektorje, ter tako zagotovi trdna podlaga za nadaljnji razvoj in izvajanje politike. Podjetjem bi moralo omogočati, da izračunajo svojo okoljsko uspešnost na podlagi zanesljivih, preverljivih in primerljivih informacij, drugim akterjem (na primer javnim upravam, NVO in poslovnim partnerjem) pa dostop do takih informacij. Poleg tega bi se moral z njim okrepiti razvoj zbirke podatkov EU o okoljskem odtisu.

| (15) | Mala in srednja podjetja morda nimajo zadostnega strokovnega znanja in virov, da bi lahko izpolnila zahteve glede informacij o okoljski uspešnosti v življenjskem krogu. Zato bi jih morale poleg Komisije pri tem podpirati tudi države članice in industrijska združenja. |
| --- | --- |

(15)

Mala in srednja podjetja morda nimajo zadostnega strokovnega znanja in virov, da bi lahko izpolnila zahteve glede informacij o okoljski uspešnosti v življenjskem krogu. Zato bi jih morale poleg Komisije pri tem podpirati tudi države članice in industrijska združenja.

| (16) | S pojavom novih, mednarodno sprejetih pristopov se bodo metode okoljskega odtisa predvidoma posodobile, da se vanje vključijo novi kazalniki ali pravila modeliranja. O teh vidikih razpravlja strokovna skupina Komisije v okviru tehničnega svetovalnega odbora za okoljski odtis. Trenutno se na primer obravnavajo vplivi, povezani z biotsko raznovrstnostjo. |
| --- | --- |

(16)

S pojavom novih, mednarodno sprejetih pristopov se bodo metode okoljskega odtisa predvidoma posodobile, da se vanje vključijo novi kazalniki ali pravila modeliranja. O teh vidikih razpravlja strokovna skupina Komisije v okviru tehničnega svetovalnega odbora za okoljski odtis. Trenutno se na primer obravnavajo vplivi, povezani z biotsko raznovrstnostjo.

| (17) | Kot je bilo napovedano v novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo, bo Komisija preučila razvoj regulativnega okvira za certificiranje odvzemov ogljika na podlagi zanesljivega in preglednega izračunavanja količin ogljika za spremljanje in preverjanje pristnosti odvzemov ogljika. Ta okvir se bo razvijal v sinergiji in skladu z metodo okoljskega odtisa, po potrebi pa ga bodo odražale prihodnje posodobitve tega priporočila. |
| --- | --- |

(17)

Kot je bilo napovedano v novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo, bo Komisija preučila razvoj regulativnega okvira za certificiranje odvzemov ogljika na podlagi zanesljivega in preglednega izračunavanja količin ogljika za spremljanje in preverjanje pristnosti odvzemov ogljika. Ta okvir se bo razvijal v sinergiji in skladu z metodo okoljskega odtisa, po potrebi pa ga bodo odražale prihodnje posodobitve tega priporočila.

| (18) | Čeprav se to priporočilo osredotoča na vplive na okolje, imajo na svetovni ravni čedalje pomembnejšo vlogo pomisleki v zvezi z gospodarskimi in družbenimi vplivi, vključno z delovnimi praksami. Komisija bo še naprej pozorno spremljala ta razvoj dogodkov ter metode za analizo okoljskih, družbenih in gospodarskih vplivov dobavne verige izdelkov, porabljenih v EU, ki imajo vplive vzdolž dobavne verige v tretjih državah. |
| --- | --- |

(18)

Čeprav se to priporočilo osredotoča na vplive na okolje, imajo na svetovni ravni čedalje pomembnejšo vlogo pomisleki v zvezi z gospodarskimi in družbenimi vplivi, vključno z delovnimi praksami. Komisija bo še naprej pozorno spremljala ta razvoj dogodkov ter metode za analizo okoljskih, družbenih in gospodarskih vplivov dobavne verige izdelkov, porabljenih v EU, ki imajo vplive vzdolž dobavne verige v tretjih državah.

| (19) | To priporočilo bi moralo nadomestiti Priporočilo Komisije 2013/179/EU – |
| --- | --- |

(19)

To priporočilo bi moralo nadomestiti Priporočilo Komisije 2013/179/EU –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

1.   NAMEN IN PODROČJE UPORABE

| 1.1 | To priporočilo spodbuja uporabo metod okoljskega odtisa v ustreznih politikah in sistemih, povezanih z merjenjem in/ali sporočanjem okoljske uspešnosti vseh vrst izdelkov, kar vključuje blago in storitve, ter organizacij v njihovem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | To priporočilo je naslovljeno na države članice ter zasebne in javne organizacije, ki merijo ali načrtujejo, da bodo merile okoljsko uspešnost svojega izdelka ali organizacije v življenjskem krogu, in/ali sporočajo ali načrtujejo, da bodo sporočale informacije o okoljski uspešnosti v življenjskem krogu kateremu koli zasebnemu ali javnemu deležniku ali deležniku civilne družbe v EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | To priporočilo se ne uporablja za izvajanje zavezujoče zakonodaje EU, ki določa posebno metodologijo za izračun okoljske uspešnosti izdelkov ali organizacij v njihovem življenjskem krogu. Lahko pa je to priporočilo v zakonodaji ali politiki EU določeno kot metoda za izračun okoljske uspešnosti izdelkov ali organizacij v njihovem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

1.3

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | metoda okoljskega odtisa izdelkov: splošna metoda za merjenje in sporočanje potencialnega vpliva izdelka v njegovem življenjskem krogu na okolje, kot je določena v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

metoda okoljskega odtisa izdelkov: splošna metoda za merjenje in sporočanje potencialnega vpliva izdelka v njegovem življenjskem krogu na okolje, kot je določena v Prilogi I;

| (b) | metoda okoljskega odtisa organizacij: splošna metoda za merjenje in sporočanje potencialnega vpliva organizacije v njenem življenjskem krogu na okolje, kot je določena v Prilogi III; |
| --- | --- |

(b)

metoda okoljskega odtisa organizacij: splošna metoda za merjenje in sporočanje potencialnega vpliva organizacije v njenem življenjskem krogu na okolje, kot je določena v Prilogi III;

| (c) | okoljski odtis izdelkov: rezultat študije okoljskega odtisa izdelkov na podlagi metode okoljskega odtisa izdelkov; |
| --- | --- |

(c)

okoljski odtis izdelkov: rezultat študije okoljskega odtisa izdelkov na podlagi metode okoljskega odtisa izdelkov;

| (d) | okoljski odtis organizacij: rezultat študije okoljskega odtisa organizacij na podlagi metode okoljskega odtisa organizacij; |
| --- | --- |

(d)

okoljski odtis organizacij: rezultat študije okoljskega odtisa organizacij na podlagi metode okoljskega odtisa organizacij;

| (e) | pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov: pravila, specifična za določeno kategorijo izdelkov, ki temeljijo na življenjskem krogu in dopolnjujejo splošne metodološke smernice za študije okoljskega odtisa izdelkov z zagotavljanjem dodatnih specifikacij na ravni specifične kategorije izdelkov. Če pravilo o okoljskem odtisu kategorij izdelkov obstaja, bi ga bilo treba uporabiti za izračun okoljskega odtisa izdelka, ki spada v zadevno kategorijo izdelkov; |
| --- | --- |

(e)

pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov: pravila, specifična za določeno kategorijo izdelkov, ki temeljijo na življenjskem krogu in dopolnjujejo splošne metodološke smernice za študije okoljskega odtisa izdelkov z zagotavljanjem dodatnih specifikacij na ravni specifične kategorije izdelkov. Če pravilo o okoljskem odtisu kategorij izdelkov obstaja, bi ga bilo treba uporabiti za izračun okoljskega odtisa izdelka, ki spada v zadevno kategorijo izdelkov;

| (f) | sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij: pravila, specifična za določeni sektor, ki temeljijo na življenjskem krogu in dopolnjujejo splošne metodološke smernice za študije okoljskega odtisa organizacij z zagotavljanjem dodatnih specifikacij na ravni specifičnega sektorja. Če sektorsko pravilo o okoljskem odtisu organizacij obstaja, bi ga bilo treba uporabiti za izračun okoljskega odtisa organizacije, ki spada v sektor; |
| --- | --- |

(f)

sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij: pravila, specifična za določeni sektor, ki temeljijo na življenjskem krogu in dopolnjujejo splošne metodološke smernice za študije okoljskega odtisa organizacij z zagotavljanjem dodatnih specifikacij na ravni specifičnega sektorja. Če sektorsko pravilo o okoljskem odtisu organizacij obstaja, bi ga bilo treba uporabiti za izračun okoljskega odtisa organizacije, ki spada v sektor;

| (g) | okoljska uspešnost v življenjskem krogu: količinsko opredeljeno merjenje potencialnih vplivov na okolje, pri katerem so upoštevane vse ustrezne faze življenjskega kroga izdelka ali organizacije z vidika dobavne verige; |
| --- | --- |

(g)

okoljska uspešnost v življenjskem krogu: količinsko opredeljeno merjenje potencialnih vplivov na okolje, pri katerem so upoštevane vse ustrezne faze življenjskega kroga izdelka ali organizacije z vidika dobavne verige;

| (h) | sporočanje okoljske uspešnosti v življenjskem krogu: vsako razkritje informacij o okoljski uspešnosti v življenjskem krogu, tudi poslovnim partnerjem, vlagateljem, javnim organom ali potrošnikom; |
| --- | --- |

(h)

sporočanje okoljske uspešnosti v življenjskem krogu: vsako razkritje informacij o okoljski uspešnosti v življenjskem krogu, tudi poslovnim partnerjem, vlagateljem, javnim organom ali potrošnikom;

| (i) | organizacija: družba, korporacija, podjetje, organ ali institucija ali njihov del ali kombinacija, ki je bodisi združena ali ne, javna ali zasebna ter ima lastne naloge in upravo; |
| --- | --- |

(i)

organizacija: družba, korporacija, podjetje, organ ali institucija ali njihov del ali kombinacija, ki je bodisi združena ali ne, javna ali zasebna ter ima lastne naloge in upravo;

| (j) | sistem: pridobitna ali nepridobitna pobuda, ki jo vzpostavijo zasebne družbe ali njihovo združenje, javno-zasebno partnerstvo, vladne ali nevladne organizacije in pri kateri je potrebno merjenje ali sporočanje okoljske uspešnosti v življenjskem krogu; |
| --- | --- |

(j)

sistem: pridobitna ali nepridobitna pobuda, ki jo vzpostavijo zasebne družbe ali njihovo združenje, javno-zasebno partnerstvo, vladne ali nevladne organizacije in pri kateri je potrebno merjenje ali sporočanje okoljske uspešnosti v življenjskem krogu;

| (k) | industrijsko združenje: organizacija, ki na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni zastopa zasebna podjetja, ki so člani zadevne organizacije, ali zasebna podjetja iz posameznega sektorja; |
| --- | --- |

(k)

industrijsko združenje: organizacija, ki na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni zastopa zasebna podjetja, ki so člani zadevne organizacije, ali zasebna podjetja iz posameznega sektorja;

| (l) | finančna skupnost: vsi akterji, ki zagotavljajo finančne storitve (vključno s finančnim svetovanjem), vključno z bankami, vlagatelji in zavarovalnicami. |
| --- | --- |

(l)

finančna skupnost: vsi akterji, ki zagotavljajo finančne storitve (vključno s finančnim svetovanjem), vključno z bankami, vlagatelji in zavarovalnicami.

3.   UPORABA METOD OKOLJSKEGA ODTISA IZDELKOV IN OKOLJSKEGA ODTISA ORGANIZACIJ V POLITIKAH DRŽAV ČLANIC

Države članice bi morale:

| 3.1 | uporabljati metodo okoljskega odtisa izdelkov ali metodo okoljskega odtisa organizacij ter povezana pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij v okviru prostovoljnih politik, ki vključujejo merjenje ali sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov ali organizacij v njihovem življenjskem krogu, če je to primerno, ob zagotavljanju, da takšne politike ne ovirajo prostega pretoka blaga v EU; |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | informacije ali trditve o okoljski uspešnosti v življenjskem krogu, ki temeljijo na uporabi metode okoljskega odtisa izdelkov ali metode okoljskega odtisa organizacij ter povezanih pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij, upoštevati kot veljavne v zadevnih nacionalnih sistemih, ki vključujejo merjenje ali sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov ali organizacij v njihovem življenjskem krogu; |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | poskušati izboljšati razpoložljivost visokokakovostnih podatkov o življenjskem krogu z uvedbo ukrepov za razvoj, pregled in zagotovitev razpoložljivosti nacionalnih zbirk podatkov ter s prispevanjem k dopolnitvi obstoječih javnih zbirk podatkov ob upoštevanju zahtev za nabore podatkov, skladne z okoljskim odtisom. Zagotovljena bi morala biti usklajenost različnih zbirk podatkov; |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | prispevati k prizadevanjem Komisije na področju razpoložljivosti visokokakovostnih naborov podatkov, skladnih z okoljskim odtisom; |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | MSP zagotoviti pomoč in orodja, ki jim bodo pomagali izmeriti, izboljšati in sporočati okoljsko uspešnost njihovih izdelkov ali organizacije v življenjskem krogu na podlagi metode okoljskega odtisa izdelkov ali metode okoljskega odtisa organizacij ter pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij. Organi bi se morali pri tem izogniti podvajanju obstoječih orodij, kadar ta ustrezajo namenu; |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | spodbujati uporabo metode okoljskega odtisa organizacij in povezanih sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij za merjenje ali sporočanje okoljske uspešnosti javnih organizacij v življenjskem krogu; |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | spodbujati in podpirati uporabo metod okoljskega odtisa izdelkov in okoljskega odtisa organizacij na mednarodni ravni, tudi v večstranskih forumih ali v zvezi s sistemi za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti v življenjskem krogu. Organi bi morali pri tem preučiti možnost zagotavljanja pomoči in orodij MSP v partnerskih državah EU za merjenje in izboljšanje okoljske uspešnosti vseh vmesnih izdelkov ali polizdelkov, ki jih proizvajajo, v njihovem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

3.7

4.   UPORABA METOD OKOLJSKEGA ODTISA IZDELKOV IN OKOLJSKEGA ODTISA ORGANIZACIJ V PODJETJIH IN DRUGIH ZASEBNIH ORGANIZACIJAH

Podjetja in druge zasebne organizacije, ki se odločijo za merjenje ali sporočanje okoljske uspešnosti svojih izdelkov ali organizacije v življenjskem krogu, bi morali:

| 4.1 | uporabljati metodo okoljskega odtisa izdelkov in metodo okoljskega odtisa organizacij ter povezana pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij za merjenje ali sporočanje okoljske uspešnosti svojih izdelkov ali organizacije v življenjskem krogu; |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | prispevati k pregledu javnih zbirk podatkov in njihovi dopolnitvi z visokokakovostnimi podatki o življenjskem krogu v skladu z zahtevami za nabore podatkov, skladne z okoljskim odtisom. Prispevati k prizadevanjem Komisije na področju razpoložljivosti visokokakovostnih naborov podatkov, skladnih z okoljskim odtisom; |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | preučiti možnost za zagotavljanje podpore podjetjem v svojih dobavnih verigah, zlasti MSP, pri čemer jim zagotovijo informacije na podlagi okoljskega odtisa izdelkov in okoljskega odtisa organizacij ali pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij ter izboljšanje okoljske uspešnosti njihovih organizacij in izdelkov v življenjskem krogu. |
| --- | --- |

4.3

Industrijska združenja bi morala:

| 4.4 | spodbujati svoje člane, naj uporabljajo metodo okoljskega odtisa izdelkov in metodo okoljskega odtisa organizacij ter povezana pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij; |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | prispevati k pregledu javnih zbirk podatkov in njihovi dopolnitvi z visokokakovostnimi podatki o življenjskem krogu v skladu z zahtevami za nabore podatkov, skladne z okoljskim odtisom. Prispevati k prizadevanjem Komisije na področju razpoložljivosti visokokakovostnih naborov podatkov, skladnih z okoljskim odtisom; |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | zagotoviti poenostavljena orodja za izračun in strokovno znanje, ki bodo MSP, ki so njihovi člani, pomagali izračunati okoljsko uspešnost lastnih izdelkov ali organizacije v življenjskem krogu na podlagi metode okoljskega odtisa izdelkov ali metode okoljskega odtisa organizacij ter povezanih pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij; |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | spodbujati in podpirati uporabo metod okoljskega odtisa izdelkov in okoljskega odtisa organizacij na mednarodni ravni, tudi v večstranskih forumih ali v zvezi s sistemi za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti v življenjskem krogu. |
| --- | --- |

4.7

5.   UPORABA METOD OKOLJSKEGA ODTISA IZDELKOV IN OKOLJSKEGA ODTISA ORGANIZACIJ TER POVEZANIH PRAVIL O OKOLJSKEM ODTISU KATEGORIJ IZDELKOV IN SEKTORSKIH PRAVIL O OKOLJSKEM ODTISU ORGANIZACIJ V SISTEMIH, POVEZANIH Z MERJENJEM ALI SPOROČANJEM OKOLJSKE USPEŠNOSTI V ŽIVLJENJSKEM KROGU

| 5.1 | V sistemih, povezanih z merjenjem ali sporočanjem okoljske uspešnosti v življenjskem krogu, bi se morali metoda okoljskega odtisa izdelkov in metoda okoljskega odtisa organizacij ter povezana pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov oziroma sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij uporabljati kot referenčna metoda za merjenje ali sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

5.1

6.   UPORABA METOD OKOLJSKEGA ODTISA IZDELKOV IN OKOLJSKEGA ODTISA ORGANIZACIJ TER POVEZANIH PRAVIL O OKOLJSKEM ODTISU KATEGORIJ IZDELKOV IN SEKTORSKIH PRAVIL O OKOLJSKEM ODTISU ORGANIZACIJ V FINANČNI SKUPNOSTI

Člani finančne skupnosti bi po potrebi morali:

| 6.1 | spodbujati uporabo informacij o okoljski uspešnosti v življenjskem krogu, izračunanih na podlagi metode okoljskega odtisa izdelkov ali metode okoljskega odtisa organizacij ter povezanih pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij, v oceni finančnega tveganja v zvezi z okoljsko uspešnostjo v življenjskem krogu; |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | spodbujati uporabo informacij, ki temeljijo na študijah okoljskega odtisa organizacij, v oceni ravni uspešnosti za okoljsko sestavino indeksov trajnosti. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | spodbujati in podpirati uporabo metod okoljskega odtisa izdelkov in okoljskega odtisa organizacij na mednarodni ravni, tudi v večstranskih forumih ali v zvezi s sistemi za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti v življenjskem krogu. |
| --- | --- |

6.3

7.   PREVERJANJE

| 7.1 | Če se študije okoljskega odtisa izdelkov in okoljskega odtisa organizacij razkrijejo tretjim osebam, bi jih bilo treba preveriti v skladu z zahtevami iz metod okoljskega odtisa izdelkov in okoljskega odtisa organizacij ter vseh specifičnih navedb iz pravil o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij. |
| --- | --- |

7.1

8.   POROČANJE O IZVAJANJU PRIPOROČILA

| 8.1 | Države članice so pozvane, da Komisijo vsako leto obvestijo o ukrepih, ki so jih sprejele glede na to priporočilo. Prvo obvestilo naj bi predložile eno leto po sprejetju tega priporočila. Predložene informacije bi morale vključevati:






  (a) | podatke o tem, kako se metoda okoljskega odtisa izdelkov in metoda okoljskega odtisa organizacij ter povezana pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij uporabljajo v pobudah politike; |
| --- | --- | --- |

8.1

(a)

podatke o tem, kako se metoda okoljskega odtisa izdelkov in metoda okoljskega odtisa organizacij ter povezana pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij uporabljajo v pobudah politike;

| (b) | število izdelkov in organizacij, ki so vključeni v pobudo; |
| --- | --- |

(b)

število izdelkov in organizacij, ki so vključeni v pobudo;

| (c) | pobude v zvezi z okoljsko uspešnostjo v življenjskem krogu; |
| --- | --- |

(c)

pobude v zvezi z okoljsko uspešnostjo v življenjskem krogu;

| (d) | pobude v zvezi z razvojem visokokakovostnih podatkov o življenjskem krogu; |
| --- | --- |

(d)

pobude v zvezi z razvojem visokokakovostnih podatkov o življenjskem krogu;

| (e) | pomoč, ki je bila zagotovljena MSP v zvezi z zagotavljanjem okoljskih informacij v življenjskem krogu in izboljšanjem njihove okoljske uspešnosti v življenjskem krogu; |
| --- | --- |

(e)

pomoč, ki je bila zagotovljena MSP v zvezi z zagotavljanjem okoljskih informacij v življenjskem krogu in izboljšanjem njihove okoljske uspešnosti v življenjskem krogu;

| (f) | morebitne težave ali ozka grla, ugotovljeni med uporabo metod. |
| --- | --- |

(f)

morebitne težave ali ozka grla, ugotovljeni med uporabo metod.

9.   RAZVELJAVITEV PREJŠNJEGA PRIPOROČILA

Priporočilo Komisije 2013/179/EU se razveljavi. Sklici na razveljavljeno priporočilo se štejejo kot sklici na to priporočilo.

V Bruslju, 15. decembra 2021

Za Komisijo

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  Priporočilo Komisije 2013/179/EU z dne 9. aprila 2013 o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (UL L 124, 4.5.2013, str. 1).

1

(2)  SWD(2019) 91 final.

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/40928/st12791-en19.pdf

3

(4)  COM(2019) 640 final.

4

(5)  COM(2020) 98 final.

5

(6)  COM(2020) 696 final.

6

(7)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

7

(8)  COM(2020) 798 final.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/working_document_for_the_green_consumption_pledges_0.pdf

9

---