# Europeiska unionens L 16/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 16 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången25 januari 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 16

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången25 januari 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/93 av den 20 januari 2022 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärden för akrinatrin, fluvalinat, folpet, fosetyl, isofetamid, pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1, pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2, spinetoram och spirotetramat i eller på vissa produkter (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/94 av den 24 januari 2022 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet fosmet, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 33 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/95 av den 24 januari 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 36 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/93 av den 20 januari 2022 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärden för akrinatrin, fluvalinat, folpet, fosetyl, isofetamid, pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1, pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2, spinetoram och spirotetramat i eller på vissa produkter (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/94 av den 24 januari 2022 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet fosmet, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

33

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/95 av den 24 januari 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 16/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/93

av den 20 januari 2022

om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärden för akrinatrin, fluvalinat, folpet, fosetyl, isofetamid, pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1, pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2, spinetoram och spirotetramat i eller på vissa produkter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (1), särskilt artiklarna 5.1 och 14.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Gränsvärden har fastställts för akrinatrin, fluvalinat, folpet, isofetamid, spinetoram och spirotetramat i bilaga II till förordning (EG) nr 396/2005. Gränsvärden har fastställts för fosetyl i del A i bilaga III till den förordningen. När det gäller pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1 och pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2, har inga särskilda gränsvärden fastställts i förordning (EG) nr 396/2005 och ämnena har inte heller tagits upp i bilaga IV till den förordningen, så därför gäller standardvärdet 0,01 mg/kg som fastställs i artikel 18.1 b i samma förordning. |
| --- | --- |

(1)

Gränsvärden har fastställts för akrinatrin, fluvalinat, folpet, isofetamid, spinetoram och spirotetramat i bilaga II till förordning (EG) nr 396/2005. Gränsvärden har fastställts för fosetyl i del A i bilaga III till den förordningen. När det gäller pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1 och pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2, har inga särskilda gränsvärden fastställts i förordning (EG) nr 396/2005 och ämnena har inte heller tagits upp i bilaga IV till den förordningen, så därför gäller standardvärdet 0,01 mg/kg som fastställs i artikel 18.1 b i samma förordning.

| (2) | I samband med ett förfarande för godkännande av användningen av ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet akrinatrin på persikor och paprikor lämnades det i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 396/2005 in en ansökan om ändring av de befintliga gränsvärdena. |
| --- | --- |

(2)

I samband med ett förfarande för godkännande av användningen av ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet akrinatrin på persikor och paprikor lämnades det i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 396/2005 in en ansökan om ändring av de befintliga gränsvärdena.

| (3) | När det gäller fluvalinat har en sådan ansökan lämnats in för tomater och vattenmeloner. När det gäller folpet har en sådan ansökan lämnats in för korn, havre och råg. När det gäller fosetyl har en sådan ansökan lämnats in för citroner, limefrukter, mandariner och örtteer från blad och örter, till följd av att kaliumfosfonater använts. När det gäller isofetamid har en sådan ansökan lämnats in för rubusfrukter. När det gäller spinetoram har en sådan ansökan lämnats in för portlaker. När det gäller spirotetramat har en sådan ansökan lämnats in för purjolök, knipplök/salladslök och piplök samt honung och andra biodlingsprodukter. |
| --- | --- |

(3)

När det gäller fluvalinat har en sådan ansökan lämnats in för tomater och vattenmeloner. När det gäller folpet har en sådan ansökan lämnats in för korn, havre och råg. När det gäller fosetyl har en sådan ansökan lämnats in för citroner, limefrukter, mandariner och örtteer från blad och örter, till följd av att kaliumfosfonater använts. När det gäller isofetamid har en sådan ansökan lämnats in för rubusfrukter. När det gäller spinetoram har en sådan ansökan lämnats in för portlaker. När det gäller spirotetramat har en sådan ansökan lämnats in för purjolök, knipplök/salladslök och piplök samt honung och andra biodlingsprodukter.

| (4) | I enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 396/2005 utvärderades ansökningarna av de berörda medlemsstaterna och utvärderingsrapporterna sändes till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 396/2005 utvärderades ansökningarna av de berörda medlemsstaterna och utvärderingsrapporterna sändes till kommissionen.

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (myndigheten) bedömde ansökningarna och utvärderingsrapporterna, och undersökte då särskilt riskerna för konsumenter och, i förekommande fall, för djur, och lämnade därefter ett motiverat yttrande om de föreslagna gränsvärdena (2). Myndigheten sände dessa yttranden till sökandena, kommissionen och medlemsstaterna och gjorde dem tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (myndigheten) bedömde ansökningarna och utvärderingsrapporterna, och undersökte då särskilt riskerna för konsumenter och, i förekommande fall, för djur, och lämnade därefter ett motiverat yttrande om de föreslagna gränsvärdena (2). Myndigheten sände dessa yttranden till sökandena, kommissionen och medlemsstaterna och gjorde dem tillgängliga för allmänheten.

| (6) | När det gäller spinetoram på portlaker bedömde myndigheten en ansökan om att fastställa ett gränsvärde när det gäller sallat och lämnade ett motiverat yttrande om det föreslagna gränsvärdet (3). I samband med detta bedömde myndigheten resthaltsförsök enligt god jordbrukspraxis på sallat, vilket ledde till att man föreslog att gränsvärdet skulle fastställas till 4 mg/kg. I enlighet med unionens befintliga riktlinjer för extrapolering av gränsvärden (4) bör gränsvärdet när det gäller portlaker fastställas till 4 mg/kg på basis av de resthaltsförsök som gjorts på sallat. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller spinetoram på portlaker bedömde myndigheten en ansökan om att fastställa ett gränsvärde när det gäller sallat och lämnade ett motiverat yttrande om det föreslagna gränsvärdet (3). I samband med detta bedömde myndigheten resthaltsförsök enligt god jordbrukspraxis på sallat, vilket ledde till att man föreslog att gränsvärdet skulle fastställas till 4 mg/kg. I enlighet med unionens befintliga riktlinjer för extrapolering av gränsvärden (4) bör gränsvärdet när det gäller portlaker fastställas till 4 mg/kg på basis av de resthaltsförsök som gjorts på sallat.

| (7) | När det gäller alla andra användningsområden fann myndigheten att alla uppgiftskrav var uppfyllda och att de ändringar av gränsvärdena som sökandena begärt var godtagbara ur konsumentsäkerhetssynpunkt, på grundval av en bedömning av konsumenternas exponering som omfattade 27 specifika europeiska konsumentgrupper. Myndigheten tog hänsyn till de senaste uppgifterna om ämnenas toxikologiska egenskaper. Varken livstidsexponeringen för dessa ämnen genom konsumtion av alla de livsmedelsprodukter som kan innehålla dessa ämnen eller korttidsexponeringen till följd av stor konsumtion av de berörda produkterna visade på någon risk för att det acceptabla dagliga intaget eller den akuta referensdosen överskrids. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller alla andra användningsområden fann myndigheten att alla uppgiftskrav var uppfyllda och att de ändringar av gränsvärdena som sökandena begärt var godtagbara ur konsumentsäkerhetssynpunkt, på grundval av en bedömning av konsumenternas exponering som omfattade 27 specifika europeiska konsumentgrupper. Myndigheten tog hänsyn till de senaste uppgifterna om ämnenas toxikologiska egenskaper. Varken livstidsexponeringen för dessa ämnen genom konsumtion av alla de livsmedelsprodukter som kan innehålla dessa ämnen eller korttidsexponeringen till följd av stor konsumtion av de berörda produkterna visade på någon risk för att det acceptabla dagliga intaget eller den akuta referensdosen överskrids.

| (8) | I samband med godkännandet av de verksamma ämnena med låg risk pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1 och pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2, ingick i sammanfattningen i enlighet med artikel 8.1 g i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (5) ansökningar som stödde representativa användningar på tomater enligt god jordbrukspraxis i unionen. Ansökningarna utvärderades av den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i den förordningen. Myndigheten bedömde ansökningarna och utfärdade en slutsats om den inbördes granskningen av riskbedömningen av bekämpningsmedel med dessa verksamma ämnen (6). I samband med detta ansåg myndigheten det inte nödvändigt att fastställa referensvärden för dessa ämnen och rekommenderade att pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1 och pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2 bör tas upp i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005. |
| --- | --- |

(8)

I samband med godkännandet av de verksamma ämnena med låg risk pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1 och pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2, ingick i sammanfattningen i enlighet med artikel 8.1 g i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (5) ansökningar som stödde representativa användningar på tomater enligt god jordbrukspraxis i unionen. Ansökningarna utvärderades av den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i den förordningen. Myndigheten bedömde ansökningarna och utfärdade en slutsats om den inbördes granskningen av riskbedömningen av bekämpningsmedel med dessa verksamma ämnen (6). I samband med detta ansåg myndigheten det inte nödvändigt att fastställa referensvärden för dessa ämnen och rekommenderade att pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1 och pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2 bör tas upp i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005.

| (9) | På grundval av myndighetens motiverade yttranden och slutsats och med hänsyn till faktorerna av relevans för ärendet i fråga uppfyller de respektive ändringarna av gränsvärdena kraven i artikel 14.2 i förordning (EG) nr 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

På grundval av myndighetens motiverade yttranden och slutsats och med hänsyn till faktorerna av relevans för ärendet i fråga uppfyller de respektive ändringarna av gränsvärdena kraven i artikel 14.2 i förordning (EG) nr 396/2005.

| (10) | Förordning (EG) nr 396/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 396/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II, III och IV till förordning (EG) nr 396/2005 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 januari 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Efsas vetenskapliga rapporter finns på http://www.efsa.europa.eu:

2

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for acrinathrin in peaches and sweet peppers”, EFSA Journal, vol. 19(2021):7, artikelnr 6681.

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for tau-fluvalinate in tomatoes and watermelons”, EFSA Journal, vol. 19(2021):6, artikelnr 6646.

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for folpet in barley, oat, rye and wheat”, EFSA Journal, vol. 19(2021):5, artikelnr 6578.

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for potassium phosphonates in lemons, limes and mandarins and in herbal infusions from leaves and herbs”, EFSA Journal, vol. 19(2021):6, artikelnr 6673.

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for isofetamid in raspberries, blackberries and dewberries”, EFSA Journal, vol. 19(2021):6, artikelnr 6677.

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in leeks, spring onions and honey”, EFSA Journal, vol. 19(2021):3, artikelnr 6517.

EFSA Journal

(3)  
  ”Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for spinetoram according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal, vol. 18(2020):1, artikelnr 5997.

3

EFSA Journal

(4)  Technical guidelines on data requirements for setting maximum residue levels, comparability of residue trials and extrapolation of residue data on products from plant and animal origin (SANTE/2019/12752).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

5

(6)  
  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substances Pepino Mosaic Virus, EU strain, mild isolate Abp1 and Pepino Mosaic Virus, CH2 strain, mild isolate Abp2”, EFSA Journal, vol. 19(2021):1, artikelnr 6388.

6

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagorna II, III och IV till förordning (EG) nr 396/2005 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga II ska kolumnerna för akrinatrin, fluvalinat, folpet, isofetamid, spinetoram och spirotetramat ersättas med följande:
  "Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)














  Kod | Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena
   (1) | Akrinatrin (F) | Fluvalinat (summan av isomerer) till följd av användning av tau-fluvalinat (F) | Folpet (summan av folpet och ftalimid, uttryckt som folpet) (R) | Isofetamid | Spinetoram (summan av spinetoram-J och spinetoram-L) (F) (A) | Spirotetramat och spirotetramatenol, (summan av), uttryckt som spirotetramat (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 0100000 | FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER | | | | | | |
| 0110000 | Citrusfrukter | 0,02  (*1) | 0,4 | 0,03  (*1) | 0,01  (*1) | | 0,5 |
| 0110010 | Grapefrukter | | | | | 0,02  (*1) | |
| 0110020 | Apelsiner | | | | | 0,07 | |
| 0110030 | Citroner | | | | | 0,02  (*1) | |
| 0110040 | Limefrukter | | | | | 0,02  (*1) | |
| 0110050 | Mandariner | | | | | 0,15 | |
| 0110990 | Övriga (2) | | | | | 0,02  (*1) | |
| 0120000 | Trädnötter | 0,02  (*1) | 0,01  (*1) | 0,07  (*1) | 0,01  (*1) | 0,02  (*1) | 0,5 |
| 0120010 | Mandlar | | | | | (+) | |
| 0120020 | Paranötter | | | | | (+) | |
| 0120030 | Cashewnötter | | | | | (+) | |
| 0120040 | Kastanjer | | | | | (+) | |
| 0120050 | Kokosnötter | | | | | (+) | |
| 0120060 | Hasselnötter | | | | | (+) | |
| 0120070 | Macadamianötter | | | | | (+) | |
| 0120080 | Pekannötter | | | | | (+) | |
| 0120090 | Pinjenötter | | | | | (+) | |
| 0120100 | Pistaschmandlar | | | | | (+) | |
| 0120110 | Valnötter | | | | | (+) | |
| 0120990 | Övriga (2) | | | | | | |
| 0130000 | Kärnfrukter | 0,02  (*1) | 0,3 | | 0,6 | 0,15 | 0,7 |
| 0130010 | Äpplen | | | 0,3 | | (+) | |
| 0130020 | Päron | | | 0,3 | | (+) | |
| 0130030 | Kvitten | | | 0,03  (*1) | | (+) | |
| 0130040 | Mispel | | | 0,03  (*1) | | (+) | |
| 0130050 | Japansk mispel | | | 0,03  (*1) | | (+) | |
| 0130990 | Övriga (2) | | | 0,03  (*1) | | | |
| 0140000 | Stenfrukter | | | 0,03  (*1) | | | 3 |
| 0140010 | Aprikoser | 0,02  (*1) | 0,3 | | 3 | 0,2 (+) | |
| 0140020 | Körsbär (söta) | 0,02  (*1) | 0,4 | | 4 | 2 | |
| 0140030 | Persikor | 0,08 | 0,3 | | 3 | 0,3 | |
| 0140040 | Plommon | 0,02  (*1) | 0,01  (*1) | | 0,8 | 0,02  (*1) | |
| 0140990 | Övriga (2) | 0,02  (*1) | 0,01  (*1) | | 0,01  (*1) | 0,02  (*1) | |
| 0150000 | Bär och små frukter | | | | | | |
| 0151000 | a) | Druvor |

1.

I bilaga II ska kolumnerna för akrinatrin, fluvalinat, folpet, isofetamid, spinetoram och spirotetramat ersättas med följande:

"Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

Kod

Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena
   (1)

Akrinatrin (F)

Fluvalinat (summan av isomerer) till följd av användning av tau-fluvalinat (F)

Folpet (summan av folpet och ftalimid, uttryckt som folpet) (R)

Isofetamid

Spinetoram (summan av spinetoram-J och spinetoram-L) (F) (A)

Spirotetramat och spirotetramatenol, (summan av), uttryckt som spirotetramat (R)

1

2

3

4

5

6

7

8

0100000

FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER

0110000

Citrusfrukter

0,02  (*1)

0,4

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,5

0110010

Grapefrukter

0,02  (*1)

0110020

Apelsiner

0,07

0110030

Citroner

0,02  (*1)

0110040

Limefrukter

0,02  (*1)

0110050

Mandariner

0,15

0110990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0120000

Trädnötter

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,5

0120010

Mandlar

(+)

0120020

Paranötter

(+)

0120030

Cashewnötter

(+)

0120040

Kastanjer

(+)

0120050

Kokosnötter

(+)

0120060

Hasselnötter

(+)

0120070

Macadamianötter

(+)

0120080

Pekannötter

(+)

0120090

Pinjenötter

(+)

0120100

Pistaschmandlar

(+)

0120110

Valnötter

(+)

0120990

Övriga (2)

0130000

Kärnfrukter

0,02  (*1)

0,3

0,6

0,15

0,7

0130010

Äpplen

0,3

(+)

0130020

Päron

0,3

(+)

0130030

Kvitten

0,03  (*1)

(+)

0130040

Mispel

0,03  (*1)

(+)

0130050

Japansk mispel

0,03  (*1)

(+)

0130990

Övriga (2)

0,03  (*1)

0140000

Stenfrukter

0,03  (*1)

3

0140010

Aprikoser

0,02  (*1)

0,3

3

0,2 (+)

0140020

Körsbär (söta)

0,02  (*1)

0,4

4

2

0140030

Persikor

0,08

0,3

3

0,3

0140040

Plommon

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,8

0,02  (*1)

0140990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0150000

Bär och små frukter

0151000

a)

Druvor

1

4

0,4

2

0151010

Bordsdruvor

0,05  (*1)

6

(+)

0151020

Druvor för vinframställning

0,1

20

(+)

0152000

| b) | Jordgubbar |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar

0,02  (*1)

0,3

5 (+)

4

0,2

0,3

0153000

| c) | Rubusfrukter |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

7

1

0,02  (*1)

0153010

Björnbär

(+)

0153020

Blåhallon

(+)

0153030

Hallon (gula och röda)

0153990

Övriga (2)

0154000

| d) | Andra små frukter och bär |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1,5

0154010

Amerikanska blåbär

0,01  (*1)

0,4

0154020

Amerikanska tranbär

4

0,4 (+)

0154030

Vinbär (röda, svarta och vita)

0,01  (*1)

0,5

0154040

Krusbär (gröna, röda och gula)

0,01  (*1)

0,4 (+)

0154050

Nypon

0,01  (*1)

0,4 (+)

0154060

Mullbär (svarta och vita)

0,01  (*1)

0,4 (+)

0154070

Azarolhagtorn

0,6

0,4 (+)

0154080

Fläderbär

0,01  (*1)

0,4 (+)

0154990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,4

0160000

Diverse frukter med

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0161000

| a) | ätligt skal |
| --- | --- |

a)

ätligt skal

0161010

Dadlar

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161020

Fikon

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161030

Bordsoliver

0,15  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,07 (+)

1,5

0161040

Kumquat

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161050

Carambola/stjärnfrukter

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161060

Kaki/kakiplommon/sharon/persimon

0,03  (*1)

0,6

0,02  (*1)

0,4

0161070

Jambolanäpplen

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0161990

Övriga (2)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162000

| b) | oätligt skal, små |
| --- | --- |

b)

oätligt skal, små

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0162010

Kiwifrukter (gröna, gula och röda)

0,02  (*1)

3

0162020

Litchi/litchiplommon

0,015

15

0162030

Passionsfrukter/maracuja

0,4

0,02  (*1)

0162040

Kaktusfikon

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162050

Stjärnäpplen

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162060

Amerikansk persimon

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0163000

| c) | oätligt skal, stora |
| --- | --- |

c)

oätligt skal, stora

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0163010

Avokado

0,4

0163020

Bananer

0,4

0163030

Mango

0,3

0163040

Papaya

0,4

0163050

Granatäpplen

0,4

0163060

Kirimoja/cherimoya

0,02  (*1)

0163070

Guava

2

0163080

Ananas

0,15

0163090

Brödfrukter

0,02  (*1)

0163100

Durian/durio

0,02  (*1)

0163110

Taggannona/graviola/guanabana

0,02  (*1)

0163990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0200000

GRÖNSAKER, FÄRSKA ELLER FRYSTA

0210000

Rot- och knölgrönsaker

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0211000

| a) | Potatis |
| --- | --- |

a)

Potatis

0,06  (*1)(+)

0,8

0212000

| b) | Tropiska rot- och knölgrönsaker |
| --- | --- |

b)

Tropiska rot- och knölgrönsaker

0,03  (*1)

0,02  (*1)

0212010

Maniok/kassava

0212020

Sötpotatis

0212030

Jamsbönrot

0212040

Arrowrot

0212990

Övriga (2)

0213000

| c) | Övriga rot- och knölgrönsaker utom sockerbetor |
| --- | --- |

c)

Övriga rot- och knölgrönsaker utom sockerbetor

0,07

0213010

Rödbetor

0,03  (*1)

0213020

Morötter

0,03  (*1)

0213030

Rotselleri

0,03  (*1)

0213040

Pepparrot

0,03  (*1)

0213050

Jordärtskockor

0,03  (*1)

0213060

Palsternackor

0,03  (*1)

0213070

Rotpersilja/persiljerot

0,03  (*1)

0213080

Rädisor

0,04  (*1)(+)

0213090

Haverrot

0,04  (*1)(+)

0213100

Kålrötter

0,03  (*1)

0213110

Rovor/majrovor

0,03  (*1)

0213990

Övriga (2)

0,03  (*1)

0220000

Lökgrönsaker

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0220010

Vitlök

0,02  (*1)

0,3

0220020

Kepalök

0,02  (*1)

0,4

0220030

Schalottenlök

0,02  (*1)

0,3

0220040

Knipplök/salladslök och piplök

0,8

0,9

0220990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0230000

Fruktgrönsaker

0231000

| a) | Potatisväxter/Solanaceae och malvaväxter |
| --- | --- |

a)

Potatisväxter/Solanaceae och malvaväxter

1

0231010

Tomater

0,02  (*1)

0,15

5 (+)

1,5

0,06

0231020

Paprikor

0,08

0,01  (*1)

0,03  (*1)

3

0,4

0231030

Auberginer/äggplantor

0,02  (*1)

0,15

0,03  (*1)

1,5

0,05

0231040

Okra/gombo

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

3

0,02  (*1)

0231990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

3

0,02  (*1)

0232000

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter – ätligt skal

0,02  (*1)

0,02

0,03  (*1)

1

0,06

0,2

0232010

Slanggurkor

(+)

0232020

Druvgurkor

0232030

Zucchini/squash

0232990

Övriga (2)

0233000

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter – oätligt skal

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03

0,2

0233010

Meloner

0,09

0,4 (+)

0233020

Pumpor

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0233030

Vattenmeloner

0,09

0,03  (*1)

0233990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0234000

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0239000

| e) | Övriga fruktgrönsaker |
| --- | --- |

e)

Övriga fruktgrönsaker

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0240000

Kålgrönsaker (utom rötter och späda bladgrödor av Brassica)

0,02  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0241000

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

0,3

1

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Övriga (2)

0242000

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

0242010

Brysselkål

0,15

0,3 (+)

0242020

Huvudkål

0,3

2

0242990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0243000

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

0,01  (*1)

7

0243010

Salladskål/kinakål

0243020

Grönkål

0243990

Övriga (2)

0244000

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

0,08

1,5 (+)

0250000

Bladgrönsaker, örter och ätliga blommor

0251000

| a) | Sallat och sallatväxter |
| --- | --- |

a)

Sallat och sallatväxter

0,7

0,03  (*1)

7

0251010

Vårklynne/vintersallat/vårsallat/mâche(sallat)/fältsallat

0,06 (+)

0,01  (*1)

4

0251020

Sallat

0,1

20

1,5

0251030

Escarole/escarolesallat

0,06 (+)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0251040

Smörgåskrasse och andra groddar och skott

0,06 (+)

0,01  (*1)

4

0251050

Vinterkrasse/vårgyllen

0,02  (*1)

0,01  (*1)

4

0251060

Rucola/rucolasallat/senapskål

0,06 (+)

0,01  (*1)

4

0251070

Sareptasenap/salladssenap

0,06 (+)

0,01  (*1)

4

0251080

Späda bladgrödor/”baby leaf” (inklusive Brassica-arter)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

4

0251990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0252000

| b) | Spenat och liknande blad |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande blad

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

20

7

0252010

Spenat

0,9

0252020

Portlaker

4

0252030

Mangold/betblad

1,5

0252990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0253000

| c) | Blad från vinranka och liknande arter |
| --- | --- |

c)

Blad från vinranka och liknande arter

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0254000

| d) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

d)

Vattenkrasse

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

7

0255000

| e) | Endivesallat |
| --- | --- |

e)

Endivesallat

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,03

0256000

| f) | Örter och ätliga blommor |
| --- | --- |

f)

Örter och ätliga blommor

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,06  (*1)

20

4

4

0256010

Körvel

0256020

Gräslök

0256030

Bladselleri/snittselleri

0256040

Persilja

0256050

Salvia

0256060

Rosmarin

0256070

Timjan

0256080

Basilika och ätliga blommor

0256090

Lagerblad

0256100

Dragon

0256990

Övriga (2)

0260000

Baljväxter, färska

0,02  (*1)

0,03  (*1)

0260010

Bönor (med balja)

0,6

0,6

0,05

2

0260020

Bönor (utan balja)

0,05

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0260030

Ärter (med balja)

0,6

0,6

0,02  (*1)

2

0260040

Ärter (utan balja)

0,05

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0260050

Linser

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0260990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270000

Stjälkgrönsaker

0,02  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0270010

Sparris

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270020

Kardoner

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270030

Stjälkselleri/blekselleri

0,01  (*1)

0,02  (*1)

4

0270040

Fänkål

0,01  (*1)

0,02  (*1)

4

0270050

Kronärtskockor

0,8

0,02  (*1)

1

0270060

Purjolök

0,01  (*1)

0,05

0,9

0270070

Rabarber

0,01  (*1)

0,02  (*1)

4

0270080

Bambuskott

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270090

Palmhjärtan

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0280000

Svampar, mossor och lavar

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0280010

Odlade svampar

0280020

Vilda svampar

0280990

Mossor och lavar

0290000

Alger och prokaryota organismer

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0300000

BALJVÄXTER, TORKADE

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

2

0300010

Bönor

0300020

Linser

0300030

Ärter

0300040

Lupiner

0300990

Övriga (2)

0400000

OLJEVÄXTFRÖER OCH OLJEVÄXTFRUKTER

0,02  (*1)

0401000

Oljeväxtfröer

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0401010

Linfrö

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401020

Jordnötter

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401030

Vallmofrö

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401040

Sesamfrö

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401050

Solrosfrö

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401060

Rapsfrö

0,02

0,015

0,02  (*1)

0401070

Sojabönor

0,01  (*1)

0,01  (*1)

(+)

4

0401080

Senapsfrö

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401090

Bomullsfrö

0,09

0,01  (*1)

(+)

0,4

0401100

Pumpafrö

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401110

Safflorfrö

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401120

Gurkörtsfrö

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401130

Oljedådrafrö

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401140

Hampfrö

0,02

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401150

Ricinfrö

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0402000

Oljeväxtfrukter

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0402010

Oliver för oljeproduktion

0,15  (*1)(+)

0,06 (+)

1,5

0402020

Oljepalmkärnor

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0402030

Oljepalmfrukter

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0402040

Kapok

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0402990

Övriga (2)

0,07  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0500000

SPANNMÅL

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0500010

Korn

0,4

2

0500020

Bovete och andra pseudocerealier

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0500030

Majs

0,01  (*1)

0,07  (*1)

(+)

0500040

Hirs/vanlig hirs

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0500050

Havre

0,4

2

0500060

Ris

0,01  (*1)

0,07  (*1)

(+)

0500070

Råg

0,05

0,3

0500080

Durra/sorgum

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0500090

Vete

0,05

0,4 (+)

0500990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,07  (*1)

0600000

TE, KAFFE, ÖRTTEER, KAKAO OCH JOHANNESBRÖD

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0610000

Te

0,1  (*1)

0620000

Kaffebönor

0,1  (*1)

0630000

Örtteer från

0631000

| a) | blommor |
| --- | --- |

a)

blommor

0,1  (*1)

0631010

Kamomill

0631020

Rosellhibiskus

0631030

Ros

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Övriga (2)

0632000

| b) | blad och örter |
| --- | --- |

b)

blad och örter

50

0632010

Jordgubbe

0632020

Rooibos

0632030

Mate/maté

0632990

Övriga (2)

0633000

| c) | rötter |
| --- | --- |

c)

rötter

0,1  (*1)

0633010

Vänderot/läkevänderot

0633020

Ginseng

0633990

Övriga (2)

0639000

| d) | andra delar av växten |
| --- | --- |

d)

andra delar av växten

0,1  (*1)

0640000

Kakaobönor

0,1  (*1)

0650000

Johannesbröd

0,1  (*1)

0700000

HUMLE

0,05  (*1)

0,05  (*1)

400 (+)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

15

0800000

KRYDDOR

0810000

Frökryddor

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0810010

Anis/anisfrö

0810020

Svartkummin

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spiskummin

0810060

Dill

0810070

Fänkål

0810080

Bockhornsklöver

0810090

Muskot

0810990

Övriga (2)

0820000

Fruktkryddor

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0820010

Kryddpeppar

0820020

Sichuanpeppar

0820030

Kummin

0820040

Kardemumma

0820050

Enbär

0820060

Pepparkorn (gröna, svarta och vita)

0820070

Vanilj

0820080

Tamarind

0820990

Övriga (2)

0830000

Barkkryddor

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0830010

Kanel

0830990

Övriga (2)

0840000

Rot- och jordstamskryddor

0840010

Lakritsrot

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0840020

Ingefära (10)

0840030

Gurkmeja

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0840040

Pepparrot (11)

0840990

Övriga (2)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0850000

Kryddor bestående av knoppar

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0850010

Kryddnejlika

0850020

Kapris

0850990

Övriga (2)

0860000

Kryddor bestående av pistiller

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0860010

Saffran

0860990

Övriga (2)

0870000

Kryddor bestående av frömantlar

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0870010

Muskotblomma

0870990

Övriga (2)

0900000

SOCKERVÄXTER

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0900010

Sockerbetsrötter

0,02  (*1)

0900020

Sockerrör

0,02  (*1)

0900030

Rotcikoria

0,07

0900990

Övriga (2)

0,02  (*1)

1000000

ANIMALISKA PRODUKTER – LANDLEVANDE DJUR

0,05  (*1)

1010000

Produkter från

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

svin

1011010

Muskel

0,015

0,05

1011020

Fett

0,05

0,02  (*1)

1011030

Lever

0,01  (*1)

0,7

1011040

Njure

0,01  (*1)

0,7

1011050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,05

0,7

1011990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1012000

| b) | nötkreatur |
| --- | --- |

b)

nötkreatur

1012010

Muskel

0,05

0,05

1012020

Fett

0,3

(+)

0,02  (*1)

1012030

Lever

0,01  (*1)

(+)

0,7

1012040

Njure

0,015

(+)

0,7

1012050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,3

0,7

1012990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

får

1013010

Muskel

0,05

0,05

1013020

Fett

0,3

0,02  (*1)

1013030

Lever

0,01  (*1)

0,7

1013040

Njure

0,015

0,7

1013050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,3

0,7

1013990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1014000

| d) | get |
| --- | --- |

d)

get

1014010

Muskel

0,05

0,05

1014020

Fett

0,3

0,02  (*1)

1014030

Lever

0,01  (*1)

0,7

1014040

Njure

0,015

0,7

1014050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,3

0,7

1014990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1015000

| e) | hästdjur |
| --- | --- |

e)

hästdjur

1015010

Muskel

0,05

0,05

1015020

Fett

0,3

(+)

0,02  (*1)

1015030

Lever

0,01  (*1)

(+)

0,7

1015040

Njure

0,015

(+)

0,7

1015050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,3

0,7

1015990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016000

| f) | fjäderfä |
| --- | --- |

f)

fjäderfä

0,02  (*1)

1016010

Muskel

0,01  (*1)

(+)

1016020

Fett

0,03 (+)

(+)

(+)

1016030

Lever

0,01  (*1)

(+)

(+)

1016040

Njure

0,01  (*1)

1016050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,03 (+)

1016990

Övriga (2)

0,01  (*1)

1017000

| g) | andra hägnade landlevande djur |
| --- | --- |

g)

andra hägnade landlevande djur

1017010

Muskel

0,05

0,05

1017020

Fett

0,3

0,02  (*1)

1017030

Lever

0,01  (*1)

0,7

1017040

Njure

0,015

0,7

1017050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,3

0,7

1017990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1020000

Mjölk

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

1020010

Nötkreatur

0,03

1020020

Får

0,02

1020030

Get

0,02

1020040

Häst

0,03

1020990

Övriga (2)

0,02

1030000

Fågelägg

0,01  (*1)

0,01  (*1)

(+)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Tamhöna

(+)

(+)

1030020

Anka

(+)

(+)

1030030

Gås

(+)

(+)

1030040

Vaktel

(+)

(+)

1030990

Övriga (2)

(+)

1040000

Honung och andra biodlingsprodukter (7)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,5

1050000

Amfibier och reptiler

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

1060000

Landlevande ryggradslösa djur

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

1070000

Vilda landlevande ryggradsdjur

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

1100000

PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG - FISK, FISKERIPRODUKTER OCH ANDRA LIVSMEDEL FRÅN HAV OCH INSJÖAR (8)

1200000

PRODUKTER ELLER DELAR AV PRODUKTER SOM ANVÄNDS ENBART TILL FODERPRODUKTION (8)

1300000

BEARBETADE LIVSMEDELSPRODUKTER (9)

Akrinatrin (F)

(F) Fettlöslig

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om resthaltsförsök och metabolism. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 1 juli 2019, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0251010 Vårklynne/vintersallat/vårsallat/mâche(sallat)/fältsallat

0251030 Escarole/escarolesallat

0251040 Smörgåskrasse och andra groddar och skott

0251060 Rucola/rucolasallat/senapskål

0251070 Sareptasenap/salladssenap

Fluvalinat (summan av isomerer) till följd av användning av tau-fluvalinat (F)

(F) Fettlöslig

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om metabolism- och utfodringsundersökningar på husdjur. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 16 juni 2022, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

1016020 Fett

1016050 Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om resthaltsförsök. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 16 juni 2022, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0232010 Slanggurkor

Folpet (summan av folpet och ftalimid, uttryckt som folpet) (R)

(R) En annan definition av resthalt används för följande par bekämpningsmedel-kod: Kod 1000000 utom 1040000 : Ftalimid, uttryckt som folpet

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om analysmetoder och lagringsstabilitet. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 6 februari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0161030 Bordsoliver

0402010 Oliver för oljeproduktion

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om analysmetoder. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 6 februari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0213080 Rädisor

0213090 Haverrot

0700000 HUMLE

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om resthaltsförsök och analysmetoder. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 6 februari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0211000 a) Potatis

0231010 Tomater

0233010 Meloner

0500090 Vete

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om resthaltsförsök. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 6 februari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0152000 b) Jordgubbar

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om resthalters egenskaper och omfattning. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 6 februari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

1016010 Muskel

1016020 Fett

1016030 Lever

1030000 Fågelägg

1030010 Tamhöna

1030020 Anka

1030030 Gås

1030040 Vaktel

1030990 Övriga (2)

Spinetoram (summan av spinetoram-J och spinetoram-L) (F) (A)

(F) Fettlöslig

(A) EU:s referenslaboratorier konstaterade att referensstandarden för spinetoram-J och spinetoram- L inte är kommersiellt tillgängliga. När gränsvärdena ses över kommer kommissionen att beakta om den referensstandard som avses i första meningen är kommersiellt tillgänglig senast den 7 juli 2022, eller, om referensstandarden inte är kommersiellt tillgänglig senast detta datum, avsaknaden av referensstandard.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om analysmetoder. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 7 juli 2023, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0120010 Mandlar

0120020 Paranötter

0120030 Cashewnötter

0120040 Kastanjer

0120050 Kokosnötter

0120060 Hasselnötter

0120070 Macadamianötter

0120080 Pekannötter

0120090 Pinjenötter

0120100 Pistaschmandlar

0120110 Valnötter

0161030 Bordsoliver

0401070 Sojabönor

0401090 Bomullsfrö

0402010 Oliver för oljeproduktion

0500030 Majs

0500060 Ris

1012020 Fett

1012030 Lever

1012040 Njure

1015020 Fett

1015030 Lever

1015040 Njure

1016020 Fett

1016030 Lever

1030010 Tamhöna

1030020 Anka

1030030 Gås

1030040 Vaktel

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om resthaltsförsök. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 7 juli 2023, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0130010 Äpplen

0130020 Päron

0130030 Kvitten

0130040 Mispel

0130050 Japansk mispel

0140010 Aprikoser

0151010 Bordsdruvor

0151020 Druvor för vinframställning

0153010 Björnbär

0153020 Blåhallon

0154020 Amerikanska tranbär

0154040 Krusbär (gröna, röda och gula)

0154050 Nypon

0154060 Mullbär (svarta och vita)

0154070 Azarolhagtorn

0154080 Fläderbär

Spirotetramat och spirotetramatenol, (summan av), uttryckt som spirotetramat (R)

(R) En annan definition av resthalt används för följande par bekämpningsmedel-kod: Spirotetramat - kod 1000000 utom 1040000 : spirotetramatenol uttryckt som spirotetramat

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om resthaltsförsök. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 20 april 2023, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0242010 Brysselkål

0244000 d) Kålrabbi "

| 2. | I del A i bilaga III ska kolumnen för fosetyl ersättas av följande:
  "Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)









  Kod | Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena
   (2) | Fosetylaluminium (summan av fosetyl, fosfonsyra och deras salter, uttryckt som fosetyl) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| 0100000 | FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER | |
| 0110000 | Citrusfrukter | |
| 0110010 | Grapefrukter | 75 |
| 0110020 | Apelsiner | 75 |
| 0110030 | Citroner | 150 |
| 0110040 | Limefrukter | 150 |
| 0110050 | Mandariner | 150 |
| 0110990 | Övriga (2) | 75 |
| 0120000 | Trädnötter | |
| 0120010 | Mandlar | 1 500 |
| 0120020 | Paranötter | 500 |
| 0120030 | Cashewnötter | 500 |
| 0120040 | Kastanjer | 1 500 |
| 0120050 | Kokosnötter | 500 |
| 0120060 | Hasselnötter | 1 500 |
| 0120070 | Macadamianötter | 500 |
| 0120080 | Pekannötter | 500 |
| 0120090 | Pinjenötter | 500 |
| 0120100 | Pistaschmandlar | 1 500 |
| 0120110 | Valnötter | 1 500 |
| 0120990 | Övriga (2) | 500 |
| 0130000 | Kärnfrukter | 150 |
| 0130010 | Äpplen | |
| 0130020 | Päron | |
| 0130030 | Kvitten | |
| 0130040 | Mispel | |
| 0130050 | Japansk mispel | |
| 0130990 | Övriga (2) | |
| 0140000 | Stenfrukter | |
| 0140010 | Aprikoser | 2  (*2) |
| 0140020 | Körsbär (söta) | 2  (*2) |
| 0140030 | Persikor | 50 |
| 0140040 | Plommon | 2  (*2) |
| 0140990 | Övriga (2) | 2  (*2) |
| 0150000 | Bär och små frukter | |
| 0151000 | a) | Druvor |

2.

I del A i bilaga III ska kolumnen för fosetyl ersättas av följande:

"Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

Kod

Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena
   (2)

Fosetylaluminium (summan av fosetyl, fosfonsyra och deras salter, uttryckt som fosetyl)

1

2

3

0100000

FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER

0110000

Citrusfrukter

0110010

Grapefrukter

75

0110020

Apelsiner

75

0110030

Citroner

150

0110040

Limefrukter

150

0110050

Mandariner

150

0110990

Övriga (2)

75

0120000

Trädnötter

0120010

Mandlar

1 500

0120020

Paranötter

500

0120030

Cashewnötter

500

0120040

Kastanjer

1 500

0120050

Kokosnötter

500

0120060

Hasselnötter

1 500

0120070

Macadamianötter

500

0120080

Pekannötter

500

0120090

Pinjenötter

500

0120100

Pistaschmandlar

1 500

0120110

Valnötter

1 500

0120990

Övriga (2)

500

0130000

Kärnfrukter

150

0130010

Äpplen

0130020

Päron

0130030

Kvitten

0130040

Mispel

0130050

Japansk mispel

0130990

Övriga (2)

0140000

Stenfrukter

0140010

Aprikoser

2  (*2)

0140020

Körsbär (söta)

2  (*2)

0140030

Persikor

50

0140040

Plommon

2  (*2)

0140990

Övriga (2)

2  (*2)

0150000

Bär och små frukter

0151000

a)

Druvor

0151010

Bordsdruvor

100

0151020

Druvor för vinframställning

200

0152000

| b) | Jordgubbar |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar

100

0153000

| c) | Rubusfrukter |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter

0153010

Björnbär

300

0153020

Blåhallon

2  (*2)

0153030

Hallon (gula och röda)

300

0153990

Övriga (2)

2  (*2)

0154000

| d) | Andra små frukter och bär |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär

0154010

Amerikanska blåbär

200

0154020

Amerikanska tranbär

2  (*2)

0154030

Vinbär (röda, svarta och vita)

200

0154040

Krusbär (gröna, röda och gula)

200

0154050

Nypon

2  (*2)

0154060

Mullbär (svarta och vita)

2  (*2)

0154070

Azarolhagtorn

50

0154080

Fläderbär

80

0154990

Övriga (2)

2  (*2)

0160000

Diverse frukter med

0161000

| a) | ätligt skal |
| --- | --- |

a)

ätligt skal

0161010

Dadlar

2  (*2)

0161020

Fikon

2  (*2)

0161030

Bordsoliver

100

0161040

Kumquat

2  (*2)

0161050

Carambola/stjärnfrukter

2  (*2)

0161060

Kaki/kakiplommon/sharon/persimon

50

0161070

Jambolanäpplen

2  (*2)

0161990

Övriga (2)

2  (*2)

0162000

| b) | oätligt skal, små |
| --- | --- |

b)

oätligt skal, små

0162010

Kiwifrukter (gröna, gula och röda)

150

0162020

Litchi/litchiplommon

2  (*2)

0162030

Passionsfrukter/maracuja

2  (*2)

0162040

Kaktusfikon

2  (*2)

0162050

Stjärnäpplen

2  (*2)

0162060

Amerikansk persimon

2  (*2)

0162990

Övriga (2)

2  (*2)

0163000

| c) | oätligt skal, stora |
| --- | --- |

c)

oätligt skal, stora

0163010

Avokado

70

0163020

Bananer

2  (*2)

0163030

Mango

2  (*2)

0163040

Papaya

2  (*2)

0163050

Granatäpplen

90

0163060

Kirimoja/cherimoya

2  (*2)

0163070

Guava

2  (*2)

0163080

Ananas

50

0163090

Brödfrukter

2  (*2)

0163100

Durian/durio

2  (*2)

0163110

Taggannona/graviola/guanabana

2  (*2)

0163990

Övriga (2)

2  (*2)

0200000

GRÖNSAKER, FÄRSKA ELLER FRYSTA

0210000

Rot- och knölgrönsaker

0211000

| a) | Potatis |
| --- | --- |

a)

Potatis

200

0212000

| b) | Tropiska rot- och knölgrönsaker |
| --- | --- |

b)

Tropiska rot- och knölgrönsaker

2  (*2)

0212010

Maniok/kassava

0212020

Sötpotatis

0212030

Jamsbönrot

0212040

Arrowrot

0212990

Övriga (2)

0213000

| c) | Övriga rot- och knölgrönsaker utom sockerbetor |
| --- | --- |

c)

Övriga rot- och knölgrönsaker utom sockerbetor

0213010

Rödbetor

2  (*2)

0213020

Morötter

2  (*2)

0213030

Rotselleri

8

0213040

Pepparrot

200

0213050

Jordärtskockor

2  (*2)

0213060

Palsternackor

2  (*2)

0213070

Rotpersilja/persiljerot

2  (*2)

0213080

Rädisor

25

0213090

Haverrot

2  (*2)

0213100

Kålrötter

2  (*2)

0213110

Rovor/majrovor

2  (*2)

0213990

Övriga (2)

2  (*2)

0220000

Lökgrönsaker

0220010

Vitlök

30

0220020

Kepalök

50

0220030

Schalottenlök

30

0220040

Knipplök/salladslök och piplök

30

0220990

Övriga (2)

2  (*2)

0230000

Fruktgrönsaker

0231000

| a) | Potatisväxter/Solanaceae och malvaväxter |
| --- | --- |

a)

Potatisväxter/Solanaceae och malvaväxter

0231010

Tomater

100

0231020

Paprikor

130

0231030

Auberginer/äggplantor

100

0231040

Okra/gombo

2  (*2)

0231990

Övriga (2)

2  (*2)

0232000

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter – ätligt skal

0232010

Slanggurkor

80

0232020

Druvgurkor

75

0232030

Zucchini/squash

100

0232990

Övriga (2)

75

0233000

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter – oätligt skal

75

0233010

Meloner

0233020

Pumpor

0233030

Vattenmeloner

0233990

Övriga (2)

0234000

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

5

0239000

| e) | Övriga fruktgrönsaker |
| --- | --- |

e)

Övriga fruktgrönsaker

5

0240000

Kålgrönsaker (utom rötter och späda bladgrödor av Brassica)

0241000

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

70

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Övriga (2)

0242000

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

10

0242010

Brysselkål

0242020

Huvudkål

0242990

Övriga (2)

0243000

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

30

0243010

Salladskål/kinakål

0243020

Grönkål

0243990

Övriga (2)

0244000

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

10

0250000

Bladgrönsaker, örter och ätliga blommor

0251000

| a) | Sallat och sallatväxter |
| --- | --- |

a)

Sallat och sallatväxter

0251010

Vårklynne/vintersallat/vårsallat/mâche(sallat)/fältsallat

75

0251020

Sallat

300

0251030

Escarole/escarolesallat

75

0251040

Smörgåskrasse och andra groddar och skott

75

0251050

Vinterkrasse/vårgyllen

75

0251060

Rucola/rucolasallat/senapskål

75

0251070

Sareptasenap/salladssenap

75

0251080

Späda bladgrödor/”baby leaf” (inklusive Brassica-arter)

75

0251990

Övriga (2)

75

0252000

| b) | Spenat och liknande blad |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande blad

0252010

Spenat

300

0252020

Portlaker

2  (*2)

0252030

Mangold/betblad

15

0252990

Övriga (2)

2  (*2)

0253000

| c) | Blad från vinranka och liknande arter |
| --- | --- |

c)

Blad från vinranka och liknande arter

2  (*2)

0254000

| d) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

d)

Vattenkrasse

2  (*2)

0255000

| e) | Endivesallat |
| --- | --- |

e)

Endivesallat

75

0256000

| f) | Örter och ätliga blommor |
| --- | --- |

f)

Örter och ätliga blommor

400

0256010

Körvel

0256020

Gräslök

0256030

Bladselleri/snittselleri

0256040

Persilja

0256050

Salvia

0256060

Rosmarin

0256070

Timjan

0256080

Basilika och ätliga blommor

0256090

Lagerblad

0256100

Dragon

0256990

Övriga (2)

0260000

Baljväxter, färska

2  (*2)

0260010

Bönor (med balja)

0260020

Bönor (utan balja)

0260030

Ärter (med balja)

0260040

Ärter (utan balja)

0260050

Linser

0260990

Övriga (2)

0270000

Stjälkgrönsaker

0270010

Sparris

2  (*2)

0270020

Kardoner

2  (*2)

0270030

Stjälkselleri/blekselleri

2  (*2)

0270040

Fänkål

2  (*2)

0270050

Kronärtskockor

50

0270060

Purjolök

30

0270070

Rabarber

2  (*2)

0270080

Bambuskott

2  (*2)

0270090

Palmhjärtan

2  (*2)

0270990

Övriga (2)

2  (*2)

0280000

Svampar, mossor och lavar

2  (*2)

0280010

Odlade svampar

0280020

Vilda svampar

0280990

Mossor och lavar

0290000

Alger och prokaryota organismer

2  (*2)

0300000

BALJVÄXTER, TORKADE

2  (*2)

0300010

Bönor

0300020

Linser

0300030

Ärter

0300040

Lupiner

0300990

Övriga (2)

0400000

OLJEVÄXTFRÖER OCH OLJEVÄXTFRUKTER

0401000

Oljeväxtfröer

2  (*2)

0401010

Linfrö

0401020

Jordnötter

0401030

Vallmofrö

0401040

Sesamfrö

0401050

Solrosfrö

0401060

Rapsfrö

0401070

Sojabönor

0401080

Senapsfrö

0401090

Bomullsfrö

0401100

Pumpafrö

0401110

Safflorfrö

0401120

Gurkörtsfrö

0401130

Oljedådrafrö

0401140

Hampfrö

0401150

Ricinfrö

0401990

Övriga (2)

0402000

Oljeväxtfrukter

0402010

Oliver för oljeproduktion

100

0402020

Oljepalmkärnor

2  (*2)

0402030

Oljepalmfrukter

2  (*2)

0402040

Kapok

2  (*2)

0402990

Övriga (2)

2  (*2)

0500000

SPANNMÅL

0500010

Korn

2  (*2)

0500020

Bovete och andra pseudocerealier

2  (*2)

0500030

Majs

2  (*2)

0500040

Hirs/vanlig hirs

2  (*2)

0500050

Havre

2  (*2)

0500060

Ris

2  (*2)

0500070

Råg

2  (*2)

0500080

Durra/sorgum

2  (*2)

0500090

Vete

150

0500990

Övriga (2)

2  (*2)

0600000

TE, KAFFE, ÖRTTEER, KAKAO OCH JOHANNESBRÖD

0610000

Te

5  (*2)

0620000

Kaffebönor

5  (*2)

0630000

Örtteer från

0631000

| a) | blommor |
| --- | --- |

a)

blommor

500

0631010

Kamomill

0631020

Rosellhibiskus

0631030

Ros

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Övriga (2)

0632000

| b) | blad och örter |
| --- | --- |

b)

blad och örter

2 000

0632010

Jordgubbe

0632020

Rooibos

0632030

Mate/maté

0632990

Övriga (2)

0633000

| c) | rötter |
| --- | --- |

c)

rötter

500

0633010

Vänderot/läkevänderot

0633020

Ginseng

0633990

Övriga (2)

0639000

| d) | andra delar av växten |
| --- | --- |

d)

andra delar av växten

500

0640000

Kakaobönor

2  (*2)

0650000

Johannesbröd

2  (*2)

0700000

HUMLE

2 000

0800000

KRYDDOR

0810000

Frökryddor

400

0810010

Anis/anisfrö

0810020

Svartkummin

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spiskummin

0810060

Dill

0810070

Fänkål

0810080

Bockhornsklöver

0810090

Muskot

0810990

Övriga (2)

0820000

Fruktkryddor

400

0820010

Kryddpeppar

0820020

Sichuanpeppar

0820030

Kummin

0820040

Kardemumma

0820050

Enbär

0820060

Pepparkorn (gröna, svarta och vita)

0820070

Vanilj

0820080

Tamarind

0820990

Övriga (2)

0830000

Barkkryddor

400

0830010

Kanel

0830990

Övriga (2)

0840000

Rot- och jordstamskryddor

0840010

Lakritsrot

400

0840020

Ingefära (10)

0840030

Gurkmeja

400

0840040

Pepparrot (11)

0840990

Övriga (2)

400

0850000

Kryddor bestående av knoppar

400

0850010

Kryddnejlika

0850020

Kapris

0850990

Övriga (2)

0860000

Kryddor bestående av pistiller

400

0860010

Saffran

0860990

Övriga (2)

0870000

Kryddor bestående av frömantlar

400

0870010

Muskotblomma

0870990

Övriga (2)

0900000

SOCKERVÄXTER

0900010

Sockerbetsrötter

2  (*2)

0900020

Sockerrör

2  (*2)

0900030

Rotcikoria

75

0900990

Övriga (2)

2  (*2)

1000000

ANIMALISKA PRODUKTER – LANDLEVANDE DJUR

1010000

Produkter från

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

svin

1011010

Muskel

0,7

1011020

Fett

1,5

1011030

Lever

0,8

1011040

Njure

6

1011050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

6

1011990

Övriga (2)

0,5  (*2)

1012000

| b) | nötkreatur |
| --- | --- |

b)

nötkreatur

1012010

Muskel

0,7

1012020

Fett

1,5

1012030

Lever

1,5

1012040

Njure

8

1012050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

8

1012990

Övriga (2)

0,5  (*2)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

får

1013010

Muskel

0,7

1013020

Fett

1,5

1013030

Lever

1,5

1013040

Njure

8

1013050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

8

1013990

Övriga (2)

0,5  (*2)

1014000

| d) | get |
| --- | --- |

d)

get

1014010

Muskel

0,7

1014020

Fett

1,5

1014030

Lever

1,5

1014040

Njure

8

1014050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

8

1014990

Övriga (2)

0,5  (*2)

1015000

| e) | hästdjur |
| --- | --- |

e)

hästdjur

1015010

Muskel

0,5  (*2)

1015020

Fett

0,5  (*2)

1015030

Lever

0,5

1015040

Njure

0,5

1015050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,5

1015990

Övriga (2)

0,5  (*2)

1016000

| f) | fjäderfä |
| --- | --- |

f)

fjäderfä

1016010

Muskel

0,7

1016020

Fett

0,7

1016030

Lever

0,7

1016040

Njure

0,5  (*2)

1016050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,7

1016990

Övriga (2)

0,5  (*2)

1017000

| g) | andra hägnade landlevande djur |
| --- | --- |

g)

andra hägnade landlevande djur

1017010

Muskel

0,5  (*2)

1017020

Fett

0,5  (*2)

1017030

Lever

0,5

1017040

Njure

0,5

1017050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,5

1017990

Övriga (2)

0,5  (*2)

1020000

Mjölk

0,5

1020010

Nötkreatur

1020020

Får

1020030

Get

1020040

Häst

1020990

Övriga (2)

1030000

Fågelägg

0,7

1030010

Tamhöna

1030020

Anka

1030030

Gås

1030040

Vaktel

1030990

Övriga (2)

1040000

Honung och andra biodlingsprodukter (7)

0,5  (*2)

1050000

Amfibier och reptiler

0,5  (*2)

1060000

Landlevande ryggradslösa djur

0,5  (*2)

1070000

Vilda landlevande ryggradsdjur

0,5  (*2)

1100000

PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG - FISK, FISKERIPRODUKTER OCH ANDRA LIVSMEDEL FRÅN HAV OCH INSJÖAR (8)

1200000

PRODUKTER ELLER DELAR AV PRODUKTER SOM ANVÄNDS ENBART TILL FODERPRODUKTION (8)

1300000

BEARBETADE LIVSMEDELSPRODUKTER (9)

| 3. | I bilaga IV ska följande poster införas i alfabetisk ordning: ”Pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1” och ”Pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2”. |
| --- | --- |

3.

I bilaga IV ska följande poster införas i alfabetisk ordning: ”Pepinomosaikvirus, stam EU, milt isolat Abp1” och ”Pepinomosaikvirus, stam CH2, milt isolat Abp2”.

---

(*1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

(1)  Se bilaga I för en fullständig förteckning över produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung för vilka gränsvärden gäller.

(*2)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

(2)  Se bilaga I för en fullständig förteckning över produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung för vilka gränsvärden gäller. "

---

| 25.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 16/33

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/94

av den 24 januari 2022

om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet fosmet, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artiklarna 20.1 och 78.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2007/25/EG (2) togs fosmet upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2007/25/EG (2) togs fosmet upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (2) | Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Godkännandet av det verksamma ämnet fosmet enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 juli 2022. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet av det verksamma ämnet fosmet enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 juli 2022.

| (4) | En ansökan om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet fosmet lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet fosmet lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln.

| (5) | Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten utarbetade ett utkast till bedömningsrapport om förnyelse i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade det till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) och kommissionen den 29 september 2020. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten utarbetade ett utkast till bedömningsrapport om förnyelse i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade det till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) och kommissionen den 29 september 2020.

| (7) | Livsmedelsmyndigheten skickade utkastet till bedömningsrapport om förnyelse till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Livsmedelsmyndigheten gjorde också den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten och inledde ett offentligt samråd. Den 20 augusti 2020 meddelade livsmedelsmyndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida fosmet kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Livsmedelsmyndigheten ändrade sina slutsatser och meddelade kommissionen dessa den 22 juli 2021. |
| --- | --- |

(7)

Livsmedelsmyndigheten skickade utkastet till bedömningsrapport om förnyelse till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Livsmedelsmyndigheten gjorde också den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten och inledde ett offentligt samråd. Den 20 augusti 2020 meddelade livsmedelsmyndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida fosmet kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Livsmedelsmyndigheten ändrade sina slutsatser och meddelade kommissionen dessa den 22 juli 2021.

| (8) | Livsmedelsmyndigheten konstaterade att det förelåg en oacceptabel risk för personer som hanterar växtskyddsmedlet, personer i närheten och boende, även om de använde personlig skyddsutrustning eller om tillgängliga riskreducerande åtgärder tillämpades. Den konstaterade också en hög akut och kronisk risk för konsumenter och vattenlevande organismer samt en hög risk för fåglar, däggdjur och leddjur som inte är målarter (inklusive bin). |
| --- | --- |

(8)

Livsmedelsmyndigheten konstaterade att det förelåg en oacceptabel risk för personer som hanterar växtskyddsmedlet, personer i närheten och boende, även om de använde personlig skyddsutrustning eller om tillgängliga riskreducerande åtgärder tillämpades. Den konstaterade också en hög akut och kronisk risk för konsumenter och vattenlevande organismer samt en hög risk för fåglar, däggdjur och leddjur som inte är målarter (inklusive bin).

| (9) | Livsmedelsmyndigheten kunde inte heller utföra en komplett bedömning av riskerna för konsumenterna eftersom varken alla varor eller alla potentiellt relevanta metaboliter kunde bedömas på grundval av den information som sökanden hade lämnat. Livsmedelsmyndigheten konstaterade slutligen att bedömningen av utvecklingsneurotoxicitet inte kunde slutföras eftersom sökanden inte hade lämnat in någon lämplig studie. |
| --- | --- |

(9)

Livsmedelsmyndigheten kunde inte heller utföra en komplett bedömning av riskerna för konsumenterna eftersom varken alla varor eller alla potentiellt relevanta metaboliter kunde bedömas på grundval av den information som sökanden hade lämnat. Livsmedelsmyndigheten konstaterade slutligen att bedömningen av utvecklingsneurotoxicitet inte kunde slutföras eftersom sökanden inte hade lämnat in någon lämplig studie.

| (10) | Kommissionen lade fram en rapport om förnyelse den 26 januari 2021 och ett utkast till förordning avseende fosmet för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 24 mars 2021. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen lade fram en rapport om förnyelse den 26 januari 2021 och ett utkast till förordning avseende fosmet för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 24 mars 2021.

| (11) | Kommissionen uppmanade sökanden att lämna synpunkter på livsmedelsmyndighetens slutsats. I enlighet med artikel 14.1 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 uppmanade kommissionen dessutom sökanden att lämna synpunkter på rapporten om förnyelse. Sökanden lämnade synpunkter som har granskats omsorgsfullt. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen uppmanade sökanden att lämna synpunkter på livsmedelsmyndighetens slutsats. I enlighet med artikel 14.1 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 uppmanade kommissionen dessutom sökanden att lämna synpunkter på rapporten om förnyelse. Sökanden lämnade synpunkter som har granskats omsorgsfullt.

| (12) | Trots de argument som sökanden lade fram kunde farhågorna rörande det verksamma ämnet inte avföras. |
| --- | --- |

(12)

Trots de argument som sökanden lade fram kunde farhågorna rörande det verksamma ämnet inte avföras.

| (13) | Det har följaktligen inte kunnat fastställas att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel. Därför bör godkännandet för det verksamma ämnet fosmet inte förnyas i enlighet med artikel 20.1 b i den förordningen. |
| --- | --- |

(13)

Det har följaktligen inte kunnat fastställas att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel. Därför bör godkännandet för det verksamma ämnet fosmet inte förnyas i enlighet med artikel 20.1 b i den förordningen.

| (14) | Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | Medlemsstaterna bör ges tillräckligt med tid för att återkalla godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fosmet. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna bör ges tillräckligt med tid för att återkalla godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fosmet.

| (16) | Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller fosmet bör inte överstiga nio månader efter att den här förordningen har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(16)

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller fosmet bör inte överstiga nio månader efter att den här förordningen har trätt i kraft.

| (17) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745 (7) förlängdes godkännandeperioden för fosmet till den 31 juli 2022 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandeperioden löper ut. Eftersom ett beslut har fattats om att inte förnya godkännandet innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen emellertid tillämpas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(17)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745 (7) förlängdes godkännandeperioden för fosmet till den 31 juli 2022 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandeperioden löper ut. Eftersom ett beslut har fattats om att inte förnya godkännandet innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen emellertid tillämpas så snart som möjligt.

| (18) | Den här förordningen hindrar inte att en ny ansökan om godkännande av fosmet lämnas in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(18)

Den här förordningen hindrar inte att en ny ansökan om godkännande av fosmet lämnas in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Icke förnyat godkännande av det verksamma ämnet

Godkännandet av det verksamma ämnet fosmet förnyas inte.

Artikel 2

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

I del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska rad 153 om fosmet utgå.

Artikel 3

Övergångsbestämmelser

Medlemsstaterna ska återkalla godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller fosmet som verksamt ämne senast den 1 maj 2022.

Artikel 4

Anståndsperiod

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska löpa ut senast den 1 november 2022.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 januari 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 106, 24.4.2007, s. 34, och EUT L 56M, 29.2.2008, s. 326.

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  ”Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet” (EFSA Journal, vol. 19(2021):3, artikelnr 6237).

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745 av den 6 maj 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalciumkarbonat, kaptan, koldioxid, cymoxanil, dimetomorf, etefon, extrakt av teträd, famoxadon, restprodukter från destillering av fett, fettsyror C7–C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, gibberellinsyra, gibberelliner, heptamaloxiloglukan, hydrolyserade proteiner, järnsulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, växtoljor/raps- och rybsfröolja, kaliumkvävekarbonat, propamokarb, protiokonazol, kvartssand, fiskolja, repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/fårtalg, S-metolaklor, fjärilsferomoner med raka kolkedjor, tebukonazol och urea (EUT L 160, 7.5.2021, s. 89).

7

Paecilomyces lilacinus

---

| 25.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 16/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 16/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/95

av den 24 januari 2022

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Antidumpningsåtgärder på import av vissa rördelar (nedan kallad den berörda produkten) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina) och Thailand infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 584/96 (2) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna). |
| --- | --- |

(1)

Antidumpningsåtgärder på import av vissa rördelar (nedan kallad den berörda produkten) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina) och Thailand infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 584/96 (2) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna).

den berörda produkten

det berörda landet

Kina

2

de ursprungliga åtgärderna

| (2) | I enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen utvidgades de ursprungliga åtgärderna, genom rådets förordningar (EG) nr 964/2003 (3), (EG) nr 2052/2004 (4), (EG) nr 2053/2004 (5) och (EG) nr 655/2006 (6), till att även omfatta import som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna eller inte. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen utvidgades de ursprungliga åtgärderna, genom rådets förordningar (EG) nr 964/2003 (3), (EG) nr 2052/2004 (4), (EG) nr 2053/2004 (5) och (EG) nr 655/2006 (6), till att även omfatta import som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna eller inte.

3

4

5

6

| (3) | De gällande åtgärderna är slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1934 (7) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

De gällande åtgärderna är slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1934 (7) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

7

1.2   Gällande åtgärder med avseende på andra tredjeländer

Gällande åtgärder med avseende på andra tredjeländer

| (4) | Antidumpningsåtgärder gäller för närvarande för import av vissa rördelar med ursprung i Ryssland, Sydkorea och Malaysia (8). |
| --- | --- |

(4)

Antidumpningsåtgärder gäller för närvarande för import av vissa rördelar med ursprung i Ryssland, Sydkorea och Malaysia (8).

8

1.3   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och inledande

Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och inledande

| (5) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (9) för de gällande antidumpningsåtgärderna för import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet), mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad begäran). |
| --- | --- |

(5)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (9) för de gällande antidumpningsåtgärderna för import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet), mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad begäran).

9

Kina

det berörda landet

begäran

| (6) | Begäran ingavs den 25 juni 2020 av Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) som företrädare för tillverkare som svarar för mer än 60 % av unionens sammanlagda tillverkning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(6)

Begäran ingavs den 25 juni 2020 av Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) som företrädare för tillverkare som svarar för mer än 60 % av unionens sammanlagda tillverkning av den berörda produkten.

sökanden

| (7) | Begäran grundas på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen och skadan för unionsindustrin fortsätter eller återkommer. |
| --- | --- |

(7)

Begäran grundas på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen och skadan för unionsindustrin fortsätter eller återkommer.

| (8) | Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 27 oktober 2020 en översyn vid giltighetstidens utgång, på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen, avseende import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (10) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(8)

Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 27 oktober 2020 en översyn vid giltighetstidens utgång, på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen, avseende import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (10) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

Europeiska unionens officiella tidning

10

tillkännagivandet om inledande

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (9) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, tillverkare i Kina, importörer och de användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(9)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, tillverkare i Kina, importörer och de användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att delta.

| (10) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(10)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.5   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (11) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval bland de berörda parterna enligt artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval bland de berörda parterna enligt artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (12) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och tillverkningsvolym i unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och sörjde därvid också för att den geografiska fördelningen var representativ. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingår i urvalet svarade för 56 % av den uppskattade totala tillverkningen i unionen och för 49 % av den uppskattade totala försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen under översynsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. Det preliminära urvalet bekräftades därför och ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och tillverkningsvolym i unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och sörjde därvid också för att den geografiska fördelningen var representativ. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingår i urvalet svarade för 56 % av den uppskattade totala tillverkningen i unionen och för 49 % av den uppskattade totala försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen under översynsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. Det preliminära urvalet bekräftades därför och ansågs representativt för unionsindustrin.

1.5.2   Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Kina

| (13) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt avseende tillverkare i det berörda landet ombads de ovannämnda parterna att ge sig till känna och till kommissionen inkomma med de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen. Eftersom endast en exporterande tillverkare inledningsvis gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. Eftersom denna exporterande tillverkare beslutade att avbryta samarbetet drogs slutsatserna beträffande importen från Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt avseende tillverkare i det berörda landet ombads de ovannämnda parterna att ge sig till känna och till kommissionen inkomma med de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen. Eftersom endast en exporterande tillverkare inledningsvis gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. Eftersom denna exporterande tillverkare beslutade att avbryta samarbetet drogs slutsatserna beträffande importen från Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

1.6   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (14) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer att delta i denna undersökning. Dessa parter ombads att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen om sitt eller sina företag som anges i bilagan till tillkännagivandet om inledande. Endast två importörer gav sig till känna. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(14)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer att delta i denna undersökning. Dessa parter ombads att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen om sitt eller sina företag som anges i bilagan till tillkännagivandet om inledande. Endast två importörer gav sig till känna. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

1.7   Frågeformulär och kontrollbesök

Frågeformulär och kontrollbesök

| (15) | Kommissionen sände ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen sände ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen.

| (16) | Frågeformulär för de unionstillverkare som ingick i urvalet och för importörer, användare och exporterande tillverkare gjordes tillgängliga online (11) samma dag som undersökningen inleddes. |
| --- | --- |

(16)

Frågeformulär för de unionstillverkare som ingick i urvalet och för importörer, användare och exporterande tillverkare gjordes tillgängliga online (11) samma dag som undersökningen inleddes.

11

| (17) | Kommissionen fick svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, sökanden och två importörer. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen fick svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, sökanden och två importörer.

| (18) | Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater kunde kommissionen inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. Kommissionen dubbelkontrollerade i stället alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för sina avgöranden på distans i enlighet med sitt tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (12). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans av alla unionstillverkare som ingår i urvalet, dvs.






  — | ERNE Fittings GmbH, Österrike, |
| --- | --- | --- |

(18)

Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater kunde kommissionen inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. Kommissionen dubbelkontrollerade i stället alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för sina avgöranden på distans i enlighet med sitt tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (12). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans av alla unionstillverkare som ingår i urvalet, dvs.

12

—

ERNE Fittings GmbH, Österrike,

| — | INTERFIT SA, Frankrike, |
| --- | --- |

—

INTERFIT SA, Frankrike,

| — | Virgilio CENA & Figli SpA, Italien. |
| --- | --- |

—

Virgilio CENA & Figli SpA, Italien.

1.8   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (19) | Den 9 november 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. |
| --- | --- |

(19)

Den 9 november 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

| (20) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från någon av de berörda parterna. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från någon av de berörda parterna.

1.9   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (21) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med 30 juni 2020 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de trender som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(21)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med 30 juni 2020 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de trender som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.10   Förenade kungarikets utträde ur unionen

Förenade kungarikets utträde ur unionen

| (22) | Detta ärende inleddes den 27 oktober 2020, dvs. under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande. |
| --- | --- |

(22)

Detta ärende inleddes den 27 oktober 2020, dvs. under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande.

| (23) | Genom en notering i ärendehandlingarna den 18 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de fortfarande var berörda parter att kontakta kommissionen. Inga företag gav sig till känna. |
| --- | --- |

(23)

Genom en notering i ärendehandlingarna den 18 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de fortfarande var berörda parter att kontakta kommissionen. Inga företag gav sig till känna.

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (24) | Den produkt som är föremål för översyn är densamma som i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, dvs. vissa rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål), med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den produkt som översynen gäller), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098). |
| --- | --- |

(24)

Den produkt som är föremål för översyn är densamma som i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, dvs. vissa rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål), med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den produkt som översynen gäller), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098).

den produkt som översynen gäller

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (25) | Såsom framgår av den undersökning som ledde till införandet av de gällande åtgärderna (13) har följande produkter samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- | --- |

(25)

Såsom framgår av den undersökning som ledde till införandet av de gällande åtgärderna (13) har följande produkter samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

13

—

Den produkt som översynen gäller.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (26) | Kommissionen fastställde att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen fastställde att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (27) | Under översynsperioden fortsatte importen av den produkt som översynen gäller från Kina (5 192 ton), om än till lägre nivåer än under översynsperioden i den senaste översynen vid giltighetstidens utgång (8 058 ton från juli 2013 till juni 2014). Enligt statistik från Comext (Eurostat) (14) svarade importen av den berörda produkten från Kina för cirka 10 % av unionsmarknaden under översynsperioden, vilket är att jämföra med en marknadsandel på 16 % under den föregående översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(27)

Under översynsperioden fortsatte importen av den produkt som översynen gäller från Kina (5 192 ton), om än till lägre nivåer än under översynsperioden i den senaste översynen vid giltighetstidens utgång (8 058 ton från juli 2013 till juni 2014). Enligt statistik från Comext (Eurostat) (14) svarade importen av den berörda produkten från Kina för cirka 10 % av unionsmarknaden under översynsperioden, vilket är att jämföra med en marknadsandel på 16 % under den föregående översynen vid giltighetstidens utgång.

14

| (28) | Som framgår av skäl 13 samarbetade ingen av de kinesiska exportörerna/exporterande tillverkarna i undersökningen. |
| --- | --- |

(28)

Som framgår av skäl 13 samarbetade ingen av de kinesiska exportörerna/exporterande tillverkarna i undersökningen.

| (29) | På grund av det bristande samarbetet meddelade kommissionen därför de kinesiska myndigheterna att den skulle kunna komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen med avseende på de slutsatser som dras beträffande Kina. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter. |
| --- | --- |

(29)

På grund av det bristande samarbetet meddelade kommissionen därför de kinesiska myndigheterna att den skulle kunna komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen med avseende på de slutsatser som dras beträffande Kina. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter.

| (30) | Enligt artikel 18.1 i grundförordningen drogs slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning med avseende på Kina därför på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifterna i ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång, kombinerat med andra uppgiftskällor, såsom handelsstatistik om import och export (Comext [Eurostat], Dun & Bradstreet D&B (15), Global Trade Alert – GTA (16) och OECD (17)). |
| --- | --- |

(30)

Enligt artikel 18.1 i grundförordningen drogs slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning med avseende på Kina därför på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifterna i ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång, kombinerat med andra uppgiftskällor, såsom handelsstatistik om import och export (Comext [Eurostat], Dun & Bradstreet D&B (15), Global Trade Alert – GTA (16) och OECD (17)).

15

16

17

3.2   Fortsatt dumpning av importen under översynsperioden

Fortsatt dumpning av importen under översynsperioden

3.2.1   Normalvärde

Normalvärde

3.2.1.1   Inledning

| (31) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”. |
| --- | --- |

(31)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

| (32) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen gäller dock att om det ”fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden” och ”ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. |
| --- | --- |

(32)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen gäller dock att om det ”fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden” och ”ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”.

| (33) | Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de kinesiska tillverkarna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de kinesiska tillverkarna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

3.2.1.2   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

| (34) | Mot bakgrund av den tillräckliga bevisning som fanns när undersökningen inleddes som i fråga om Kina tydde på att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, inledde kommissionen undersökningen på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. För att erhålla de uppgifter som kommissionen ansåg vara nödvändiga för sin undersökning av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades inom den angivna tidsfristen. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. |
| --- | --- |

(34)

Mot bakgrund av den tillräckliga bevisning som fanns när undersökningen inleddes som i fråga om Kina tydde på att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, inledde kommissionen undersökningen på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. För att erhålla de uppgifter som kommissionen ansåg vara nödvändiga för sin undersökning av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades inom den angivna tidsfristen. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina.

Europeiska unionens officiella tidning

| (35) | I tillkännagivandet om inledande anger kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden. |
| --- | --- |

(35)

I tillkännagivandet om inledande anger kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden.

| (36) | Den 30 mars 2021 informerade kommissionen de berörda parterna genom en notering (nedan kallad den första noteringen) om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet. I noteringen tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, t.ex. råvaror, arbetskraft och energi, som kan användas vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. På grundval av de kriterier som låg till grund för valet av icke snedvridna priser eller referensvärden angav kommissionen även möjliga representativa länder (Ryssland, Thailand och Turkiet). |
| --- | --- |

(36)

Den 30 mars 2021 informerade kommissionen de berörda parterna genom en notering (nedan kallad den första noteringen) om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet. I noteringen tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, t.ex. råvaror, arbetskraft och energi, som kan användas vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. På grundval av de kriterier som låg till grund för valet av icke snedvridna priser eller referensvärden angav kommissionen även möjliga representativa länder (Ryssland, Thailand och Turkiet).

den första noteringen

| (37) | Sökanden hävdade att Ryssland inte är ett lämpligt representativt land, eftersom det sedan den 1 maj 2015 råder exportförbud för rörledningar (HS-nummer 730419), vilket utgör en betydande källa till snedvridningar på den ryska marknaden för den huvudsakliga råvaran i den berörda produkten. Kommissionen noterade synpunkterna och enades om att Ryssland inte är ett lämpligt representativt land i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Sökanden hävdade att Ryssland inte är ett lämpligt representativt land, eftersom det sedan den 1 maj 2015 råder exportförbud för rörledningar (HS-nummer 730419), vilket utgör en betydande källa till snedvridningar på den ryska marknaden för den huvudsakliga råvaran i den berörda produkten. Kommissionen noterade synpunkterna och enades om att Ryssland inte är ett lämpligt representativt land i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (38) | Sökanden hävdade vidare att importen av rörledningar från Kina till Turkiet är betydande. Sökanden hävdade dessutom att inget av de tre företag som kommissionen angav i den första noteringen var faktiska tillverkare av den berörda produkten. Efter ytterligare undersökning instämde kommissionen i att de tre angivna tillverkarna i Turkiet inte var faktiska tillverkare av den berörda produkten. Kommissionen drog därför i det skedet slutsatsen att Turkiet inte verkade vara ett lämpligt representativt land i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(38)

Sökanden hävdade vidare att importen av rörledningar från Kina till Turkiet är betydande. Sökanden hävdade dessutom att inget av de tre företag som kommissionen angav i den första noteringen var faktiska tillverkare av den berörda produkten. Efter ytterligare undersökning instämde kommissionen i att de tre angivna tillverkarna i Turkiet inte var faktiska tillverkare av den berörda produkten. Kommissionen drog därför i det skedet slutsatsen att Turkiet inte verkade vara ett lämpligt representativt land i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (39) | Sökanden hävdade vidare att det företag som kommissionen identifierade i Thailand i själva verket inte var en tillverkare av den berörda produkten och föreslog tre andra företag. Kommissionen instämde i att det ursprungligen identifierade företaget inte var en tillverkare av den berörda produkten och kontrollerade att de tre företag som sökanden föreslog (Thai Benkan Co., Ltd, Awaji Material Thailand Co., Ltd och TTU Industrial Corp. Ltd) tillverkade den berörda produkten och att nya finansiella uppgifter om dessa företag var lättillgängliga. |
| --- | --- |

(39)

Sökanden hävdade vidare att det företag som kommissionen identifierade i Thailand i själva verket inte var en tillverkare av den berörda produkten och föreslog tre andra företag. Kommissionen instämde i att det ursprungligen identifierade företaget inte var en tillverkare av den berörda produkten och kontrollerade att de tre företag som sökanden föreslog (Thai Benkan Co., Ltd, Awaji Material Thailand Co., Ltd och TTU Industrial Corp. Ltd) tillverkade den berörda produkten och att nya finansiella uppgifter om dessa företag var lättillgängliga.

| (40) | Den 28 juni 2021 informerade kommissionen de berörda parterna genom en andra notering (nedan kallad den andra noteringen) om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Thailand som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den hade för avsikt att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information från tre tillverkare (Thai Benkan, Awaji Material Thailand och TTU Industrial Corporation) i det representativa landet. Det inkom inga synpunkter på den andra noteringen. |
| --- | --- |

(40)

Den 28 juni 2021 informerade kommissionen de berörda parterna genom en andra notering (nedan kallad den andra noteringen) om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Thailand som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den hade för avsikt att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information från tre tillverkare (Thai Benkan, Awaji Material Thailand och TTU Industrial Corporation) i det representativa landet. Det inkom inga synpunkter på den andra noteringen.

den andra noteringen

3.2.2   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

| (41) | I nyligen genomförda undersökningar rörande stålsektorn i Kina (18) har kommissionen konstaterat att det förekommer betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

I nyligen genomförda undersökningar rörande stålsektorn i Kina (18) har kommissionen konstaterat att det förekommer betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen.

18

| (42) | I ovannämnda undersökningar konstaterade kommissionen att det förekom betydande statligt inflytande i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (19). Kommissionen drog särskilt slutsatsen att inom sektorn för stål, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av den produkt som översynen gäller, äger de kinesiska myndigheterna inte bara fortfarande en stor andel av företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (20), utan de kinesiska myndigheterna kan också påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (21). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och inflytande på finansmarknaderna och när det gäller tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna betecknar som strategiska eller anser vara politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (22). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar, särskilt när insolventa företag hålls flytande och vid fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (23). Likaså fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna inom stålsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (24) samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på företagens tillgång till kapital i Kina (25). |
| --- | --- |

(42)

I ovannämnda undersökningar konstaterade kommissionen att det förekom betydande statligt inflytande i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (19). Kommissionen drog särskilt slutsatsen att inom sektorn för stål, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av den produkt som översynen gäller, äger de kinesiska myndigheterna inte bara fortfarande en stor andel av företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (20), utan de kinesiska myndigheterna kan också påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (21). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och inflytande på finansmarknaderna och när det gäller tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna betecknar som strategiska eller anser vara politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (22). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar, särskilt när insolventa företag hålls flytande och vid fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (23). Likaså fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna inom stålsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (24) samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på företagens tillgång till kapital i Kina (25).

19

20

21

22

23

24

25

| (43) | Precis som i tidigare undersökningar med avseende på stålsektorn i Kina granskade kommissionen i denna undersökning huruvida det var lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av den bevisning som finns tillgänglig i ärendehandlingarna, inbegripet den bevisning som finns i begäran, samt i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om betydande snedvridningar i Folkrepubliken Kinas ekonomi i samband med undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder (26) (nedan kallad rapporten), som bygger på offentligt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet på Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, inbegripet beträffande den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare denna bevisning med en egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i tidigare undersökningar. |
| --- | --- |

(43)

Precis som i tidigare undersökningar med avseende på stålsektorn i Kina granskade kommissionen i denna undersökning huruvida det var lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av den bevisning som finns tillgänglig i ärendehandlingarna, inbegripet den bevisning som finns i begäran, samt i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om betydande snedvridningar i Folkrepubliken Kinas ekonomi i samband med undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder (26) (nedan kallad rapporten), som bygger på offentligt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet på Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, inbegripet beträffande den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare denna bevisning med en egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i tidigare undersökningar.

26

rapporten

| (44) | I begäran hänvisas inte bara till rapporten, utan även till metoder som påverkar kostnaderna och priserna inom stålsektorn, där rörledningar är den viktigaste insatsvaran i tillverkningen av den berörda produkten.






  — | Stålproduktionen domineras av statsägda företag vars verksamhet bestäms av staten och Kinas kommunistiska parti (KKP) för att uppnå de övergripande målen i femårsplanerna. |
| --- | --- | --- |

(44)

I begäran hänvisas inte bara till rapporten, utan även till metoder som påverkar kostnaderna och priserna inom stålsektorn, där rörledningar är den viktigaste insatsvaran i tillverkningen av den berörda produkten.

—

Stålproduktionen domineras av statsägda företag vars verksamhet bestäms av staten och Kinas kommunistiska parti (KKP) för att uppnå de övergripande målen i femårsplanerna.

| — | En partikommitté måste inrättas i alla offentliga eller privata organ där det finns fler än tre medlemmar i KKP. När det gäller stålföretag spelar kommittéerna en viktig roll i fråga om att styra företagets verksamhet. De flesta av de företag som är verksamma inom stålsektorn håller på att ändra sin bolagsordning för att utvidga KKP:s inflytande över ledningen och inriktningen. |
| --- | --- |

—

En partikommitté måste inrättas i alla offentliga eller privata organ där det finns fler än tre medlemmar i KKP. När det gäller stålföretag spelar kommittéerna en viktig roll i fråga om att styra företagets verksamhet. De flesta av de företag som är verksamma inom stålsektorn håller på att ändra sin bolagsordning för att utvidga KKP:s inflytande över ledningen och inriktningen.

| — | Det finns betydande snedvridningar inom stålsektorn i samband med den trettonde femårsplanen, känd som planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020 (27), som också visar på tidigare irrationell uppbyggnad av överkapacitet mot bakgrund av den minskade inhemska efterfrågan. |
| --- | --- |

—

Det finns betydande snedvridningar inom stålsektorn i samband med den trettonde femårsplanen, känd som planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020 (27), som också visar på tidigare irrationell uppbyggnad av överkapacitet mot bakgrund av den minskade inhemska efterfrågan.

27

| — | China Iron and Steel Association hjälper företag att fastställa priser och samordna produktionen. Statsägda företag är undantagna från tillämpningen av konkurrenslagstiftningen och i enlighet med planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020 bör man undvika konkurrens utan gränser
   (28) och förhindra att ett stort antal företag agerar brådstörtat och ägnar sig åt oordnad konkurrens
   (29). |
| --- | --- |

—

China Iron and Steel Association hjälper företag att fastställa priser och samordna produktionen. Statsägda företag är undantagna från tillämpningen av konkurrenslagstiftningen och i enlighet med planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020 bör man undvika konkurrens utan gränser
   (28) och förhindra att ett stort antal företag agerar brådstörtat och ägnar sig åt oordnad konkurrens
   (29).

konkurrens utan gränser

28

förhindra att ett stort antal företag agerar brådstörtat och ägnar sig åt oordnad konkurrens

29

| — | Kostnaderna för råvaror och energi i Kina bestäms inte av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. |
| --- | --- |

—

Kostnaderna för råvaror och energi i Kina bestäms inte av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande.

| (45) | Såsom anges i skäl 29 lämnade de kinesiska myndigheterna inga synpunkter på eller någon bevisning till stöd för eller som motbevisade den befintliga bevisningen i ärendehandlingarna, inklusive rapporten samt den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden, i fråga om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(45)

Såsom anges i skäl 29 lämnade de kinesiska myndigheterna inga synpunkter på eller någon bevisning till stöd för eller som motbevisade den befintliga bevisningen i ärendehandlingarna, inklusive rapporten samt den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden, i fråga om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

| (46) | Särskilt inom stålsektorn, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av den berörda produkten, äger de kinesiska myndigheterna fortfarande en stor andel av företagen. Många av de största tillverkarna ägs av staten. Vissa av dem nämns uttryckligen i planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020. Till exempel anger det kinesiska statsägda företaget Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd på sin webbplats att det är en järn- och ståljätte som har utvecklats till ett framstående storskaligt järn- och stålkomplex, med verksamhet inom järnmalmsutvinning, järn- och ståltillverkning, förädling, leverans och handel (30). Baosteel är ett annat stort kinesiskt statsägt företag som är verksamt inom ståltillverkningen och som ingår i koncernen China Baowu Steel Group Co. Ltd (tidigare Baosteel Group och Wuhuan Iron & Steel) (31). Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag inom stålsektorn vara nästan jämnt fördelat, men av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största är fyra statsägda (32). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016 satte de kinesiska myndigheterna samma år upp målet att konsolidera 60–70 % av ståltillverkningen till cirka tio storskaliga företag fram till 2025 (33). De kinesiska myndigheterna upprepade sin avsikt i april 2019, när de tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (34). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (35). På grund av bristande samarbete från de kinesiska tillverkarna av den berörda produkten kunde den exakta andelen privata respektive statsägda tillverkare av den berörda produkten inte fastställas. |
| --- | --- |

(46)

Särskilt inom stålsektorn, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av den berörda produkten, äger de kinesiska myndigheterna fortfarande en stor andel av företagen. Många av de största tillverkarna ägs av staten. Vissa av dem nämns uttryckligen i planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020. Till exempel anger det kinesiska statsägda företaget Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd på sin webbplats att det är en järn- och ståljätte som har utvecklats till ett framstående storskaligt järn- och stålkomplex, med verksamhet inom järnmalmsutvinning, järn- och ståltillverkning, förädling, leverans och handel (30). Baosteel är ett annat stort kinesiskt statsägt företag som är verksamt inom ståltillverkningen och som ingår i koncernen China Baowu Steel Group Co. Ltd (tidigare Baosteel Group och Wuhuan Iron & Steel) (31). Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag inom stålsektorn vara nästan jämnt fördelat, men av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största är fyra statsägda (32). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016 satte de kinesiska myndigheterna samma år upp målet att konsolidera 60–70 % av ståltillverkningen till cirka tio storskaliga företag fram till 2025 (33). De kinesiska myndigheterna upprepade sin avsikt i april 2019, när de tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (34). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (35). På grund av bristande samarbete från de kinesiska tillverkarna av den berörda produkten kunde den exakta andelen privata respektive statsägda tillverkare av den berörda produkten inte fastställas.

en järn- och ståljätte

har utvecklats till ett framstående storskaligt järn- och stålkomplex, med verksamhet inom järnmalmsutvinning, järn- och ståltillverkning, förädling, leverans och handel

30

31

32

33

34

35

| (47) | När det gäller de kinesiska myndigheternas möjlighet att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företag, i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, erinrar kommissionen, på grund av bristande samarbete från tillverkarna av den berörda produkten, om att både offentliga och privata företag inom stålsektorn är föremål för politisk övervakning och politiska riktlinjer. Även om de statliga myndigheternas rätt enligt Kinas lagstiftning att utse och avsätta nyckelpersoner i ledande ställning vid de statsägda företagen kan anses återspegla äganderätten (36) utgör KKP:s celler i företag, oavsett om de är statsägda eller privata, en annan viktig kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas vid varje företag (med minst tre medlemmar från KKP enligt partiets stadgar (37)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Åtminstone sedan 2016 har KKP emellertid stärkt sina krav på att kontrollera affärsbeslut som fattas av statsägda företag som en politisk princip. KKP uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (38). Under 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av cirka 1,86 miljoner privatägda företag, och trycket ökade på att organisationer från KKP ska ha sista ordet när det gäller affärsbeslut inom respektive företag (39). Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och inom alla sektorer, inklusive tillverkare av den berörda produkten och leverantörer av deras insatsvaror. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller de kinesiska myndigheternas möjlighet att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företag, i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, erinrar kommissionen, på grund av bristande samarbete från tillverkarna av den berörda produkten, om att både offentliga och privata företag inom stålsektorn är föremål för politisk övervakning och politiska riktlinjer. Även om de statliga myndigheternas rätt enligt Kinas lagstiftning att utse och avsätta nyckelpersoner i ledande ställning vid de statsägda företagen kan anses återspegla äganderätten (36) utgör KKP:s celler i företag, oavsett om de är statsägda eller privata, en annan viktig kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas vid varje företag (med minst tre medlemmar från KKP enligt partiets stadgar (37)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Åtminstone sedan 2016 har KKP emellertid stärkt sina krav på att kontrollera affärsbeslut som fattas av statsägda företag som en politisk princip. KKP uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (38). Under 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av cirka 1,86 miljoner privatägda företag, och trycket ökade på att organisationer från KKP ska ha sista ordet när det gäller affärsbeslut inom respektive företag (39). Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och inom alla sektorer, inklusive tillverkare av den berörda produkten och leverantörer av deras insatsvaror.

36

37

38

39

| (48) | Dessutom förekommer en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller som på annat sätt inverkar på marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(48)

Dessutom förekommer en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller som på annat sätt inverkar på marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för den berörda produkten.

| (49) | Även om industrin för den berörda produkten är en specialiserad industri gynnas den av statliga riktlinjer och statligt inflytande vad gäller den viktigaste råvaran för tillverkning av den berörda produkten, nämligen stål. |
| --- | --- |

(49)

Även om industrin för den berörda produkten är en specialiserad industri gynnas den av statliga riktlinjer och statligt inflytande vad gäller den viktigaste råvaran för tillverkning av den berörda produkten, nämligen stål.

| (50) | De kinesiska myndigheterna anser att stålindustrin är en nyckelindustri (40). Detta bekräftas i de många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020, vilken gällde under översynsperioden. I planen anges att stålindustrin är en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten (41). De viktigaste uppgifter och mål som anges i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (42). I den trettonde femårsplanen om ekonomisk och social utveckling (43), vilken gällde under översynsperioden, anges att företag som tillverkar stålprodukter i det högre marknadssegmentet ska stödjas (44). Planen inriktas även på att uppnå hållbara och tillförlitliga kvalitetsprodukter genom stöd till företag som använder teknik för ren stålproduktion, precisionsvalsning och kvalitetsförbättring (45). I den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring) (46) (nedan kallad katalogen) anges stålindustrin som en främjad industri. |
| --- | --- |

(50)

De kinesiska myndigheterna anser att stålindustrin är en nyckelindustri (40). Detta bekräftas i de många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020, vilken gällde under översynsperioden. I planen anges att stålindustrin är en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten (41). De viktigaste uppgifter och mål som anges i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (42). I den trettonde femårsplanen om ekonomisk och social utveckling (43), vilken gällde under översynsperioden, anges att företag som tillverkar stålprodukter i det högre marknadssegmentet ska stödjas (44). Planen inriktas även på att uppnå hållbara och tillförlitliga kvalitetsprodukter genom stöd till företag som använder teknik för ren stålproduktion, precisionsvalsning och kvalitetsförbättring (45). I den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring) (46) (nedan kallad katalogen) anges stålindustrin som en främjad industri.

40

en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten

41

42

43

44

45

46

katalogen

| (51) | Som framgår av exemplen ovan avseende stål, som är den viktigaste råvaran för tillverkning av den berörda produkten, ger de kinesiska myndigheterna riktlinjer för utvecklingen av sektorn för den berörda produkten med hjälp av ett brett spektrum av politiska verktyg och direktiv och kontrollerar praktiskt taget alla aspekter av sektorns utveckling och funktion. |
| --- | --- |

(51)

Som framgår av exemplen ovan avseende stål, som är den viktigaste råvaran för tillverkning av den berörda produkten, ger de kinesiska myndigheterna riktlinjer för utvecklingen av sektorn för den berörda produkten med hjälp av ett brett spektrum av politiska verktyg och direktiv och kontrollerar praktiskt taget alla aspekter av sektorns utveckling och funktion.

| (52) | Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå olika aktörer att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av stål, som är den huvudsakliga råvaran vid tillverkningen av den berörda produkten. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt. |
| --- | --- |

(52)

Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå olika aktörer att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av stål, som är den huvudsakliga råvaran vid tillverkningen av den berörda produkten. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

| (53) | Det har inte framkommit någon bevisning i den aktuella undersökningen som skulle visa att diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten i enlighet med artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för den berörda produkt som avses i skäl 42 inte skulle påverka tillverkarna av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(53)

Det har inte framkommit någon bevisning i den aktuella undersökningen som skulle visa att diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten i enlighet med artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för den berörda produkt som avses i skäl 42 inte skulle påverka tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

| (54) | Sektorn för den berörda produkten påverkas också av snedvridna lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 42. Snedvridningen påverkar sektorn, både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller och vid tillverkningen av de huvudsakliga insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina) (47). |
| --- | --- |

(54)

Sektorn för den berörda produkten påverkas också av snedvridna lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 42. Snedvridningen påverkar sektorn, både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller och vid tillverkningen av de huvudsakliga insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina) (47).

47

| (55) | Dessutom har det inte lagts fram någon bevisning i den aktuella undersökningen som visar att sektorn för den berörda produkten inte påverkas av något statligt inflytande på det finansiella systemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 42. Det betydande statliga inflytandet på det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer. |
| --- | --- |

(55)

Dessutom har det inte lagts fram någon bevisning i den aktuella undersökningen som visar att sektorn för den berörda produkten inte påverkas av något statligt inflytande på det finansiella systemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 42. Det betydande statliga inflytandet på det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

| (56) | Kommissionen erinrar slutligen om att det krävs flera insatsvaror för att tillverka den berörda produkten. När tillverkare av den berörda produkten köper/ingår avtal om dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen erinrar slutligen om att det krävs flera insatsvaror för att tillverka den berörda produkten. När tillverkare av den berörda produkten köper/ingår avtal om dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

| (57) | Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för den berörda produkten som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas till följd av det betydliga statliga inflytandet på deras prisbildning, i enlighet med beskrivningen i delarna I och II i rapporten. Det statliga inflytande som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för produktionen av insatsvarorna och så vidare. |
| --- | --- |

(57)

Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för den berörda produkten som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas till följd av det betydliga statliga inflytandet på deras prisbildning, i enlighet med beskrivningen i delarna I och II i rapporten. Det statliga inflytande som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för produktionen av insatsvarorna och så vidare.

| (58) | Varken de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna åberopade någon bevisning eller framförde några argument för motsatsen i denna undersökning. |
| --- | --- |

(58)

Varken de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna åberopade någon bevisning eller framförde några argument för motsatsen i denna undersökning.

| (59) | Den tillgängliga bevisningen visar att priser eller kostnader för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och på grund av bristande samarbete från de kinesiska myndigheterna, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket behandlas i det följande avsnittet. |
| --- | --- |

(59)

Den tillgängliga bevisningen visar att priser eller kostnader för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och på grund av bristande samarbete från de kinesiska myndigheterna, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket behandlas i det följande avsnittet.

3.2.3   Representativt land

Representativt land

3.2.3.1   Allmänna kommentarer

| (60) | Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:






  — | En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst per capita som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas (48). |
| --- | --- | --- |

(60)

Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:

—

En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst per capita som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas (48).

48

| — | Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (49). |
| --- | --- |

—

Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (49).

49

| — | Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet: |
| --- | --- |

—

Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet:

| — | Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

| (61) | Såsom förklaras i skäl 40 informerade kommissionen de berörda parterna i den andra noteringen om sin slutsats att Thailand ansågs vara ett lämpligt representativt land. |
| --- | --- |

(61)

Såsom förklaras i skäl 40 informerade kommissionen de berörda parterna i den andra noteringen om sin slutsats att Thailand ansågs vara ett lämpligt representativt land.

3.2.3.2   En ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas

| (62) | I den första noteringen konstaterade kommissionen att Ryssland, Thailand och Turkiet enligt Världsbanken är länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas, dvs. de klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst, och att det föreföll som om tillverkning av den produkt som översynen gäller ägde rum i dessa länder. |
| --- | --- |

(62)

I den första noteringen konstaterade kommissionen att Ryssland, Thailand och Turkiet enligt Världsbanken är länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas, dvs. de klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst, och att det föreföll som om tillverkning av den produkt som översynen gäller ägde rum i dessa länder.

| (63) | Inga synpunkter rörande den ekonomiska utvecklingsnivån inkom till följd av noteringen. |
| --- | --- |

(63)

Inga synpunkter rörande den ekonomiska utvecklingsnivån inkom till följd av noteringen.

3.2.3.3   Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det representativa landet

| (64) | I den första noteringen angav kommissionen att tillverkning av den produkt som översynen gäller förekommer i Ryssland, Thailand och Turkiet. Ryssland uteslöts dock på grund av exportförbudet mot rörledningar (se skäl 37), en viktig råvara som används vid tillverkningen av den berörda produkten och mer allmänt av stål. Turkiet uteslöts på grund av att inget av de tre företag som anges i den första noteringen, och för vilka det fanns lättillgänglig finansiell information, tillverkade den berörda produkten. |
| --- | --- |

(64)

I den första noteringen angav kommissionen att tillverkning av den produkt som översynen gäller förekommer i Ryssland, Thailand och Turkiet. Ryssland uteslöts dock på grund av exportförbudet mot rörledningar (se skäl 37), en viktig råvara som används vid tillverkningen av den berörda produkten och mer allmänt av stål. Turkiet uteslöts på grund av att inget av de tre företag som anges i den första noteringen, och för vilka det fanns lättillgänglig finansiell information, tillverkade den berörda produkten.

3.2.3.4   Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet

| (65) | Avseende de länder som nämns ovan kontrollerade kommissionen tillgången till offentliga uppgifter, särskilt offentliga finansiella uppgifter från tillverkarna av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(65)

Avseende de länder som nämns ovan kontrollerade kommissionen tillgången till offentliga uppgifter, särskilt offentliga finansiella uppgifter från tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

| (66) | Kommissionen sökte efter tillverkare av den berörda produkten vars finansiella uppgifter var offentligt tillgängliga och kunde användas för att fastställa icke snedvridna och skäliga belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Kommissionen inriktade sig särskilt på lönsamma företag med offentligt tillgängliga resultaträkningar för översynsperioden. I den andra noteringen anges tre företag i Thailand. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen sökte efter tillverkare av den berörda produkten vars finansiella uppgifter var offentligt tillgängliga och kunde användas för att fastställa icke snedvridna och skäliga belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Kommissionen inriktade sig särskilt på lönsamma företag med offentligt tillgängliga resultaträkningar för översynsperioden. I den andra noteringen anges tre företag i Thailand.

| (67) | Kommissionen analyserade alla relevanta uppgifter i ärendehandlingarna avseende produktionsfaktorer i Thailand och noterade följande:






  — | Kommissionen analyserade importstatistiken för rörledningar och drog slutsatsen att importen av rörledningar var tillräcklig för att tillverka den produkt som översynen gäller under översynsperioden. |
| --- | --- | --- |

(67)

Kommissionen analyserade alla relevanta uppgifter i ärendehandlingarna avseende produktionsfaktorer i Thailand och noterade följande:

—

Kommissionen analyserade importstatistiken för rörledningar och drog slutsatsen att importen av rörledningar var tillräcklig för att tillverka den produkt som översynen gäller under översynsperioden.

| — | Energi- och vattenstatistik för översynsperioden fanns lätt tillgänglig från de lokala statistikmyndigheterna eller de utfärdande myndigheterna (50). |
| --- | --- |

—

Energi- och vattenstatistik för översynsperioden fanns lätt tillgänglig från de lokala statistikmyndigheterna eller de utfärdande myndigheterna (50).

50

| — | Statistik om arbetskraftskostnader för översynsperioden fanns tillgänglig på webbplatsen för Thailands nationella statistikbyrå (51) och KPMG (52). |
| --- | --- |

—

Statistik om arbetskraftskostnader för översynsperioden fanns tillgänglig på webbplatsen för Thailands nationella statistikbyrå (51) och KPMG (52).

51

52

| (68) | Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen att Thailand var ett lämpligt representativt land. |
| --- | --- |

(68)

Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen att Thailand var ett lämpligt representativt land.

3.2.3.5   Nivå av social trygghet och miljöskydd

| (69) | Eftersom kommissionen hade fastställt att Thailand var det enda lämpliga representativa landet på grundval av dessa faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(69)

Eftersom kommissionen hade fastställt att Thailand var det enda lämpliga representativa landet på grundval av dessa faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen.

3.2.3.6   Slutsats om representativt land

| (70) | Mot bakgrund av ovanstående analys konstaterades att Thailand uppfyller alla de kriterier i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen som bör uppfyllas för att ett land ska kunna anses vara ett lämpligt representativt land. Thailand hade i synnerhet en tillräcklig tillverkning av den produkt som översynen gäller och relevanta tillgängliga uppgifter om alla produktionsfaktorer, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. |
| --- | --- |

(70)

Mot bakgrund av ovanstående analys konstaterades att Thailand uppfyller alla de kriterier i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen som bör uppfyllas för att ett land ska kunna anses vara ett lämpligt representativt land. Thailand hade i synnerhet en tillräcklig tillverkning av den produkt som översynen gäller och relevanta tillgängliga uppgifter om alla produktionsfaktorer, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

3.2.4   Källor som används för att fastställa icke snedvridna kostnader

Källor som används för att fastställa icke snedvridna kostnader

| (71) | I den första noteringen förtecknade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som används vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller, och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter och föreslå allmänt tillgängliga uppgifter om icke snedvridna värden för var och en av produktionsfaktorerna. |
| --- | --- |

(71)

I den första noteringen förtecknade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som används vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller, och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter och föreslå allmänt tillgängliga uppgifter om icke snedvridna värden för var och en av produktionsfaktorerna.

| (72) | I den andra noteringen uppger kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen skulle komma att använda GTA för att fastställa icke snedvridna kostnader för rörledningar i det representativa landet. |
| --- | --- |

(72)

I den andra noteringen uppger kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen skulle komma att använda GTA för att fastställa icke snedvridna kostnader för rörledningar i det representativa landet.

| (73) | Kommissionen angav också att statistik från Thailands nationella statistikbyrå och KPMG skulle användas för att fastställa icke snedvridna arbetskraftskostnader i det representativa landet, medan nationell statistik (se skäl 67) skulle användas för att fastställa icke snedvridna energikostnader. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen angav också att statistik från Thailands nationella statistikbyrå och KPMG skulle användas för att fastställa icke snedvridna arbetskraftskostnader i det representativa landet, medan nationell statistik (se skäl 67) skulle användas för att fastställa icke snedvridna energikostnader.

3.2.5   Icke snedvridna kostnader och referensvärden

Icke snedvridna kostnader och referensvärden

| (74) | På grund av bristande samarbete från de kinesiska tillverkarna var kommissionen tvungen att förlita sig på uppgifter från unionsindustrin för att fastställa de produktionsfaktorer som används vid tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(74)

På grund av bristande samarbete från de kinesiska tillverkarna var kommissionen tvungen att förlita sig på uppgifter från unionsindustrin för att fastställa de produktionsfaktorer som används vid tillverkningen av den berörda produkten.

| (75) | Mot bakgrund av alla de uppgifter som lämnats av unionsindustrin och av att inga synpunkter på de två noteringarna inkommit från exporterande tillverkare om källorna för fastställande av normalvärdet avseende produktionsfaktorerna, konstaterades det att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

  Tabell 1


  Produktionsfaktorer för den berörda produkten









  Produktionsfaktor | Varukod | Uppgiftskälla | Icke-snedvridet enhetsvärde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Råvara | | | |
| Rörledning | 7304 19 | GTA | 1,843 euro/kg |
| Energi/vatten |
| Elektricitet | Ej tillämpligt | Metropolitan Electricity Authority (53) | 0,09945 euro/kWh |
| Naturgas | Ej tillämpligt | Thailands energiministerium (54) | 0,035 euro/kWh |
| Eldningsolja | Ej tillämpligt | Thailands energiministerium (55) | 0,37 euro/liter |
| Vatten | Ej tillämpligt | Thailands regionala vattenverk (56) | 0,026 euro/m3 |
| Arbetskraft |
| | Ej tillämpligt | KPMG (57) för socialförsäkringsavgifter som betalas av arbetsgivaren
  Thailands nationella statistikkontor för den faktiska arbetskraftskostnaden (58) | 3,04 euro/timme |
| Biprodukter/avfall | | | |
| Stålskrot | 7204 49 | GTA | 0,23794 euro/kg |

(75)

Mot bakgrund av alla de uppgifter som lämnats av unionsindustrin och av att inga synpunkter på de två noteringarna inkommit från exporterande tillverkare om källorna för fastställande av normalvärdet avseende produktionsfaktorerna, konstaterades det att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

Tabell 1

Tabell 1

Produktionsfaktorer för den berörda produkten

Produktionsfaktorer för den berörda produkten

Produktionsfaktor

Varukod

Uppgiftskälla

Icke-snedvridet enhetsvärde

Råvara

Råvara

Rörledning

7304 19

GTA

1,843 euro/kg

Energi/vatten

Energi/vatten

Elektricitet

Ej tillämpligt

Metropolitan Electricity Authority (53)

53

0,09945 euro/kWh

Naturgas

Ej tillämpligt

Thailands energiministerium (54)

54

0,035 euro/kWh

Eldningsolja

Ej tillämpligt

Thailands energiministerium (55)

55

0,37 euro/liter

Vatten

Ej tillämpligt

Thailands regionala vattenverk (56)

56

0,026 euro/m3

3

Arbetskraft

Arbetskraft

Ej tillämpligt

KPMG (57) för socialförsäkringsavgifter som betalas av arbetsgivaren

57

Thailands nationella statistikkontor för den faktiska arbetskraftskostnaden (58)

58

3,04 euro/timme

Biprodukter/avfall

Biprodukter/avfall

Stålskrot

7204 49

GTA

0,23794 euro/kg

| (76) | Kommissionen inbegrep ett värde för produktionsomkostnader för att täcka kostnader som inte ingår i de produktionsfaktorer som anges ovan. Eftersom det inte fanns några relevanta uppgifter i de offentligt tillgängliga finansiella uppgifterna för företagen i Thailand, använde kommissionen de finansiella uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga unionstillverkare som nämns i skäl 18. Metoden förklaras ingående i avsnitt 3.2.2 d. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen inbegrep ett värde för produktionsomkostnader för att täcka kostnader som inte ingår i de produktionsfaktorer som anges ovan. Eftersom det inte fanns några relevanta uppgifter i de offentligt tillgängliga finansiella uppgifterna för företagen i Thailand, använde kommissionen de finansiella uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga unionstillverkare som nämns i skäl 18. Metoden förklaras ingående i avsnitt 3.2.2 d.

3.2.5.1   Råvaror

| (77) | För att fastställa icke snedvridna priser på råvaror såsom de levererades till en fabrik i ett representativt land använde kommissionen som grund de vägda genomsnittliga importpriserna till det representativa landet enligt GTA, till vilka importtullar lades till. |
| --- | --- |

(77)

För att fastställa icke snedvridna priser på råvaror såsom de levererades till en fabrik i ett representativt land använde kommissionen som grund de vägda genomsnittliga importpriserna till det representativa landet enligt GTA, till vilka importtullar lades till.

| (78) | Importpriset i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer utom Kina och de länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (59). Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 59 drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns något som bevisar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Kommissionen fann att importen till Thailand från andra tredjeländer förblev representativ, från 14,01 % för rörledningar till 99,9 % för stålskrot, av den totala importvolymen. |
| --- | --- |

(78)

Importpriset i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer utom Kina och de länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (59). Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 59 drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns något som bevisar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Kommissionen fann att importen till Thailand från andra tredjeländer förblev representativ, från 14,01 % för rörledningar till 99,9 % för stålskrot, av den totala importvolymen.

59

3.2.5.2   Arbetskraft

| (79) | Kommissionen använde offentligt tillgänglig statistik från Thailands nationella statistikkontor (60) för att beräkna arbetskostnaden per timme och från KPMG (61) för att beräkna de ytterligare socialförsäkringsavgifter som arbetsgivaren betalade. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen använde offentligt tillgänglig statistik från Thailands nationella statistikkontor (60) för att beräkna arbetskostnaden per timme och från KPMG (61) för att beräkna de ytterligare socialförsäkringsavgifter som arbetsgivaren betalade.

60

61

3.2.5.3   Elektricitet

| (80) | Kommissionen använde den elprisstatistik som offentliggjorts av Thailands Metropolitan Electricity Authority (62), som omfattar hela Thailand. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen använde den elprisstatistik som offentliggjorts av Thailands Metropolitan Electricity Authority (62), som omfattar hela Thailand.

62

3.2.5.4   Naturgas

| (81) | Kommissionen använde det offentligt tillgängliga gaspriset för industriella användare i Thailand som offentliggjorts av Energy Policy and Planning Office – Thailands energiministerium (63). |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen använde det offentligt tillgängliga gaspriset för industriella användare i Thailand som offentliggjorts av Energy Policy and Planning Office – Thailands energiministerium (63).

Energy Policy and Planning Office

63

3.2.5.5   Eldningsolja

| (82) | Kommissionen använde det offentligt tillgängliga priset på eldningsolja som offentliggjorts av Thailands energiministerium (64). |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen använde det offentligt tillgängliga priset på eldningsolja som offentliggjorts av Thailands energiministerium (64).

64

3.2.5.6   Vatten

| (83) | Kommissionen använde vattentaxan från det regionala vattenverket (65). |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen använde vattentaxan från det regionala vattenverket (65).

65

3.2.6   Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst

Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst

| (84) | Utöver de produktionsfaktorer som sammanfattas i skäl 75 beräknades de allmänna tillverkningsomkostnaderna, dvs. andra direkta tillverkningskostnader, allmännyttiga tjänster och avskrivningar. På grund av bristande samarbete från de kinesiska tillverkarna fastställdes tillverkningsomkostnaderna på grundval av de tillverkningsomkostnader som uppgivits av unionsindustrin, vilket uppgick till 15,7 % av tillverkningskostnaden. Denna procentandel tillämpades på de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(84)

Utöver de produktionsfaktorer som sammanfattas i skäl 75 beräknades de allmänna tillverkningsomkostnaderna, dvs. andra direkta tillverkningskostnader, allmännyttiga tjänster och avskrivningar. På grund av bristande samarbete från de kinesiska tillverkarna fastställdes tillverkningsomkostnaderna på grundval av de tillverkningsomkostnader som uppgivits av unionsindustrin, vilket uppgick till 15,7 % av tillverkningskostnaden. Denna procentandel tillämpades på de icke snedvridna tillverkningskostnaderna.

| (85) | I enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Såsom anges i skäl 40 identifierade kommissionen tre thailändska företag (TTU Industrial Corporation, Thai Benkan och Awaji Material Thailand) som hade offentligt tillgängliga finansiella uppgifter (offentliggjorda i Global Financials av Dun & Bradstreet (66)) som kunde användas som ett substitut för att fastställa ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Offentligt tillgängliga finansiella uppgifter om dessa företag gjordes tillgängliga för de berörda parterna som en bilaga till den andra noteringen. |
| --- | --- |

(85)

I enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Såsom anges i skäl 40 identifierade kommissionen tre thailändska företag (TTU Industrial Corporation, Thai Benkan och Awaji Material Thailand) som hade offentligt tillgängliga finansiella uppgifter (offentliggjorda i Global Financials av Dun & Bradstreet (66)) som kunde användas som ett substitut för att fastställa ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Offentligt tillgängliga finansiella uppgifter om dessa företag gjordes tillgängliga för de berörda parterna som en bilaga till den andra noteringen.

66

3.2.7   Beräkning

Beräkning

| (86) | Mot bakgrund av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet på grundval av priset från fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(86)

Mot bakgrund av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet på grundval av priset från fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (87) | Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. På grund av bristande samarbete från de exporterande tillverkarna förlitade sig kommissionen på de uppgifter som lämnats av unionsindustrin avseende förbrukningen av de olika produktionsfaktorerna (råvaror, arbetskraft och energi) vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Dessa förbrukningsvolymer multiplicerades med de icke snedvridna kostnader per enhet som fastställts i Thailand, såsom beskrivs i skälen 76–85. |
| --- | --- |

(87)

Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. På grund av bristande samarbete från de exporterande tillverkarna förlitade sig kommissionen på de uppgifter som lämnats av unionsindustrin avseende förbrukningen av de olika produktionsfaktorerna (råvaror, arbetskraft och energi) vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Dessa förbrukningsvolymer multiplicerades med de icke snedvridna kostnader per enhet som fastställts i Thailand, såsom beskrivs i skälen 76–85.

| (88) | Därefter tillämpade kommissionen de tillverkningsomkostnader som fastställts enligt skäl 84 på de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(88)

Därefter tillämpade kommissionen de tillverkningsomkostnader som fastställts enligt skäl 84 på de icke snedvridna tillverkningskostnaderna.

| (89) | Slutligen tillämpade kommissionen försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i det representativa land som fastställts enligt skäl 85 på den tillverkningskostnad som fastställts enligt skäl 88. Försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader samt vinst uttryckta i procent av kostnaderna för sålda varor och tillämpade på de icke snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 14,1 % respektive 1,7 %. En sådan vinstnivå anses vara orimlig på grund av dess låga nivå, men eftersom dumpning redan hade fastställts redan innan en rimlig vinstnivå hade lagts till beslutade kommissionen att använda en så låg nivå, eftersom den inte skulle ha någon praktisk inverkan på dumpningsberäkningen i samband med resultaten av denna översyn. |
| --- | --- |

(89)

Slutligen tillämpade kommissionen försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i det representativa land som fastställts enligt skäl 85 på den tillverkningskostnad som fastställts enligt skäl 88. Försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader samt vinst uttryckta i procent av kostnaderna för sålda varor och tillämpade på de icke snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 14,1 % respektive 1,7 %. En sådan vinstnivå anses vara orimlig på grund av dess låga nivå, men eftersom dumpning redan hade fastställts redan innan en rimlig vinstnivå hade lagts till beslutade kommissionen att använda en så låg nivå, eftersom den inte skulle ha någon praktisk inverkan på dumpningsberäkningen i samband med resultaten av denna översyn.

| (90) | Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna var samarbetsvillig fastställdes normalvärdet för hela landet. |
| --- | --- |

(90)

Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna var samarbetsvillig fastställdes normalvärdet för hela landet.

3.2.8   Exportpris

Exportpris

| (91) | På grund av bristande samarbete från de kinesiska exporterande tillverkarna fanns det inga exakta uppgifter om de kinesiska priserna, och därför fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på grundval av importstatistik från Eurostat Comext. Eftersom dessa priser rapporteras på cif-nivå (kostnad, försäkring och frakt) justerades de till pris från fabrik genom att man drog av sjöfrakt och försäkring baserat på OECD:s uppgifter (67), och inlandstransporter, baserat på Världsbankens uppgifter (68). |
| --- | --- |

(91)

På grund av bristande samarbete från de kinesiska exporterande tillverkarna fanns det inga exakta uppgifter om de kinesiska priserna, och därför fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på grundval av importstatistik från Eurostat Comext. Eftersom dessa priser rapporteras på cif-nivå (kostnad, försäkring och frakt) justerades de till pris från fabrik genom att man drog av sjöfrakt och försäkring baserat på OECD:s uppgifter (67), och inlandstransporter, baserat på Världsbankens uppgifter (68).

67

68

3.2.9   Jämförelse och dumpningsmarginal

Jämförelse och dumpningsmarginal

| (92) | Kommissionen jämförde det konstruerade normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen med exportpriset från fabrik. Dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av cif-priset vid unionens gräns före tull, blev därmed 100,3 %. Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen jämförde det konstruerade normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen med exportpriset från fabrik. Dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av cif-priset vid unionens gräns före tull, blev därmed 100,3 %. Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

3.3   Sannolikhet för fortsatt dumpning

Sannolikhet för fortsatt dumpning

| (93) | Kommissionen granskade följande faktorer för att undersöka sannolikheten för fortsatt dumpning: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen granskade följande faktorer för att undersöka sannolikheten för fortsatt dumpning: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft.

3.3.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (94) | Med tanke på det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de kinesiska tillverkarna fastställdes produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt den information som lämnats av den sökande, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(94)

Med tanke på det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de kinesiska tillverkarna fastställdes produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt den information som lämnats av den sökande, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (95) | Enligt uppgifterna i begäran uppgick produktionskapaciteten för den berörda produkten under 2019 till 890 000 ton. Sökanden beräknade också att den outnyttjade produktionskapaciteten för den produkt som översynen gäller i Kina uppgick till omkring 197 000 ton under 2019. Detta motsvarar sex gånger unionstillverkarnas försäljningsvolym till unionen och fyra gånger förbrukningen i EU. |
| --- | --- |

(95)

Enligt uppgifterna i begäran uppgick produktionskapaciteten för den berörda produkten under 2019 till 890 000 ton. Sökanden beräknade också att den outnyttjade produktionskapaciteten för den produkt som översynen gäller i Kina uppgick till omkring 197 000 ton under 2019. Detta motsvarar sex gånger unionstillverkarnas försäljningsvolym till unionen och fyra gånger förbrukningen i EU.

| (96) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska tillverkarna av den berörda produkten förfogar över betydande outnyttjad kapacitet som de skulle kunna använda för att tillverka den berörda produkten för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(96)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska tillverkarna av den berörda produkten förfogar över betydande outnyttjad kapacitet som de skulle kunna använda för att tillverka den berörda produkten för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.3.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (97) | Unionsmarknaden har alltid varit attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare av den berörda produkten. Detta framgår av deras fortsatta närvaro på unionsmarknaden sedan den ursprungliga undersökningsperioden samt av de ansträngningar som gjorts för att kringgå de befintliga åtgärderna via Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, såsom nämns i skäl 2. |
| --- | --- |

(97)

Unionsmarknaden har alltid varit attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare av den berörda produkten. Detta framgår av deras fortsatta närvaro på unionsmarknaden sedan den ursprungliga undersökningsperioden samt av de ansträngningar som gjorts för att kringgå de befintliga åtgärderna via Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, såsom nämns i skäl 2.

| (98) | Med tanke på att Argentina (69), Japan (70), Mexiko (71), Turkiet (72) och Förenta staterna (73), utöver EU, har infört omfattande antidumpningsåtgärder vad gäller import av den berörda produkten från Kina, är det sannolikt att stora mängder av denna outnyttjade kapacitet skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(98)

Med tanke på att Argentina (69), Japan (70), Mexiko (71), Turkiet (72) och Förenta staterna (73), utöver EU, har infört omfattande antidumpningsåtgärder vad gäller import av den berörda produkten från Kina, är det sannolikt att stora mängder av denna outnyttjade kapacitet skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

69

70

71

72

73

3.3.3   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (99) | Undersökningen visade att importen från Kina fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser under översynsperioden. Med tanke på importen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden till dumpade priser, den stora outnyttjade kapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen slutsatsen att betydande mängder av den berörda produkten från Kina sannolikt skulle komma in på unionsmarknaden till dumpade prisnivåer om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(99)

Undersökningen visade att importen från Kina fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser under översynsperioden. Med tanke på importen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden till dumpade priser, den stora outnyttjade kapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen slutsatsen att betydande mängder av den berörda produkten från Kina sannolikt skulle komma in på unionsmarknaden till dumpade prisnivåer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (100) | Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(100)

Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (101) | Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 18 tillverkare i unionen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(101)

Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 18 tillverkare i unionen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (102) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden och importen från Kina och andra tredjeländer, med hjälp av uppgifter från Eurostat på Taric-nivå (EU:s integrerade tulltaxa). |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden och importen från Kina och andra tredjeländer, med hjälp av uppgifter från Eurostat på Taric-nivå (EU:s integrerade tulltaxa).

| (103) | Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i unionen (ton) | 46 277 | 52 737 | 49 237 | 49 684 |
| Index (2017 = 100 %) | 100 | 114 | 106 | 107 |
| Källa: | Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet, sökanden och Eurostat. |

(103)

Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2017

2018

2019

Översynsperiod

Förbrukning i unionen (ton)

46 277

52 737

49 237

49 684

Index (2017 = 100 %)

Index (2017 = 100 %)

100

100

114

114

106

106

107

107

Källa:

Källa:

Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet, sökanden och Eurostat.

| (104) | Eftersom den berörda produkten främst används inom den petrokemiska industrin, byggbranschen, energiproduktionen, varvsindustrin och industrianläggningar för att ansluta rör, är efterfrågan på den berörda produkten därför särskilt kopplad till verksamheten inom energisektorn, som i sin tur drivs av energiprisutvecklingen. |
| --- | --- |

(104)

Eftersom den berörda produkten främst används inom den petrokemiska industrin, byggbranschen, energiproduktionen, varvsindustrin och industrianläggningar för att ansluta rör, är efterfrågan på den berörda produkten därför särskilt kopplad till verksamheten inom energisektorn, som i sin tur drivs av energiprisutvecklingen.

| (105) | Efter en återhämtning av olje- och gaspriserna 2018 (74) ökade följaktligen unionens förbrukning med omkring 14 % under 2018 jämfört med 2017. Denna ökning av förbrukningen följdes av en minskning med 8 % under 2019 (på grund av sänkta olje- och gaspriser) och en viss ökning under översynsperioden, vilket trots detta ledde till en ökning av förbrukningen i unionen med 7 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Efter en återhämtning av olje- och gaspriserna 2018 (74) ökade följaktligen unionens förbrukning med omkring 14 % under 2018 jämfört med 2017. Denna ökning av förbrukningen följdes av en minskning med 8 % under 2019 (på grund av sänkta olje- och gaspriser) och en viss ökning under översynsperioden, vilket trots detta ledde till en ökning av förbrukningen i unionen med 7 % under skadeundersökningsperioden.

74

4.3   Import från Kina

Import från Kina

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från Kina

Volym och marknadsandel för importen från Kina

| (106) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat.

  Tabell 3


  Importvolym (ton) och marknadsandel från Kina | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den berörda produkten med ursprung i Kina | 5 864 | 4 925 | 5 047 | 5 192 |
| Index (2017 = 100 %) | 100 | 84 | 86 | 89 |
| Marknadsandel (%) | 13 | 9 | 10 | 10 |
| Källa: | Eurostat. |

(106)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat.

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (ton) och marknadsandel från Kina

Importvolym (ton) och marknadsandel från Kina

2017

2018

2019

Översynsperiod

Den berörda produkten med ursprung i Kina

5 864

4 925

5 047

5 192

Index (2017 = 100 %)

Index (2017 = 100 %)

100

100

84

84

86

86

89

89

Marknadsandel (%)

13

9

10

10

Källa:

Källa:

Eurostat.

| (107) | Under skadeundersökningsperioden minskade den totala importvolymen från Kina från 5 864 ton 2017 till 5 192 ton under översynsperioden. Den kinesiska marknadsandelen följde samma trend och minskade under skadeundersökningsperioden från 13 % 2017 till 10 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Under skadeundersökningsperioden minskade den totala importvolymen från Kina från 5 864 ton 2017 till 5 192 ton under översynsperioden. Den kinesiska marknadsandelen följde samma trend och minskade under skadeundersökningsperioden från 13 % 2017 till 10 % under översynsperioden.

4.3.2   Priser på import från Kina och prisunderskridande

Priser på import från Kina och prisunderskridande

| (108) | Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt.

  Tabell 4


  Kinas importpriser (euro/ton) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den berörda produkten med ursprung i Kina | 1 265,05 | 1 696,70 | 1 870,44 | 1 852,77 |
| Index (2017 = 100 %) | 100 | 134 | 148 | 146 |
| Källa: | Eurostat. |

(108)

Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt.

Tabell 4

Tabell 4

Kinas importpriser (euro/ton)

Kinas importpriser (euro/ton)

2017

2018

2019

Översynsperiod

Den berörda produkten med ursprung i Kina

1 265,05

1 696,70

1 870,44

1 852,77

Index (2017 = 100 %)

Index (2017 = 100 %)

100

100

134

134

148

148

146

146

Källa:

Källa:

Eurostat.

| (109) | Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga importpriset med 46 %, från 1 265 euro/ton 2017 till 1 852 euro/ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(109)

Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga importpriset med 46 %, från 1 265 euro/ton 2017 till 1 852 euro/ton under översynsperioden.

| (110) | Som anges i skäl 13 samarbetade ingen kinesisk exporterande tillverkare i undersökningen. Kommissionen fastställde följaktligen prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som de unionstillverkare som ingår i urvalet tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till pris från fabrik, och det genomsnittliga priset på cif-nivå (kostnad, försäkring, frakt) för importen från det berörda landet, på grundval av Eurostats uppgifter, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. De kinesiska importpriserna, utan att ta hänsyn till antidumpningstullarna, underskred unionens försäljningspriser med 16,4 %. Med hänsyn till antidumpningstullarna kom den kinesiska importen in på unionsmarknaden till priser som var 28 % högre än unionens försäljningspriser. |
| --- | --- |

(110)

Som anges i skäl 13 samarbetade ingen kinesisk exporterande tillverkare i undersökningen. Kommissionen fastställde följaktligen prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som de unionstillverkare som ingår i urvalet tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till pris från fabrik, och det genomsnittliga priset på cif-nivå (kostnad, försäkring, frakt) för importen från det berörda landet, på grundval av Eurostats uppgifter, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. De kinesiska importpriserna, utan att ta hänsyn till antidumpningstullarna, underskred unionens försäljningspriser med 16,4 %. Med hänsyn till antidumpningstullarna kom den kinesiska importen in på unionsmarknaden till priser som var 28 % högre än unionens försäljningspriser.

4.4   Import från övriga tredjeländer

Import från övriga tredjeländer

| (111) | Volymen, marknadsandelen och priserna på importen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importvolym (ton) och marknadsandel från andra tredjeländer (utom Kina)











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt tredjeländer, utom Kina | Import | 10 506 | 13 632 | 12 883 | 13 563 |
| | Index | 100 | 130 | 123 | 129 |
| | Marknadsandel (%) | 23 | 26 | 26 | 27 |
| | Pris (euro/ton) | 2 083 | 2 209 | 2 396 | 2 478 |
| | Index (2016 = 100) | 100 | 106 | 115 | 119 |
| Turkiet | Import | 1 498 | 1 907 | 2 800 | 2 860 |
| | Marknadsandel (%) | 3 | 4 | 6 | 6 |
| | Pris (euro/ton) | 1 825 | 1 978 | 2 032 | 2 090 |
| Vietnam | Import | 2 527 | 2 958 | 1 976 | 2 240 |
| | Marknadsandel (%) | 5 | 6 | 4 | 5 |
| | Pris (euro/ton) | 1 504 | 1 554 | 1 794 | 1 850 |
| Kambodja | Import | 1 905 | 2 471 | 2 076 | 2 172 |
| | Marknadsandel (%) | 4 | 5 | 4 | 4 |
| | Pris (euro/ton) | 1 328 | 1 541 | 1 663 | 1 597 |
| Övriga tredjeländer (utom Kina, Turkiet, Vietnam och Kambodja) | Import | 4 576 | 6 296 | 6 031 | 6 291 |
| | Marknadsandel (%) | 10 | 12 | 12 | 13 |
| | Pris (euro/ton) | 2 801 | 2 849 | 3 015 | 3 182 |
| Källa: | Eurostat. |

(111)

Volymen, marknadsandelen och priserna på importen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Importvolym (ton) och marknadsandel från andra tredjeländer (utom Kina)

Importvolym (ton) och marknadsandel från andra tredjeländer (utom Kina)

Land

2017

2018

2019

Översynsperiod

Totalt tredjeländer, utom Kina

Import

10 506

13 632

12 883

13 563

Index

Index

100

100

130

130

123

123

129

129

Marknadsandel (%)

23

26

26

27

Pris (euro/ton)

2 083

2 209

2 396

2 478

Index (2016 = 100)

Index (2016 = 100)

100

100

106

106

115

115

119

119

Turkiet

Import

1 498

1 907

2 800

2 860

Marknadsandel (%)

3

4

6

6

Pris (euro/ton)

1 825

1 978

2 032

2 090

Vietnam

Import

2 527

2 958

1 976

2 240

Marknadsandel (%)

5

6

4

5

Pris (euro/ton)

1 504

1 554

1 794

1 850

Kambodja

Import

1 905

2 471

2 076

2 172

Marknadsandel (%)

4

5

4

4

Pris (euro/ton)

1 328

1 541

1 663

1 597

Övriga tredjeländer (utom Kina, Turkiet, Vietnam och Kambodja)

Import

4 576

6 296

6 031

6 291

Marknadsandel (%)

10

12

12

13

Pris (euro/ton)

2 801

2 849

3 015

3 182

Källa:

Källa:

Eurostat.

| (112) | Importen från övriga tredjeländer uppgick till totalt 13 563 ton under översynsperioden och ökade med 29 % jämfört med 2017. Denna ökning skedde främst mellan 2017 och 2018, medan importvolymerna förblev relativt stabila efteråt och fram till slutet av översynsperioden. Importökningen återspeglas i marknadsandelen för denna import, som ökade från 23 % under 2017 till 27 % under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset gick stadigt upp under hela skadeundersökningsperioden och ökade med 19 % under översynsperioden jämfört med 2017. I genomsnitt var dessa priser lägre än unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(112)

Importen från övriga tredjeländer uppgick till totalt 13 563 ton under översynsperioden och ökade med 29 % jämfört med 2017. Denna ökning skedde främst mellan 2017 och 2018, medan importvolymerna förblev relativt stabila efteråt och fram till slutet av översynsperioden. Importökningen återspeglas i marknadsandelen för denna import, som ökade från 23 % under 2017 till 27 % under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset gick stadigt upp under hela skadeundersökningsperioden och ökade med 19 % under översynsperioden jämfört med 2017. I genomsnitt var dessa priser lägre än unionsindustrins priser.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (113) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som har betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som har betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (114) | Vid fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnats av sökanden och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(114)

Vid fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnats av sökanden och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (115) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(115)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (116) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(116)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.5.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (117) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Unionstillverkarnas tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 38 617 | 50 562 | 46 812 | 41 162 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 131 | 121 | 107 |
| Produktionskapacitet (ton) | 144 702 | 158 271 | 150 526 | 150 526 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 109 | 104 | 104 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 27 | 32 | 31 | 27 |
| Källa: | Uppgifter som lämnats av sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(117)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Unionstillverkarnas tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Unionstillverkarnas tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2017

2018

2019

Översynsperiod

Produktionsvolym (ton)

38 617

50 562

46 812

41 162

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

131

131

121

121

107

107

Produktionskapacitet (ton)

144 702

158 271

150 526

150 526

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

109

109

104

104

104

104

Kapacitetsutnyttjande (%)

27

32

31

27

Källa:

Källa:

Uppgifter som lämnats av sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (118) | Unionstillverkningen ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden och följde till stor del energiprisernas utveckling. En relativt kraftig ökning på 31 % under 2018 följdes av en minskning både under 2019 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Unionstillverkningen ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden och följde till stor del energiprisernas utveckling. En relativt kraftig ökning på 31 % under 2018 följdes av en minskning både under 2019 och översynsperioden.

| (119) | Produktionskapaciteten följde en liknande trend som tillverkningen, dvs. en större ökning under 2018, följt av en minskning under 2019 och översynsperioden. Totalt sett ökade produktionskapaciteten med 4 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Produktionskapaciteten följde en liknande trend som tillverkningen, dvs. en större ökning under 2018, följt av en minskning under 2019 och översynsperioden. Totalt sett ökade produktionskapaciteten med 4 % under skadeundersökningsperioden.

| (120) | Kapacitetsutnyttjandet, som följde liknande tendenser, förblev mycket lågt under skadeundersökningsperioden (27–32 %). I linje med den tidigare undersökningen vid giltighetstidens utgång (75) beror det låga kapacitetsutnyttjandet delvis på metoden för att beräkna den totala kapaciteten, där den rapporterade kapaciteten är en teoretisk maximikapacitet (3 skift/dygn), vilket inte nödvändigtvis återspeglar den faktiska kapaciteten på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(120)

Kapacitetsutnyttjandet, som följde liknande tendenser, förblev mycket lågt under skadeundersökningsperioden (27–32 %). I linje med den tidigare undersökningen vid giltighetstidens utgång (75) beror det låga kapacitetsutnyttjandet delvis på metoden för att beräkna den totala kapaciteten, där den rapporterade kapaciteten är en teoretisk maximikapacitet (3 skift/dygn), vilket inte nödvändigtvis återspeglar den faktiska kapaciteten på ett korrekt sätt.

75

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (121) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i unionen (i ton) | 29 907 | 34 180 | 31 306 | 30 929 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 114 | 105 | 103 |
| Marknadsandel (%) | 65 | 65 | 64 | 62 |
| Källa: | Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(121)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel

Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Översynsperiod

Försäljningsvolym i unionen (i ton)

29 907

34 180

31 306

30 929

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

114

114

105

105

103

103

Marknadsandel (%)

65

65

64

62

Källa:

Källa:

Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (122) | Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden följde huvudsakligen utvecklingen på marknaden och utvecklingen av förbrukningen i unionen och ökade främst under 2018 för att sedan minska nästan till 2017 års nivå under översynsperioden (+ 3 % ökning). |
| --- | --- |

(122)

Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden följde huvudsakligen utvecklingen på marknaden och utvecklingen av förbrukningen i unionen och ökade främst under 2018 för att sedan minska nästan till 2017 års nivå under översynsperioden (+ 3 % ökning).

| (123) | Unionsindustrins marknadsandel låg kvar på en stabil nivå på 65 % under perioden 2017–2018 och minskade sedan till 62 % under översynsperioden. Detta är en jämförelse med unionsindustrins marknadsandel på 64 % under den föregående översynsperioden vid giltighetstidens utgång (76). |
| --- | --- |

(123)

Unionsindustrins marknadsandel låg kvar på en stabil nivå på 65 % under perioden 2017–2018 och minskade sedan till 62 % under översynsperioden. Detta är en jämförelse med unionsindustrins marknadsandel på 64 % under den föregående översynsperioden vid giltighetstidens utgång (76).

76

4.5.2.3   Tillväxt

| (124) | Trots en ökad försäljningsvolym på 3 % under skadeundersökningsperioden ökade inte unionsindustrins försäljning i samma takt som efterfrågan, som ökade med 7 %, vilket innebär att unionsindustrins marknadsandel minskade från 65 % 2017 till 62 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Trots en ökad försäljningsvolym på 3 % under skadeundersökningsperioden ökade inte unionsindustrins försäljning i samma takt som efterfrågan, som ökade med 7 %, vilket innebär att unionsindustrins marknadsandel minskade från 65 % 2017 till 62 % under översynsperioden.

4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (125) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Unionstillverkarnas sysselsättning och produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 953 | 1 035 | 996 | 958 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 109 | 105 | 101 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 41 | 49 | 47 | 43 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 121 | 116 | 106 |
| Källa: | Uppgifter som lämnats av sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(125)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Unionstillverkarnas sysselsättning och produktivitet

Unionstillverkarnas sysselsättning och produktivitet

2017

2018

2019

Översynsperiod

Antal anställda

953

1 035

996

958

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

109

109

105

105

101

101

Produktivitet (ton/anställd)

41

49

47

43

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

121

121

116

116

106

106

Källa:

Källa:

Uppgifter som lämnats av sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (126) | Både sysselsättningen och produktiviteten ökade under 2018 jämfört med 2017 för att sedan under översynsperioden minska till nivåer som låg måttligt över 2017 års nivåer (1 % för sysselsättning respektive 6 % för produktivitet). |
| --- | --- |

(126)

Både sysselsättningen och produktiviteten ökade under 2018 jämfört med 2017 för att sedan under översynsperioden minska till nivåer som låg måttligt över 2017 års nivåer (1 % för sysselsättning respektive 6 % för produktivitet).

4.5.3   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (127) | Den dumpningsmarginal som fastställdes genom undersökningen i detta fall ligger långt över miniminivån. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek har därför en betydande inverkan på unionsindustrin, inte bara med tanke på priserna på importen från det berörda landet, utan också med tanke på volymerna av denna import. |
| --- | --- |

(127)

Den dumpningsmarginal som fastställdes genom undersökningen i detta fall ligger långt över miniminivån. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek har därför en betydande inverkan på unionsindustrin, inte bara med tanke på priserna på importen från det berörda landet, utan också med tanke på volymerna av denna import.

| (128) | Dessutom håller unionsindustrin fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland, Sydkorea och Malaysia. |
| --- | --- |

(128)

Dessutom håller unionsindustrin fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland, Sydkorea och Malaysia.

4.5.4   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.5.4.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (129) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen och kostnad per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittliga försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen euro/ton) | 2 479 | 2 547 | 2 709 | 2 583 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 103 | 109 | 104 |
| Tillverkningskostnad per enhet
  (euro/ton) | 3 096 | 2 878 | 3 007 | 3 079 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 93 | 97 | 100 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(129)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen och kostnad per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittliga försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

Genomsnittliga försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

2017

2018

2019

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen euro/ton)

2 479

2 547

2 709

2 583

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

103

103

109

109

104

104

Tillverkningskostnad per enhet

(euro/ton)

3 096

2 878

3 007

3 079

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

93

93

97

97

100

100

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (130) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden och nådde de högsta nivåerna under 2019 (+ 9 % jämfört med 2017). Tillverkningskostnaden per enhet minskade med 7 % från 2017 till 2018 för att sedan öka till samma nivå under översynsperioden som under 2017. |
| --- | --- |

(130)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden och nådde de högsta nivåerna under 2019 (+ 9 % jämfört med 2017). Tillverkningskostnaden per enhet minskade med 7 % från 2017 till 2018 för att sedan öka till samma nivå under översynsperioden som under 2017.

4.5.4.2   Arbetskraftskostnader

| (131) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro/anställd) | 55 627 | 63 259 | 62 588 | 60 718 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 114 | 113 | 109 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(131)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2017

2018

2019

Översynsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro/anställd)

55 627

63 259

62 588

60 718

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

114

114

113

113

109

109

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (132) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(132)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.4.3   Lager

| (133) | Lagernivåerna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lager | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 7 416 | 7 716 | 8 830 | 6 938 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 104 | 119 | 94 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(133)

Lagernivåerna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lager

Lager

2017

2018

2019

Översynsperiod

Utgående lager (ton)

7 416

7 716

8 830

6 938

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

104

104

119

119

94

94

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (134) | Nivån på de utgående lagren hos de unionstillverkare som ingick i urvalet ökade gradvis under åren 2018–2019, men sjönk under 2017 års nivåer (med 3 %) under översynsperioden. |
| --- | --- |

(134)

Nivån på de utgående lagren hos de unionstillverkare som ingick i urvalet ökade gradvis under åren 2018–2019, men sjönk under 2017 års nivåer (med 3 %) under översynsperioden.

4.5.4.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (135) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | –22 | –4 | –6 | –12 |
| Index (2017 = 100) | – 100 | –20 | –27 | –53 |
| Kassaflöde (i euro) | – 712 306 | 3 885 489 | –2 909 316 | –3 154 172 |
| Index (2017 = 100) | – 100 | 545 | – 408 | – 443 |
| Investeringar (i euro) | 5 206 064 | 4 312 069 | 4 030 480 | 3 429 405 |
| Index (2017 = 100) | 100 | 83 | 77 | 66 |
| Räntabilitet (%) | –12 | 7 | –7 | –14 |
| Index (2017 = 100) | – 100 | 56 | –61 | – 116 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(135)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2017

2018

2019

Översynsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

–22

–4

–6

–12

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

– 100

– 100

–20

–20

–27

–27

–53

–53

Kassaflöde (i euro)

– 712 306

3 885 489

–2 909 316

–3 154 172

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

– 100

– 100

545

545

– 408

– 408

– 443

– 443

Investeringar (i euro)

5 206 064

4 312 069

4 030 480

3 429 405

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

100

100

83

83

77

77

66

66

Räntabilitet (%)

–12

7

–7

–14

Index (2017 = 100)

Index (2017 = 100)

– 100

– 100

56

56

–61

–61

– 116

– 116

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (136) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet var negativ under skadeundersökningsperioden, från – 22 % 2017 till – 12 % under översynsperioden. Den var – 4 % respektive – 6 % under åren 2018–2019, i linje med en ökning av efterfrågan i kombination med en minskning av tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet var negativ under skadeundersökningsperioden, från – 22 % 2017 till – 12 % under översynsperioden. Den var – 4 % respektive – 6 % under åren 2018–2019, i linje med en ökning av efterfrågan i kombination med en minskning av tillverkningskostnaden.

| (137) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet förblev negativt under hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018 på grund av gynnsamma marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(137)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet förblev negativt under hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018 på grund av gynnsamma marknadsvillkor.

| (138) | Investeringarna (främst inriktade sig på uppgraderingar av produktionsutrustningen, ökad kvalitet, produktivitet och flexibilitet i tillverkningsprocessen) minskade gradvis under skadeundersökningsperioden och var 34 % lägre under översynsperioden jämfört med 2017. En sådan trend tyder på marknadsosäkerhet till följd av covid-19-pandemin och minskad efterfrågan till följd av lägre energipriser under 2019 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Investeringarna (främst inriktade sig på uppgraderingar av produktionsutrustningen, ökad kvalitet, produktivitet och flexibilitet i tillverkningsprocessen) minskade gradvis under skadeundersökningsperioden och var 34 % lägre under översynsperioden jämfört med 2017. En sådan trend tyder på marknadsosäkerhet till följd av covid-19-pandemin och minskad efterfrågan till följd av lägre energipriser under 2019 och översynsperioden.

| (139) | Räntabiliteten från tillverkning och försäljning av den likadana produkten uppvisade en liknande utveckling som lönsamheten, med en kraftig ökning under 2018 för att sedan sjunka under 2019 och under översynsperioden. |
| --- | --- |

(139)

Räntabiliteten från tillverkning och försäljning av den likadana produkten uppvisade en liknande utveckling som lönsamheten, med en kraftig ökning under 2018 för att sedan sjunka under 2019 och under översynsperioden.

4.5.5   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (140) | Trots förbättringar, särskilt under år med ett gynnsamt marknadsklimat (t.ex. 2018, dvs. före covid-19-utbrottet och till följd av ökade investeringar i energiinfrastruktur tack vare återhämtning av olje- och gaspriserna), fortsätter unionsindustrins situation att vara osäker. Unionsindustrin kunde inte dra full nytta av den ökade efterfrågan under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till en minskning av marknadsandelen från 65 % till 62 %. Unionsindustrin fortsatte att gå med stora förluster under hela skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins förluster uppgick till –12 % under översynsperioden. Kassaflödet och räntabiliteten var i stort sett negativa under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Trots förbättringar, särskilt under år med ett gynnsamt marknadsklimat (t.ex. 2018, dvs. före covid-19-utbrottet och till följd av ökade investeringar i energiinfrastruktur tack vare återhämtning av olje- och gaspriserna), fortsätter unionsindustrins situation att vara osäker. Unionsindustrin kunde inte dra full nytta av den ökade efterfrågan under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till en minskning av marknadsandelen från 65 % till 62 %. Unionsindustrin fortsatte att gå med stora förluster under hela skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins förluster uppgick till –12 % under översynsperioden. Kassaflödet och räntabiliteten var i stort sett negativa under skadeundersökningsperioden.

| (141) | Mot bakgrund av ovanstående har en något ökad produktivitet under skadeundersökningsperioden och unionsindustrins genomgående starka exportresultat, där unionstillverkarnas export utgör cirka 20 % av deras totala försäljning, bidragit till unionsindustrins fortsatta lönsamhet och visar på unionsindustrins fortsatta ansträngningar för att ta sig in på nya marknader och förbli konkurrenskraftig på den globala arenan. |
| --- | --- |

(141)

Mot bakgrund av ovanstående har en något ökad produktivitet under skadeundersökningsperioden och unionsindustrins genomgående starka exportresultat, där unionstillverkarnas export utgör cirka 20 % av deras totala försäljning, bidragit till unionsindustrins fortsatta lönsamhet och visar på unionsindustrins fortsatta ansträngningar för att ta sig in på nya marknader och förbli konkurrenskraftig på den globala arenan.

| (142) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(142)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

| (143) | Kommissionen gjorde därefter en bedömning av huruvida det finns ett orsakssamband mellan importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin lidit. Importen från Kina förblev betydande under hela skadeundersökningsperioden, men minskade med 11 %. De kinesiska importpriserna ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Med hänsyn till de gällande åtgärderna kom denna import in på unionsmarknaden till priser som var 28 % högre än unionsindustrins priser, och därmed till icke skadevållande priser. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen gjorde därefter en bedömning av huruvida det finns ett orsakssamband mellan importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin lidit. Importen från Kina förblev betydande under hela skadeundersökningsperioden, men minskade med 11 %. De kinesiska importpriserna ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Med hänsyn till de gällande åtgärderna kom denna import in på unionsmarknaden till priser som var 28 % högre än unionsindustrins priser, och därmed till icke skadevållande priser.

| (144) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit inte kunde ha orsakats av importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(144)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit inte kunde ha orsakats av importen från det berörda landet.

| (145) | Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det var sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av dumpad import från Kina skulle återkomma om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det var sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av dumpad import från Kina skulle återkomma om åtgärderna upphävdes.

5.   SANNOLIKHET FÖR ATT DEN SKADA SOM URSPRUNGLIGEN VÅLLATS AV DUMPAD IMPORT FRÅN DET BERÖRDA LANDET SKULLE ÅTERKOMMA OM ÅTGÄRDERNA UPPHÄVDES

SANNOLIKHET FÖR ATT DEN SKADA SOM URSPRUNGLIGEN VÅLLATS AV DUMPAD IMPORT FRÅN DET BERÖRDA LANDET SKULLE ÅTERKOMMA OM ÅTGÄRDERNA UPPHÄVDES

| (146) | För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av den dumpade importen från Kina återkommer, beaktade kommissionen följande faktorer: 1) Den outnyttjade kapaciteten i det berörda landet och unionsmarknadens attraktionskraft, och 2) inverkan från potentiell import och potentiella prisnivåer för sådan import från Kina på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(146)

För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av den dumpade importen från Kina återkommer, beaktade kommissionen följande faktorer: 1) Den outnyttjade kapaciteten i det berörda landet och unionsmarknadens attraktionskraft, och 2) inverkan från potentiell import och potentiella prisnivåer för sådan import från Kina på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

| (147) | Såsom nämns i skäl 95 var den tillgängliga outnyttjade produktionskapaciteten i Kina fyra gånger så stor som förbrukningen i unionen under översynsperioden. Utan de gällande antidumpningstullarna skulle den kinesiska importen underskrida unionstillverkarnas priser med 16,4 %. Eftersom beräkningarna av prisunderskridandet har baserats på unionsindustrins försäljningspriser, med vilka industrin går med förlust, skulle skademarginalerna vara mycket högre. Om åtgärderna upphävs är det därför sannolikt att stora volymer dumpad import till skadevållande priser kommer att tränga in på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(147)

Såsom nämns i skäl 95 var den tillgängliga outnyttjade produktionskapaciteten i Kina fyra gånger så stor som förbrukningen i unionen under översynsperioden. Utan de gällande antidumpningstullarna skulle den kinesiska importen underskrida unionstillverkarnas priser med 16,4 %. Eftersom beräkningarna av prisunderskridandet har baserats på unionsindustrins försäljningspriser, med vilka industrin går med förlust, skulle skademarginalerna vara mycket högre. Om åtgärderna upphävs är det därför sannolikt att stora volymer dumpad import till skadevållande priser kommer att tränga in på unionsmarknaden.

| (148) | De kinesiska exporterande tillverkarnas fortsatta intresse på unionsmarknaden framgår av de relativt stabila importvolymerna under skadeundersökningsperioden, trots de gällande åtgärderna. Dessutom har kinesiska exportörer konstaterats kringgå den gällande antidumpningsåtgärden via fyra olika tredjeländer, nämligen Taiwan, Sri Lanka, Indonesien och Filippinerna. Dessa upprepade kringgåenden visar tydligt de kinesiska exporterande tillverkarnas intresse av att få tillträde till unionsmarknaden utan begränsningar och därmed unionsmarknadens attraktionskraft för kinesisk export. Såsom förklaras i skäl 104 har ett antal andra tredjeländer också infört antidumpningsåtgärder vad gäller import av den berörda produkten från Kina, vilket gör det sannolikt att stora mängder av den berörda produkten från Kina skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(148)

De kinesiska exporterande tillverkarnas fortsatta intresse på unionsmarknaden framgår av de relativt stabila importvolymerna under skadeundersökningsperioden, trots de gällande åtgärderna. Dessutom har kinesiska exportörer konstaterats kringgå den gällande antidumpningsåtgärden via fyra olika tredjeländer, nämligen Taiwan, Sri Lanka, Indonesien och Filippinerna. Dessa upprepade kringgåenden visar tydligt de kinesiska exporterande tillverkarnas intresse av att få tillträde till unionsmarknaden utan begränsningar och därmed unionsmarknadens attraktionskraft för kinesisk export. Såsom förklaras i skäl 104 har ett antal andra tredjeländer också infört antidumpningsåtgärder vad gäller import av den berörda produkten från Kina, vilket gör det sannolikt att stora mängder av den berörda produkten från Kina skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (149) | Den sannolika ökningen av dumpad import till skadevållande priser skulle leda till en ytterligare försämring av unionsindustrins situation. Prispressen skulle inte göra det möjligt för unionsindustrin att öka sina priser till lönsamma nivåer och skulle troligen leda till ytterligare ekonomiska förluster och minskad produktion eller till och med nedläggning av unionstillverkarnas anläggningar. Dessutom skulle denna import fortsätta att ta marknadsandelar på unionsmarknaden på unionsindustrins bekostnad, vilket ytterligare skulle leda till att unionsindustrins redan låga kapacitetsutnyttjande minskade. |
| --- | --- |

(149)

Den sannolika ökningen av dumpad import till skadevållande priser skulle leda till en ytterligare försämring av unionsindustrins situation. Prispressen skulle inte göra det möjligt för unionsindustrin att öka sina priser till lönsamma nivåer och skulle troligen leda till ytterligare ekonomiska förluster och minskad produktion eller till och med nedläggning av unionstillverkarnas anläggningar. Dessutom skulle denna import fortsätta att ta marknadsandelar på unionsmarknaden på unionsindustrins bekostnad, vilket ytterligare skulle leda till att unionsindustrins redan låga kapacitetsutnyttjande minskade.

| (150) | Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphävande av de gällande åtgärderna med största sannolikhet skulle leda till att den skada för unionsindustrin som ursprungligen vållades av import från Kina skulle återkomma i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphävande av de gällande åtgärderna med största sannolikhet skulle leda till att den skada för unionsindustrin som ursprungligen vållades av import från Kina skulle återkomma i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (151) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det inte skulle ligga i unionens samlade intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(151)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det inte skulle ligga i unionens samlade intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

| (152) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(152)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (153) | På denna grundval undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och sannolikheten för återkommande skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(153)

På denna grundval undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och sannolikheten för återkommande skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (154) | Såsom konstateras i skälen 140 och 142, och som bekräftas av de negativa tendenserna för flera skadeindikatorer, fortsatte unionsindustrin att befinna sig i en mycket bräcklig situation under översynsperioden. Dessutom drogs i skäl 148 slutsatsen att om antidumpningsåtgärderna mot Kina tilläts upphöra att gälla skulle skadan återkomma. |
| --- | --- |

(154)

Såsom konstateras i skälen 140 och 142, och som bekräftas av de negativa tendenserna för flera skadeindikatorer, fortsatte unionsindustrin att befinna sig i en mycket bräcklig situation under översynsperioden. Dessutom drogs i skäl 148 slutsatsen att om antidumpningsåtgärderna mot Kina tilläts upphöra att gälla skulle skadan återkomma.

| (155) | Trots den skadevållande situationen för unionsindustrin på unionsmarknaden ansåg kommissionen att industrin är fortsatt livskraftig. Unionsindustrins exportresultat är inte bara genomgående starkt, där exportförsäljningen står för en betydande del av försäljningsvolymen, utan även produktivitetsnivåerna har ökat under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin uppvisar emellertid fortfarande ett mycket lågt kapacitetsutnyttjande och fortsätter att ha en negativ lönsamhet. |
| --- | --- |

(155)

Trots den skadevållande situationen för unionsindustrin på unionsmarknaden ansåg kommissionen att industrin är fortsatt livskraftig. Unionsindustrins exportresultat är inte bara genomgående starkt, där exportförsäljningen står för en betydande del av försäljningsvolymen, utan även produktivitetsnivåerna har ökat under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin uppvisar emellertid fortfarande ett mycket lågt kapacitetsutnyttjande och fortsätter att ha en negativ lönsamhet.

| (156) | En ytterligare försämring skulle påverka unionsindustrins övergripande situation med risk för en nedtrappning av tillverkningen eller till och med en definitiv nedläggning av produktionsanläggningar i unionen. Därför kan slutsatsen dras att fortsatta åtgärder mot Kina ligger i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(156)

En ytterligare försämring skulle påverka unionsindustrins övergripande situation med risk för en nedtrappning av tillverkningen eller till och med en definitiv nedläggning av produktionsanläggningar i unionen. Därför kan slutsatsen dras att fortsatta åtgärder mot Kina ligger i unionsindustrins intresse.

6.2   Importörers, handlares och användares intresse

Importörers, handlares och användares intresse

| (157) | Två icke-närstående importörer, som stod för cirka 6 % av den totala importen av den berörda produkten från Kina under översynsperioden, gav sig till känna efter det att tillkännagivandet om inledande hade offentliggjorts. Båda importörerna uttryckte sitt stöd för fortsatta åtgärder. Deras verksamhet när det gäller den berörda produkten har varit lönsam under översynsperioden. Därför dras slutsatsen att det ur importörernas perspektiv inte finns några tvingande skäl för att inte förlänga de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(157)

Två icke-närstående importörer, som stod för cirka 6 % av den totala importen av den berörda produkten från Kina under översynsperioden, gav sig till känna efter det att tillkännagivandet om inledande hade offentliggjorts. Båda importörerna uttryckte sitt stöd för fortsatta åtgärder. Deras verksamhet när det gäller den berörda produkten har varit lönsam under översynsperioden. Därför dras slutsatsen att det ur importörernas perspektiv inte finns några tvingande skäl för att inte förlänga de gällande åtgärderna.

| (158) | Ingen användare gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande eller under undersökningen. Det erinras om att den berörda produkten endast är tillbehör som används för att koppla ihop rör och att kostnaderna för den därför i allmänhet endast utgör en mindre del av den totala projektkostnaden. |
| --- | --- |

(158)

Ingen användare gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande eller under undersökningen. Det erinras om att den berörda produkten endast är tillbehör som används för att koppla ihop rör och att kostnaderna för den därför i allmänhet endast utgör en mindre del av den totala projektkostnaden.

| (159) | Därför fanns det inget som tydde på att bibehållandet av åtgärderna skulle ha en negativ inverkan på användarna som vägde tyngre än åtgärdernas positiva inverkan. |
| --- | --- |

(159)

Därför fanns det inget som tydde på att bibehållandet av åtgärderna skulle ha en negativ inverkan på användarna som vägde tyngre än åtgärdernas positiva inverkan.

6.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (160) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import från Kina. |
| --- | --- |

(160)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import från Kina.

7.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (161) | Av ovanstående följer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och som är tillämpliga enligt genomförandeförordning (EU) 2015/1934, bör bibehållas. |
| --- | --- |

(161)

Av ovanstående följer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och som är tillämpliga enligt genomförandeförordning (EU) 2015/1934, bör bibehållas.

| (162) | Alla berörda parter har underrättats om de viktiga omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(162)

Alla berörda parter har underrättats om de viktiga omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. Inga synpunkter inkom.

| (163) | I enlighet med artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (77) ska återbetalningar som sker till följd av en dom av Europeiska unionens domstol omfattas av en räntesats som motsvarar den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner som offentliggörs i C-serien i Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(163)

I enlighet med artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (77) ska återbetalningar som sker till följd av en dom av Europeiska unionens domstol omfattas av en räntesats som motsvarar den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner som offentliggörs i C-serien i Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad.

77

Europeiska unionens officiella tidning

| (164) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(164)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål), med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Tullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Alla företag | 58,6 | – |

Land

Företag

Tullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Kina

Alla företag

58,6

–

Artikel 2

1.   Den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 på import med ursprung i Folkrepubliken Kina utvidgas härmed till att omfatta import av samma rördelar (som för närvarande klassificeras enligt Taric-nummer 7307931191, 7307931991, 7307998092) som avsänts från Taiwan (Taric-tilläggsnummer A 999), oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan eller inte, med undantag av de produkter som tillverkas av Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (Taric-tilläggsnummer A098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (Taric-tilläggsnummer A099) och Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (Taric-tilläggsnummer A100).

2.   Den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 på import med ursprung i Folkrepubliken Kina utvidgas härmed till att omfatta import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11 (Taric-nummer 7307931193), ex 7307 93 19 (Taric-nummer 7307931993) och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307998093) och som avsänts från Indonesien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien eller inte.

3.   Den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 på import med ursprung i Folkrepubliken Kina utvidgas härmed till att omfatta import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11 (Taric-nummer 7307931194), ex 7307 93 19 (Taric-nummer 7307931994) och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307998094) och som avsänts från Sri Lanka, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sri Lanka eller inte.

4.   Den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 på import med ursprung i Folkrepubliken Kina utvidgas härmed till att omfatta import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar och rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11 (Taric-nummer 7307931195), ex 7307 93 19 (Taric-nummer 7307931995) och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307998095) och som avsänts från Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Filippinerna eller inte.

5.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 januari 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 584/96 av den 11 mars 1996 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina, Kroatien och Thailand och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts (EGT L 84, 3.4.1996, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 964/2003 av den 2 juni 2003 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Thailand, och de rördelar av järn eller stål som avsänds från Taiwan, oavsett om deras deklarerade ursprung är Taiwan eller inte (EUT L 139, 6.6.2003, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 2052/2004 av den 22 november 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 964/2003 införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Republiken Indonesien, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Indonesien eller ej (EUT L 355, 1.12.2004, s. 4).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 2053/2004 av den 22 november 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 964/2003 införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Sri Lanka, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Sri Lanka eller ej (EUT L 355, 1.12.2004, s. 9).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 655/2006 av den 27 april 2006 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 964/2003 på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till att omfatta även import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Filippinerna, oavsett om de deklarerats ha ursprung i Filippinerna eller inte (EUT L 116, 29.4.2006, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1934 av den 27 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 282, 28.10.2015, s. 14).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/566 av den 9 april 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar med ursprung i Ryska federationen, Republiken Korea och Malaysia efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 samt avslutande av undersökningen om import av samma produkt med ursprung i Republiken Turkiet (EUT L 99, 10.4.2019, s. 9).

8

(9)  
  EUT C 38, 5.2.2020, s. 2.

9

(10)  
  EUT C 361, 27.10.2020, s. 6.

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2490.

11

(12)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

12

(13)  Se fotnot 7.

13

(14)  http://comext.eurostat.ec.europa.eu/ANALYTICAL_S10_V17_ECAS/Analytical.html.

14

(15)  Dun & Bradstreet (D&B): https://sso.dnb.com/

15

(16)  Global Trade Alert - GTA: https://www.globaltradealert.org/data_extraction

16

(17)  OECD-databasen: http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials

17

(18)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635 av den 16 april 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Belarus, Folkrepubliken Kina och Ryssland efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 132, 19.4.2021, s. 145) samt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508 av den 7 april 2020 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade plåtar och rullar av rostfritt stål, med ursprung i Indonesien, Folkrepubliken Kina och Taiwan (EUT L 110, 8.4.2020, s. 3).

18

(19)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 149–150, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 158–159.

19

(20)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 115–118, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 122–127.

20

(21)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 119–122, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 128–132: Även om de statliga myndigheternas rätt enligt Kinas lagstiftning att utse och avsätta nyckelpersoner i ledande ställning vid de statsägda företagen kan anses återspegla äganderätten utgör Kinas kommunistiska partis (KKP) celler i företag, oavsett om de är statsägda eller privata, en annan viktig kanal genom vilken staten kan ingripa i affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas vid varje företag (med minst tre medlemmar från KKP enligt partiets stadgar), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Åtminstone sedan 2016 har KKP emellertid stärkt sina krav på att kontrollera affärsbeslut som fattas av statsägda företag som en politisk princip. KKP uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen. Under 2017 rapporterades att det fanns particeller hos 70 % av cirka 1,86 miljoner privatägda företag, och trycket ökade på att organisationer från KKP ska ha sista ordet när det gäller affärsbesluten inom respektive företag. Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och i alla sektorer, inbegripet för tillverkare av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål och leverantörer av insatsvaror till dessa.

21

(22)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 123–129, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 133–138.

22

(23)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 130–133, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 139–142.

23

(24)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 143–144.

24

(25)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 136–145, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 145–154.

25

(26)  Finns på https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

26

(27)  Den fullständiga texten i planen finns på MIIT:s webbplats: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (senast hämtad den 2 mars 2020).

27

(28)  
  The Steel Industry Adjustment and Upgrade Plan for 2016–2020, s. 24.

28

The Steel Industry Adjustment and Upgrade Plan for 2016–2020, s. 2

(29)  
  The Steel Industry Adjustment and Upgrade Plan for 2016–2020, s. 25.

29

The Steel Industry Adjustment and Upgrade Plan for 2016–2020, s. 2

(30)  TISCO, Company profile, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (senast hämtad den 2 mars 2020).

30

Company profile

(31)  Baowu, Company profile, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (senast hämtad den 6 maj 2021).

31

Company profile

(32)  Rapporten, kapitel 14, s. 358: 51 % privata företag och 49 % statsägda företag när det gäller tillverkning samt 44 % statsägda företag och 56 % privata företag räknat i kapacitet.

32

(33)  Finns på:

33

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (senast hämtad den 6 maj 2021), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (senast hämtad den 6 maj 2021) och www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast hämtad den 6 maj 2021).

(34)  Tillgänglig på webbadressen http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast hämtad den 6 maj 2021) och http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (senast hämtad den 6 maj 2021).

34

(35)  Exempelvis sammanslagningen 2009 mellan det privata företaget Rizhao och det statsägda företaget Shandong Iron and Steel. Se Beijing steel report, s. 58, och den av China Baowu Steel Group förvärvade majoritetsandelen i Magang Steel i juni 2019, se https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (senast hämtad den 6 maj 2021).

35

Beijing steel report

(36)  Rapporten, del I, kapitel 5, s. 100–101.

36

(37)  Rapporten, del I, kapitel 2, s. 26.

37

(38)  Rapporten, del I, kapitel 2, s. 31–32.

38

(39)  Finns på: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (senast hämtad den 22 oktober 2021).

39

(40)  Rapporten, del III, kapitel 14, s. 346 ff.

40

(41)  Inledningen till planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin.

41

(42)  Rapporten, kapitel 14, s. 347.

42

(43)  Folkrepubliken Kinas trettonde femårsplan för ekonomisk och social utveckling (2016–2020), som finns på

43

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (senast hämtad den 6 maj 2021).

(44)  Rapporten, kapitel 14, s. 349.

44

(45)  Rapporten, kapitel 14, s. 352.

45

(46)  Den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2011 års version) (2013 års ändring), utfärdad genom föreskrift nr 9 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 27 mars 2011 och ändrad i enlighet med beslutet från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om ändring av relevanta klausuler i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2011 års version), utfärdad genom föreskrift nr 21 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 16 februari 2013.

46

(47)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 143–144.

47

(48)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

48

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(49)  Om den produkt som översynen gäller inte tillverkas i ett land med en jämförbar utvecklingsnivå kan tillverkning av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor som den produkt som översynen gäller övervägas.

49

(50)  Elektricitet (http://www.mea.or.th/en/profile/109/114), naturgas (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static), eldningsolja (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic) och vatten (https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price).

50

(51)  http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.

51

(52)  https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.

52

(53)  Se: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static,, särskilt tabell 7.2.4 – Slutlig energiförbrukning per capita.

53

,

(54)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static.

54

(55)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic.

55

(56)  https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price.

56

(57)  Uppgifterna om socialförsäkringsavgifter som betalas av arbetsgivaren i Thailand hämtades från statistiken från KPMG Thailand:https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.

57

(58)  Riktmärkena för arbetskraftskostnader under den specifika undersökningsperioden och motsvarande växelkurser hämtades från Thailands nationella statistikkontor http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.

58

(59)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33). I artikel 2.7 i grundförordningen anges att inhemska priser i dessa länder inte kan användas för att fastställa normalvärdet, och importuppgifterna var i vilket fall som helst försumbara.

59

(60)  Riktmärkena för arbetskraft under den specifika undersökningsperioden och motsvarande växelkurser hämtades från Thailands nationella statistikkontor http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.

60

(61)  Uppgifterna om socialförsäkringsavgifter som betalas av arbetsgivaren i Thailand hämtades från statistiken från KPMG Thailand:https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.

61

(62)  http://www.mea.or.th/en/profile/109/114 med följande genomsnitt beräknat på grundval av europeiska standarder, på grund av bristande samarbete: 3,85 baht/kWh, 0,10 euro/kWh 0,77 yuan/kWh.

62

(63)  Se http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, särskilt tabell 7.2.4 – Slutlig energiförbrukning per capita.

63

(64)  Thailands energiministerium, Energy policy and planning office, Energy statistics, 8.1. Petroleum Price Statistics, Table 8, Retail Price of Petroleum Products, finns på: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic.

64

Energy policy and planning office

Energy statistics, 8.1. Petroleum Price Statistics, Table 8, Retail Price of Petroleum Products

(65)  Thailands regionala vattenverk: https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

65

(66)  https://globalfinancials.com/index-admin.html.

66

(67)  
  Källa: OECD (https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC).

67

Källa:

(68)  Världsbankens rapport Doing Business från 2020: https://www.doingbusiness.org/en/reports/global-reports/doing-business-2020 och https://www.doingbusiness.org/en/methodology/trading-across-borders

68

Doing Business

(69)  Världshandelsorganisationen, halvårsrapport enligt artikel 16.4 i avtalet: Argentina, G/AD P/N/195/ARG, 22 februari 2010.

69

(70)  https://www.globaltradealert.org/intervention/56880/anti-dumping/japan-definitive-antidumping-duty-on-imports-of-carbon-steel-butt-welding-fittings-from-china-and-the-republic-of-korea3.

70

(71)  https://books.google.pt/books?id=7rKr0uKDNMMC&pg=SL9-PA26&lpg=SL9-PA26&dq=Mexico+China+dumping+fittings&source=bl&ots=kp3iTJjBlU&sig=ACfU3U1RlWaGPCCQZZ#v=onepage&q=Mexico%20China%20dumping%20fittings&f=false.

71

(72)  https://www.globaltradealert.org/intervention/16725/anti-dumping/turkey-extension-of-antidumping-duties-on-imports-of-tube-or-pipe-fittings-from-brazil-bulgaria-china-india-indonesia-and-thailand-as-well-as-on-imports-from-chinese-taipei-following-an-anti-circumvention-investigation5.

72

(73)  https://www.usitc.gov/publications/701_731/pub4628.pdf.

73

(74)  Se https://www.statista.com/statistics/262858/change-in-opec-crude-oil-prices-since-1960/ och https://www.statista.com/statistics/252791/natural-gas-prices/ för utvecklingen av olje- och naturgaspriserna under skadeundersökningsperioden.

74

(75)  Genomförandeförordning (EU) 2015/1934, skälen 81–82.

75

(76)  
  1 juli 2013–30 juni 2014 (berörd produkt från Kina).

76

(77)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

77

---